# Europeiska unionens L 235/2023

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 235 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 66 årgången25 september 2023 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 235

Svensk utgåva

Lagstiftning

66 årgången25 september 2023

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONELLA AVTAL |
| | * | Rådets beslut (EU) 2023/1974 av den 18 september 2023 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av avtalet inom ramen för Förenta nationernas havsrättskonvention om bevarande och hållbar användning av marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion | 1 |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/1975 av den 10 augusti 2023 om tillfälliga nödåtgärder som med avseende på 2023 avviker från vissa bestämmelser i kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 för att lösa specifika problem inom frukt- och grönsakssektorn som orsakats av svåra väderhändelser samt åtgärder relaterade till dessa | 4 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/1976 av den 10 augusti 2023 om undantag från kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/891 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 för 2023 vad gäller värdet av saluförd produktion, den nationella strategin och återbetalningen av ekonomiskt stöd från unionen för fleråriga åtaganden inom frukt- och grönsakssektorn på grund av svåra väderhändelser | 6 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2023/1977 av den 18 september 2023 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Internationella olivoljerådets medlemsråd med avseende på villkoren för Bosnien och Hercegovinas regerings anslutning till 2015 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver | 10 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1978 av den 21 september 2023 om tillämpligheten av artikel 34 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU på tilldelningen av kontrakt för verksamhet som rör produktion och grossistförsäljning av el från förnybara källor i Tyskland, med undantag för el från förnybara källor som produceras i anläggningar som tagits i drift före den 1 augusti 2014 och fortfarande får offentlig finansiering, samt verksamhet som rör produktion och grossistförsäljning av el från havsbaserade vindkraftverk som tagits i drift efter den 1 januari 2012, och som omfattas av 2012 års lag om förnybara energikällor (Erneuerbare-Energien-Gesetz) i Tyskland.
  (delgivet med nr C(2023) 6271)

   (
  1
  ) | 13 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

INTERNATIONELLA AVTAL

*

Rådets beslut (EU) 2023/1974 av den 18 september 2023 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av avtalet inom ramen för Förenta nationernas havsrättskonvention om bevarande och hållbar användning av marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion

1

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/1975 av den 10 augusti 2023 om tillfälliga nödåtgärder som med avseende på 2023 avviker från vissa bestämmelser i kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 för att lösa specifika problem inom frukt- och grönsakssektorn som orsakats av svåra väderhändelser samt åtgärder relaterade till dessa

4

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) 2023/1976 av den 10 augusti 2023 om undantag från kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/891 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 för 2023 vad gäller värdet av saluförd produktion, den nationella strategin och återbetalningen av ekonomiskt stöd från unionen för fleråriga åtaganden inom frukt- och grönsakssektorn på grund av svåra väderhändelser

6

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2023/1977 av den 18 september 2023 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Internationella olivoljerådets medlemsråd med avseende på villkoren för Bosnien och Hercegovinas regerings anslutning till 2015 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver

10

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1978 av den 21 september 2023 om tillämpligheten av artikel 34 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU på tilldelningen av kontrakt för verksamhet som rör produktion och grossistförsäljning av el från förnybara källor i Tyskland, med undantag för el från förnybara källor som produceras i anläggningar som tagits i drift före den 1 augusti 2014 och fortfarande får offentlig finansiering, samt verksamhet som rör produktion och grossistförsäljning av el från havsbaserade vindkraftverk som tagits i drift efter den 1 januari 2012, och som omfattas av 2012 års lag om förnybara energikällor (Erneuerbare-Energien-Gesetz) i Tyskland.
  (delgivet med nr C(2023) 6271)

   (
  1
  )

(delgivet med nr C(2023) 6271)

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

INTERNATIONELLA AVTAL

| 25.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 235/1

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2023/1974

av den 18 september 2023

om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av avtalet inom ramen för Förenta nationernas havsrättskonvention om bevarande och hållbar användning av marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192.1 jämförd med artikel 218.5,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets beslut 98/392/EG (1) ingick Europeiska gemenskapen Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (Unclos) och avtalet av den 28 juli 1994 om genomförande av del XI i konventionen med avseende på de frågor som regleras av konventionen för vilka behörighet har överförts till gemenskapen av dess medlemsstater. Unionen är hittills den enda internationella organisationen som är part i Unclos i den mening som avses i artikel 305.1 f i Unclos och artikel 1 i bilaga IX till konventionen. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets beslut 98/392/EG (1) ingick Europeiska gemenskapen Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 (Unclos) och avtalet av den 28 juli 1994 om genomförande av del XI i konventionen med avseende på de frågor som regleras av konventionen för vilka behörighet har överförts till gemenskapen av dess medlemsstater. Unionen är hittills den enda internationella organisationen som är part i Unclos i den mening som avses i artikel 305.1 f i Unclos och artikel 1 i bilaga IX till konventionen.

| (2) | I sin resolution 72/249 av den 24 december 2017 beslutade FN:s generalförsamling att sammankalla en regeringskonferens, under ledning av Förenta nationerna, för att utarbeta texten till ett internationellt rättsligt bindande instrument inom ramen för Förenta nationernas havsrättskonvention om bevarande och hållbar användning av marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion. |
| --- | --- |

(2)

I sin resolution 72/249 av den 24 december 2017 beslutade FN:s generalförsamling att sammankalla en regeringskonferens, under ledning av Förenta nationerna, för att utarbeta texten till ett internationellt rättsligt bindande instrument inom ramen för Förenta nationernas havsrättskonvention om bevarande och hållbar användning av marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion.

| (3) | Den 19 mars 2018 bemyndigade rådet kommissionen att på unionens vägnar förhandla, i frågor som omfattas av unionens behörighet och med avseende på vilka unionen har antagit regler, ett internationellt rättsligt bindande instrument inom ramen för Förenta nationernas havsrättskonvention om bevarande och hållbar användning av marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion. |
| --- | --- |

(3)

Den 19 mars 2018 bemyndigade rådet kommissionen att på unionens vägnar förhandla, i frågor som omfattas av unionens behörighet och med avseende på vilka unionen har antagit regler, ett internationellt rättsligt bindande instrument inom ramen för Förenta nationernas havsrättskonvention om bevarande och hållbar användning av marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion.

| (4) | Både unionen och dess medlemsstater är parter i Unclos och har behörighet på de områden som omfattas av förhandlingarna; unionen har därför deltagit i förhandlingarna om texten till det instrumentet tillsammans med sina medlemsstater. |
| --- | --- |

(4)

Både unionen och dess medlemsstater är parter i Unclos och har behörighet på de områden som omfattas av förhandlingarna; unionen har därför deltagit i förhandlingarna om texten till det instrumentet tillsammans med sina medlemsstater.

| (5) | Förhandlingarna slutfördes framgångsrikt vid den återupptagna femte sessionen under den regeringskonferens som ägde rum i New York den 19–20 juni 2023, då avtalet inom ramen för Förenta nationernas havsrättskonvention om bevarande och hållbar användning av marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion (BBNJ-avtalet) antogs. |
| --- | --- |

(5)

Förhandlingarna slutfördes framgångsrikt vid den återupptagna femte sessionen under den regeringskonferens som ägde rum i New York den 19–20 juni 2023, då avtalet inom ramen för Förenta nationernas havsrättskonvention om bevarande och hållbar användning av marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion (BBNJ-avtalet) antogs.

| (6) | Unionen och dess medlemsstater medverkade aktivt till det framgångsrika resultatet av förhandlingarna. |
| --- | --- |

(6)

Unionen och dess medlemsstater medverkade aktivt till det framgångsrika resultatet av förhandlingarna.

| (7) | BBNJ-avtalet omfattar fyra områden: marina genetiska resurser inbegripet en rimlig och rättvis fördelning av nytta (del II i BBNJ-avtalet), åtgärder som områdesbaserade förvaltningsverktyg, däribland marina skyddsområden (del III i BBNJ-avtalet), miljökonsekvensbedömningar (del IV i BBNJ-avtalet) samt kapacitetsuppbyggnad och överföring av marin teknik (del V i BBNJ-avtalet). BBNJ-avtalet kommer även att ge ytterligare stöd till uppnåendet av FN:s agenda för hållbar utveckling 2030, i synnerhet mål 14 för hållbar utveckling (”livet under vatten”) och bidra till att uppnå de mål som fastställdes för den globala Kunming–Montreal-ramen för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

(7)

BBNJ-avtalet omfattar fyra områden: marina genetiska resurser inbegripet en rimlig och rättvis fördelning av nytta (del II i BBNJ-avtalet), åtgärder som områdesbaserade förvaltningsverktyg, däribland marina skyddsområden (del III i BBNJ-avtalet), miljökonsekvensbedömningar (del IV i BBNJ-avtalet) samt kapacitetsuppbyggnad och överföring av marin teknik (del V i BBNJ-avtalet). BBNJ-avtalet kommer även att ge ytterligare stöd till uppnåendet av FN:s agenda för hållbar utveckling 2030, i synnerhet mål 14 för hållbar utveckling (”livet under vatten”) och bidra till att uppnå de mål som fastställdes för den globala Kunming–Montreal-ramen för biologisk mångfald.

| (8) | BBNJ-avtalet är förenligt med de miljömål för unionen som anges i artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, nämligen att bevara, skydda och förbättra kvaliteten på miljön, att skydda människors hälsa, att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt, och att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem, särskilt för att bekämpa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

(8)

BBNJ-avtalet är förenligt med de miljömål för unionen som anges i artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, nämligen att bevara, skydda och förbättra kvaliteten på miljön, att skydda människors hälsa, att utnyttja naturresurserna varsamt och rationellt, och att främja åtgärder på internationell nivå för att lösa regionala eller globala miljöproblem, särskilt för att bekämpa klimatförändringarna.

| (9) | I enlighet med artikel 65 i BBNJ-avtalet är avtalet öppet för undertecknande av unionen. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 65 i BBNJ-avtalet är avtalet öppet för undertecknande av unionen.

| (10) | Undertecknandet av avtalet på unionens vägnar påverkar inte fördelningen av befogenheter mellan unionen och dess medlemsstater. Detta beslut bör inte tolkas som att det innebär att unionen utnyttjar möjligheten att utöva sin externa befogenhet med avseende på områden som omfattas av avtalet och som faller under delad befogenhet, i den mån sådan befogenhet inte redan har utövats internt av unionen. |
| --- | --- |

(10)

Undertecknandet av avtalet på unionens vägnar påverkar inte fördelningen av befogenheter mellan unionen och dess medlemsstater. Detta beslut bör inte tolkas som att det innebär att unionen utnyttjar möjligheten att utöva sin externa befogenhet med avseende på områden som omfattas av avtalet och som faller under delad befogenhet, i den mån sådan befogenhet inte redan har utövats internt av unionen.

| (11) | Unionen bör tillsammans med sina medlemsstater bli part i BBNJ-avtalet, eftersom båda har befogenheter på de områden som omfattas av avtalet. Detta beslut påverkar inte medlemsstaternas undertecknande av avtalet i enlighet med deras interna förfaranden. |
| --- | --- |

(11)

Unionen bör tillsammans med sina medlemsstater bli part i BBNJ-avtalet, eftersom båda har befogenheter på de områden som omfattas av avtalet. Detta beslut påverkar inte medlemsstaternas undertecknande av avtalet i enlighet med deras interna förfaranden.

| (12) | Detta beslut påverkar inte unionens och dess medlemsstaters arrangemang om deras respektive ansvar för att fullgöra sina skyldigheter enligt BBNJ-avtalet i enlighet med artikel 67 i BBNJ-avtalet. |
| --- | --- |

(12)

Detta beslut påverkar inte unionens och dess medlemsstaters arrangemang om deras respektive ansvar för att fullgöra sina skyldigheter enligt BBNJ-avtalet i enlighet med artikel 67 i BBNJ-avtalet.

| (13) | Detta beslut påverkar inte medlemsstaternas suveränitet, suveräna rättigheter och jurisdiktion i enlighet med Unclos. |
| --- | --- |

(13)

Detta beslut påverkar inte medlemsstaternas suveränitet, suveräna rättigheter och jurisdiktion i enlighet med Unclos.

| (14) | BBNJ-avtalet bör undertecknas. |
| --- | --- |

(14)

BBNJ-avtalet bör undertecknas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Undertecknandet på unionens vägnar av avtalet inom ramen för Förenta nationernas havsrättskonvention om bevarande och hållbar användning av marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion (avtalet) bemyndigas härmed, med förbehåll för att avtalet ingås. (2)

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha befogenhet att underteckna avtalet på unionens vägnar.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 18 september 2023.

På rådets vägnar

L. PLANAS PUCHADES

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut 98/392/EG av den 23 mars 1998 om Europeiska gemenskapens ingående av Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 och avtalet av den 28 juli 1994 om genomförande av del XI i denna konvention (EGT L 179, 23.6.1998, s. 1).

1

(2)  Texten till avtalet kommer att offentliggöras tillsammans med beslutet om avtalets ingående.

