# Úradný vestník L 231/2023

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 231 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 6620. septembra 2023 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 231

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 6620. septembra 2023

---

| Obsah | | I   Legislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SMERNICE |
| | * | Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/1791 z 13. septembra 2023 o energetickej efektívnosti a o zmene nariadenia (EÚ) 2023/955 (prepracované znenie) (
  1
  ) | 1 |

Obsah

I   Legislatívne akty

Strana

SMERNICE

*

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/1791 z 13. septembra 2023 o energetickej efektívnosti a o zmene nariadenia (EÚ) 2023/955 (prepracované znenie) (
  1
  )

1

1

| | | II   Nelegislatívne akty |
| --- | --- | --- |
| | | NARIADENIA |
| | * | Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2023/1792 z 13. septembra 2023, ktorým sa schvaľuje zmena špecifikácie výrobku na úrovni Únie týkajúca sa chráneného označenia pôvodu alebo chráneného zemepisného označenia [Ribera del Guadiana (CHOP)] | 112 |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie zástupcov vlád členských štátov (EÚ) 2023/1793 z 15. septembra 2023, ktorým sa vymenúvajú dvaja sudcovia Všeobecného súdu | 114 |
| | * | Rozhodnutie Rady (EÚ) 2023/1794 z 18. septembra 2023, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať vo Výbore pre vládne obstarávanie o prijatí jeho rokovacieho poriadku na výber predsedu (
  1
  ) | 115 |
| | * | Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2023/1795 z 10. júla 2023 podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 o primeranej úrovni ochrany osobných údajov na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA
  [oznámené pod číslom C(2023) 4745]

   (
  1
  ) | 118 |

II   Nelegislatívne akty

NARIADENIA

*

Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2023/1792 z 13. septembra 2023, ktorým sa schvaľuje zmena špecifikácie výrobku na úrovni Únie týkajúca sa chráneného označenia pôvodu alebo chráneného zemepisného označenia [Ribera del Guadiana (CHOP)]

112

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie zástupcov vlád členských štátov (EÚ) 2023/1793 z 15. septembra 2023, ktorým sa vymenúvajú dvaja sudcovia Všeobecného súdu

114

*

Rozhodnutie Rady (EÚ) 2023/1794 z 18. septembra 2023, ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať vo Výbore pre vládne obstarávanie o prijatí jeho rokovacieho poriadku na výber predsedu (
  1
  )

1

115

*

Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2023/1795 z 10. júla 2023 podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 o primeranej úrovni ochrany osobných údajov na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA
  [oznámené pod číslom C(2023) 4745]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2023) 4745]

1

118

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

I Legislatívne akty

SMERNICE

| 20.9.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 231/1

---

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2023/1791

z 13. septembra 2023

o energetickej efektívnosti a o zmene nariadenia (EÚ) 2023/955 (prepracované znenie)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 194 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (3),

keďže:

| (1) | Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (4) bola opakovane podstatným spôsobom zmenená (5). Pri príležitosti ďalších zmien by sa z dôvodu jasnosti mala uvedená smernica prepracovať. |
| --- | --- |

(1)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ (4) bola opakovane podstatným spôsobom zmenená (5). Pri príležitosti ďalších zmien by sa z dôvodu jasnosti mala uvedená smernica prepracovať.

| (2) | Komisia vo svojom oznámení zo 17. septembra 2020 s názvom „Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 – Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov“ (ďalej len „plán cieľov v oblasti klímy“) navrhla zvýšiť mieru ambície Únie v oblasti klímy a stanoviť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 na úroveň, ktorá bude v porovnaní s rokom 1990 minimálne o 55 % nižšia. V porovnaní s doterajšou cieľovou hodnotou zníženia o 40 % ide o výrazné sprísnenie. Návrh predstavuje naplnenie záväzku formulovaného v oznámení Komisie z 11. decembra 2019 s názvom „Európska zelená dohoda“ (ďalej len „Európska zelená dohoda“) predložiť komplexný plán zvýšenia cieľovej hodnoty Únie do roku 2030 na 55 % zodpovedným spôsobom. Takisto je v súlade s cieľmi Parížskej dohody prijatej 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“) udržať nárast globálnej teploty pod úrovňou 2 °C a naďalej sa usilovať udržať ho na úrovni 1,5 °C. |
| --- | --- |

(2)

Komisia vo svojom oznámení zo 17. septembra 2020 s názvom „Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 – Investícia do klimaticky neutrálnej budúcnosti v prospech našich občanov“ (ďalej len „plán cieľov v oblasti klímy“) navrhla zvýšiť mieru ambície Únie v oblasti klímy a stanoviť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 na úroveň, ktorá bude v porovnaní s rokom 1990 minimálne o 55 % nižšia. V porovnaní s doterajšou cieľovou hodnotou zníženia o 40 % ide o výrazné sprísnenie. Návrh predstavuje naplnenie záväzku formulovaného v oznámení Komisie z 11. decembra 2019 s názvom „Európska zelená dohoda“ (ďalej len „Európska zelená dohoda“) predložiť komplexný plán zvýšenia cieľovej hodnoty Únie do roku 2030 na 55 % zodpovedným spôsobom. Takisto je v súlade s cieľmi Parížskej dohody prijatej 12. decembra 2015 na základe Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“) udržať nárast globálnej teploty pod úrovňou 2 °C a naďalej sa usilovať udržať ho na úrovni 1,5 °C.

| (3) | Európska rada vo svojich záveroch z 10. – 11. decembra 2020 schválila záväzný cieľ Únie dosiahnuť do roku 2030 čisté domáce zníženie emisií skleníkových plynov v porovnaní s rokom 1990 aspoň o 55 %. Európska rada dospela k záveru, že mieru ambície v oblasti klímy treba zvýšiť takým spôsobom, aby sa prostredníctvom podpory inovácií v oblasti zelených technológií podnietil udržateľný hospodársky rast, vytvárali pracovné miesta, občania Únie získali prínosy v oblasti zdravia a životného prostredia a aby sa prispelo k dlhodobej globálnej konkurencieschopnosti hospodárstva Únie. |
| --- | --- |

(3)

Európska rada vo svojich záveroch z 10. – 11. decembra 2020 schválila záväzný cieľ Únie dosiahnuť do roku 2030 čisté domáce zníženie emisií skleníkových plynov v porovnaní s rokom 1990 aspoň o 55 %. Európska rada dospela k záveru, že mieru ambície v oblasti klímy treba zvýšiť takým spôsobom, aby sa prostredníctvom podpory inovácií v oblasti zelených technológií podnietil udržateľný hospodársky rast, vytvárali pracovné miesta, občania Únie získali prínosy v oblasti zdravia a životného prostredia a aby sa prispelo k dlhodobej globálnej konkurencieschopnosti hospodárstva Únie.

| (4) | So zámerom splniť tieto ciele Komisia vo svojom oznámení z 19. októbra 2020 s názvom „Pracovný program Komisie na rok 2021 – Vitálna Únia v krehkom svete“ oznámila legislatívny balík, na základe ktorého sa má do roku 2030 dosiahnuť zníženie emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % (ďalej len „balík Fit for 55“) a do roku 2050 klimatická neutralita Únie. Uvedený balík sa vzťahuje na celú škálu oblastí politík vrátane energetickej efektívnosti, energie z obnoviteľných zdrojov, využívania pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva, zdaňovania energie, spoločného úsilia a obchodovania s emisiami. |
| --- | --- |

(4)

So zámerom splniť tieto ciele Komisia vo svojom oznámení z 19. októbra 2020 s názvom „Pracovný program Komisie na rok 2021 – Vitálna Únia v krehkom svete“ oznámila legislatívny balík, na základe ktorého sa má do roku 2030 dosiahnuť zníženie emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % (ďalej len „balík Fit for 55“) a do roku 2050 klimatická neutralita Únie. Uvedený balík sa vzťahuje na celú škálu oblastí politík vrátane energetickej efektívnosti, energie z obnoviteľných zdrojov, využívania pôdy, zmeny vo využívaní pôdy a lesného hospodárstva, zdaňovania energie, spoločného úsilia a obchodovania s emisiami.

| (5) | Cieľom balíka Fit for 55 je udržiavať a vytvárať pracovné miesta v Únii a umožniť jej stať sa svetovým lídrom vo vývoji a zavádzaní čistých technológií v rámci globálnej energetickej transformácie, a to aj pokiaľ ide o riešenia energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(5)

Cieľom balíka Fit for 55 je udržiavať a vytvárať pracovné miesta v Únii a umožniť jej stať sa svetovým lídrom vo vývoji a zavádzaní čistých technológií v rámci globálnej energetickej transformácie, a to aj pokiaľ ide o riešenia energetickej efektívnosti.

| (6) | Z prognóz vyplýva, že pri úplnom vykonaní súčasných politík by sa do roku 2030 dosiahlo približne 45 % zníženie emisií skleníkových plynov v porovnaní s úrovňami z roku 1990, ak sa vylúčia emisie z využívania pôdy a absorpcie, a približne 47 %, ak sa tieto emisie započítajú. V pláne cieľov v oblasti klímy sa preto uvádza súbor požadovaných opatrení vo všetkých sektoroch hospodárstva, ako aj revízia kľúčových legislatívnych nástrojov, aby sa podarilo zrealizovať zvýšenú mieru ambície v oblasti klímy. |
| --- | --- |

(6)

Z prognóz vyplýva, že pri úplnom vykonaní súčasných politík by sa do roku 2030 dosiahlo približne 45 % zníženie emisií skleníkových plynov v porovnaní s úrovňami z roku 1990, ak sa vylúčia emisie z využívania pôdy a absorpcie, a približne 47 %, ak sa tieto emisie započítajú. V pláne cieľov v oblasti klímy sa preto uvádza súbor požadovaných opatrení vo všetkých sektoroch hospodárstva, ako aj revízia kľúčových legislatívnych nástrojov, aby sa podarilo zrealizovať zvýšenú mieru ambície v oblasti klímy.

| (7) | Komisia vo svojom oznámení z 28. novembra 2018 s názvom „Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo“ uviedla, že energetická efektívnosť je kľúčovou oblasťou, v ktorej treba konať, pretože bez nej nemožno dosiahnuť úplnú dekarbonizáciu hospodárstva Únie. Potreba využiť nákladovo efektívne príležitosti na úsporu energie viedla k súčasnej politike Únie v oblasti energetickej efektívnosti. V decembri 2018 sa ako súčasť balíka opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov zaviedol nový hlavný cieľ energetickej efektívnosti Únie vo výške minimálne 32,5 % do roku 2030 v porovnaní s predpokladanou spotrebou energie v roku 2030, pričom cieľom tohto balíka bolo uplatňovať prvoradosť energetickej efektívnosti, dosiahnuť celosvetové vedúce postavenie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a zabezpečiť spravodlivé podmienky pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