2

---

FÖRORDNINGAR

| 25.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 235/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 235/4

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2023/1975

av den 10 augusti 2023

om tillfälliga nödåtgärder som med avseende på 2023 avviker från vissa bestämmelser i kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 för att lösa specifika problem inom frukt- och grönsakssektorn som orsakats av svåra väderhändelser samt åtgärder relaterade till dessa

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 av den 2 december 2021 om fastställande av regler om stöd för de strategiska planer som medlemsstaterna ska upprätta inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken (strategiska GJP-planer) och som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt om upphävande av förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 (1), särskilt artikel 45 c,

och av följande skäl:

| (1) | De mycket svåra väderhändelserna under våren 2023 i flera regioner i medlemsstaterna har orsakat allvarliga skador på produktionen av frukt och grönsaker. I regionen Katalonien i Spanien har den planerade produktionen minskat med minst 50 % på grund av torka medan produktionen i regionen Emilia-Romagna i Italien har förstörts av översvämningar. Torkan har också haft en betydande effekt på produktionen och dess kvalitet i vissa regioner i Frankrike och i Portugal. |
| --- | --- |

(1)

De mycket svåra väderhändelserna under våren 2023 i flera regioner i medlemsstaterna har orsakat allvarliga skador på produktionen av frukt och grönsaker. I regionen Katalonien i Spanien har den planerade produktionen minskat med minst 50 % på grund av torka medan produktionen i regionen Emilia-Romagna i Italien har förstörts av översvämningar. Torkan har också haft en betydande effekt på produktionen och dess kvalitet i vissa regioner i Frankrike och i Portugal.

| (2) | Med tanke på att de mycket svåra väderhändelserna under våren 2023 är exceptionella är det nödvändigt att mildra dessa svårigheter genom att avvika från bestämmelserna om beräkning av värdet av saluförd produktion i kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 (2) som är tillämplig inom frukt- och grönsakssektorn. |
| --- | --- |

(2)

Med tanke på att de mycket svåra väderhändelserna under våren 2023 är exceptionella är det nödvändigt att mildra dessa svårigheter genom att avvika från bestämmelserna om beräkning av värdet av saluförd produktion i kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 (2) som är tillämplig inom frukt- och grönsakssektorn.

| (3) | Producentorganisationerna är också sårbara för de störningar som orsakats av de mycket svåra väderhändelserna under våren 2023 och de upplever ekonomiska svårigheter och likviditetsproblem på grund av att deras produktion minskar eller förstörs. Detta får direkta konsekvenser för producentorganisationernas ekonomiska stabilitet och deras förmåga att genomföra verksamhetsprogram inte bara under 2023 utan också under efterföljande år, eftersom den saluförda produktionens värde för 2023 också inverkar på beräkningen av unionens ekonomiska stöd under efterföljande år. Det påverkar också producentorganisationernas förmåga att införa åtgärder för att motverka effekterna av krisen. Den saluförda produktionens minskade värde på grund av de svåra väderhändelserna inverkar dessutom på den framtida kontinuiteten och bärkraftigheten hos producentorganisationernas verksamhetsprogram inom frukt- och grönsakssektorn |
| --- | --- |

(3)

Producentorganisationerna är också sårbara för de störningar som orsakats av de mycket svåra väderhändelserna under våren 2023 och de upplever ekonomiska svårigheter och likviditetsproblem på grund av att deras produktion minskar eller förstörs. Detta får direkta konsekvenser för producentorganisationernas ekonomiska stabilitet och deras förmåga att genomföra verksamhetsprogram inte bara under 2023 utan också under efterföljande år, eftersom den saluförda produktionens värde för 2023 också inverkar på beräkningen av unionens ekonomiska stöd under efterföljande år. Det påverkar också producentorganisationernas förmåga att införa åtgärder för att motverka effekterna av krisen. Den saluförda produktionens minskade värde på grund av de svåra väderhändelserna inverkar dessutom på den framtida kontinuiteten och bärkraftigheten hos producentorganisationernas verksamhetsprogram inom frukt- och grönsakssektorn

| (4) | Minskningar av värdet av saluförd produktion inom frukt- och grönsakssektorn som orsakats av svåra väderhändelser tenderar att få stor inverkan på hur mycket unionsstöd producentorganisationerna får under följande år, eftersom nivån på unionsstödet beräknas som en andel av värdet av varje producentorganisations saluförda produktion. Om värdet av saluförd produktion minskar avsevärt under 2023 skulle producentorganisationer riskera att förlora sitt erkännande, eftersom ett av erkännandekriterierna är att uppnå ett minsta värde av saluförd produktion som fastställs på nationell nivå. Detta äventyrar producentorganisationernas stabilitet på lång sikt. Om värdet av en produkt minskar med minst 35 % under 2023 av skäl relaterade till svåra väderhändelser under våren 2023, och om detta sker utanför producentorganisationernas kontroll och ansvarsområde, bör värdet av den saluförda produktionen för 2023 därför fastställas till 100 % av det genomsnittliga värdet av den saluförda produktionen under de fem tidigare referensperioderna på tolv månader, utom det lägsta och det högsta värdet för att motverka dessa förluster. |
| --- | --- |

(4)

Minskningar av värdet av saluförd produktion inom frukt- och grönsakssektorn som orsakats av svåra väderhändelser tenderar att få stor inverkan på hur mycket unionsstöd producentorganisationerna får under följande år, eftersom nivån på unionsstödet beräknas som en andel av värdet av varje producentorganisations saluförda produktion. Om värdet av saluförd produktion minskar avsevärt under 2023 skulle producentorganisationer riskera att förlora sitt erkännande, eftersom ett av erkännandekriterierna är att uppnå ett minsta värde av saluförd produktion som fastställs på nationell nivå. Detta äventyrar producentorganisationernas stabilitet på lång sikt. Om värdet av en produkt minskar med minst 35 % under 2023 av skäl relaterade till svåra väderhändelser under våren 2023, och om detta sker utanför producentorganisationernas kontroll och ansvarsområde, bör värdet av den saluförda produktionen för 2023 därför fastställas till 100 % av det genomsnittliga värdet av den saluförda produktionen under de fem tidigare referensperioderna på tolv månader, utom det lägsta och det högsta värdet för att motverka dessa förluster.

| (5) | Mot bakgrund av nödvändigheten att vidta omedelbara åtgärder bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av nödvändigheten att vidta omedelbara åtgärder bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillfälligt undantag från delegerad förordning (EU) 2022/126

Genom undantag från artikel 32.3 b i delegerad förordning (EU) 2022/126, om värdet av en produkt minskar med minst 35 % av skäl relaterade till de svåra väderhändelserna under våren 2023 och om det har skett på grund av faktorer som står utanför den berörda producentorganisationens eller sammanslutningen av producentorganisationers kontroll och ansvarsområde, ska värdet av den saluförda produktionen av den produkten under 2023 anses representera 100 % av det genomsnittliga värdet av den saluförda produktionen under de fem tidigare referensperioderna på tolv månader, utom det lägsta och det högsta värdet.

Producentorganisationen ska bevisa för den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten att villkoren i den första punkten är uppfylld.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 augusti 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 435, 6.12.2021, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/126 av den 7 december 2021 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2115 med ytterligare krav för vissa interventionstyper som anges av medlemsstaterna i deras strategiska GJP-planer för perioden 2023–2027 enligt den förordningen samt om andelen för norm 1 för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden (GAEC) (EUT L 20, 31.1.2022, s. 52).

2

---

| 25.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 235/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 235/6

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) 2023/1976

av den 10 augusti 2023

om undantag från kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/891 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 för 2023 vad gäller värdet av saluförd produktion, den nationella strategin och återbetalningen av ekonomiskt stöd från unionen för fleråriga åtaganden inom frukt- och grönsakssektorn på grund av svåra väderhändelser

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artiklarna 37 och 173, och

av följande skäl:

| (1) | De mycket svåra väderhändelserna under våren 2023 i flera regioner i medlemsstaterna har orsakat allvarliga skador på produktionen av frukt och grönsaker. I regionen Katalonien i Spanien har den planerade produktionen minskat med minst 50 % på grund av torka medan produktionen i regionen Emilia-Romagna i Italien har förstörts av översvämningar. Torkan har också haft en betydande effekt på produktionen och dess kvalitet i vissa regioner i Frankrike och i Portugal. |
| --- | --- |

(1)

De mycket svåra väderhändelserna under våren 2023 i flera regioner i medlemsstaterna har orsakat allvarliga skador på produktionen av frukt och grönsaker. I regionen Katalonien i Spanien har den planerade produktionen minskat med minst 50 % på grund av torka medan produktionen i regionen Emilia-Romagna i Italien har förstörts av översvämningar. Torkan har också haft en betydande effekt på produktionen och dess kvalitet i vissa regioner i Frankrike och i Portugal.

| (2) | På grund av de mycket svåra väderhändelserna under våren 2023 har många erkända producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer inom frukt- och grönsakssektorn svårigheter att genomföra sina godkända verksamhetsprogram. Vissa av de godkända åtgärderna kommer inte att genomföras 2023 och därför kommer en del av driftsfonderna inte att användas. Andra erkända producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer ändrar sina verksamhetsprogram i syfte att genomföra åtgärder för att hantera konsekvenserna av de mycket svåra väderhändelserna inom frukt- och grönsakssektorn, till exempel krishanteringsåtgärder. |
| --- | --- |

(2)

På grund av de mycket svåra väderhändelserna under våren 2023 har många erkända producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer inom frukt- och grönsakssektorn svårigheter att genomföra sina godkända verksamhetsprogram. Vissa av de godkända åtgärderna kommer inte att genomföras 2023 och därför kommer en del av driftsfonderna inte att användas. Andra erkända producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer ändrar sina verksamhetsprogram i syfte att genomföra åtgärder för att hantera konsekvenserna av de mycket svåra väderhändelserna inom frukt- och grönsakssektorn, till exempel krishanteringsåtgärder.

| (3) | Med tanke på att de mycket svåra väderhändelserna under våren 2023 är exceptionella är det nödvändigt att mildra dessa svårigheter genom att avvika från vissa bestämmelser i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/891 (2) som är tillämplig i frukt- och grönsakssektorn. |
| --- | --- |

(3)

Med tanke på att de mycket svåra väderhändelserna under våren 2023 är exceptionella är det nödvändigt att mildra dessa svårigheter genom att avvika från vissa bestämmelser i kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/891 (2) som är tillämplig i frukt- och grönsakssektorn.

| (4) | Tillfälliga undantag bör tillämpas på verksamhetsprogram som i enlighet med de övergångsbestämmelser som fastställs i artikel 5.6 första stycket c i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 (3) och i artikel 1 b i kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2528 (4) fortsätter att genomföras enligt tillämpliga villkor inom ramen för förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(4)

Tillfälliga undantag bör tillämpas på verksamhetsprogram som i enlighet med de övergångsbestämmelser som fastställs i artikel 5.6 första stycket c i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 (3) och i artikel 1 b i kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2528 (4) fortsätter att genomföras enligt tillämpliga villkor inom ramen för förordning (EU) nr 1308/2013.

| (5) | I vissa medlemsstater har erkända producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer i frukt- och grönsakssektorn dessutom mött extrema svårigheter när det gäller planering, hantering och genomförande av verksamhetsprogram på grund av de mycket svåra väderhändelserna. Detta kan leda till fördröjningar i genomförandet av dessa verksamhetsprogram, vilket innebär att producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer riskerar att inte kunna uppfylla de krav i unionen som fastställts för dessa verksamhetsprogram i delegerad förordning (EU) 2017/891. Producentorganisationerna är också sårbara för de störningar som orsakas av svåra väderhändelser och upplever ekonomiska svårigheter och likviditetsproblem på grund av att deras produktion minskar eller förstörs. Detta får direkta konsekvenser för deras ekonomiska stabilitet och deras förmåga att genomföra verksamhetsprogram, inte bara under 2023 utan också under efterföljande år, eftersom den saluförda produktionens värde för 2023 också inverkar på beräkningen av det ekonomiska stödet från unionen under efterföljande år. Det påverkar också producentorganisationernas förmåga att införa insatser för att motverka effekterna av de svåra väderhändelserna. Den saluförda produktionens minskade värde på grund av de svåra väderhändelserna inverkar dessutom på den framtida kontinuiteten och bärkraftigheten hos producentorganisationernas verksamhetsprogram i frukt- och grönsakssektorn |
| --- | --- |

(5)

I vissa medlemsstater har erkända producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer i frukt- och grönsakssektorn dessutom mött extrema svårigheter när det gäller planering, hantering och genomförande av verksamhetsprogram på grund av de mycket svåra väderhändelserna. Detta kan leda till fördröjningar i genomförandet av dessa verksamhetsprogram, vilket innebär att producentorganisationer och sammanslutningar av producentorganisationer riskerar att inte kunna uppfylla de krav i unionen som fastställts för dessa verksamhetsprogram i delegerad förordning (EU) 2017/891. Producentorganisationerna är också sårbara för de störningar som orsakas av svåra väderhändelser och upplever ekonomiska svårigheter och likviditetsproblem på grund av att deras produktion minskar eller förstörs. Detta får direkta konsekvenser för deras ekonomiska stabilitet och deras förmåga att genomföra verksamhetsprogram, inte bara under 2023 utan också under efterföljande år, eftersom den saluförda produktionens värde för 2023 också inverkar på beräkningen av det ekonomiska stödet från unionen under efterföljande år. Det påverkar också producentorganisationernas förmåga att införa insatser för att motverka effekterna av de svåra väderhändelserna. Den saluförda produktionens minskade värde på grund av de svåra väderhändelserna inverkar dessutom på den framtida kontinuiteten och bärkraftigheten hos producentorganisationernas verksamhetsprogram i frukt- och grönsakssektorn

| (6) | För att hantera konsekvenserna av de svåra väderhändelserna och följderna av dem på de sålda produkternas värde bör producentorganisationer under 2023 undantas från bestämmelserna i artikel 11.2 i delegerad förordning (EU) 2017/891 vad gäller skyldigheten att det ekonomiska värdet på de produkter som säljs av producenter som inte är medlemmar i producentorganisationen eller sammanslutningen av producentorganisationer måste vara lägre än värdet av den saluförda produktionen hos producentorganisationen eller sammanslutningen av producentorganisationer. |
| --- | --- |

(6)

För att hantera konsekvenserna av de svåra väderhändelserna och följderna av dem på de sålda produkternas värde bör producentorganisationer under 2023 undantas från bestämmelserna i artikel 11.2 i delegerad förordning (EU) 2017/891 vad gäller skyldigheten att det ekonomiska värdet på de produkter som säljs av producenter som inte är medlemmar i producentorganisationen eller sammanslutningen av producentorganisationer måste vara lägre än värdet av den saluförda produktionen hos producentorganisationen eller sammanslutningen av producentorganisationer.

| (7) | Minskningar av värdet av saluförd produktion i frukt- och grönsakssektorn som orsakats av svåra väderhändelser tenderar att få stor inverkan på hur mycket unionsstöd producentorganisationerna får under följande år, eftersom nivån på unionsstödet beräknas som en andel av värdet av varje producentorganisations saluförda produktion. Om värdet av saluförd produktion minskar avsevärt under 2023 skulle producentorganisationer riskera att förlora sitt erkännande, eftersom ett av erkännandekriterierna är att uppnå ett minsta värde av saluförd produktion som fastställs på nationell nivå. Detta äventyrar producentorganisationernas stabilitet på lång sikt. Om värdet av en produkt minskar med minst 35 % under 2023 av skäl relaterade till svåra väderhändelser under våren 2023, och om detta sker utanför producentorganisationernas kontroll och ansvarsområde, bör värdet av den saluförda produktionen för 2023 därför fastställas till 100 % av det genomsnittliga värdet av den saluförda produktionen under de fem tidigare referensperioderna på tolv månader, utom det lägsta och det högsta värdet för att motverka dessa förluster. Gränsvärdet på 65 % av den saluförda produktionens värde under den föregående perioden, enligt artikel 23.4 i delegerad förordning (EU) 2017/891, är inte tillräckligt för att uppnå ekonomisk och finansiell stabilitet under de omständigheter som råder på grund av svåra väderhändelser för de producentorganisationer som berörs av sådana minskningar av värdet av saluförd produktion. |
| --- | --- |

(7)

Minskningar av värdet av saluförd produktion i frukt- och grönsakssektorn som orsakats av svåra väderhändelser tenderar att få stor inverkan på hur mycket unionsstöd producentorganisationerna får under följande år, eftersom nivån på unionsstödet beräknas som en andel av värdet av varje producentorganisations saluförda produktion. Om värdet av saluförd produktion minskar avsevärt under 2023 skulle producentorganisationer riskera att förlora sitt erkännande, eftersom ett av erkännandekriterierna är att uppnå ett minsta värde av saluförd produktion som fastställs på nationell nivå. Detta äventyrar producentorganisationernas stabilitet på lång sikt. Om värdet av en produkt minskar med minst 35 % under 2023 av skäl relaterade till svåra väderhändelser under våren 2023, och om detta sker utanför producentorganisationernas kontroll och ansvarsområde, bör värdet av den saluförda produktionen för 2023 därför fastställas till 100 % av det genomsnittliga värdet av den saluförda produktionen under de fem tidigare referensperioderna på tolv månader, utom det lägsta och det högsta värdet för att motverka dessa förluster. Gränsvärdet på 65 % av den saluförda produktionens värde under den föregående perioden, enligt artikel 23.4 i delegerad förordning (EU) 2017/891, är inte tillräckligt för att uppnå ekonomisk och finansiell stabilitet under de omständigheter som råder på grund av svåra väderhändelser för de producentorganisationer som berörs av sådana minskningar av värdet av saluförd produktion.

| (8) | Under 2023 bör medlemsstaterna också undantas från de bestämmelser som fastställs i artikel 27.5 i delegerad förordning (EU) 2017/891 vad gäller deras skyldighet att i den nationella strategin fastställa en övre gräns för hur stor procentuell andel av driftsfonden som får spenderas på enskilda åtgärder eller insatstyper. |
| --- | --- |

(8)

Under 2023 bör medlemsstaterna också undantas från de bestämmelser som fastställs i artikel 27.5 i delegerad förordning (EU) 2017/891 vad gäller deras skyldighet att i den nationella strategin fastställa en övre gräns för hur stor procentuell andel av driftsfonden som får spenderas på enskilda åtgärder eller insatstyper.

| (9) | Producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer får, med förbehåll för att medlemsstaterna ger sitt godkännande, ändra sina verksamhetsprogram för efterföljande år eller till och med under genomförandeåret, i enlighet med artikel 34.1 och 34.2 första stycket i delegerad förordning (EU) 2017/891. För att hantera konsekvenserna av de svåra väderhändelserna behöver de tillfälligt inte tillämpa dessa bestämmelser under 2023. |
| --- | --- |

(9)

Producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer får, med förbehåll för att medlemsstaterna ger sitt godkännande, ändra sina verksamhetsprogram för efterföljande år eller till och med under genomförandeåret, i enlighet med artikel 34.1 och 34.2 första stycket i delegerad förordning (EU) 2017/891. För att hantera konsekvenserna av de svåra väderhändelserna behöver de tillfälligt inte tillämpa dessa bestämmelser under 2023.

| (10) | För att man ska kunna anpassa planeringen, hanteringen och genomförandet av de godkända verksamhetsprogrammen med hänsyn till de svåra väderhändelserna bör medlemsstaterna genom undantag från artikel 34.2 andra stycket a i delegerad förordning (EU) 2017/891 kunna tillåta att producentorganisationer tillfälligt upphäver sina verksamhetsprogram helt eller delvis för 2023. |
| --- | --- |

(10)

För att man ska kunna anpassa planeringen, hanteringen och genomförandet av de godkända verksamhetsprogrammen med hänsyn till de svåra väderhändelserna bör medlemsstaterna genom undantag från artikel 34.2 andra stycket a i delegerad förordning (EU) 2017/891 kunna tillåta att producentorganisationer tillfälligt upphäver sina verksamhetsprogram helt eller delvis för 2023.

| (11) | I artikel 36.2 a i delegerad förordning (EU) 2017/891 anges att om en producentorganisation eller en sammanslutning av producentorganisationer upphör att genomföra sitt verksamhetsprogram före slutet av dess planerade giltighetstid ska inga ytterligare betalningar göras till denna organisation eller sammanslutning för insatser som genomförs efter att det verksamhetsprogrammet har upphört. För att säkerställa producentorganisationernas ekonomiska stabilitet bör stöd som mottagits för stödberättigande insatser som genomförts före verksamhetsprogrammets upphörande inte återkrävas om producentorganisationerna eller sammanslutningarna av producentorganisationer visar för medlemsstatens behöriga myndighet att verksamhetsprogrammet upphörde under 2023 av skäl relaterade till svåra väderhändelser och på grund av faktorer som står utanför producentorganisationens kontroll och ansvarsområde. |
| --- | --- |

(11)

I artikel 36.2 a i delegerad förordning (EU) 2017/891 anges att om en producentorganisation eller en sammanslutning av producentorganisationer upphör att genomföra sitt verksamhetsprogram före slutet av dess planerade giltighetstid ska inga ytterligare betalningar göras till denna organisation eller sammanslutning för insatser som genomförs efter att det verksamhetsprogrammet har upphört. För att säkerställa producentorganisationernas ekonomiska stabilitet bör stöd som mottagits för stödberättigande insatser som genomförts före verksamhetsprogrammets upphörande inte återkrävas om producentorganisationerna eller sammanslutningarna av producentorganisationer visar för medlemsstatens behöriga myndighet att verksamhetsprogrammet upphörde under 2023 av skäl relaterade till svåra väderhändelser och på grund av faktorer som står utanför producentorganisationens kontroll och ansvarsområde.

| (12) | För att säkerställa producentorganisationernas ekonomiska stabilitet bör unionens ekonomiska stöd för fleråriga åtaganden i frukt- och grönsakssektorn, t.ex. miljöinsatser, inte återkrävas och återbetalas till Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) enligt artikel 36.3 i delegerad förordning (EU) 2017/891 om de långsiktiga målen inte kunde uppnås under 2023 på grund av att åtagandena avbryts av skäl relaterade till konsekvenserna av de svåra väderhändelserna under våren 2023. |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa producentorganisationernas ekonomiska stabilitet bör unionens ekonomiska stöd för fleråriga åtaganden i frukt- och grönsakssektorn, t.ex. miljöinsatser, inte återkrävas och återbetalas till Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) enligt artikel 36.3 i delegerad förordning (EU) 2017/891 om de långsiktiga målen inte kunde uppnås under 2023 på grund av att åtagandena avbryts av skäl relaterade till konsekvenserna av de svåra väderhändelserna under våren 2023.

| (13) | Mot bakgrund av nödvändigheten att vidta omedelbara åtgärder bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(13)

Mot bakgrund av nödvändigheten att vidta omedelbara åtgärder bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillfälliga undantag från delegerad förordning (EU) 2017/891

1.   Genom undantag från artikel 11.2 i delegerad förordning (EU) 2017/891 ska den begränsning som anger att en producentorganisation endast kan sälja produkter från producenter som inte är medlemmar i en producentorganisation eller en sammanslutning av producentorganisationer om det ekonomiska värdet av den verksamheten är lägre än värdet av dess saluförda produktion under 2023 inte tillämpas på producentorganisationer som drabbats av svåra väderhändelser under våren 2023.

2.   Genom undantag från artikel 23.4 i delegerad förordning (EU) 2017/891, om värdet av en produkt minskar med minst 35 % av skäl relaterade till de svåra väderhändelserna under våren 2023 och om det har skett på grund av faktorer som står utanför den berörda producentorganisationens kontroll och ansvarsområde ska värdet av den saluförda produktionen av den produkten under 2023 anses representera 100 % av det genomsnittliga värdet av den saluförda produktionen under de fem tidigare referensperioderna på tolv månader, utom det lägsta och det högsta värdet.

3.   Genom undantag från artikel 27.5 i delegerad förordning (EU) 2017/891 ska medlemsstaternas skyldighet att fastställa en övre gräns för hur stor procentuell andel av driftsfonden som får spenderas på en enskild åtgärd eller insatstyp när det gäller året 2023 inte tillämpas på producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer som drabbats av de svåra väderhändelserna under våren 2023.

4.   När det gäller året 2023 ska medlemsstaternas och producentorganisationernas skyldighet att ändra verksamhetsprogram i artikel 34.1 och 34.2 första stycket i delegerad förordning (EU) 2017/891 inte tillämpas på producentorganisationer eller sammanslutningar av producentorganisationer som drabbats av de svåra väderhändelserna under våren 2023.

5.   Genom undantag från artikel 34.2 andra stycket a i delegerad förordning (EU) 2017/891 får medlemsstaterna när det gäller året 2023 tillåta att producentorganisationer som drabbats av de svåra väderhändelserna under 2023 tillfälligt upphäver sina verksamhetsprogram helt eller delvis för 2023.

6.   Genom undantag från artikel 36.2 a i delegerad förordning (EU) 2017/891 ska, när det gäller året 2023, stöd som mottagits för stödberättigande insatser som genomförts före verksamhetsprogrammets upphörande inte återkrävas, förutsatt att verksamhetsprogrammets upphörande är relaterat till de svåra väderhändelserna under våren 2023 och har skett på grund av faktorer som står utanför den berörda producentorganisationens kontroll och ansvarsområde.

7.   Genom undantag från artikel 36.3 i delegerad förordning (EU) 2017/891 ska ekonomiskt stöd från unionen för fleråriga åtaganden, t.ex. miljöinsatser, inte återkrävas och återbetalas till EGFJ, om deras långsiktiga mål och förväntade fördelar inte kan uppnås under 2023 på grund av att åtagandena avbröts under 2023 till följd av de svåra väderhändelserna under våren 2023.

8.   Producentorganisationen ska bevisa för den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten att villkoren i de föregående punkterna är uppfyllda.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 augusti 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/891 av den 13 mars 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker och komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller påföljder som ska tillämpas på dessa sektorer och om ändring av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 (EUT L 138, 25.5.2017, s. 4).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2117 av den 2 december 2021 om ändring av förordningarna (EU) nr 1308/2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter, (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, (EU) nr 251/2014 om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och (EU) nr 228/2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden (EUT L 435, 6.12.2021, s. 262).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2022/2528 av den 17 oktober 2022 om ändring av delegerad förordning (EU) 2017/891 och om upphävande av de delegerade förordningarna (EU) nr 611/2014, (EU) 2015/1366 och (EU) 2016/1149 vad gäller stödordningar inom vissa jordbrukssektorer (EUT L 328, 22.12.2022, s. 70).

4

---

BESLUT

| 25.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 235/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 235/10

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2023/1977

av den 18 september 2023

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Internationella olivoljerådets medlemsråd med avseende på villkoren för Bosnien och Hercegovinas regerings anslutning till 2015 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207.4 första stycket jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | 2015 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver (avtalet) undertecknades på unionens vägnar i enlighet med rådets beslut (EU) 2016/1892 (1) den 18 november 2016 med förbehåll för ingående vid en senare tidpunkt. Avtalet trädde provisoriskt i kraft den 1 januari 2017 i enlighet med artikel 31.2 i avtalet. |
| --- | --- |

(1)

2015 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver (avtalet) undertecknades på unionens vägnar i enlighet med rådets beslut (EU) 2016/1892 (1) den 18 november 2016 med förbehåll för ingående vid en senare tidpunkt. Avtalet trädde provisoriskt i kraft den 1 januari 2017 i enlighet med artikel 31.2 i avtalet.

| (2) | Avtalet godkändes på unionens vägnar den 17 maj 2019 genom rådets beslut (EU) 2019/848 (2). |
| --- | --- |

(2)

Avtalet godkändes på unionens vägnar den 17 maj 2019 genom rådets beslut (EU) 2019/848 (2).

| (3) | I enlighet med artikel 29 i avtalet ska Internationella olivrådets medlemsråd (medlemsrådet) fastställa villkoren för en regerings anslutning till avtalet. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 29 i avtalet ska Internationella olivrådets medlemsråd (medlemsrådet) fastställa villkoren för en regerings anslutning till avtalet.

| (4) | Bosnien och Hercegovinas regering har formellt ansökt om att ansluta sig till avtalet. Medlemsrådet bör därför vid ett kommande sammanträde eller inom ramen för ett förfarande för antagande av beslut av medlemsrådet genom skriftväxling uppmanas att fastställa villkoren för Bosnien och Hercegovinas anslutning med avseende på dess bidragsandelar i Internationella olivrådet och tidsfristen för deponering av dess anslutningsinstrument. |
| --- | --- |

(4)

Bosnien och Hercegovinas regering har formellt ansökt om att ansluta sig till avtalet. Medlemsrådet bör därför vid ett kommande sammanträde eller inom ramen för ett förfarande för antagande av beslut av medlemsrådet genom skriftväxling uppmanas att fastställa villkoren för Bosnien och Hercegovinas anslutning med avseende på dess bidragsandelar i Internationella olivrådet och tidsfristen för deponering av dess anslutningsinstrument.

| (5) | Eftersom Bosnien och Hercegovina håller på att utveckla sina olivsektorer med avseende på konsumtion och avser att utveckla sin produktion kan landets anslutning under vissa förutsättningar stärka Internationella olivrådet, framför allt när det gäller att verka för enhetlighet i de nationella och internationella lagstiftningar som rör olivprodukternas egenskaper, i syfte att undvika handelshinder. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom Bosnien och Hercegovina håller på att utveckla sina olivsektorer med avseende på konsumtion och avser att utveckla sin produktion kan landets anslutning under vissa förutsättningar stärka Internationella olivrådet, framför allt när det gäller att verka för enhetlighet i de nationella och internationella lagstiftningar som rör olivprodukternas egenskaper, i syfte att undvika handelshinder.

| (6) | Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i medlemsrådet, eftersom de beslut som antas kommer att ha rättslig verkan för unionen, genom att påverka beslutsbalansen i medlemsrådet när beslut inte fattas med konsensus i enlighet med artikel 10.4 i avtalet. |
| --- | --- |

(6)

Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i medlemsrådet, eftersom de beslut som antas kommer att ha rättslig verkan för unionen, genom att påverka beslutsbalansen i medlemsrådet när beslut inte fattas med konsensus i enlighet med artikel 10.4 i avtalet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar vid ett kommande möte i Internationella olivoljerådets medlemsråd eller inom ramen för ett förfarande för antagande av beslut av medlemsrådet genom skriftväxling med avseende på villkoren för anslutning av Bosnien och Hercegovinas regering till avtalet anges i bilagan.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 18 september 2023.