(7)

Komisia vo svojom oznámení z 28. novembra 2018 s názvom „Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo“ uviedla, že energetická efektívnosť je kľúčovou oblasťou, v ktorej treba konať, pretože bez nej nemožno dosiahnuť úplnú dekarbonizáciu hospodárstva Únie. Potreba využiť nákladovo efektívne príležitosti na úsporu energie viedla k súčasnej politike Únie v oblasti energetickej efektívnosti. V decembri 2018 sa ako súčasť balíka opatrení v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov zaviedol nový hlavný cieľ energetickej efektívnosti Únie vo výške minimálne 32,5 % do roku 2030 v porovnaní s predpokladanou spotrebou energie v roku 2030, pričom cieľom tohto balíka bolo uplatňovať prvoradosť energetickej efektívnosti, dosiahnuť celosvetové vedúce postavenie v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a zabezpečiť spravodlivé podmienky pre spotrebiteľov.

| (8) | Posúdenie vplyvu, ktoré tvorilo sprievodný dokument k plánu cieľov v oblasti klímy, preukázalo, že v snahe naplniť vyššiu mieru ambícií v oblasti klímy sa bude musieť výrazne zintenzívniť zlepšenie energetickej efektívnosti oproti súčasnej úrovni 32,5 %. |
| --- | --- |

(8)

Posúdenie vplyvu, ktoré tvorilo sprievodný dokument k plánu cieľov v oblasti klímy, preukázalo, že v snahe naplniť vyššiu mieru ambícií v oblasti klímy sa bude musieť výrazne zintenzívniť zlepšenie energetickej efektívnosti oproti súčasnej úrovni 32,5 %.

| (9) | Zvýšenie cieľa energetickej efektívnosti Únie do roku 2030 môže znížiť ceny energie a mať zásadný význam z hľadiska znižovania emisií skleníkových plynov, pričom ju bude sprevádzať zintenzívnenie a zavádzanie elektrifikácie, vodíka, e-palív a ďalších relevantných technológií potrebných na zelenú transformáciu, a to aj v odvetví dopravy. Aj pri rýchlom raste výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov môže energetická efektívnosť znížiť potrebu nových kapacít na výrobu elektrickej energie a náklady spojené so skladovaním, prenosom a distribúciou. Zlepšená energetická efektívnosť je mimoriadne dôležitá aj z hľadiska bezpečnosti dodávok energie Únie, pretože znižuje závislosť Únie od dovozu palív z tretích krajín. Energetická efektívnosť je jedným z najčistejších a nákladovo najefektívnejších opatrení, ktorými možno túto závislosť riešiť. |
| --- | --- |

(9)

Zvýšenie cieľa energetickej efektívnosti Únie do roku 2030 môže znížiť ceny energie a mať zásadný význam z hľadiska znižovania emisií skleníkových plynov, pričom ju bude sprevádzať zintenzívnenie a zavádzanie elektrifikácie, vodíka, e-palív a ďalších relevantných technológií potrebných na zelenú transformáciu, a to aj v odvetví dopravy. Aj pri rýchlom raste výroby elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov môže energetická efektívnosť znížiť potrebu nových kapacít na výrobu elektrickej energie a náklady spojené so skladovaním, prenosom a distribúciou. Zlepšená energetická efektívnosť je mimoriadne dôležitá aj z hľadiska bezpečnosti dodávok energie Únie, pretože znižuje závislosť Únie od dovozu palív z tretích krajín. Energetická efektívnosť je jedným z najčistejších a nákladovo najefektívnejších opatrení, ktorými možno túto závislosť riešiť.

| (10) | Súhrn národných príspevkov, ktoré oznámili členské štáty vo svojich národných energetických a klimatických plánoch, nedosahuje cieľovú hodnotu Únie 32,5 %. Príspevky by spolu viedli k zníženiu o 29,7 % v prípade primárnej energetickej spotreby a 29,4 % v prípade konečnej energetickej spotreby v porovnaní s prognózami Komisie v referenčnom scenári EÚ z roku 2007 na rok 2030. Výsledkom by bol kolektívny nedostatok 2,8 percentuálneho bodu v prípade primárnej energetickej spotreby a 3,1 percentuálneho bodu v prípade konečnej energetickej spotreby v EÚ27. |
| --- | --- |

(10)

Súhrn národných príspevkov, ktoré oznámili členské štáty vo svojich národných energetických a klimatických plánoch, nedosahuje cieľovú hodnotu Únie 32,5 %. Príspevky by spolu viedli k zníženiu o 29,7 % v prípade primárnej energetickej spotreby a 29,4 % v prípade konečnej energetickej spotreby v porovnaní s prognózami Komisie v referenčnom scenári EÚ z roku 2007 na rok 2030. Výsledkom by bol kolektívny nedostatok 2,8 percentuálneho bodu v prípade primárnej energetickej spotreby a 3,1 percentuálneho bodu v prípade konečnej energetickej spotreby v EÚ27.

| (11) | Viaceré členské štáty predložili ambiciózne národné energetické a klimatické plány, ktoré Komisia posúdila ako „dostatočné“ a ktoré obsahujú opatrenia umožňujúce týmto členským štátom prispieť k dosiahnutiu kolektívnych cieľov v oblasti energetickej efektívnosti s pomerom vyšším ako priemer Únie. Okrem toho viaceré členské štáty zdokumentovali „včasné úsilie“ pri dosahovaní úspor energie, konkrétne úspory energie nad priemernými trajektóriami Únie v posledných rokoch. Oba prípady predstavujú značné úsilie, ktoré by sa malo uznať a zahrnúť do budúcich modelových prognóz Únie a ktoré môže slúžiť ako dobrý príklad toho, ako môžu všetky členské štáty pracovať na svojom potenciáli energetickej efektívnosti s cieľom priniesť významné výhody svojim hospodárstvam a spoločnostiam. |
| --- | --- |

(11)

Viaceré členské štáty predložili ambiciózne národné energetické a klimatické plány, ktoré Komisia posúdila ako „dostatočné“ a ktoré obsahujú opatrenia umožňujúce týmto členským štátom prispieť k dosiahnutiu kolektívnych cieľov v oblasti energetickej efektívnosti s pomerom vyšším ako priemer Únie. Okrem toho viaceré členské štáty zdokumentovali „včasné úsilie“ pri dosahovaní úspor energie, konkrétne úspory energie nad priemernými trajektóriami Únie v posledných rokoch. Oba prípady predstavujú značné úsilie, ktoré by sa malo uznať a zahrnúť do budúcich modelových prognóz Únie a ktoré môže slúžiť ako dobrý príklad toho, ako môžu všetky členské štáty pracovať na svojom potenciáli energetickej efektívnosti s cieľom priniesť významné výhody svojim hospodárstvam a spoločnostiam.

| (12) | V niektorých prípadoch sa predpoklady použité Komisiou v jej referenčnom scenári EÚ na rok 2020 odlišujú od predpokladov použitých niektorými členskými štátmi v ich referenčných scenároch, z ktorých vychádzajú ich národné energetické a klimatické plány. Môže to viesť k rozdielom z hľadiska výpočtu primárnej energetickej spotreby, ale oba prístupy sú platné, pokiaľ ide o primárnu energetickú spotrebu. |
| --- | --- |

(12)

V niektorých prípadoch sa predpoklady použité Komisiou v jej referenčnom scenári EÚ na rok 2020 odlišujú od predpokladov použitých niektorými členskými štátmi v ich referenčných scenároch, z ktorých vychádzajú ich národné energetické a klimatické plány. Môže to viesť k rozdielom z hľadiska výpočtu primárnej energetickej spotreby, ale oba prístupy sú platné, pokiaľ ide o primárnu energetickú spotrebu.

| (13) | Hoci potenciál úspor energie zostáva vo všetkých odvetviach veľký, osobitnú výzvu predstavuje odvetvie dopravy, pretože naň pripadá vyše 30 % konečnej energetickej spotreby, a sektor budov, pretože 75 % fondu budov Únie vykazuje nedostatočnú energetickú hospodárnosť. Ďalším čoraz dôležitejším odvetvím je odvetvie informačných a komunikačných technológií, na ktoré pripadá 5 až 9 % celkovej svetovej spotreby elektriny a vyše 2 % celosvetových emisií. Za rok 2018 možno dátovým centrám pripísať 2,7 % dopytu po elektrine v EÚ28. V uvedenom kontexte Komisia vo svojom oznámení z 19. februára 2020 s názvom „Formovanie digitálnej budúcnosti Európy“ (ďalej len „digitálna stratégia Únie“) zdôraznila potrebu energeticky vysokoefektívnych a udržateľných dátových centier aj opatrení zameraných na transparentnosť telekomunikačných operátorov, pokiaľ ide o ich environmentálnu stopu. Okrem toho by sa mal vziať do úvahy aj možný nárast dopytu priemyslu po energii ako dôsledok jeho dekarbonizácie, predovšetkým pri energeticky náročných procesoch. |
| --- | --- |

(13)

Hoci potenciál úspor energie zostáva vo všetkých odvetviach veľký, osobitnú výzvu predstavuje odvetvie dopravy, pretože naň pripadá vyše 30 % konečnej energetickej spotreby, a sektor budov, pretože 75 % fondu budov Únie vykazuje nedostatočnú energetickú hospodárnosť. Ďalším čoraz dôležitejším odvetvím je odvetvie informačných a komunikačných technológií, na ktoré pripadá 5 až 9 % celkovej svetovej spotreby elektriny a vyše 2 % celosvetových emisií. Za rok 2018 možno dátovým centrám pripísať 2,7 % dopytu po elektrine v EÚ28. V uvedenom kontexte Komisia vo svojom oznámení z 19. februára 2020 s názvom „Formovanie digitálnej budúcnosti Európy“ (ďalej len „digitálna stratégia Únie“) zdôraznila potrebu energeticky vysokoefektívnych a udržateľných dátových centier aj opatrení zameraných na transparentnosť telekomunikačných operátorov, pokiaľ ide o ich environmentálnu stopu. Okrem toho by sa mal vziať do úvahy aj možný nárast dopytu priemyslu po energii ako dôsledok jeho dekarbonizácie, predovšetkým pri energeticky náročných procesoch.

| (14) | Vyššia úroveň ambície si vyžaduje silnejšiu podporu opatrení zameraných na nákladovo efektívnu energetickú efektívnosť vo všetkých oblastiach energetického systému a vo všetkých relevantných odvetviach, v ktorých činnosť ovplyvňuje dopyt po energii, ako sú odvetvia dopravy, vodného hospodárstva a poľnohospodárstva. Zlepšenie energetickej efektívnosti v celom energetickom reťazci vrátane výroby, prenosu, distribúcie a konečnej spotreby energie bude predstavovať prínos pre životné prostredie, povedie k zlepšeniu kvality ovzdušia a verejného zdravia, zníženiu emisií skleníkových plynov, zvýšeniu energetickej bezpečnosti znížením potreby dovozu energie, najmä fosílnych palív, zníženiu nákladov na energiu pre domácnosti i firmy, pomôže zmierniť energetickú chudobu a povedie k zvýšenej konkurencieschopnosti, väčšej zamestnanosti a zvýšenej ekonomickej činnosti v celom hospodárstve. Vďaka zlepšeniu energetickej efektívnosti by sa zlepšila kvalita života občanov a zároveň by sa prispelo k transformácii energetických vzťahov Únie s partnermi z tretích krajín smerom k dosiahnutiu klimatickej neutrality. Je to v súlade so záväzkami Únie v rámci energetickej únie a globálneho programu v oblasti klímy prijatého na základe Parížskej dohody. Zvýšenie energetickej hospodárnosti rôznych odvetví má potenciál podporiť obnovu miest vrátane zlepšenia budov a zmeny modelov mobility a prístupnosti a zároveň propagovať efektívnejšie, udržateľnejšie a cenovo dostupnejšie možnosti. |
| --- | --- |

(14)

Vyššia úroveň ambície si vyžaduje silnejšiu podporu opatrení zameraných na nákladovo efektívnu energetickú efektívnosť vo všetkých oblastiach energetického systému a vo všetkých relevantných odvetviach, v ktorých činnosť ovplyvňuje dopyt po energii, ako sú odvetvia dopravy, vodného hospodárstva a poľnohospodárstva. Zlepšenie energetickej efektívnosti v celom energetickom reťazci vrátane výroby, prenosu, distribúcie a konečnej spotreby energie bude predstavovať prínos pre životné prostredie, povedie k zlepšeniu kvality ovzdušia a verejného zdravia, zníženiu emisií skleníkových plynov, zvýšeniu energetickej bezpečnosti znížením potreby dovozu energie, najmä fosílnych palív, zníženiu nákladov na energiu pre domácnosti i firmy, pomôže zmierniť energetickú chudobu a povedie k zvýšenej konkurencieschopnosti, väčšej zamestnanosti a zvýšenej ekonomickej činnosti v celom hospodárstve. Vďaka zlepšeniu energetickej efektívnosti by sa zlepšila kvalita života občanov a zároveň by sa prispelo k transformácii energetických vzťahov Únie s partnermi z tretích krajín smerom k dosiahnutiu klimatickej neutrality. Je to v súlade so záväzkami Únie v rámci energetickej únie a globálneho programu v oblasti klímy prijatého na základe Parížskej dohody. Zvýšenie energetickej hospodárnosti rôznych odvetví má potenciál podporiť obnovu miest vrátane zlepšenia budov a zmeny modelov mobility a prístupnosti a zároveň propagovať efektívnejšie, udržateľnejšie a cenovo dostupnejšie možnosti.

| (15) | Táto smernica predstavuje ďalší krok k dosiahnutiu klimatickej neutrality do roku 2050, pri ktorej sa má energetická efektívnosť považovať za samostatný zdroj energie. Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti je ústrednou zásadou, ktorá by sa mala zohľadniť vo všetkých odvetviach nad rámec energetického systému na všetkých úrovniach vrátane finančného sektora. Riešenia energetickej efektívnosti by sa mali zvažovať ako prvá voľba v politike, plánovaní a investičných rozhodnutiach pri stanovovaní nových pravidiel na strane dodávky a v iných oblastiach politiky. Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala uplatňovať bez toho, aby ňou boli dotknuté iné právne povinnosti, ciele a zásady, zároveň by však takéto povinnosti, ciele a zásady nemali obmedzovať jej uplatňovanie a ani viesť k výnimkám z uplatňovania tejto zásady. Komisia by mala zaistiť, aby energetická efektívnosť a reakcia na strane dopytu mohli rovnocenne konkurovať výrobnej kapacite. K zlepšeniam energetickej efektívnosti treba pristúpiť vždy, keď sú nákladovo efektívnejšie než ekvivalentné riešenia na strane dodávky. Malo by to pomôcť využívať viaceré prínosy energetickej efektívnosti pre Úniu, najmä pre občanov a podniky. Vykonávanie opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti by malo byť prioritou aj pri zmierňovaní energetickej chudoby. |
| --- | --- |

(15)

Táto smernica predstavuje ďalší krok k dosiahnutiu klimatickej neutrality do roku 2050, pri ktorej sa má energetická efektívnosť považovať za samostatný zdroj energie. Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti je ústrednou zásadou, ktorá by sa mala zohľadniť vo všetkých odvetviach nad rámec energetického systému na všetkých úrovniach vrátane finančného sektora. Riešenia energetickej efektívnosti by sa mali zvažovať ako prvá voľba v politike, plánovaní a investičných rozhodnutiach pri stanovovaní nových pravidiel na strane dodávky a v iných oblastiach politiky. Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala uplatňovať bez toho, aby ňou boli dotknuté iné právne povinnosti, ciele a zásady, zároveň by však takéto povinnosti, ciele a zásady nemali obmedzovať jej uplatňovanie a ani viesť k výnimkám z uplatňovania tejto zásady. Komisia by mala zaistiť, aby energetická efektívnosť a reakcia na strane dopytu mohli rovnocenne konkurovať výrobnej kapacite. K zlepšeniam energetickej efektívnosti treba pristúpiť vždy, keď sú nákladovo efektívnejšie než ekvivalentné riešenia na strane dodávky. Malo by to pomôcť využívať viaceré prínosy energetickej efektívnosti pre Úniu, najmä pre občanov a podniky. Vykonávanie opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti by malo byť prioritou aj pri zmierňovaní energetickej chudoby.

| (16) | Energetická efektívnosť by sa mala považovať za kľúčový prvok a prioritu v budúcich investičných rozhodnutiach o energetickej infraštruktúre Únie. Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala uplatňovať tak, že v prvom rade by sa mal zohľadniť prístup k efektívnosti systému a spoločenskému a zdravotnému hľadisku, pričom pozornosť by sa mala venovať aj bezpečnosti dodávok, integrácii energetického systému a prechodu ku klimatickej neutralite. Následne by zásada prvoradosti energetickej efektívnosti mala pomôcť zvýšiť efektívnosť jednotlivých odvetví konečnej spotreby a celého energetického systému. Uplatňovanie tejto zásady by takisto malo podporovať investície do energeticky efektívnych riešení prispievajúcich k environmentálnym cieľom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (6). |
| --- | --- |

(16)

Energetická efektívnosť by sa mala považovať za kľúčový prvok a prioritu v budúcich investičných rozhodnutiach o energetickej infraštruktúre Únie. Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala uplatňovať tak, že v prvom rade by sa mal zohľadniť prístup k efektívnosti systému a spoločenskému a zdravotnému hľadisku, pričom pozornosť by sa mala venovať aj bezpečnosti dodávok, integrácii energetického systému a prechodu ku klimatickej neutralite. Následne by zásada prvoradosti energetickej efektívnosti mala pomôcť zvýšiť efektívnosť jednotlivých odvetví konečnej spotreby a celého energetického systému. Uplatňovanie tejto zásady by takisto malo podporovať investície do energeticky efektívnych riešení prispievajúcich k environmentálnym cieľom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 (6).

| (17) | Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti je uvedená v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (7) a tvorí jadro stratégie integrácie energetického systému EÚ stanovenej v oznámení Komisie z 8. júla 2022. V prípadoch, keď je zásada založená na nákladovej efektívnosti, jej uplatňovanie má širšie dôsledky zo spoločenského hľadiska. Tieto dôsledky sa môžu líšiť v závislosti od okolností a mali by sa starostlivo vyhodnotiť prostredníctvom spoľahlivých metodík analýzy nákladov a prínosov, v ktorých sa zohľadnia viaceré prínosy energetickej efektívnosti. Komisia vypracovala špecializované usmernenia k prevádzke a uplatňovaniu zásady a navrhla v nich konkrétne nástroje a príklady uplatňovania v rozmanitých odvetviach. Komisia tiež vydala odporúčanie členským štátom, ktoré vychádza z požiadaviek stanovených v tejto smernici a vyžaduje si konkrétne opatrenia v súvislosti s uplatňovaním tejto zásady. Členské štáty by mali v čo najväčšej miere zohľadniť toto odporúčanie a riadiť sa ním pri uplatňovaní zásady energetickej efektívnosti v praxi. |
| --- | --- |

(17)

Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti je uvedená v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 (7) a tvorí jadro stratégie integrácie energetického systému EÚ stanovenej v oznámení Komisie z 8. júla 2022. V prípadoch, keď je zásada založená na nákladovej efektívnosti, jej uplatňovanie má širšie dôsledky zo spoločenského hľadiska. Tieto dôsledky sa môžu líšiť v závislosti od okolností a mali by sa starostlivo vyhodnotiť prostredníctvom spoľahlivých metodík analýzy nákladov a prínosov, v ktorých sa zohľadnia viaceré prínosy energetickej efektívnosti. Komisia vypracovala špecializované usmernenia k prevádzke a uplatňovaniu zásady a navrhla v nich konkrétne nástroje a príklady uplatňovania v rozmanitých odvetviach. Komisia tiež vydala odporúčanie členským štátom, ktoré vychádza z požiadaviek stanovených v tejto smernici a vyžaduje si konkrétne opatrenia v súvislosti s uplatňovaním tejto zásady. Členské štáty by mali v čo najväčšej miere zohľadniť toto odporúčanie a riadiť sa ním pri uplatňovaní zásady energetickej efektívnosti v praxi.

| (18) | Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti nepriamo znamená prijatie celostného prístupu, v ktorom sa zohľadňuje celková účinnosť integrovaného energetického systému, bezpečnosť dodávky a nákladová efektívnosť a podporujú sa najefektívnejšie riešenia týkajúce sa klimatickej neutrality v celom hodnotovom reťazci, a to od výroby energie, sieťovej prepravy po konečnú energetickú spotrebu, aby sa efektívnosť dosiahla aj v primárnej energetickej spotrebe a aj v konečnej energetickej spotrebe. Pri tomto prístupe by sa malo prihliadať na výkon sústavy a dynamické využívanie energie, pri ktorom sa zdroje na strane dopytu a flexibilita systému považujú za riešenia energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(18)

Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti nepriamo znamená prijatie celostného prístupu, v ktorom sa zohľadňuje celková účinnosť integrovaného energetického systému, bezpečnosť dodávky a nákladová efektívnosť a podporujú sa najefektívnejšie riešenia týkajúce sa klimatickej neutrality v celom hodnotovom reťazci, a to od výroby energie, sieťovej prepravy po konečnú energetickú spotrebu, aby sa efektívnosť dosiahla aj v primárnej energetickej spotrebe a aj v konečnej energetickej spotrebe. Pri tomto prístupe by sa malo prihliadať na výkon sústavy a dynamické využívanie energie, pri ktorom sa zdroje na strane dopytu a flexibilita systému považujú za riešenia energetickej efektívnosti.