På rådets vägnar

L. PLANAS PUCHADES

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2016/1892 av den 10 oktober 2016 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av 2015 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver (EUT L 293, 28.10.2016, s. 2).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2019/848 av den 17 maj 2019 om ingående på Europeiska unionens vägnar av 2015 års internationella avtal om olivolja och bordsoliver (EUT L 139, 27.5.2019, s. 1).

2

---

BILAGA

Unionen ska stödja Bosnien och Hercegovinas regerings anslutning till avtalet vid ett kommande möte i medlemsrådet eller inom ramen för ett förfarande för antagande av beslut av medlemsrådet genom skriftväxling förutsatt att Bosnien och Hercegovinas bidragsandelar beräknas enligt formeln i artikel 11 i avtalet och att tidsfristen för deponering av anslutningsinstrumentet inte överskrider 18 månader efter medlemsrådets beslut. Om deponeringen av instrumentet försenas får unionen, i de därav följande beslut som medlemsrådet antar, stödja en förlängning av tidsfristen för deponering av instrumentet.

---

| 25.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 235/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 235/13

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2023/1978

av den 21 september 2023

om tillämpligheten av artikel 34 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU på tilldelningen av kontrakt för verksamhet som rör produktion och grossistförsäljning av el från förnybara källor i Tyskland, med undantag för el från förnybara källor som produceras i anläggningar som tagits i drift före den 1 augusti 2014 och fortfarande får offentlig finansiering, samt verksamhet som rör produktion och grossistförsäljning av el från havsbaserade vindkraftverk som tagits i drift efter den 1 januari 2012, och som omfattas av 2012 års lag om förnybara energikällor (Erneuerbare-Energien-Gesetz) i Tyskland.

(delgivet med nr C(2023) 6271)

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU av den 26 februari 2014 om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG (1), särskilt artikel 35.3,

efter samråd med rådgivande kommittén för offentlig upphandling, och

av följande skäl:

1.   BAKGRUND OCH FÖRFARANDE

BAKGRUND OCH FÖRFARANDE

| (1) | Den 13 april 2023 lämnade sammanslutningen för energi- och vattenindustrin i Tyskland (Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V., BDEW eller sökanden)) in en ansökan till kommissionen i enlighet med artikel 35.1 i direktiv 2014/25/EU (ansökan). Ansökan är förenlig med de formella krav som fastställs i artikel 1.1 i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1804 (2) och i bilaga I till det genomförandebeslutet. |
| --- | --- |

(1)

Den 13 april 2023 lämnade sammanslutningen för energi- och vattenindustrin i Tyskland (Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V., BDEW eller sökanden)) in en ansökan till kommissionen i enlighet med artikel 35.1 i direktiv 2014/25/EU (ansökan). Ansökan är förenlig med de formella krav som fastställs i artikel 1.1 i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1804 (2) och i bilaga I till det genomförandebeslutet.

BDEW

sökanden

ansökan

2

| (2) | BDEW är en sammanslutning som företräder företag i den tyska energi- och vattensektorn som anses vara upphandlande enheter i den mening som avses i artikel 4 i direktiv 2014/25/EU. Ansökan gäller verksamheter som avser produktion och grossistförsäljning av el från förnybara källor i Tyskland, med undantag för el från förnybara källor som produceras i anläggningar som togs i drift före den 1 augusti 2014 och som fortfarande får offentlig finansiering. |
| --- | --- |

(2)

BDEW är en sammanslutning som företräder företag i den tyska energi- och vattensektorn som anses vara upphandlande enheter i den mening som avses i artikel 4 i direktiv 2014/25/EU. Ansökan gäller verksamheter som avser produktion och grossistförsäljning av el från förnybara källor i Tyskland, med undantag för el från förnybara källor som produceras i anläggningar som togs i drift före den 1 augusti 2014 och som fortfarande får offentlig finansiering.

| (3) | Ansökan åtföljdes av en motiverad och välgrundad ståndpunkt från den tyska federala kartellmyndigheten (Bundeskartellamt, här benämnd BKartA), daterad den 25 maj 2022. I denna ståndpunkt analyserar BKartA noggrant villkoret för att artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU ska vara tillämplig på den berörda verksamheten, i enlighet med artikel 34.2 och 34.3 i det direktivet. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan åtföljdes av en motiverad och välgrundad ståndpunkt från den tyska federala kartellmyndigheten (Bundeskartellamt, här benämnd BKartA), daterad den 25 maj 2022. I denna ståndpunkt analyserar BKartA noggrant villkoret för att artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU ska vara tillämplig på den berörda verksamheten, i enlighet med artikel 34.2 och 34.3 i det direktivet.

BKartA

| (4) | I enlighet med punkt 1 a i bilaga IV till direktiv 2014/25/EU kommer kommissionen att inom 90 arbetsdagar anta ett genomförandebeslut om ansökan, eftersom det går att utgå från att det råder fritt tillträde till marknaden på grundval av artikel 34.3 första stycket i det direktivet. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med punkt 1 a i bilaga IV till direktiv 2014/25/EU kommer kommissionen att inom 90 arbetsdagar anta ett genomförandebeslut om ansökan, eftersom det går att utgå från att det råder fritt tillträde till marknaden på grundval av artikel 34.3 första stycket i det direktivet.

| (5) | Den 16 maj 2023 lämnade BDEW in ytterligare argument som förklarar varför man anser att BKartA:s analys av konkurrensutsättningen för delar av verksamheten för produktion av förnybar el i Tyskland delvis inte är tillräckligt välgrundad. |
| --- | --- |

(5)

Den 16 maj 2023 lämnade BDEW in ytterligare argument som förklarar varför man anser att BKartA:s analys av konkurrensutsättningen för delar av verksamheten för produktion av förnybar el i Tyskland delvis inte är tillräckligt välgrundad.

| (6) | Den 15 juni 2023 lämnade Ørsted A/S in en ansökan till kommissionen i enlighet med artikel 35.1 i direktiv 2014/25/EU. Denna ansökan gäller produktion och grossistförsäljning av el från havsbaserade vindkraftverk i Tyskland som tagits i drift efter den 1 januari 2012 och som omfattas av lagen om förnybara energikällor (Erneuerbare-Energien-Gesetz, här benämnd EEG) 2012. I enlighet med artikel 35.5 i direktiv 2014/25/EU behandlas inte denna ansökan som ett nytt förfarande och behandlas i samband med den första ansökan. Till följd av denna andra ansökan kom kommissionen och BDEW överens om att tidsfristen för kommissionen att anta en genomförandeakt skulle sättas till den 25 september 2023. |
| --- | --- |

(6)

Den 15 juni 2023 lämnade Ørsted A/S in en ansökan till kommissionen i enlighet med artikel 35.1 i direktiv 2014/25/EU. Denna ansökan gäller produktion och grossistförsäljning av el från havsbaserade vindkraftverk i Tyskland som tagits i drift efter den 1 januari 2012 och som omfattas av lagen om förnybara energikällor (Erneuerbare-Energien-Gesetz, här benämnd EEG) 2012. I enlighet med artikel 35.5 i direktiv 2014/25/EU behandlas inte denna ansökan som ett nytt förfarande och behandlas i samband med den första ansökan. Till följd av denna andra ansökan kom kommissionen och BDEW överens om att tidsfristen för kommissionen att anta en genomförandeakt skulle sättas till den 25 september 2023.

EEG

2.   RÄTTSLIG RAM

RÄTTSLIG RAM

| (7) | Direktiv 2014/25/EU gäller för tilldelning av kontrakt för att bedriva verksamhet med anknytning till produktion och grossistförsäljning av el som avses i artikel 9.1 b, såvida inte denna verksamhet undantas i enlighet med artikel 34 i det direktivet. |
| --- | --- |

(7)

Direktiv 2014/25/EU gäller för tilldelning av kontrakt för att bedriva verksamhet med anknytning till produktion och grossistförsäljning av el som avses i artikel 9.1 b, såvida inte denna verksamhet undantas i enlighet med artikel 34 i det direktivet.

| (8) | Enligt artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU är kontrakt som syftar till att medge utförandet av någon av de verksamheter på vilka det direktivet är tillämpligt undantagna från direktivets tillämpningsområde, på begäran av en medlemsstat eller en upphandlande enhet, om den aktuella verksamheten i den medlemsstat där den utövas är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU är kontrakt som syftar till att medge utförandet av någon av de verksamheter på vilka det direktivet är tillämpligt undantagna från direktivets tillämpningsområde, på begäran av en medlemsstat eller en upphandlande enhet, om den aktuella verksamheten i den medlemsstat där den utövas är direkt konkurrensutsatt på marknader med fritt tillträde.

| (9) | Bedömningen av direkt konkurrensutsättning ska göras på grundval av objektiva kriterier, varvid hänsyn tas till den berörda sektorns särdrag. Denna bedömning begränsas emellertid av de korta tidsfrister som gäller och av att den måste grundas på den information som kommissionen har tillgång till. Denna information kommer antingen från redan tillgängliga källor eller från den information som erhållits i samband med ansökan enligt artikel 35 i direktiv 2014/25/EU och kan inte kompletteras genom mer tidskrävande metoder, särskilt inte offentliga utfrågningar som riktar sig till de berörda ekonomiska aktörerna. |
| --- | --- |

(9)

Bedömningen av direkt konkurrensutsättning ska göras på grundval av objektiva kriterier, varvid hänsyn tas till den berörda sektorns särdrag. Denna bedömning begränsas emellertid av de korta tidsfrister som gäller och av att den måste grundas på den information som kommissionen har tillgång till. Denna information kommer antingen från redan tillgängliga källor eller från den information som erhållits i samband med ansökan enligt artikel 35 i direktiv 2014/25/EU och kan inte kompletteras genom mer tidskrävande metoder, särskilt inte offentliga utfrågningar som riktar sig till de berörda ekonomiska aktörerna.

| (10) | Den direkta konkurrensutsättningen inom en specifik marknad bör bedömas på grundval av olika kriterier varav inget i sig är avgörande. |
| --- | --- |

(10)

Den direkta konkurrensutsättningen inom en specifik marknad bör bedömas på grundval av olika kriterier varav inget i sig är avgörande.

| (11) | Vid bedömningen av huruvida de relevanta verksamheterna är utsatta för direkt konkurrens på de marknader som berörs av detta beslut ska man beakta huvudaktörernas marknadsandel och eventuellt stöd till produktion och grossistförsäljning av förnybar el i Tyskland genom system samt dess omfattning. |
| --- | --- |

(11)

Vid bedömningen av huruvida de relevanta verksamheterna är utsatta för direkt konkurrens på de marknader som berörs av detta beslut ska man beakta huvudaktörernas marknadsandel och eventuellt stöd till produktion och grossistförsäljning av förnybar el i Tyskland genom system samt dess omfattning.

3.   BEDÖMNING

BEDÖMNING

| (12) | Syftet med detta beslut är att slå fast om de verksamheter, på marknader med fritt tillträde i den mening som avses i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, som ansökan avser är konkurrensutsatta i sådan utsträckning att det, även utan den disciplin som de detaljerade upphandlingsreglerna i direktiv 2014/25/EU innebär, garanterar att upphandling för verksamheten i fråga sker på ett öppet och icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för upphandlarna att identifiera den lösning som totalt sett är den ekonomiskt mest fördelaktiga. |
| --- | --- |

(12)

Syftet med detta beslut är att slå fast om de verksamheter, på marknader med fritt tillträde i den mening som avses i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, som ansökan avser är konkurrensutsatta i sådan utsträckning att det, även utan den disciplin som de detaljerade upphandlingsreglerna i direktiv 2014/25/EU innebär, garanterar att upphandling för verksamheten i fråga sker på ett öppet och icke-diskriminerande sätt på grundval av kriterier som gör det möjligt för upphandlarna att identifiera den lösning som totalt sett är den ekonomiskt mest fördelaktiga.

| (13) | Detta beslut grundar sig på den rättsliga och faktiska situationen per april och juni 2023 och på de uppgifter som lämnats av BDEW, Ørsted, de tyska myndigheterna samt på uppgifter som är offentliga. Det kan komma att ändras om betydande förändringar i de rättsliga eller faktiska förhållandena skulle medföra att villkoren för tillämpning av artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU inte längre uppfylls. |
| --- | --- |

(13)

Detta beslut grundar sig på den rättsliga och faktiska situationen per april och juni 2023 och på de uppgifter som lämnats av BDEW, Ørsted, de tyska myndigheterna samt på uppgifter som är offentliga. Det kan komma att ändras om betydande förändringar i de rättsliga eller faktiska förhållandena skulle medföra att villkoren för tillämpning av artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU inte längre uppfylls.

3.1   Fritt tillträde till marknaden

Fritt tillträde till marknaden

| (14) | Tillträde till en marknad bedöms vara fritt om den berörda medlemsstaten har genomfört och tillämpat de relevanta unionsrättsakter som förtecknas i bilaga III till direktiv (EU) 2014/25, vilka innefattar, när det gäller produktion och grossistförsäljning av el, Europaparlamentets och rådets direktiv 2019/944/EU (3). |
| --- | --- |

(14)

Tillträde till en marknad bedöms vara fritt om den berörda medlemsstaten har genomfört och tillämpat de relevanta unionsrättsakter som förtecknas i bilaga III till direktiv (EU) 2014/25, vilka innefattar, när det gäller produktion och grossistförsäljning av el, Europaparlamentets och rådets direktiv 2019/944/EU (3).

3

| (15) | Tyskland har, utifrån den information som kommissionen har, införlivat och tillämpar direktiv (EU) 2019/944. Tillträdet till den relevanta marknaden betraktas därför som fritt i den mening som avses i artikel 34.3 i direktiv 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(15)

Tyskland har, utifrån den information som kommissionen har, införlivat och tillämpar direktiv (EU) 2019/944. Tillträdet till den relevanta marknaden betraktas därför som fritt i den mening som avses i artikel 34.3 i direktiv 2014/25/EU.