| (19) | Ak má mať zásada prvoradosti energetickej efektívnosti nejaký vplyv, musia ju uplatňovať konzistentným spôsobom vnútroštátni, regionálni, miestni a sektoroví aktéri s rozhodovacími právomocami pri všetkých relevantných scenároch a politických, plánovacích a významných investičných rozhodnutiach, ktoré ovplyvnia spotrebu alebo dodávku energie, teda pri veľkých investíciách s hodnotou vyše 100 000 000 EUR alebo 175 000 000 EUR v prípade projektov dopravnej infraštruktúry. Riadne uplatňovanie tejto zásady si vyžaduje správnu metodiku analýzy nákladov a prínosov, stanovenie základných podmienok energeticky efektívnych riešení a správne monitorovanie. Mali by sa systematicky vypracúvať a vykonávať analýzy nákladov a prínosov, tieto by mali vychádzať z najaktuálnejších informácií o cenách energie a mali by zahŕňať scenáre rastúcich cien, napríklad v dôsledku znižovania kvót v rámci systému Únie na obchodovanie s emisiami (ďalej len „EU ETS“) podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (8), aby sa vytvoril stimul na uplatňovanie opatrení v oblasti energetickej efektívnosti. Mali by sa uprednostniť riešenia na strane dopytu, keď sú pri plnení cieľov politiky nákladovo efektívnejšie než investície do infraštruktúry na dodávku energií. Flexibilita na strane dopytu môže priniesť širšie hospodárske, environmentálne a spoločenské výhody pre spotrebiteľov a spoločnosť v širšom zmysle vrátane miestnych komunít a môže zvýšiť efektívnosť energetického systému a znížiť náklady na energiu, napríklad znížením nákladov na prevádzku systému, výsledkom čoho by bolo zníženie taríf pre všetkých spotrebiteľov. Členské štáty by mali pri uplatňovaní zásady prvoradosti energetickej efektívnosti zohľadniť možné výhody spojené s flexibilitou na strane dopytu a v relevantných prípadoch zvážiť reakciu na strane dopytu na centralizovanej aj decentralizovanej úrovni, uskladňovanie energie a inteligentné riešenia ako súčasť svojho úsilia zvýšiť efektívnosť integrovaného energetického systému. |
| --- | --- |

(19)

Ak má mať zásada prvoradosti energetickej efektívnosti nejaký vplyv, musia ju uplatňovať konzistentným spôsobom vnútroštátni, regionálni, miestni a sektoroví aktéri s rozhodovacími právomocami pri všetkých relevantných scenároch a politických, plánovacích a významných investičných rozhodnutiach, ktoré ovplyvnia spotrebu alebo dodávku energie, teda pri veľkých investíciách s hodnotou vyše 100 000 000 EUR alebo 175 000 000 EUR v prípade projektov dopravnej infraštruktúry. Riadne uplatňovanie tejto zásady si vyžaduje správnu metodiku analýzy nákladov a prínosov, stanovenie základných podmienok energeticky efektívnych riešení a správne monitorovanie. Mali by sa systematicky vypracúvať a vykonávať analýzy nákladov a prínosov, tieto by mali vychádzať z najaktuálnejších informácií o cenách energie a mali by zahŕňať scenáre rastúcich cien, napríklad v dôsledku znižovania kvót v rámci systému Únie na obchodovanie s emisiami (ďalej len „EU ETS“) podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (8), aby sa vytvoril stimul na uplatňovanie opatrení v oblasti energetickej efektívnosti. Mali by sa uprednostniť riešenia na strane dopytu, keď sú pri plnení cieľov politiky nákladovo efektívnejšie než investície do infraštruktúry na dodávku energií. Flexibilita na strane dopytu môže priniesť širšie hospodárske, environmentálne a spoločenské výhody pre spotrebiteľov a spoločnosť v širšom zmysle vrátane miestnych komunít a môže zvýšiť efektívnosť energetického systému a znížiť náklady na energiu, napríklad znížením nákladov na prevádzku systému, výsledkom čoho by bolo zníženie taríf pre všetkých spotrebiteľov. Členské štáty by mali pri uplatňovaní zásady prvoradosti energetickej efektívnosti zohľadniť možné výhody spojené s flexibilitou na strane dopytu a v relevantných prípadoch zvážiť reakciu na strane dopytu na centralizovanej aj decentralizovanej úrovni, uskladňovanie energie a inteligentné riešenia ako súčasť svojho úsilia zvýšiť efektívnosť integrovaného energetického systému.

| (20) | Pri posudzovaní hodnôt projektov na účely uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti by Komisia mala vo svojej správe Európskemu parlamentu a Rade posúdiť najmä to, či a akým spôsobom sa prahové hodnoty účinne uplatňujú v každom členskom štáte. |
| --- | --- |

(20)

Pri posudzovaní hodnôt projektov na účely uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti by Komisia mala vo svojej správe Európskemu parlamentu a Rade posúdiť najmä to, či a akým spôsobom sa prahové hodnoty účinne uplatňujú v každom členskom štáte.

| (21) | Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala vždy uplatňovať úmerne a požiadavky stanovené v tejto smernici by nemali obsahovať povinnosti členských štátov, ktoré by sa prekrývali alebo boli v rozpore s inými povinnosťami, keď uplatňovanie zásady priamo zaručujú iné právne predpisy. Takáto situácia by mohla nastať pri projektoch spoločného záujmu uvedených v zozname Únie podľa článku 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 (9), v ktorom sa zavádza požiadavka zvážiť pri vývoji a posudzovaní daných projektov zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(21)

Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala vždy uplatňovať úmerne a požiadavky stanovené v tejto smernici by nemali obsahovať povinnosti členských štátov, ktoré by sa prekrývali alebo boli v rozpore s inými povinnosťami, keď uplatňovanie zásady priamo zaručujú iné právne predpisy. Takáto situácia by mohla nastať pri projektoch spoločného záujmu uvedených v zozname Únie podľa článku 3 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 (9), v ktorom sa zavádza požiadavka zvážiť pri vývoji a posudzovaní daných projektov zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti.

| (22) | Ústredným prvkom Európskej zelenej dohody je spravodlivý prechod na klimatickú neutralitu v Únii do roku 2050. Energetická chudoba je kľúčový pojem v balíku Čistá energia pre všetkých Európanov, ktorý má uľahčiť spravodlivú transformáciu energetiky. Komisia podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (10) poskytla vo svojom odporúčaní (EÚ) 2020/1563 týkajúcom sa energetickej chudoby (11) orientačné usmernenie k primeraným ukazovateľom na meranie energetickej chudoby a vymedzenie „významného počtu domácností v energetickej chudobe“. V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES (12) a smernici (EÚ) 2019/944 sa členským štátom ukladá povinnosť prijať primerané opatrenia v snahe riešiť energetickú chudobu vždy, keď sa energetická chudoba zistí, a to vrátane opatrení pokrývajúcich širší kontext chudoby. Je to dôležité najmä v kontexte rastúcich cien energií a inflačných tlakov, keď by sa mali zaviesť krátkodobé aj dlhodobé opatrenia na riešenie systémových výziev energetického systému Únie. |
| --- | --- |

(22)

Ústredným prvkom Európskej zelenej dohody je spravodlivý prechod na klimatickú neutralitu v Únii do roku 2050. Energetická chudoba je kľúčový pojem v balíku Čistá energia pre všetkých Európanov, ktorý má uľahčiť spravodlivú transformáciu energetiky. Komisia podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (10) poskytla vo svojom odporúčaní (EÚ) 2020/1563 týkajúcom sa energetickej chudoby (11) orientačné usmernenie k primeraným ukazovateľom na meranie energetickej chudoby a vymedzenie „významného počtu domácností v energetickej chudobe“. V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES (12) a smernici (EÚ) 2019/944 sa členským štátom ukladá povinnosť prijať primerané opatrenia v snahe riešiť energetickú chudobu vždy, keď sa energetická chudoba zistí, a to vrátane opatrení pokrývajúcich širší kontext chudoby. Je to dôležité najmä v kontexte rastúcich cien energií a inflačných tlakov, keď by sa mali zaviesť krátkodobé aj dlhodobé opatrenia na riešenie systémových výziev energetického systému Únie.

| (23) | Výhody z uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti by mali plynúť ľuďom, ktorí čelia energetickej chudobe alebo riziku, že do nej upadnú, zraniteľným odberateľom vrátane konečných spotrebiteľov, domácnostiam s nízkymi a stredne vysokými príjmami, a ľuďom žijúcim v sociálnom bývaní. Opatrenia energetickej efektívnosti by sa mali vykonávať prioritne v snahe zlepšiť situáciu týchto jednotlivcov a domácností a v snahe zmierniť energetickú chudobu a nemali by podporovať neprimerané zvyšovanie nákladov na bývanie, mobilitu alebo energiu. Celostný prístup v tvorbe politiky a pri vykonávaní politík a opatrení si vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili, aby iné politiky a opatrenia nemali nepriaznivý účinok na uvedených jednotlivcov a domácnosti. |
| --- | --- |

(23)

Výhody z uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti by mali plynúť ľuďom, ktorí čelia energetickej chudobe alebo riziku, že do nej upadnú, zraniteľným odberateľom vrátane konečných spotrebiteľov, domácnostiam s nízkymi a stredne vysokými príjmami, a ľuďom žijúcim v sociálnom bývaní. Opatrenia energetickej efektívnosti by sa mali vykonávať prioritne v snahe zlepšiť situáciu týchto jednotlivcov a domácností a v snahe zmierniť energetickú chudobu a nemali by podporovať neprimerané zvyšovanie nákladov na bývanie, mobilitu alebo energiu. Celostný prístup v tvorbe politiky a pri vykonávaní politík a opatrení si vyžaduje, aby členské štáty zabezpečili, aby iné politiky a opatrenia nemali nepriaznivý účinok na uvedených jednotlivcov a domácnosti.

| (24) | Táto smernica je súčasťou širšieho politického rámca politík energetickej efektívnosti, ktoré sú zamerané na potenciál energetickej efektívnosti v konkrétnych politických oblastiach vrátane budov (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (13)), výrobkov (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES (14) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 (15) a (EÚ) 2020/740 (16)) a riadenia (nariadenie (EÚ) 2018/1999). Dané politiky zohrávajú veľmi dôležitú úlohu pri realizovaní úspor energie, keď sa nahrádzajú výrobky alebo stavajú alebo renovujú budovy. |
| --- | --- |

(24)

Táto smernica je súčasťou širšieho politického rámca politík energetickej efektívnosti, ktoré sú zamerané na potenciál energetickej efektívnosti v konkrétnych politických oblastiach vrátane budov (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ (13)), výrobkov (smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES (14) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 (15) a (EÚ) 2020/740 (16)) a riadenia (nariadenie (EÚ) 2018/1999). Dané politiky zohrávajú veľmi dôležitú úlohu pri realizovaní úspor energie, keď sa nahrádzajú výrobky alebo stavajú alebo renovujú budovy.

| (25) | Dosiahnutie ambiciózneho cieľa energetickej efektívnosti si vyžaduje odstránenie prekážok, aby sa uľahčilo investovanie do opatrení energetickej efektívnosti. Z podprogramu Prechod na čistú energiu, ktorý je súčasťou programu Únie LIFE zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/783 (17), budú plynúť osobitne vyčlenené finančné prostriedky na podporu vývoja najlepších postupov Únie pri vykonávaní politiky energetickej efektívnosti so zameraním na behaviorálne, trhové a regulačné prekážky energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(25)

Dosiahnutie ambiciózneho cieľa energetickej efektívnosti si vyžaduje odstránenie prekážok, aby sa uľahčilo investovanie do opatrení energetickej efektívnosti. Z podprogramu Prechod na čistú energiu, ktorý je súčasťou programu Únie LIFE zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/783 (17), budú plynúť osobitne vyčlenené finančné prostriedky na podporu vývoja najlepších postupov Únie pri vykonávaní politiky energetickej efektívnosti so zameraním na behaviorálne, trhové a regulačné prekážky energetickej efektívnosti.

| (26) | Európska rada vo svojich záveroch z 23. a 24. októbra 2014 podporila cieľ energetickej efektívnosti do roku 2030 vo výške 27 % na úrovni Únie, ktorý sa má do roku 2020 preskúmať so zreteľom na cieľ vo výške 30 % na úrovni Únie. Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. decembra 2015 s názvom „Na ceste k európskej energetickej únii“ vyzval Komisiu, aby posúdila navyše realistickosť cieľa dosiahnuť v rovnakom období energetickú efektívnosť vo výške 40 %. |
| --- | --- |

(26)

Európska rada vo svojich záveroch z 23. a 24. októbra 2014 podporila cieľ energetickej efektívnosti do roku 2030 vo výške 27 % na úrovni Únie, ktorý sa má do roku 2020 preskúmať so zreteľom na cieľ vo výške 30 % na úrovni Únie. Európsky parlament vo svojom uznesení z 15. decembra 2015 s názvom „Na ceste k európskej energetickej únii“ vyzval Komisiu, aby posúdila navyše realistickosť cieľa dosiahnuť v rovnakom období energetickú efektívnosť vo výške 40 %.

| (27) | Komisia vo svojom oznámení z 28. novembra 2018 s názvom „Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo“ predpokladá, že dosiahnutie cieľa Únie v oblasti energetickej efektívnosti vo výške 32,5 % do roku 2030 a využitie ostatných politických nástrojov existujúceho rámca povedú k 45 % zníženiu emisií skleníkových plynov do roku 2030. Posúdenie vplyvu plánu cieľov v oblasti klímy na účely zvýšenej ambície v oblasti klímy, teda dosiahnuť 55 % zníženie emisií skleníkových plynov do roku 2030, bolo zamerané na otázku, aká úroveň úsilia by bola potrebná v rôznych oblastiach politiky. Dospelo sa v ňom k záveru, že v porovnaní so základným scenárom by dosiahnutie cieľovej hodnoty emisií skleníkových plynov nákladovo optimálnym spôsobom znamenalo, že primárnu energetickú spotrebu treba znížiť o minimálne 39 až 41 % a konečnú energetickú spotrebu o 36 až 37 %. |
| --- | --- |

(27)

Komisia vo svojom oznámení z 28. novembra 2018 s názvom „Čistá planéta pre všetkých – Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo“ predpokladá, že dosiahnutie cieľa Únie v oblasti energetickej efektívnosti vo výške 32,5 % do roku 2030 a využitie ostatných politických nástrojov existujúceho rámca povedú k 45 % zníženiu emisií skleníkových plynov do roku 2030. Posúdenie vplyvu plánu cieľov v oblasti klímy na účely zvýšenej ambície v oblasti klímy, teda dosiahnuť 55 % zníženie emisií skleníkových plynov do roku 2030, bolo zamerané na otázku, aká úroveň úsilia by bola potrebná v rôznych oblastiach politiky. Dospelo sa v ňom k záveru, že v porovnaní so základným scenárom by dosiahnutie cieľovej hodnoty emisií skleníkových plynov nákladovo optimálnym spôsobom znamenalo, že primárnu energetickú spotrebu treba znížiť o minimálne 39 až 41 % a konečnú energetickú spotrebu o 36 až 37 %.

| (28) | Cieľ Únie v oblasti energetickej efektívnosti sa pôvodne stanovil a vypočítal pomocou prognóz v referenčnom scenári EÚ z roku 2007 na rok 2030 ako základný scenár. Zmena metodiky Eurostatu na výpočet energetickej bilancie a zlepšenia v následných modelových prognózach si vyžadujú zmenu základného scenára. Pomocou tej istej koncepcie na stanovenie cieľa, konkrétne jej porovnaním s prognózami budúcich základných scenárov, sa teda ambícia Únie v podobe cieľa energetickej efektívnosti do roku 2030 stanovuje na základe porovnania s projekciami v referenčnom scenári EÚ z roku 2020 na rok 2030, pričom sa zvážili aj národné príspevky z národných energetických a klimatických plánov. Vychádzajúc z tohto aktualizovaného základného scenára bude Únia musieť ešte zvýšiť svoju ambíciu energetickej efektívnosti o minimálne 11,7 % v roku 2030 v porovnaní s úrovňou úsilia podľa referenčného scenára EÚ z roku 2020. Nový spôsob vyjadrenia úrovne ambície pri cieľoch Únie nemá vplyv na skutočnú potrebnú mieru úsilia a v porovnaní s projekciami v referenčnom scenári EÚ z roku 2007 na rok 2030 zodpovedá zníženiu primárnej energetickej spotreby o 40,5 % a zníženiu konečnej energetickej spotreby o 38 %. |
| --- | --- |

(28)

Cieľ Únie v oblasti energetickej efektívnosti sa pôvodne stanovil a vypočítal pomocou prognóz v referenčnom scenári EÚ z roku 2007 na rok 2030 ako základný scenár. Zmena metodiky Eurostatu na výpočet energetickej bilancie a zlepšenia v následných modelových prognózach si vyžadujú zmenu základného scenára. Pomocou tej istej koncepcie na stanovenie cieľa, konkrétne jej porovnaním s prognózami budúcich základných scenárov, sa teda ambícia Únie v podobe cieľa energetickej efektívnosti do roku 2030 stanovuje na základe porovnania s projekciami v referenčnom scenári EÚ z roku 2020 na rok 2030, pričom sa zvážili aj národné príspevky z národných energetických a klimatických plánov. Vychádzajúc z tohto aktualizovaného základného scenára bude Únia musieť ešte zvýšiť svoju ambíciu energetickej efektívnosti o minimálne 11,7 % v roku 2030 v porovnaní s úrovňou úsilia podľa referenčného scenára EÚ z roku 2020. Nový spôsob vyjadrenia úrovne ambície pri cieľoch Únie nemá vplyv na skutočnú potrebnú mieru úsilia a v porovnaní s projekciami v referenčnom scenári EÚ z roku 2007 na rok 2030 zodpovedá zníženiu primárnej energetickej spotreby o 40,5 % a zníženiu konečnej energetickej spotreby o 38 %.

| (29) | Metodika výpočtu primárnej energetickej spotreby a konečnej energetickej spotreby sa zlaďuje s novou metodikou Eurostatu, ale ukazovatele používané na účely tejto smernice majú odlišný rozsah pôsobnosti, pretože je z nich vylúčená energia z okolitého prostredia a zahŕňajú spotrebu energie v medzinárodnom letectve na účely cieľov primárnej energetickej spotreby a konečnej energetickej spotreby. Používanie nových ukazovateľov takisto znamená, že akékoľvek zmeny spotreby energie vysokých pecí sa teraz prejavujú len v primárnej energetickej spotrebe. |
| --- | --- |

(29)

Metodika výpočtu primárnej energetickej spotreby a konečnej energetickej spotreby sa zlaďuje s novou metodikou Eurostatu, ale ukazovatele používané na účely tejto smernice majú odlišný rozsah pôsobnosti, pretože je z nich vylúčená energia z okolitého prostredia a zahŕňajú spotrebu energie v medzinárodnom letectve na účely cieľov primárnej energetickej spotreby a konečnej energetickej spotreby. Používanie nových ukazovateľov takisto znamená, že akékoľvek zmeny spotreby energie vysokých pecí sa teraz prejavujú len v primárnej energetickej spotrebe.

| (30) | Potreba Únie zlepšiť svoju energetickú efektívnosť by sa mala vyjadriť v primárnej energetickej spotrebe a konečnej energetickej spotrebe, ktoré sa majú dosiahnuť v roku 2030, a mali by sa uviesť dodatočné úrovne úsilia potrebného v porovnaní so zavedenými opatreniami alebo opatreniami plánovanými v národných energetických a klimatických plánoch. Podľa projekcií referenčného scenára EÚ z roku 2020 sa má do roku 2030 dosiahnuť konečná energetická spotreba vo výške 864 Mtoe a primárna energetická spotreba vo výške 1 124 Mtoe (s výnimkou energie z okolitého prostredia a vrátane medzinárodného letectva). Dodatočné 11,7 % zníženie povedie k hodnotám 763 Mtoe a 992,5 Mtoe v roku 2030. V porovnaní s úrovňami z roku 2005 to znamená, že konečná energetická spotreba v Únii by sa mala znížiť o približne 25 % a primárna energetická spotreba by sa mala znížiť o približne 34 %. Neexistujú žiadne záväzné ciele na úrovni členských štátov v perspektívach na roky 2020 a 2030 a členské štáty by mali stanoviť svoje príspevky na účely dosiahnutia cieľa Únie v oblasti energetickej efektívnosti, pričom by mali zohľadniť vzorec stanovený v tejto smernici. Členské štáty by si mali môcť slobodne stanoviť svoje národné ciele na základe buď primárnej energetickej spotreby alebo konečnej energetickej spotreby alebo úspor primárnej energie alebo úspor konečnej energie či energetickej náročnosti. Touto smernicou sa mení spôsob, akým by členské štáty mali vyjadrovať svoje národné príspevky k cieľu Únie. Príspevky členských štátov k cieľovej hodnote Únie by sa mali vyjadrovať v primárnej energetickej spotrebe a konečnej energetickej spotrebe, aby sa zaručil súlad a monitorovanie pokroku. Je potrebné pravidelne hodnotiť pokrok v dosahovaní cieľov Únie na rok 2030, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2018/1999. |
| --- | --- |