3.2   Konkurrensbedömning

Konkurrensbedömning

3.2.1   Definition av relevant produktmarknad

Definition av relevant produktmarknad

| (16) | Enligt BDEW utgörs den relevanta produktmarknaden av konventionell och förnybar produktion och grossistförsäljning, med undantag för el från förnybara källor som produceras i anläggningar som togs i drift före den 1 augusti 2014 och fortfarande får offentlig finansiering. Enligt Ørsted innefattar den relevanta marknaden produktion och grossistförsäljning av el som omfattas av möjligheten till direktförsäljning sedan 2012 eller skyldigheten till direktförsäljning sedan 2014. |
| --- | --- |

(16)

Enligt BDEW utgörs den relevanta produktmarknaden av konventionell och förnybar produktion och grossistförsäljning, med undantag för el från förnybara källor som produceras i anläggningar som togs i drift före den 1 augusti 2014 och fortfarande får offentlig finansiering. Enligt Ørsted innefattar den relevanta marknaden produktion och grossistförsäljning av el som omfattas av möjligheten till direktförsäljning sedan 2012 eller skyldigheten till direktförsäljning sedan 2014.

| (17) | BDEW observerar (4) att obligatorisk direktförsäljning är standardformen av försäljning för alla anläggningar som tagits i drift efter den 1 augusti 2014. Anläggningar med obligatorisk direktförsäljning kan välja mellan direktförsäljning med marknadspremie och direktförsäljning utan stöd (så kallad övrig direktförsäljning). Undantag från skyldigheten till direktförsäljning finns bara för små anläggningar. För anläggningar som tagits i drift före den 1 januari 2016 utgörs sådana av anläggningar upp till 500 kW, medan de för anläggningar som tagits i drift från och med den 1 januari 2016 är anläggningar på 100 kW och nedåt. Sådana små anläggningar kan besluta om de ska välja modellen med fast inmatningspris eller direktförsäljning. |
| --- | --- |

(17)

BDEW observerar (4) att obligatorisk direktförsäljning är standardformen av försäljning för alla anläggningar som tagits i drift efter den 1 augusti 2014. Anläggningar med obligatorisk direktförsäljning kan välja mellan direktförsäljning med marknadspremie och direktförsäljning utan stöd (så kallad övrig direktförsäljning). Undantag från skyldigheten till direktförsäljning finns bara för små anläggningar. För anläggningar som tagits i drift före den 1 januari 2016 utgörs sådana av anläggningar upp till 500 kW, medan de för anläggningar som tagits i drift från och med den 1 januari 2016 är anläggningar på 100 kW och nedåt. Sådana små anläggningar kan besluta om de ska välja modellen med fast inmatningspris eller direktförsäljning.

4

| (18) | Angående de anläggningar som fortfarande får offentlig finansiering anger BDEW att ”anläggningar som inte längre får stöd” är sådana som är uteslutna eller kommer att bli uteslutna från stöd efter 20 års stöd från och med den 1 januari 2021. ”Anläggningar som inte längre får stöd” med en installerad elektrisk kapacitet på över 100 kW måste sälja elen direkt utan något stöd (övrig direktförsäljning). Anläggningar med en installerad elektrisk kapacitet på 100 kW och lägre kan välja mellan övrig direktförsäljning (utan stöd) och försäljning till nätoperatören mot betalning av ett inmatningspris. Detta inmatningspris uppgår nu emellertid bara till det ”årliga marknadsvärdet” minus de genomsnittliga försäljningskostnader som de systemansvariga för överföringsystemet har för den el som säljs till nätoperatören (5). Den tyska lagstiftaren samt kommissionen behandlar därför denna ersättning som exklusivt marknadsbaserat stöd (”löpande post”) och därmed inte som statligt stöd (”inget stöd”) (6). Med undantag för småskaliga anläggningar gäller övrig obligatorisk direktförsäljning ”anläggningar som inte längre får stöd”. |
| --- | --- |

(18)

Angående de anläggningar som fortfarande får offentlig finansiering anger BDEW att ”anläggningar som inte längre får stöd” är sådana som är uteslutna eller kommer att bli uteslutna från stöd efter 20 års stöd från och med den 1 januari 2021. ”Anläggningar som inte längre får stöd” med en installerad elektrisk kapacitet på över 100 kW måste sälja elen direkt utan något stöd (övrig direktförsäljning). Anläggningar med en installerad elektrisk kapacitet på 100 kW och lägre kan välja mellan övrig direktförsäljning (utan stöd) och försäljning till nätoperatören mot betalning av ett inmatningspris. Detta inmatningspris uppgår nu emellertid bara till det ”årliga marknadsvärdet” minus de genomsnittliga försäljningskostnader som de systemansvariga för överföringsystemet har för den el som säljs till nätoperatören (5). Den tyska lagstiftaren samt kommissionen behandlar därför denna ersättning som exklusivt marknadsbaserat stöd (”löpande post”) och därmed inte som statligt stöd (”inget stöd”) (6). Med undantag för småskaliga anläggningar gäller övrig obligatorisk direktförsäljning ”anläggningar som inte längre får stöd”.

5

6

| (19) | I ett tidigare beslut beträffande elproduktion i Tyskland (7) gjorde kommissionen en åtskillnad mellan marknaden för produktion av konventionell el och marknaden för produktion av förnybar el. Kommissionen ansåg att den produktion och försäljning av el som regleras av EEG inte ingår i marknaden för produktion och första försäljning av el som produceras från konventionella källor, eftersom el som produceras från förnybara källor normalt inte säljs direkt i grossistledet utan köps först av de systemansvariga för överföringsnätet för en lagstadgad ersättning. |
| --- | --- |

(19)

I ett tidigare beslut beträffande elproduktion i Tyskland (7) gjorde kommissionen en åtskillnad mellan marknaden för produktion av konventionell el och marknaden för produktion av förnybar el. Kommissionen ansåg att den produktion och försäljning av el som regleras av EEG inte ingår i marknaden för produktion och första försäljning av el som produceras från konventionella källor, eftersom el som produceras från förnybara källor normalt inte säljs direkt i grossistledet utan köps först av de systemansvariga för överföringsnätet för en lagstadgad ersättning.

7

| (20) | I senare beslut konstaterade kommissionen att konventionell och (åtminstone viss) förnybar elproduktion ingick i samma marknad. I sitt beslut angående Nederländerna (8) noterade kommissionen att den el som genererades från förnybara källor såldes direkt på marknaden och att det nederländska systemet SDE+ främjade konkurrenskraftiga anbud samtidigt som konkurrenterna försökte minimera sina kostnader (och därmed den inmatningspremie de skulle få). I sitt beslut angående Italien (9) anmärkte kommissionen att systemen för förnybar el på sistone varit föremål för en anbudsprocess med ett stort antal sökande. I sitt beslut angående Litauen (10) uppgav kommissionen att el som producerades inom det tredje stödsystemet fick premiebaserat stöd som fastställdes genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande, och konstaterade att den ingick i samma marknad som konventionell elproduktion. När det gällde Danmark 2022 (11) fann kommissionen att fördelningen av offentlig finansiering var konkurrensutsatt genom ett anbudsförfarande som styrde producenterna av förnybar el genom att påverka deras inköpspolicyer. Kommissionen drog därför slutsatsen att de anläggningar för förnybar elproduktion som var föremål för ansökan tillhörde samma marknad som konventionell elproduktion. |
| --- | --- |

(20)

I senare beslut konstaterade kommissionen att konventionell och (åtminstone viss) förnybar elproduktion ingick i samma marknad. I sitt beslut angående Nederländerna (8) noterade kommissionen att den el som genererades från förnybara källor såldes direkt på marknaden och att det nederländska systemet SDE+ främjade konkurrenskraftiga anbud samtidigt som konkurrenterna försökte minimera sina kostnader (och därmed den inmatningspremie de skulle få). I sitt beslut angående Italien (9) anmärkte kommissionen att systemen för förnybar el på sistone varit föremål för en anbudsprocess med ett stort antal sökande. I sitt beslut angående Litauen (10) uppgav kommissionen att el som producerades inom det tredje stödsystemet fick premiebaserat stöd som fastställdes genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande, och konstaterade att den ingick i samma marknad som konventionell elproduktion. När det gällde Danmark 2022 (11) fann kommissionen att fördelningen av offentlig finansiering var konkurrensutsatt genom ett anbudsförfarande som styrde producenterna av förnybar el genom att påverka deras inköpspolicyer. Kommissionen drog därför slutsatsen att de anläggningar för förnybar elproduktion som var föremål för ansökan tillhörde samma marknad som konventionell elproduktion.

8

9

10

11

| (21) | I sin ståndpunkt observerar BKartA (12) att det mellan början av 2012 och slutet av 2020 installerats ca 65 GW i produktionskapacitet med stöd enligt EEG, vilket utgör hälften av den kapacitet som stöds av EEG och en fjärdedel av den totala produktionskapaciteten i Tyskland. År 2020 uppgick elen med stöd enligt EEG till omkring 20 % av Tysklands totala elproduktion. Utbetalningarna enligt EEG har bara ökat måttligt, då allt fler produktionsanläggningar har beslutat att sälja sin produktion på marknaden (”direktförsäljning”) i stället för att få en fast premie. Angående marknadsdefinitionen har BKartA upprepade gånger intagit uppfattningen, i sin beslutspraxis för antitrust, att el enligt EEG är en separat marknad (13). |
| --- | --- |

(21)

I sin ståndpunkt observerar BKartA (12) att det mellan början av 2012 och slutet av 2020 installerats ca 65 GW i produktionskapacitet med stöd enligt EEG, vilket utgör hälften av den kapacitet som stöds av EEG och en fjärdedel av den totala produktionskapaciteten i Tyskland. År 2020 uppgick elen med stöd enligt EEG till omkring 20 % av Tysklands totala elproduktion. Utbetalningarna enligt EEG har bara ökat måttligt, då allt fler produktionsanläggningar har beslutat att sälja sin produktion på marknaden (”direktförsäljning”) i stället för att få en fast premie. Angående marknadsdefinitionen har BKartA upprepade gånger intagit uppfattningen, i sin beslutspraxis för antitrust, att el enligt EEG är en separat marknad (13).

12

13

| (22) | Kommissionen noterar att elproduktionen från förnybara källor i Tyskland stöds av flera olika system med olika omfattningar. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen noterar att elproduktionen från förnybara källor i Tyskland stöds av flera olika system med olika omfattningar.

| (23) | Med tanke på de många olika systemen för att stödja elproduktion från förnybara källor i Tyskland, kommer marknaden för analysen i dessa skäl att delas upp mellan å ena sidan anläggningar som kan få en ersättning oberoende av marknadspriser (fast inmatningspris, Mieterstromzuschlag (eltillägg för hyresgäster)) och å andra sidan anläggningar som får en ersättning kopplad till marknadspriser (direktförsäljning med i lag fastställt värde tillämpligt, direktförsäljning där tillämpligt värde fastställs genom anbud, gamla anläggningar som inte längre får subventioner och övrig direktförsäljning). Denna metod är i linje med kommissionens beslut 2012/218/EU om undantag för den tyska elmarknaden, där kommissionen konstaterat att förekomsten av en lagstadgad ersättning var en huvuddel i analysen av om EEG-elen var konkurrensutsatt. |
| --- | --- |

(23)

Med tanke på de många olika systemen för att stödja elproduktion från förnybara källor i Tyskland, kommer marknaden för analysen i dessa skäl att delas upp mellan å ena sidan anläggningar som kan få en ersättning oberoende av marknadspriser (fast inmatningspris, Mieterstromzuschlag (eltillägg för hyresgäster)) och å andra sidan anläggningar som får en ersättning kopplad till marknadspriser (direktförsäljning med i lag fastställt värde tillämpligt, direktförsäljning där tillämpligt värde fastställs genom anbud, gamla anläggningar som inte längre får subventioner och övrig direktförsäljning). Denna metod är i linje med kommissionens beslut 2012/218/EU om undantag för den tyska elmarknaden, där kommissionen konstaterat att förekomsten av en lagstadgad ersättning var en huvuddel i analysen av om EEG-elen var konkurrensutsatt.

Mieterstromzuschlag

3.2.2   Definition av relevant geografisk marknad

Definition av relevant geografisk marknad

| (24) | Enligt BDEW bör den relevanta geografiska marknaden, utifrån kommissionens beslutspraxis, definieras som nationell och utgöras av Förbundsrepubliken Tysklands territorium (14). |
| --- | --- |

(24)

Enligt BDEW bör den relevanta geografiska marknaden, utifrån kommissionens beslutspraxis, definieras som nationell och utgöras av Förbundsrepubliken Tysklands territorium (14).

14

| (25) | När det gäller den geografiska marknaden intog kommissionen, i sin tidigare praxis (15), uppfattningen att marknaden för elproduktion är nationell till sin omfattning. Den sökandes ståndpunkt ligger i linje med kommissionens praxis. |
| --- | --- |

(25)

När det gäller den geografiska marknaden intog kommissionen, i sin tidigare praxis (15), uppfattningen att marknaden för elproduktion är nationell till sin omfattning. Den sökandes ståndpunkt ligger i linje med kommissionens praxis.

15

| (26) | I avsaknad av uppgifter som tyder på att den geografiska marknaden skulle ha någon annan utbredning kan, för bedömningen enligt detta beslut och utan att detta åsidosätter konkurrenslagstiftningen, geografisk utbredning för produktion och grossistförsäljning av el från förnybara källor anses sammanfalla med Tysklands territorium. |
| --- | --- |

(26)

I avsaknad av uppgifter som tyder på att den geografiska marknaden skulle ha någon annan utbredning kan, för bedömningen enligt detta beslut och utan att detta åsidosätter konkurrenslagstiftningen, geografisk utbredning för produktion och grossistförsäljning av el från förnybara källor anses sammanfalla med Tysklands territorium.