(30)

Potreba Únie zlepšiť svoju energetickú efektívnosť by sa mala vyjadriť v primárnej energetickej spotrebe a konečnej energetickej spotrebe, ktoré sa majú dosiahnuť v roku 2030, a mali by sa uviesť dodatočné úrovne úsilia potrebného v porovnaní so zavedenými opatreniami alebo opatreniami plánovanými v národných energetických a klimatických plánoch. Podľa projekcií referenčného scenára EÚ z roku 2020 sa má do roku 2030 dosiahnuť konečná energetická spotreba vo výške 864 Mtoe a primárna energetická spotreba vo výške 1 124 Mtoe (s výnimkou energie z okolitého prostredia a vrátane medzinárodného letectva). Dodatočné 11,7 % zníženie povedie k hodnotám 763 Mtoe a 992,5 Mtoe v roku 2030. V porovnaní s úrovňami z roku 2005 to znamená, že konečná energetická spotreba v Únii by sa mala znížiť o približne 25 % a primárna energetická spotreba by sa mala znížiť o približne 34 %. Neexistujú žiadne záväzné ciele na úrovni členských štátov v perspektívach na roky 2020 a 2030 a členské štáty by mali stanoviť svoje príspevky na účely dosiahnutia cieľa Únie v oblasti energetickej efektívnosti, pričom by mali zohľadniť vzorec stanovený v tejto smernici. Členské štáty by si mali môcť slobodne stanoviť svoje národné ciele na základe buď primárnej energetickej spotreby alebo konečnej energetickej spotreby alebo úspor primárnej energie alebo úspor konečnej energie či energetickej náročnosti. Touto smernicou sa mení spôsob, akým by členské štáty mali vyjadrovať svoje národné príspevky k cieľu Únie. Príspevky členských štátov k cieľovej hodnote Únie by sa mali vyjadrovať v primárnej energetickej spotrebe a konečnej energetickej spotrebe, aby sa zaručil súlad a monitorovanie pokroku. Je potrebné pravidelne hodnotiť pokrok v dosahovaní cieľov Únie na rok 2030, ako sa stanovuje v nariadení (EÚ) 2018/1999.

| (31) | Komisia by mala do 30. novembra 2023 aktualizovať referenčný scenár EÚ z roku 2020 na základe najnovších údajov Eurostatu. Členské štáty, ktoré chcú použiť aktualizovaný referenčný scenár, by mali svoje aktualizované národné príspevky oznámiť do 1. februára 2024 v rámci iteratívneho procesu stanoveného v nariadení (EÚ) 2018/1999. |
| --- | --- |

(31)

Komisia by mala do 30. novembra 2023 aktualizovať referenčný scenár EÚ z roku 2020 na základe najnovších údajov Eurostatu. Členské štáty, ktoré chcú použiť aktualizovaný referenčný scenár, by mali svoje aktualizované národné príspevky oznámiť do 1. februára 2024 v rámci iteratívneho procesu stanoveného v nariadení (EÚ) 2018/1999.

| (32) | Bolo by vhodnejšie, ak by sa ciele energetickej efektívnosti dosiahli v dôsledku kumulovaného vykonávania špecifických opatrení Únie a špecifických vnútroštátnych opatrení podporujúcich energetickú efektívnosť v rôznych oblastiach. Členské štáty by mali mať povinnosť stanoviť vnútroštátne politiky a opatrenia týkajúce sa energetickej efektívnosti. Tieto politiky a opatrenia a individuálne úsilie každého členského štátu by mala spolu s údajmi o dosiahnutom pokroku hodnotiť Komisia s cieľom posúdiť pravdepodobnosť dosiahnutia celkového cieľa Únie a mieru, v akej sú individuálne snahy dostatočné na splnenie spoločného cieľa. |
| --- | --- |

(32)

Bolo by vhodnejšie, ak by sa ciele energetickej efektívnosti dosiahli v dôsledku kumulovaného vykonávania špecifických opatrení Únie a špecifických vnútroštátnych opatrení podporujúcich energetickú efektívnosť v rôznych oblastiach. Členské štáty by mali mať povinnosť stanoviť vnútroštátne politiky a opatrenia týkajúce sa energetickej efektívnosti. Tieto politiky a opatrenia a individuálne úsilie každého členského štátu by mala spolu s údajmi o dosiahnutom pokroku hodnotiť Komisia s cieľom posúdiť pravdepodobnosť dosiahnutia celkového cieľa Únie a mieru, v akej sú individuálne snahy dostatočné na splnenie spoločného cieľa.

| (33) | Na verejný sektor pripadá približne 5 až 10 % celkovej konečnej energetickej spotreby Únie. Každoročné výdavky orgánov verejnej moci sa pohybujú na úrovni približne 1 800 000 000 000 EUR. To zodpovedá približne 14 % hrubého domáceho produktu Únie. Z uvedeného dôvodu verejný sektor predstavuje dôležitú hnaciu silu pre stimuláciu transformácie trhu smerom k efektívnejším výrobkom, budovám a službám, ako aj na spustenie zmien v správaní občanov a podnikov, pokiaľ ide o spotrebu energie. Okrem toho sa znížením spotreby energie prostredníctvom opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti môžu uvoľniť verejné zdroje na iné účely. Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, verejné subjekty na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni by mali ísť príkladom. |
| --- | --- |

(33)

Na verejný sektor pripadá približne 5 až 10 % celkovej konečnej energetickej spotreby Únie. Každoročné výdavky orgánov verejnej moci sa pohybujú na úrovni približne 1 800 000 000 000 EUR. To zodpovedá približne 14 % hrubého domáceho produktu Únie. Z uvedeného dôvodu verejný sektor predstavuje dôležitú hnaciu silu pre stimuláciu transformácie trhu smerom k efektívnejším výrobkom, budovám a službám, ako aj na spustenie zmien v správaní občanov a podnikov, pokiaľ ide o spotrebu energie. Okrem toho sa znížením spotreby energie prostredníctvom opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti môžu uvoľniť verejné zdroje na iné účely. Pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, verejné subjekty na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni by mali ísť príkladom.

| (34) | Verejný sektor by mal ísť príkladom a stanoviť svoje vlastné ciele v oblasti dekarbonizácie a energetickej efektívnosti. Zlepšenia energetickej efektívnosti vo verejnom sektore by mali odrážať úsilie vyžadované na úrovni Únie. Únia by v snahe dosiahnuť cieľ konečnej energetickej spotreby mala znížiť svoju konečnú spotrebu energie do roku 2030 o 19 % v porovnaní s priemernou energetickou spotrebou v rokoch 2017, 2018 a 2019. Povinnosť dosiahnuť vo verejnom sektore ročné zníženie spotreby energie o minimálne 1,9 % by mala byť zárukou toho, že verejný sektor si splní svoju úlohu ísť príkladom. Členské štáty si zachovávajú úplnú flexibilitu, pokiaľ ide o výber opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti v snahe dosiahnuť zníženie konečnej energetickej spotreby. Požiadavka ročného znižovania konečnej energetickej spotreby znamená menšiu administratívnu záťaž ako zavedenie metód merania úspor energie. |
| --- | --- |

(34)

Verejný sektor by mal ísť príkladom a stanoviť svoje vlastné ciele v oblasti dekarbonizácie a energetickej efektívnosti. Zlepšenia energetickej efektívnosti vo verejnom sektore by mali odrážať úsilie vyžadované na úrovni Únie. Únia by v snahe dosiahnuť cieľ konečnej energetickej spotreby mala znížiť svoju konečnú spotrebu energie do roku 2030 o 19 % v porovnaní s priemernou energetickou spotrebou v rokoch 2017, 2018 a 2019. Povinnosť dosiahnuť vo verejnom sektore ročné zníženie spotreby energie o minimálne 1,9 % by mala byť zárukou toho, že verejný sektor si splní svoju úlohu ísť príkladom. Členské štáty si zachovávajú úplnú flexibilitu, pokiaľ ide o výber opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti v snahe dosiahnuť zníženie konečnej energetickej spotreby. Požiadavka ročného znižovania konečnej energetickej spotreby znamená menšiu administratívnu záťaž ako zavedenie metód merania úspor energie.

| (35) | Členské štáty by sa pri plnení svojej povinnosti mali zamerať na konečnú energetickú spotrebu všetkých verejných služieb a zariadení verejných subjektov. Na určenie rozsahu adresátov by členské štáty mali uplatňovať pojem „verejné subjekty“ vymedzený v tejto smernici, pričom slovné spojenie „ktoré tieto orgány priamo financujú“ znamená, že tieto subjekty sú väčšinou financované z verejných prostriedkov, a slovné spojenie „ktoré tieto orgány spravujú“ znamená, že celoštátny, regionálny alebo miestny orgán má väčšinu, pokiaľ ide o voľbu riadenia subjektu. Túto povinnosť možno splniť znížením konečnej energetickej spotreby v ktorejkoľvek oblasti verejného sektora vrátane dopravy, verejných budov, zdravotnej starostlivosti, územného plánovania, vodného hospodárstva a úpravy odpadových vôd, čistenia komunálnej odpadovej vody a vody, nakladania s odpadom, centralizovaného zásobovania teplom a chladom, distribúcie energie, dodávok a skladovania energie, verejného osvetlenia, plánovania infraštruktúry, vzdelávania a sociálnych služieb. Členské štáty môžu pri transpozícii tejto smernice zahrnúť aj iné druhy služieb. Na zníženie administratívnej záťaže pre verejné subjekty by členské štáty mali zriadiť digitálne platformy alebo nástroje na zber agregovaných údajov o spotrebe od verejných subjektov, verejne ich sprístupniť a nahlasovať údaje Komisii. Členské štáty by mali zabezpečiť plánovanie a každoročné podávanie správ o spotrebe verejných subjektov v agregovanej podobe za každý sektor samostatne. |
| --- | --- |

(35)

Členské štáty by sa pri plnení svojej povinnosti mali zamerať na konečnú energetickú spotrebu všetkých verejných služieb a zariadení verejných subjektov. Na určenie rozsahu adresátov by členské štáty mali uplatňovať pojem „verejné subjekty“ vymedzený v tejto smernici, pričom slovné spojenie „ktoré tieto orgány priamo financujú“ znamená, že tieto subjekty sú väčšinou financované z verejných prostriedkov, a slovné spojenie „ktoré tieto orgány spravujú“ znamená, že celoštátny, regionálny alebo miestny orgán má väčšinu, pokiaľ ide o voľbu riadenia subjektu. Túto povinnosť možno splniť znížením konečnej energetickej spotreby v ktorejkoľvek oblasti verejného sektora vrátane dopravy, verejných budov, zdravotnej starostlivosti, územného plánovania, vodného hospodárstva a úpravy odpadových vôd, čistenia komunálnej odpadovej vody a vody, nakladania s odpadom, centralizovaného zásobovania teplom a chladom, distribúcie energie, dodávok a skladovania energie, verejného osvetlenia, plánovania infraštruktúry, vzdelávania a sociálnych služieb. Členské štáty môžu pri transpozícii tejto smernice zahrnúť aj iné druhy služieb. Na zníženie administratívnej záťaže pre verejné subjekty by členské štáty mali zriadiť digitálne platformy alebo nástroje na zber agregovaných údajov o spotrebe od verejných subjektov, verejne ich sprístupniť a nahlasovať údaje Komisii. Členské štáty by mali zabezpečiť plánovanie a každoročné podávanie správ o spotrebe verejných subjektov v agregovanej podobe za každý sektor samostatne.

| (36) | Členské štáty by mali podporovať energeticky efektívne prostriedky mobility, a to aj v rámci svojich postupov verejného obstarávania, ako sú železničná doprava, cyklistika, chôdza alebo zdieľaná mobilita, obnovou a dekarbonizáciou vozového parku, podporou prechodu na iné druhy dopravy a zahrnutím týchto druhov dopravy do plánovania mestskej mobility. |
| --- | --- |

(36)

Členské štáty by mali podporovať energeticky efektívne prostriedky mobility, a to aj v rámci svojich postupov verejného obstarávania, ako sú železničná doprava, cyklistika, chôdza alebo zdieľaná mobilita, obnovou a dekarbonizáciou vozového parku, podporou prechodu na iné druhy dopravy a zahrnutím týchto druhov dopravy do plánovania mestskej mobility.

| (37) | Členské štáty by mali ísť príkladom a zabezpečiť, aby sa všetky zmluvy o energetickej efektívnosti, energetické audity a systémy energetického manažérstva vo verejnom sektore realizovali v súlade s európskymi alebo medzinárodnými normami, alebo aby sa v energeticky náročných častiach verejného sektora vo veľkej miere používali energetické audity. Členské štáty by mali poskytnúť usmernenia a mali by stanoviť postupy na používanie uvedených nástrojov. |
| --- | --- |

(37)

Členské štáty by mali ísť príkladom a zabezpečiť, aby sa všetky zmluvy o energetickej efektívnosti, energetické audity a systémy energetického manažérstva vo verejnom sektore realizovali v súlade s európskymi alebo medzinárodnými normami, alebo aby sa v energeticky náročných častiach verejného sektora vo veľkej miere používali energetické audity. Členské štáty by mali poskytnúť usmernenia a mali by stanoviť postupy na používanie uvedených nástrojov.

| (38) | Orgánom verejnej moci sa odporúča, aby v prípade potreby získavali podporu od subjektov, ako sú agentúry pre udržateľnú energiu zriadené na regionálnej alebo prípadne miestnej úrovni. Organizačná štruktúra daných agentúr spravidla zodpovedá jednotlivým potrebám orgánov verejnej moci v určitom regióne alebo pôsobiacim v určitej oblasti verejného sektora. V iných ohľadoch môžu potreby lepšie napĺňať alebo účinnejšie pracovať centralizované agentúry, napríklad v menších alebo centralizovaných členských štátoch alebo vzhľadom na komplexné alebo medziregionálne aspekty, ako je centralizované zásobovanie teplom a chladom. Agentúry udržateľnej energetiky môžu slúžiť ako jednotné kontaktné miesta. Tieto agentúry sú často zodpovedné za vypracovanie miestnych alebo regionálnych dekarbonizačných plánov, čo môže zahŕňať aj iné dekarbonizačné opatrenia, ako napríklad výmenu kotlov na fosílne palivo, a majú podporovať orgány verejnej moci pri vykonávaní politík súvisiacich s energetikou. Agentúry udržateľnej energetiky alebo iné subjekty pomáhajúce regionálnym a miestnym orgánom môžu mať jasné kompetencie, ciele a zdroje v oblasti udržateľnej energie. Agentúry udržateľnej energetiky by sa mohli podnecovať, aby zvažovali iniciatívy prijímané v rámci Dohovoru primátorov a starostov, ktorý združuje miestne samosprávy s dobrovoľným záväzkom realizovať ciele Únie v oblasti klímy a energetiky, ako aj iné existujúce iniciatívy na uvedený účel. Dekarbonizačné plány by mali byť prepojené s plánmi územného rozvoja a mali by zohľadňovať komplexné posúdenie, ktoré majú vykonať členské štáty. |
| --- | --- |

(38)

Orgánom verejnej moci sa odporúča, aby v prípade potreby získavali podporu od subjektov, ako sú agentúry pre udržateľnú energiu zriadené na regionálnej alebo prípadne miestnej úrovni. Organizačná štruktúra daných agentúr spravidla zodpovedá jednotlivým potrebám orgánov verejnej moci v určitom regióne alebo pôsobiacim v určitej oblasti verejného sektora. V iných ohľadoch môžu potreby lepšie napĺňať alebo účinnejšie pracovať centralizované agentúry, napríklad v menších alebo centralizovaných členských štátoch alebo vzhľadom na komplexné alebo medziregionálne aspekty, ako je centralizované zásobovanie teplom a chladom. Agentúry udržateľnej energetiky môžu slúžiť ako jednotné kontaktné miesta. Tieto agentúry sú často zodpovedné za vypracovanie miestnych alebo regionálnych dekarbonizačných plánov, čo môže zahŕňať aj iné dekarbonizačné opatrenia, ako napríklad výmenu kotlov na fosílne palivo, a majú podporovať orgány verejnej moci pri vykonávaní politík súvisiacich s energetikou. Agentúry udržateľnej energetiky alebo iné subjekty pomáhajúce regionálnym a miestnym orgánom môžu mať jasné kompetencie, ciele a zdroje v oblasti udržateľnej energie. Agentúry udržateľnej energetiky by sa mohli podnecovať, aby zvažovali iniciatívy prijímané v rámci Dohovoru primátorov a starostov, ktorý združuje miestne samosprávy s dobrovoľným záväzkom realizovať ciele Únie v oblasti klímy a energetiky, ako aj iné existujúce iniciatívy na uvedený účel. Dekarbonizačné plány by mali byť prepojené s plánmi územného rozvoja a mali by zohľadňovať komplexné posúdenie, ktoré majú vykonať členské štáty.

| (39) | Členské štáty by mali podporovať verejné subjekty pri plánovaní a zavádzaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, poskytovaním usmernení podporujúcich budovanie kompetencií a príležitosti na odbornú prípravu a podnecovaním spolupráce medzi verejnými subjektmi, a to aj medzi agentúrami. Na tento účel by členské štáty mohli vytvoriť národné kompetenčné centrá venujúce sa komplexným otázkam, ako napríklad poradenstvu pre miestne alebo regionálne energetické agentúry o centralizovanom zásobovaní teplom alebo chladom. Požiadavka na transformáciu budov na budovy s takmer nulovou potrebou energie nevylučuje ani nezakazuje rozlišovanie medzi úrovňami budov s takmer nulovou potrebou energie pri nových alebo obnovených budovách. Budovy s takmer nulovou potrebou energie vrátane nákladovo optimálnej úrovne sú vymedzené v smernici 2010/31/EÚ. |
| --- | --- |

(39)

Členské štáty by mali podporovať verejné subjekty pri plánovaní a zavádzaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, poskytovaním usmernení podporujúcich budovanie kompetencií a príležitosti na odbornú prípravu a podnecovaním spolupráce medzi verejnými subjektmi, a to aj medzi agentúrami. Na tento účel by členské štáty mohli vytvoriť národné kompetenčné centrá venujúce sa komplexným otázkam, ako napríklad poradenstvu pre miestne alebo regionálne energetické agentúry o centralizovanom zásobovaní teplom alebo chladom. Požiadavka na transformáciu budov na budovy s takmer nulovou potrebou energie nevylučuje ani nezakazuje rozlišovanie medzi úrovňami budov s takmer nulovou potrebou energie pri nových alebo obnovených budovách. Budovy s takmer nulovou potrebou energie vrátane nákladovo optimálnej úrovne sú vymedzené v smernici 2010/31/EÚ.

| (40) | Do konca roku 2026 by členské štáty, ktoré v ktoromkoľvek danom roku obnovia viac ako 3 % celkovej podlahovej plochy svojich budov, mali mať možnosť započítať tento prebytok do ročnej miery obnovy v ktoromkoľvek z troch nasledujúcich rokov. Členský štát, ktorý od 1. januára 2027 obnoví viac ako 3 % celkovej podlahovej plochy svojich budov, by mal mať možnosť započítať tento prebytok do ročnej miery obnovy v nasledujúcich dvoch rokoch. Uvedená možnosť by sa nemala využívať na účely, ktoré nie sú v súlade so všeobecnými cieľmi a úrovňou ambícií tejto smernice. |
| --- | --- |

(40)

Do konca roku 2026 by členské štáty, ktoré v ktoromkoľvek danom roku obnovia viac ako 3 % celkovej podlahovej plochy svojich budov, mali mať možnosť započítať tento prebytok do ročnej miery obnovy v ktoromkoľvek z troch nasledujúcich rokov. Členský štát, ktorý od 1. januára 2027 obnoví viac ako 3 % celkovej podlahovej plochy svojich budov, by mal mať možnosť započítať tento prebytok do ročnej miery obnovy v nasledujúcich dvoch rokoch. Uvedená možnosť by sa nemala využívať na účely, ktoré nie sú v súlade so všeobecnými cieľmi a úrovňou ambícií tejto smernice.

| (41) | Členské štáty by mali nabádať verejné subjekty, aby zohľadňovali širšie prínosy nad rámec úspor energie, ako je kvalita vnútorného prostredia, ako aj zlepšenie kvality života ľudí a pohodlia obnovených verejných budov, najmä škôl, centier dennej starostlivosti, zariadení opatrovateľskej starostlivosti, chráneného bývania, nemocníc a sociálneho bývania. |
| --- | --- |

(41)

Členské štáty by mali nabádať verejné subjekty, aby zohľadňovali širšie prínosy nad rámec úspor energie, ako je kvalita vnútorného prostredia, ako aj zlepšenie kvality života ľudí a pohodlia obnovených verejných budov, najmä škôl, centier dennej starostlivosti, zariadení opatrovateľskej starostlivosti, chráneného bývania, nemocníc a sociálneho bývania.