3.2.3   Marknadsanalys

Marknadsanalys

3.2.3.1   Marknadsandelar och övergripande bedömning av marknaden för elproduktion i Tyskland

Marknadsandelar och övergripande bedömning av marknaden för elproduktion i Tyskland

| (27) | Kommissionen kommer att genomföra en analys av marknaden för produktion och grossistförsäljning av el i Tyskland utifrån tillgängliga uppgifter för produktionen av konventionell respektive förnybar el. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen kommer att genomföra en analys av marknaden för produktion och grossistförsäljning av el i Tyskland utifrån tillgängliga uppgifter för produktionen av konventionell respektive förnybar el.

| (28) | BKartA ger en översikt av marknadsandelarna i sin årliga marknadsrapport för konventionell elproduktion. Under perioden 2019–2021 låg de årliga marknadsandelarna för de fem största konventionella elproducenterna ganska stabilt: RWE (26 %, 25,3 %, 26,1 %), LEAG (16,2 %, 14,9 %, 15,7 %), EnBW (12,7 %, 9,9 %, 11,4 %), EON (8,8 %, 9,6 %, 9,2 %) och Vattenfall (6,4 %, 5,6 %, 4,5 %). Endast två av dessa företag, EnBW och Vattenfall, är upphandlande enheter. Ørsted hade en marknadsandel under 1 % på marknaden för kombinerad konventionell och förnybar elproduktion 2020, 2021 och 2022 (16). |
| --- | --- |

(28)

BKartA ger en översikt av marknadsandelarna i sin årliga marknadsrapport för konventionell elproduktion. Under perioden 2019–2021 låg de årliga marknadsandelarna för de fem största konventionella elproducenterna ganska stabilt: RWE (26 %, 25,3 %, 26,1 %), LEAG (16,2 %, 14,9 %, 15,7 %), EnBW (12,7 %, 9,9 %, 11,4 %), EON (8,8 %, 9,6 %, 9,2 %) och Vattenfall (6,4 %, 5,6 %, 4,5 %). Endast två av dessa företag, EnBW och Vattenfall, är upphandlande enheter. Ørsted hade en marknadsandel under 1 % på marknaden för kombinerad konventionell och förnybar elproduktion 2020, 2021 och 2022 (16).

16

| (29) | Namnen på de tre största producenterna av el från förnybara källor och deras marknadsandelar är inte tillgängliga för allmänheten. Det beror delvis på det höga antalet aktörer som är aktiva på marknaden för el från förnybara energikällor. |
| --- | --- |

(29)

Namnen på de tre största producenterna av el från förnybara källor och deras marknadsandelar är inte tillgängliga för allmänheten. Det beror delvis på det höga antalet aktörer som är aktiva på marknaden för el från förnybara energikällor.

| (30) | BKartA har fastställt att marknadsandelarna för de fem ovan nämnda företagen med högst försäljning inom konventionell elproduktion tillsammans uppgick till omkring 6,4 % för den produktionsvolym som fick stöd enligt EEG för marknadsområdet Tyskland 2021 (17). |
| --- | --- |

(30)

BKartA har fastställt att marknadsandelarna för de fem ovan nämnda företagen med högst försäljning inom konventionell elproduktion tillsammans uppgick till omkring 6,4 % för den produktionsvolym som fick stöd enligt EEG för marknadsområdet Tyskland 2021 (17).

17

| (31) | Enligt BDEW är det säkert att anta att producenterna av el från förnybara energikällor har relativt små marknadsandelar och att ingen av dem har större marknadsandel än 10 %. |
| --- | --- |

(31)

Enligt BDEW är det säkert att anta att producenterna av el från förnybara energikällor har relativt små marknadsandelar och att ingen av dem har större marknadsandel än 10 %.

| (32) | BKartA uppger i sin ståndpunkt (18) att det råder ett ändamålsenligt konkurrenstryck inom den övergripande grossistförsäljningen av el i Tyskland och att grossistprissignalerna är en följd av ändamålsenlig konkurrens. Kommissionen medger därför att produktionen och grossistförsäljningen av konventionell el utövar ett konkurrenstryck på produktionen och grossistförsäljningen av förnybar el, med förbehåll för en mer detaljerad analys av systemen för stöd till förnybar el. |
| --- | --- |

(32)

BKartA uppger i sin ståndpunkt (18) att det råder ett ändamålsenligt konkurrenstryck inom den övergripande grossistförsäljningen av el i Tyskland och att grossistprissignalerna är en följd av ändamålsenlig konkurrens. Kommissionen medger därför att produktionen och grossistförsäljningen av konventionell el utövar ett konkurrenstryck på produktionen och grossistförsäljningen av förnybar el, med förbehåll för en mer detaljerad analys av systemen för stöd till förnybar el.

18

3.2.3.2   Anläggningar för produktion och grossistförsäljning av förnybar el som kan få en ersättning oberoende av marknadspriser (dvs. omfattas av ett fast inmatningspris (19) och Mieterstromzuschlag (20), eltillägg för hyresgäster).

19

Mieterstromzuschlag

20

| (33) | Anläggningar för produktion av förnybar el som tagits i drift mellan den 1 januari 2012 och 1 augusti 2014 är undantagna från kravet på direktförsäljning och kan använda alternativet med fast inmatningspris. Enligt BKartA får dessa anläggningar en fast ersättning från en icke-marknadsaktör (de systemansvariga för överföringsnätet) och är inte involverade i någon marknadsverksamhet. I linje med den analys som kommissionen utfört i sitt beslut från 2012 om produktion och grossistförsäljning av el i Tyskland, kan inte sådana anläggningar ses som utsatta för konkurrens. |
| --- | --- |

(33)

Anläggningar för produktion av förnybar el som tagits i drift mellan den 1 januari 2012 och 1 augusti 2014 är undantagna från kravet på direktförsäljning och kan använda alternativet med fast inmatningspris. Enligt BKartA får dessa anläggningar en fast ersättning från en icke-marknadsaktör (de systemansvariga för överföringsnätet) och är inte involverade i någon marknadsverksamhet. I linje med den analys som kommissionen utfört i sitt beslut från 2012 om produktion och grossistförsäljning av el i Tyskland, kan inte sådana anläggningar ses som utsatta för konkurrens.

| (34) | Små anläggningar som tagits i drift den 1 augusti 2014 eller senare (dvs. anläggningar på mindre än 100 kW eller, om de togs i drift senast i slutet av 2015, mindre än 500 kW), är undantagna från kravet på direktförsäljning och kan använda alternativet med fast inmatningspris. Enligt BKartA får dessa anläggningar en fast ersättning från en icke-marknadsaktör och är inte involverade i någon marknadsverksamhet. I linje med den analys som kommissionen utfört i sitt beslut från 2012 om produktion och grossistförsäljning av el i Tyskland, kan inte sådana anläggningar ses som utsatta för konkurrens. |
| --- | --- |

(34)

Små anläggningar som tagits i drift den 1 augusti 2014 eller senare (dvs. anläggningar på mindre än 100 kW eller, om de togs i drift senast i slutet av 2015, mindre än 500 kW), är undantagna från kravet på direktförsäljning och kan använda alternativet med fast inmatningspris. Enligt BKartA får dessa anläggningar en fast ersättning från en icke-marknadsaktör och är inte involverade i någon marknadsverksamhet. I linje med den analys som kommissionen utfört i sitt beslut från 2012 om produktion och grossistförsäljning av el i Tyskland, kan inte sådana anläggningar ses som utsatta för konkurrens.

| (35) | När det gäller Mieterstromzuschlag eller den el som den driftsansvarige för en anläggning inte säljer till sina hyresgäster, kommer den driftsansvarige enligt BKartA att välja elkostnadstillägget för hyresgäster endast om detta medför ytterligare ekonomiska fördelar. Detta är därför som standard ett mer subventionerat alternativ. BKartA drar slutsatsen att anläggningar för förnybar el som omfattas av Mieterstromzuschlag inte är direkt utsatta för konkurrens. Kommissionen identifierar inte aspekter som skulle göra det möjligt att göra avsteg från detta beslut. |
| --- | --- |

(35)

När det gäller Mieterstromzuschlag eller den el som den driftsansvarige för en anläggning inte säljer till sina hyresgäster, kommer den driftsansvarige enligt BKartA att välja elkostnadstillägget för hyresgäster endast om detta medför ytterligare ekonomiska fördelar. Detta är därför som standard ett mer subventionerat alternativ. BKartA drar slutsatsen att anläggningar för förnybar el som omfattas av Mieterstromzuschlag inte är direkt utsatta för konkurrens. Kommissionen identifierar inte aspekter som skulle göra det möjligt att göra avsteg från detta beslut.

Mieterstromzuschlag

Mieterstromzuschlag

| (36) | För detta beslut, och utan att det påverkar konkurrenslagstiftningen, gäller att de faktorer som beskrivs ovan bör tas som en indikation på att produktion och grossistförsäljning av förnybar el som omfattas av inmatningspriser och Mieterstromzuschlag i Tyskland inte är utsatt för någon konkurrens. Eftersom de villkor som anges i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU således inte är uppfyllda bör det slås fast att direktiv 2014/25/EU bör fortsätta tillämpas på kontrakt avsedda att möjliggöra sådana verksamheter i Tyskland. |
| --- | --- |

(36)

För detta beslut, och utan att det påverkar konkurrenslagstiftningen, gäller att de faktorer som beskrivs ovan bör tas som en indikation på att produktion och grossistförsäljning av förnybar el som omfattas av inmatningspriser och Mieterstromzuschlag i Tyskland inte är utsatt för någon konkurrens. Eftersom de villkor som anges i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU således inte är uppfyllda bör det slås fast att direktiv 2014/25/EU bör fortsätta tillämpas på kontrakt avsedda att möjliggöra sådana verksamheter i Tyskland.

Mieterstromzuschlag

3.2.3.3   Anläggningar för förnybar el som får en ersättning kopplad till marknadspriser (dvs. är underkastade direktförsäljning med i lag fastställt värde tillämpligt (21), direktförsäljning med det tillämpliga värdet fastställt genom anbud (22), gamla anläggningar för förnybar el som inte längre får subventioner (23) samt anläggningar för förnybar el som omfattas av övrig direktförsäljning (24))

21

22

23

24

| (37) | De driftsansvariga för EEG-anläggningar som omfattas av direktförsäljning med i lag fastställt värde tillämpligt skapar intäkter genom följande:






  — | Försäljning av el till tredje parter (i det betalade inköpsprisbeloppet för de kvantiteter som införs i balanseringsgruppen). Denna försäljning är fri från regelverkskrav beträffande priset. Den tredje parten får inte vara en nätoperatör. Försäljningen äger alltså rum på grossistförsäljningsmarknaden. |
| --- | --- | --- |

(37)

De driftsansvariga för EEG-anläggningar som omfattas av direktförsäljning med i lag fastställt värde tillämpligt skapar intäkter genom följande:

—

Försäljning av el till tredje parter (i det betalade inköpsprisbeloppet för de kvantiteter som införs i balanseringsgruppen). Denna försäljning är fri från regelverkskrav beträffande priset. Den tredje parten får inte vara en nätoperatör. Försäljningen äger alltså rum på grossistförsäljningsmarknaden.

| — | Den marknadspremie som nätoperatören betalar till den driftsansvarige för anläggningen för varje inmatad kWh. Detta med förbehåll för en begränsning för anläggningar som tagits i drift från och med den 1 augusti 2014: Om värdet är negativt för minst sex timmar i följd på dagen före-marknaden på EPEX Spot, minskas det värde som ska tillföras och därmed marknadspremien för hela denna period till noll. För anläggningar som nyligen tagits i drift eller nyligen fått tilldelning från och med den 1 januari 2021 har den relevanta perioden minskats till fyra timmar. För alla RES-anläggningar som tagits i drift eller beviljats tilldelning enligt EEG från den 1 januari 2023 och framåt, kommer denna tidsperiod att sänkas gradvis från fyra timmar 2023 till en timme 2027. Marknadspremien är ett separat betalningsanspråk från den driftsansvarige för en EEG-anläggning gentemot nätoperatören. Den beräknas för anläggningar som tagits i drift från och med den 1 augusti 2014 som skillnaden mellan det ”tillämpliga värdet” (”anzulegender Wert”, AW) som ska tillämpas på anläggningen och det ”månadsvisa marknadsvärdet” (”Monatsmarktwert”, MW) enligt formeln MP = AW – MW. |
| --- | --- |

—

Den marknadspremie som nätoperatören betalar till den driftsansvarige för anläggningen för varje inmatad kWh. Detta med förbehåll för en begränsning för anläggningar som tagits i drift från och med den 1 augusti 2014: Om värdet är negativt för minst sex timmar i följd på dagen före-marknaden på EPEX Spot, minskas det värde som ska tillföras och därmed marknadspremien för hela denna period till noll. För anläggningar som nyligen tagits i drift eller nyligen fått tilldelning från och med den 1 januari 2021 har den relevanta perioden minskats till fyra timmar. För alla RES-anläggningar som tagits i drift eller beviljats tilldelning enligt EEG från den 1 januari 2023 och framåt, kommer denna tidsperiod att sänkas gradvis från fyra timmar 2023 till en timme 2027. Marknadspremien är ett separat betalningsanspråk från den driftsansvarige för en EEG-anläggning gentemot nätoperatören. Den beräknas för anläggningar som tagits i drift från och med den 1 augusti 2014 som skillnaden mellan det ”tillämpliga värdet” (”anzulegender Wert”, AW) som ska tillämpas på anläggningen och det ”månadsvisa marknadsvärdet” (”Monatsmarktwert”, MW) enligt formeln MP = AW – MW.

| (38) | I sin ståndpunkt menar BKartA, med hänsyn till dess konkreta praktiska och ekonomiska konsekvenser, att det är avgörande att marknadspremien kompenserar för skillnaden mellan det anläggningsspecifika tillämpliga värdet och marknadsvärdet för respektive teknik. Eftersom den inte kan bli negativ har den en tilltagande effekt på vinsterna för den driftsansvarige för anläggningen om den är positiv, dvs. om det anläggningsspecifika tillämpliga värdet är högre än det motsvarande marknadsvärdet. BKartA utförde en analys av båda värdena under 23 månader mellan maj 2020 och april 2022. Från och med den 1 januari 2021 fastställdes de tillämpliga värdena i lag och är gradvis minskande över tid, på en nivå mellan 0,5 och 1,5 procent per år. Åtminstone fram till mitten av år 2021 låg de tillämpliga värdena för det mesta markant över de respektive marknadsvärdena för de senaste tolv månaderna. Detta innebar att det betalades en motsvarande hög marknadspremie, vilket isolerade de berörda RES-anläggningarna från den övriga elproduktionens effektiva marknad och konkurrenskrafter. Anläggningar vars anläggningsspecifika tillämpliga värde överstiger det normala marknadsvärdet och som följaktligen stöds av den i lag fastställda marknadspremien och därför, enligt BKartA:s uppfattning, inte är utsatta för direkt konkurrens från andra produktionsanläggningar. |
| --- | --- |

(38)

I sin ståndpunkt menar BKartA, med hänsyn till dess konkreta praktiska och ekonomiska konsekvenser, att det är avgörande att marknadspremien kompenserar för skillnaden mellan det anläggningsspecifika tillämpliga värdet och marknadsvärdet för respektive teknik. Eftersom den inte kan bli negativ har den en tilltagande effekt på vinsterna för den driftsansvarige för anläggningen om den är positiv, dvs. om det anläggningsspecifika tillämpliga värdet är högre än det motsvarande marknadsvärdet. BKartA utförde en analys av båda värdena under 23 månader mellan maj 2020 och april 2022. Från och med den 1 januari 2021 fastställdes de tillämpliga värdena i lag och är gradvis minskande över tid, på en nivå mellan 0,5 och 1,5 procent per år. Åtminstone fram till mitten av år 2021 låg de tillämpliga värdena för det mesta markant över de respektive marknadsvärdena för de senaste tolv månaderna. Detta innebar att det betalades en motsvarande hög marknadspremie, vilket isolerade de berörda RES-anläggningarna från den övriga elproduktionens effektiva marknad och konkurrenskrafter. Anläggningar vars anläggningsspecifika tillämpliga värde överstiger det normala marknadsvärdet och som följaktligen stöds av den i lag fastställda marknadspremien och därför, enligt BKartA:s uppfattning, inte är utsatta för direkt konkurrens från andra produktionsanläggningar.

| (39) | När BKartA gick igenom särskilda tekniktyper observerade man, bara fram till mitten av 2021, att de anläggningsspecifika tillämpliga värdena för enskilda nya anläggningar för vattenkraft och deponigas under vissa månader låg märkbart under EPEX marknadsvärde. Detta gällde vattenkraft med en kapacitet på över 50 MW i september 2020 och, från november 2020 och framåt, vattenkraft med en kapacitet mellan 20 och 50 MW i september 2020 och från december 2020 och framåt, och vattenkraft med en kapacitet mellan 10 och 20 MW i januari och april 2021. Detta påverkade också deponigas med en kapacitet på 1 till 5 MW i september 2020 och från december 2020 och framåt, och deponigas med en kapacitet på 5 MW eller högre i november 2020. Detsamma gäller för havsbaserade vindkraftsanläggningar. Sedan mitten av 2021 har ett stort antal tillämpliga värden sjunkit under de relevanta månadsvisa marknadsvärdena, och sedan slutet av 2021 har detta påverkat de allra flesta av de tillämpliga värdena. |
| --- | --- |

(39)

När BKartA gick igenom särskilda tekniktyper observerade man, bara fram till mitten av 2021, att de anläggningsspecifika tillämpliga värdena för enskilda nya anläggningar för vattenkraft och deponigas under vissa månader låg märkbart under EPEX marknadsvärde. Detta gällde vattenkraft med en kapacitet på över 50 MW i september 2020 och, från november 2020 och framåt, vattenkraft med en kapacitet mellan 20 och 50 MW i september 2020 och från december 2020 och framåt, och vattenkraft med en kapacitet mellan 10 och 20 MW i januari och april 2021. Detta påverkade också deponigas med en kapacitet på 1 till 5 MW i september 2020 och från december 2020 och framåt, och deponigas med en kapacitet på 5 MW eller högre i november 2020. Detsamma gäller för havsbaserade vindkraftsanläggningar. Sedan mitten av 2021 har ett stort antal tillämpliga värden sjunkit under de relevanta månadsvisa marknadsvärdena, och sedan slutet av 2021 har detta påverkat de allra flesta av de tillämpliga värdena.

| (40) | Om denna trend skulle stabiliseras skulle marknadspremien för dessa anläggningar enligt BKartA inte längre ha någon ekonomisk effekt; de skulle därför verka utan begränsning med konkurrensutsatta marknadsförhållanden och utsättas för verklig konkurrens. BKartA skulle dock bara förutsätta en så stabil trend om det anläggningsspecifika tillämpliga värdet sjönk under marknadsvärdet (eller ett motsvarande men framåtblickande index för energiköpsavtal) för en lämplig tidsperiod. En sådan period skulle vara tolv månader i följd. Kommissionen håller med BKartA om att det är lämpligt att koppla denna verksamhets direkta konkurrensutsättning till att det anläggningsspecifika tillämpliga värdet sjönk under marknadsvärdet (eller ett motsvarande men framåtblickande index för energiköpsavtal) under tolv månader i följd. |
| --- | --- |

(40)

Om denna trend skulle stabiliseras skulle marknadspremien för dessa anläggningar enligt BKartA inte längre ha någon ekonomisk effekt; de skulle därför verka utan begränsning med konkurrensutsatta marknadsförhållanden och utsättas för verklig konkurrens. BKartA skulle dock bara förutsätta en så stabil trend om det anläggningsspecifika tillämpliga värdet sjönk under marknadsvärdet (eller ett motsvarande men framåtblickande index för energiköpsavtal) för en lämplig tidsperiod. En sådan period skulle vara tolv månader i följd. Kommissionen håller med BKartA om att det är lämpligt att koppla denna verksamhets direkta konkurrensutsättning till att det anläggningsspecifika tillämpliga värdet sjönk under marknadsvärdet (eller ett motsvarande men framåtblickande index för energiköpsavtal) under tolv månader i följd.

| (41) | Angående direktförsäljning där det tillämpliga värdet fastställs genom anbud finns det enligt BKartA vissa gemensamma drag för alla anbud. EEG-anbuden kännetecknas av en småskalig budstruktur. De enskilda buden är små till storleken jämfört med efterfrågan i respektive anbudsförfarande, och långt ifrån gränsen för att presumera marknadsdominans enligt tysk kartellagstiftning. Bakom dessa bud ligger en tillräckligt småskalig, och när det gäller landbaserad vindkraft och solkraft nästan mikroskopisk, leverantörsstruktur. Det upphandlande offentliga organet är Förbundsrepubliken Tyskland, som inte i sig är aktiv som anbudsgivare. |
| --- | --- |

(41)

Angående direktförsäljning där det tillämpliga värdet fastställs genom anbud finns det enligt BKartA vissa gemensamma drag för alla anbud. EEG-anbuden kännetecknas av en småskalig budstruktur. De enskilda buden är små till storleken jämfört med efterfrågan i respektive anbudsförfarande, och långt ifrån gränsen för att presumera marknadsdominans enligt tysk kartellagstiftning. Bakom dessa bud ligger en tillräckligt småskalig, och när det gäller landbaserad vindkraft och solkraft nästan mikroskopisk, leverantörsstruktur. Det upphandlande offentliga organet är Förbundsrepubliken Tyskland, som inte i sig är aktiv som anbudsgivare.

| (42) | BKartA tillägger att anbudsordningen när det gäller alla förnybara energikällor, pga. klimatpolitiska överväganden och mot bakgrund av motsvarande politiska mål och specifikationer för utbyggnad, har som syfte att erbjuda mer el från förnybara energikällor och att efterfrågan på detta är motsvarande hög från stödberättigade projekt. Vad anbudsgivare faktiskt erbjuder och kan tänkas erbjuda i samband med anbudsförfarandet beror å andra sidan bland annat på tillgången till motsvarande mark för nya projekt. Bud som omfattar befintliga anläggningar är för närvarande praktiskt relevanta enbart i biomassasektorn. När det gäller landbaserad vindkraft finns det redan bud för avsevärt tekniskt uppgraderade anläggningar på samma ställen (uppgradering). Budgivning för nya anläggningar är möjlig alltigenom och är det mest betydande fallet i praktiken. Inträde på marknaden underlättas också av att försörjningen av förnybar el inte kännetecknas av intensiv utplacering av lokal personal. Dessutom är konkurrens om de tillämpliga värdena för stöd till produktion av el från förnybara energikällor inte en konkurrens om marknaden. En tilldelning medför inte ett monopol eller dominant position på marknaden i senare led, eftersom försäljningen av den producerade elen på grossistmarknaden äger rum i en konkurrensutsatt miljö till priser som fastställs av marknadsmekanismerna. |
| --- | --- |

(42)

BKartA tillägger att anbudsordningen när det gäller alla förnybara energikällor, pga. klimatpolitiska överväganden och mot bakgrund av motsvarande politiska mål och specifikationer för utbyggnad, har som syfte att erbjuda mer el från förnybara energikällor och att efterfrågan på detta är motsvarande hög från stödberättigade projekt. Vad anbudsgivare faktiskt erbjuder och kan tänkas erbjuda i samband med anbudsförfarandet beror å andra sidan bland annat på tillgången till motsvarande mark för nya projekt. Bud som omfattar befintliga anläggningar är för närvarande praktiskt relevanta enbart i biomassasektorn. När det gäller landbaserad vindkraft finns det redan bud för avsevärt tekniskt uppgraderade anläggningar på samma ställen (uppgradering). Budgivning för nya anläggningar är möjlig alltigenom och är det mest betydande fallet i praktiken. Inträde på marknaden underlättas också av att försörjningen av förnybar el inte kännetecknas av intensiv utplacering av lokal personal. Dessutom är konkurrens om de tillämpliga värdena för stöd till produktion av el från förnybara energikällor inte en konkurrens om marknaden. En tilldelning medför inte ett monopol eller dominant position på marknaden i senare led, eftersom försäljningen av den producerade elen på grossistmarknaden äger rum i en konkurrensutsatt miljö till priser som fastställs av marknadsmekanismerna.

| (43) | I tidigare beslut (25) ansåg kommissionen att förekomsten av anbud för att fastställa stödnivån till system för förnybar el var en viktig faktor för att fastställa den direkta konkurrensutsättningen. I föreliggande fall som gäller Tyskland erkänner BKartA kommissionens beslutspraxis, men föreslår ändå att det införs ett ytterligare kriterium som gör det möjligt att särskilja utifrån hur intensiv konkurrensen är om subventionen i det enskilda anbudsförfarandet. Detta kriterium skulle kunna vara en överteckning med minst 25 procent av den kapacitet som bjuds ut. BDEW ifrågasätter hur genomförbart det är att tillämpa ett sådant kriterium, då överteckningen inte kan mätas förrän efter anbudsgivningen, samtidigt som upphandlande enheter behöver organisera sin egen upphandling innan de deltar i sådana anbud. Detta skulle i praktiken göra ett sådant undantag ogiltigt. |
| --- | --- |

(43)

I tidigare beslut (25) ansåg kommissionen att förekomsten av anbud för att fastställa stödnivån till system för förnybar el var en viktig faktor för att fastställa den direkta konkurrensutsättningen. I föreliggande fall som gäller Tyskland erkänner BKartA kommissionens beslutspraxis, men föreslår ändå att det införs ett ytterligare kriterium som gör det möjligt att särskilja utifrån hur intensiv konkurrensen är om subventionen i det enskilda anbudsförfarandet. Detta kriterium skulle kunna vara en överteckning med minst 25 procent av den kapacitet som bjuds ut. BDEW ifrågasätter hur genomförbart det är att tillämpa ett sådant kriterium, då överteckningen inte kan mätas förrän efter anbudsgivningen, samtidigt som upphandlande enheter behöver organisera sin egen upphandling innan de deltar i sådana anbud. Detta skulle i praktiken göra ett sådant undantag ogiltigt.

25

| (44) | Kommissionen vidhöll i tidigare beslut att en anbudsprocess för subventioner till produktion av förnybar el var en indikation på konkurrensutsättning. I sitt beslut angående Nederländerna konstaterade exempelvis kommissionen (26) att ”fördelningen av SDE+-subventionerna är konkurrensutsatt genom ett anbudsförfarande som styr producenterna av förnybar el genom att påverka deras inköpspolicyer”. I beslut 2020/1499 angående Italien (27) noterade kommissionen på samma sätt att den senaste tidens subventionssystem var en del av en konkurrensutsatt miljö. I beslut 2020/1500 angående Litauen observerade kommissionen (28) att den el som produceras enligt det tredje stödsystemet får premiebaserat stöd som fastställs genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande, och konstaterade att den var utsatt för konkurrens. Slutligen noterade kommissionen i sitt beslut angående Danmark (29) att fördelningen av offentlig finansiering var konkurrensutsatt genom ett anbudsförfarande. I linje med dessa tidigare beslut anser därför kommissionen att anläggningar för förnybar el som omfattas av direktförsäljning där det tillämpliga värdet fastställs genom anbud är direkt utsatta för konkurrens. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen vidhöll i tidigare beslut att en anbudsprocess för subventioner till produktion av förnybar el var en indikation på konkurrensutsättning. I sitt beslut angående Nederländerna konstaterade exempelvis kommissionen (26) att ”fördelningen av SDE+-subventionerna är konkurrensutsatt genom ett anbudsförfarande som styr producenterna av förnybar el genom att påverka deras inköpspolicyer”. I beslut 2020/1499 angående Italien (27) noterade kommissionen på samma sätt att den senaste tidens subventionssystem var en del av en konkurrensutsatt miljö. I beslut 2020/1500 angående Litauen observerade kommissionen (28) att den el som produceras enligt det tredje stödsystemet får premiebaserat stöd som fastställs genom ett konkurrensutsatt anbudsförfarande, och konstaterade att den var utsatt för konkurrens. Slutligen noterade kommissionen i sitt beslut angående Danmark (29) att fördelningen av offentlig finansiering var konkurrensutsatt genom ett anbudsförfarande. I linje med dessa tidigare beslut anser därför kommissionen att anläggningar för förnybar el som omfattas av direktförsäljning där det tillämpliga värdet fastställs genom anbud är direkt utsatta för konkurrens.

26

27

28

29

| (45) | BKartA är av uppfattningen att anläggningar som inte längre får subventioner är utsatta för direkt konkurrens så länge som nätoperatören betalar ett inmatningspris som uppgår till marknadsvärdet minus schablonkostnader för försäljning. Kommissionen instämmer i denna analys. |
| --- | --- |

(45)

BKartA är av uppfattningen att anläggningar som inte längre får subventioner är utsatta för direkt konkurrens så länge som nätoperatören betalar ett inmatningspris som uppgår till marknadsvärdet minus schablonkostnader för försäljning. Kommissionen instämmer i denna analys.

| (46) | Enligt BKartA har andra EEG-anläggningar som inte längre får subventioner inga rättigheter enligt EEG. De omfattas av övrig direktförsäljning i enlighet med avsnitt 21 a i EEG. Alla EEG-anläggningar i övrig direktförsäljning i enlighet med avsnitt 21 a i EEG deltar på förstaförsäljningsmarknaden för el på samma sätt som alla andra elproduktionssystem som inte får stöd enligt EEG. Under tiden är denna ersättningskategori redan relevant för nykonstruerade anläggningar, såsom markmonterade solenergianläggningar. Dessa anläggningar är utsatta för allmänna konkurrenskrafter. Kommissionen delar uppfattningen att anläggningar för förnybar el som omfattas av övrig direktförsäljning är direkt utsatta för konkurrens. |
| --- | --- |

(46)

Enligt BKartA har andra EEG-anläggningar som inte längre får subventioner inga rättigheter enligt EEG. De omfattas av övrig direktförsäljning i enlighet med avsnitt 21 a i EEG. Alla EEG-anläggningar i övrig direktförsäljning i enlighet med avsnitt 21 a i EEG deltar på förstaförsäljningsmarknaden för el på samma sätt som alla andra elproduktionssystem som inte får stöd enligt EEG. Under tiden är denna ersättningskategori redan relevant för nykonstruerade anläggningar, såsom markmonterade solenergianläggningar. Dessa anläggningar är utsatta för allmänna konkurrenskrafter. Kommissionen delar uppfattningen att anläggningar för förnybar el som omfattas av övrig direktförsäljning är direkt utsatta för konkurrens.

| (47) | För detta beslut och utan att det påverkar konkurrenslagstiftningen gäller att de faktorer som förtecknas ovan bör tas som en indikation på konkurrensutsättning för anläggningar för förnybar el som omfattas av direktförsäljning med i lag fastställt värde tillämpligt, direktförsäljning där det tillämpliga värdet fastställs genom anbud, gamla anläggningar för förnybar el som inte längre får subventioner samt anläggningar för förnybar el som omfattas av övrig direktförsäljning i Tyskland. Eftersom de villkor som anges i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU således är uppfyllda bör det slås fast att direktiv 2014/25/EU inte är tillämpligt på kontrakt avsedda att möjliggöra sådana verksamheter i Tyskland. |
| --- | --- |

(47)

För detta beslut och utan att det påverkar konkurrenslagstiftningen gäller att de faktorer som förtecknas ovan bör tas som en indikation på konkurrensutsättning för anläggningar för förnybar el som omfattas av direktförsäljning med i lag fastställt värde tillämpligt, direktförsäljning där det tillämpliga värdet fastställs genom anbud, gamla anläggningar för förnybar el som inte längre får subventioner samt anläggningar för förnybar el som omfattas av övrig direktförsäljning i Tyskland. Eftersom de villkor som anges i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU således är uppfyllda bör det slås fast att direktiv 2014/25/EU inte är tillämpligt på kontrakt avsedda att möjliggöra sådana verksamheter i Tyskland.

4.   SLUTSATS

SLUTSATS

| (48) | Med tanke på de omständigheter som undersöks ovan bör villkoret om direkt konkurrensutsättning i artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU inte anses vara uppfyllt i Tyskland för de verksamheter rörande produktion och grossistförsäljning av förnybar el som omfattas av inmatningspriser och Mieterstromzuschlag. |
| --- | --- |

(48)

Med tanke på de omständigheter som undersöks ovan bör villkoret om direkt konkurrensutsättning i artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU inte anses vara uppfyllt i Tyskland för de verksamheter rörande produktion och grossistförsäljning av förnybar el som omfattas av inmatningspriser och Mieterstromzuschlag.

Mieterstromzuschlag

| (49) | Direktiv 2014/25/EU bör därför fortsätta att gälla när upphandlande enheter tilldelar kontrakt avsedda att möjliggöra dessa verksamheter, eller när det ordnas designtävlingar för att utföra sådana verksamheter i detta geografiska område. |
| --- | --- |

(49)

Direktiv 2014/25/EU bör därför fortsätta att gälla när upphandlande enheter tilldelar kontrakt avsedda att möjliggöra dessa verksamheter, eller när det ordnas designtävlingar för att utföra sådana verksamheter i detta geografiska område.

| (50) | Mot bakgrund av de faktorer som undersöks ovan bör det villkor om direkt konkurrensutsättning som fastställs i artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU anses vara uppfyllt i Tyskland med avseende på de verksamheter som rör produktion och grossistförsäljning av förnybar el och omfattas av direktförsäljning med i lag fastställt värde tillämpligt (när det anläggningsspecifika tillämpliga värdet ligger under marknadsvärdet (eller ett motsvarande men framåtblickande index för energiköpsavtal) under tolv månader i följd), direktförsäljning där det tillämpliga värdet fastställs genom anbud, övrig direktförsäljning samt gamla anläggningar för förnybar el som inte längre får subventioner. |
| --- | --- |

(50)

Mot bakgrund av de faktorer som undersöks ovan bör det villkor om direkt konkurrensutsättning som fastställs i artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU anses vara uppfyllt i Tyskland med avseende på de verksamheter som rör produktion och grossistförsäljning av förnybar el och omfattas av direktförsäljning med i lag fastställt värde tillämpligt (när det anläggningsspecifika tillämpliga värdet ligger under marknadsvärdet (eller ett motsvarande men framåtblickande index för energiköpsavtal) under tolv månader i följd), direktförsäljning där det tillämpliga värdet fastställs genom anbud, övrig direktförsäljning samt gamla anläggningar för förnybar el som inte längre får subventioner.

| (51) | Eftersom obegränsat tillträde till marknaden anses föreligga, bör direktiv 2014/25/EU inte gälla när upphandlande enheter tilldelar kontrakt för tjänster som ska göra det möjligt att utföra sådana verksamheter i Tyskland, och inte heller om projekttävlingar organiseras för sådana verksamheter i detta geografiska område. |
| --- | --- |

(51)

Eftersom obegränsat tillträde till marknaden anses föreligga, bör direktiv 2014/25/EU inte gälla när upphandlande enheter tilldelar kontrakt för tjänster som ska göra det möjligt att utföra sådana verksamheter i Tyskland, och inte heller om projekttävlingar organiseras för sådana verksamheter i detta geografiska område.

| (52) | Detta beslut påverkar inte tillämpningen av unionens konkurrensregler eller bestämmelserna på andra unionsrättsliga områden. Särskilt gäller att de kriterier och metoder som används för att bedöma direkt konkurrensutsättning enligt artikel 34 i direktiv 2014/25/EU inte nödvändigtvis är identiska med dem som används för att göra en bedömning enligt artikel 101 eller 102 i fördraget eller rådets förordning (EG) nr 139/2004 (30), vilket har bekräftats av tribunalen (31). |
| --- | --- |

(52)

Detta beslut påverkar inte tillämpningen av unionens konkurrensregler eller bestämmelserna på andra unionsrättsliga områden. Särskilt gäller att de kriterier och metoder som används för att bedöma direkt konkurrensutsättning enligt artikel 34 i direktiv 2014/25/EU inte nödvändigtvis är identiska med dem som används för att göra en bedömning enligt artikel 101 eller 102 i fördraget eller rådets förordning (EG) nr 139/2004 (30), vilket har bekräftats av tribunalen (31).

30

31

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2014/25/EU ska inte tillämpas på kontrakt som tilldelats av upphandlande enheter för utförandet av följande verksamheter i Tyskland:

| — | Produktion och grossistförsäljning av el från anläggningar för förnybar el som omfattas av direktförsäljning med i lag fastställt tillämpligt värde (förutsatt att det anläggningsspecifika tillämpliga värdet är lägre än marknadsvärdet (eller ett motsvarande men framåtblickande index för energiköpsavtal) under tolv månader i följd). |
| --- | --- |

—

Produktion och grossistförsäljning av el från anläggningar för förnybar el som omfattas av direktförsäljning med i lag fastställt tillämpligt värde (förutsatt att det anläggningsspecifika tillämpliga värdet är lägre än marknadsvärdet (eller ett motsvarande men framåtblickande index för energiköpsavtal) under tolv månader i följd).

| — | Produktion och grossistförsäljning av el från anläggningar för förnybar el som omfattas av direktförsäljning med tillämpligt värde fastställt genom upphandling. |
| --- | --- |

—

Produktion och grossistförsäljning av el från anläggningar för förnybar el som omfattas av direktförsäljning med tillämpligt värde fastställt genom upphandling.

| — | Produktion och grossistförsäljning av el från anläggningar för förnybar el som omfattas av övrig direktförsäljning. |
| --- | --- |

—

Produktion och grossistförsäljning av el från anläggningar för förnybar el som omfattas av övrig direktförsäljning.

| — | Produktion och grossistförsäljning av el från gamla anläggningar för förnybar el som tidigare fått subventioner. |
| --- | --- |

—

Produktion och grossistförsäljning av el från gamla anläggningar för förnybar el som tidigare fått subventioner.

Artikel 2

Direktiv 2014/25/EU ska fortsätta att tillämpas på kontrakt som tilldelas av upphandlande enheter för utförandet av följande verksamheter i Tyskland:

| — | Produktion och grossistförsäljning av el från anläggningar för förnybar el som omfattas av ett fast inmatningspris. |
| --- | --- |

—

Produktion och grossistförsäljning av el från anläggningar för förnybar el som omfattas av ett fast inmatningspris.

| — | Produktion och grossistförsäljning av el från anläggningar för förnybar el som omfattas av Mieterstromzuschlag. |
| --- | --- |

—

Produktion och grossistförsäljning av el från anläggningar för förnybar el som omfattas av Mieterstromzuschlag.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 21 september 2023.

På kommissionens vägnar

Thierry BRETON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 94, 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1804 av den 10 oktober 2016 om tillämpningsföreskrifter till artiklarna 34 och 35 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (EUT L 275, 12.10.2016, s. 39).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av den 5 juni 2019 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv 2012/27/EU (EUT L 158, 14.6.2019, s. 125).

3

(4)  s. 3 i ansökan.

4

(5)  I enlighet med bilaga 1 nr 4 till EEG 2021 och 2023 beräknas det årliga marknadsvärdet utifrån det årsgenomsnittliga (per kalenderår) spotmarknadspriset för den berörda energikällan på elutbyten där handel kan ske med elektriska produkter för priszonen för Tyskland.

5

(6)  Följaktligen har kommissionen inte ansett det nödvändigt att godkänna denna ersättning i enlighet med lagen om statligt stöd, se vanliga frågor till det federala finans- och energiministeriet om godkännande enligt lagen om statligt stöd, punkt 6, https://www.bmwk.de/Redaktion/DE/FAQ/EEG-2021-FAQ/faq-beihilferechtlichen-genehmigung-eu-kommission.html.

6

(7)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2012/218 av den 24 april 2012 om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster när det gäller produktion och grossistförsäljning av el från konventionella källor i Tyskland (EUT L 114, 26.4.2012, s. 21).

7

(8)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/71 av den 12 december 2017 om medgivande av undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU om upphandling av enheter som är verksamma på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och om upphävande av direktiv 2004/17/EG när det gäller produktion och grossistförsäljning av el i Nederländerna (EUT L 12, 17.1.2018, s. 53).

8

(9)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1499 av den 28 juli 2020 om tillämpligheten av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU för produktion och grossistförsäljning av el från förnybara källor i Italien (EUT L 342, 16.10.2020, s. 8).

9

(10)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/1500 av den 28 juli 2020 om tillämpligheten av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU på kontrakt som tilldelats för verksamhet som rör produktion och grossistförsäljning av el i Litauen (EUT L 342, 16.10.2020, s. 15).

10

(11)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2022/1376 av den 26 juli 2022 om tillämpligheten av artikel 34 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/25/EU på produktion och grossistförsäljning av el i Danmark (EUT L 206, 8.8.2022, s. 42).

11

(12)  Uttalande av Bundeskartellamt om BDEW:s ansökan om ett beslut om tillämpligheten av artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU på produktion och grossistförsäljning av EEG-el och anknutna verksamheter från anläggningar idrifttagna i Tyskland sedan den 1 januari 2012 (B8- 70/20). Samtidigt även ett uttalande av Bundeskartellamt om Ørsted A/S ansökan om ett beslut om tillämpligheten av artikel 34.1 i direktiv 2014/25/EU på produktion av EEG-el från havsbaserade vindkraftverk i Tyskland (B8-102/20), av den 25 maj 2022, punkt C.1, s. 11.

12

(13)  Bundeskartellamt, D. av 10.7.2018, B4-80/17, punkt 167 ff. - EnBW/MWV; BKartA, fallrapport daterad 31.5.2019, B8-28/19 – minoritetsandelar i RWE/E.ON.

13

(14)  Punkt 3.2 i ansökan.

14

(15)  Genomförandebeslut 2012/218/EU.

15

(16)  Se Ørsteds ansökan, s. 40.

16

(17)  BNetzA/BKartA, tillsynsrapport 2022. s. 52 ff.

17

(18)  Uttalande från Bundeskartellamt, se fotnot 11, s. 44.

18

(19)  Avsnitt 21 underavsnitt 1 nummer 1 i EEG.

19

(20)  Avsnitt 21 underavsnitt 3 i EEG.

20

(21)  Avsnitt 20 i EEG.

21

(22)  Avsnitt 20 och 22 i EEG.

22

(23)  Avsnitt 23 b punkt 2 i EEG.

23

(24)  Avsnitt 21 a i EEG.

24

(25)  Beslut (EU) 2018/71 (EUT L 12, 17.1.2018, s. 53) (Nederländerna), (EU) 2020/1499 (EUT L 342, 16.10.2020, s. 8) (Italien) och (EU) 2020/1500 (EUT L 342, 16.10.2020, s. 15) (Litauen), (EU) 2022/1376 (EUT L 206, 8.8.2022, s. 42) (Danmark).

25

(26)  Beslut (EU) 2018/71 (Nederländerna), skäl 21.

26

(27)  Beslut (EU) 2020/1499 (Italien), skäl 38.

27

(28)  Beslut (EU) 2020/1500 (Litauen), skäl 30.

28

(29)  Beslut (EU) 2022/1376, skäl 29 till beslutet.

29

(30)  Rådets förordning (EG) nr 139/2004 av den 20 januari 2004 om kontroll av företagskoncentrationer (EUT L 24, 29.1.2004, s. 1).

30

(31)  Tribunalens dom av den 27 april 2016, Österreichische Post AG/kommissionen, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, punkt 28. Se även skäl 44 i direktiv 2014/25/EU.

31

---