| (42) | Budovy a doprava majú spolu s priemyslom najväčšiu spotrebu energie a sú hlavným zdrojom emisií. Na budovy pripadá v Únii približne 40 % celkovej spotreby energie a 36 % skleníkových plynov z energetiky. Oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom „Vlna obnovy“ je venované problematike dvojakej výzvy energetickej efektívnosti a efektívnosti využívania zdrojov a cenovej dostupnosti v sektore budov a kladie si za cieľ zdvojnásobiť mieru obnovy budov. Je zamerané na budovy s najhoršou hospodárnosťou, na energetickú chudobu a na verejné budovy. Okrem toho sú budovy rozhodujúcim prvkom pri dosahovaní cieľa Únie do roku 2050 dospieť ku klimatickej neutralite. Budovy, ktoré sú vo vlastníctve verejných subjektov, predstavujú značný podiel z fondu budov a verejnosť ich vníma veľmi intenzívne. Preto je vhodné stanoviť ročnú mieru obnovy budov, ktoré na území členského štátu vlastnia verejné subjekty, s cieľom zlepšiť ich energetickú hospodárnosť a premeniť ich aspoň na budovy s takmer nulovou potrebou energie alebo budovy s nulovými emisiami. Členské štáty sa vyzývajú, aby stanovili vyššiu mieru obnovy budov tam, kde je to nákladovo efektívne v rámci obnovy ich fondu budov v súlade s ich dlhodobými stratégiami obnovy budov alebo národnými programami obnovy budov, alebo oboma. Danou mierou obnovy by nemali byť dotknuté povinnosti týkajúce sa budov s takmer nulovou potrebou energie, stanovené v smernici 2010/31/EÚ. Členské štáty by mali mať možnosť uplatňovať menej prísne požiadavky na niektoré budovy, napríklad na budovy s osobitnou architektonickou alebo historickou hodnotou. Komisia by počas ďalšieho preskúmania smernice 2010/31/EÚ mala posúdiť pokrok, ktorý členské štáty dosiahli pri obnove budov verejných subjektov. Komisia by mala zvážiť, či predloží legislatívny návrh na revíziu miery obnovy budov, pričom zohľadní pokrok, ktorý členské štáty dosiahli, zásadný hospodársky alebo technický vývoj, alebo v prípade potreby záväzky Únie v oblasti dekarbonizácie a nulového znečisťovania. Povinnosťou obnoviť budovy vo vlastníctve verejných subjektov v tejto smernici sa dopĺňa smernica 2010/31/EÚ, v ktorej sa od členských štátov vyžaduje, aby sa v prípade existujúcich budov, ktoré prechádzajú významnou obnovou, zabezpečilo zlepšenie ich energetickej hospodárnosti tak, aby spĺňali požiadavky na budovy s takmer nulovou potrebou energie. |
| --- | --- |

(42)

Budovy a doprava majú spolu s priemyslom najväčšiu spotrebu energie a sú hlavným zdrojom emisií. Na budovy pripadá v Únii približne 40 % celkovej spotreby energie a 36 % skleníkových plynov z energetiky. Oznámenie Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom „Vlna obnovy“ je venované problematike dvojakej výzvy energetickej efektívnosti a efektívnosti využívania zdrojov a cenovej dostupnosti v sektore budov a kladie si za cieľ zdvojnásobiť mieru obnovy budov. Je zamerané na budovy s najhoršou hospodárnosťou, na energetickú chudobu a na verejné budovy. Okrem toho sú budovy rozhodujúcim prvkom pri dosahovaní cieľa Únie do roku 2050 dospieť ku klimatickej neutralite. Budovy, ktoré sú vo vlastníctve verejných subjektov, predstavujú značný podiel z fondu budov a verejnosť ich vníma veľmi intenzívne. Preto je vhodné stanoviť ročnú mieru obnovy budov, ktoré na území členského štátu vlastnia verejné subjekty, s cieľom zlepšiť ich energetickú hospodárnosť a premeniť ich aspoň na budovy s takmer nulovou potrebou energie alebo budovy s nulovými emisiami. Členské štáty sa vyzývajú, aby stanovili vyššiu mieru obnovy budov tam, kde je to nákladovo efektívne v rámci obnovy ich fondu budov v súlade s ich dlhodobými stratégiami obnovy budov alebo národnými programami obnovy budov, alebo oboma. Danou mierou obnovy by nemali byť dotknuté povinnosti týkajúce sa budov s takmer nulovou potrebou energie, stanovené v smernici 2010/31/EÚ. Členské štáty by mali mať možnosť uplatňovať menej prísne požiadavky na niektoré budovy, napríklad na budovy s osobitnou architektonickou alebo historickou hodnotou. Komisia by počas ďalšieho preskúmania smernice 2010/31/EÚ mala posúdiť pokrok, ktorý členské štáty dosiahli pri obnove budov verejných subjektov. Komisia by mala zvážiť, či predloží legislatívny návrh na revíziu miery obnovy budov, pričom zohľadní pokrok, ktorý členské štáty dosiahli, zásadný hospodársky alebo technický vývoj, alebo v prípade potreby záväzky Únie v oblasti dekarbonizácie a nulového znečisťovania. Povinnosťou obnoviť budovy vo vlastníctve verejných subjektov v tejto smernici sa dopĺňa smernica 2010/31/EÚ, v ktorej sa od členských štátov vyžaduje, aby sa v prípade existujúcich budov, ktoré prechádzajú významnou obnovou, zabezpečilo zlepšenie ich energetickej hospodárnosti tak, aby spĺňali požiadavky na budovy s takmer nulovou potrebou energie.

| (43) | Systémy automatizácie a riadenia budov a iné riešenia na zabezpečenie aktívneho energetického manažérstva sú pre verejné subjekty dôležitými nástrojmi na zlepšenie a udržanie energetickej hospodárnosti budov, ako aj na zabezpečenie potrebných vnútorných podmienok v budovách, ktoré verejné subjekty vlastnia alebo užívajú, v súlade so smernicou 2010/31/EÚ. |
| --- | --- |

(43)

Systémy automatizácie a riadenia budov a iné riešenia na zabezpečenie aktívneho energetického manažérstva sú pre verejné subjekty dôležitými nástrojmi na zlepšenie a udržanie energetickej hospodárnosti budov, ako aj na zabezpečenie potrebných vnútorných podmienok v budovách, ktoré verejné subjekty vlastnia alebo užívajú, v súlade so smernicou 2010/31/EÚ.

| (44) | Podpora ekologickej mobility je kľúčovou súčasťou Európskej zelenej dohody. Poskytovanie nabíjacej infraštruktúry je jedným z nevyhnutných prvkov prechodu. Nabíjacia infraštruktúra v budovách je mimoriadne dôležitá, pretože elektrické vozidlá parkujú v budovách pravidelne a dlhodobo, čím sa nabíjanie uľahčuje a zefektívňuje. Verejné subjekty by mali vynaložiť maximálne úsilie na inštaláciu nabíjacej infraštruktúry do budov, ktoré vlastnia alebo využívajú, v súlade so smernicou 2010/31/EÚ. |
| --- | --- |

(44)

Podpora ekologickej mobility je kľúčovou súčasťou Európskej zelenej dohody. Poskytovanie nabíjacej infraštruktúry je jedným z nevyhnutných prvkov prechodu. Nabíjacia infraštruktúra v budovách je mimoriadne dôležitá, pretože elektrické vozidlá parkujú v budovách pravidelne a dlhodobo, čím sa nabíjanie uľahčuje a zefektívňuje. Verejné subjekty by mali vynaložiť maximálne úsilie na inštaláciu nabíjacej infraštruktúry do budov, ktoré vlastnia alebo využívajú, v súlade so smernicou 2010/31/EÚ.

| (45) | Členské štáty potrebujú mať prehľad o budovách, ktoré nedosahujú úroveň budov s takmer nulovou potrebou energie, aby mohli stanoviť mieru obnovy. Preto by členské štáty mali uverejniť a priebežne aktualizovať zoznam verejných budov, v relevantných prípadoch vrátane sociálneho bývania, ako súčasť celkovej databázy energetických certifikátov. Daný zoznam by mal umožňovať aj súkromným aktérom vrátane spoločností poskytujúcich energetické služby navrhovať riešenia obnovy, ktoré môže agregovať monitorovacie stredisko EÚ pre budovy. |
| --- | --- |

(45)

Členské štáty potrebujú mať prehľad o budovách, ktoré nedosahujú úroveň budov s takmer nulovou potrebou energie, aby mohli stanoviť mieru obnovy. Preto by členské štáty mali uverejniť a priebežne aktualizovať zoznam verejných budov, v relevantných prípadoch vrátane sociálneho bývania, ako súčasť celkovej databázy energetických certifikátov. Daný zoznam by mal umožňovať aj súkromným aktérom vrátane spoločností poskytujúcich energetické služby navrhovať riešenia obnovy, ktoré môže agregovať monitorovacie stredisko EÚ pre budovy.

| (46) | Do zoznamu by sa mohli začleniť údaje z existujúcich zoznamov fondu budov. Členské štáty by mali prijať vhodné opatrenia na uľahčenie zberu údajov a sprístupniť zoznam súkromným aktérom vrátane spoločností poskytujúcich energetické služby s cieľom umožniť ich aktívnu úlohu pri riešeniach obnovy. Dostupné a verejne prístupné údaje o charakteristikách fondu budov, obnove budov a energetickej hospodárnosti budov môže agregovať monitorovacie stredisko EÚ pre budovy, aby sa prostredníctvom porovnateľných údajov zabezpečilo lepšie chápanie energetickej hospodárnosti sektora budov. |
| --- | --- |

(46)

Do zoznamu by sa mohli začleniť údaje z existujúcich zoznamov fondu budov. Členské štáty by mali prijať vhodné opatrenia na uľahčenie zberu údajov a sprístupniť zoznam súkromným aktérom vrátane spoločností poskytujúcich energetické služby s cieľom umožniť ich aktívnu úlohu pri riešeniach obnovy. Dostupné a verejne prístupné údaje o charakteristikách fondu budov, obnove budov a energetickej hospodárnosti budov môže agregovať monitorovacie stredisko EÚ pre budovy, aby sa prostredníctvom porovnateľných údajov zabezpečilo lepšie chápanie energetickej hospodárnosti sektora budov.

| (47) | V roku 2020 žila vyše polovica svetovej populácie v mestských oblastiach. Očakáva sa, že do roku 2050 tento podiel stúpne na 68 %. Okrem toho polovica mestskej infraštruktúry potrebnej do roku 2050 sa má ešte len postaviť. Mestá a metropolitné oblasti sú centrami ekonomickej činnosti, tvorby znalostí, inovácie a nových technológií. Mestá ovplyvňujú kvalitu života občanov, ktorí v nich žijú alebo pracujú. Členské štáty by mali podporovať obce technicky i finančne. Množstvo obcí a iných verejných subjektov v členských štátoch už zaviedlo integrované prístupy k úsporám energie, dodávkam energie a udržateľnej mobilite, napríklad prostredníctvom akčných plánov udržateľnej energie alebo plánov udržateľnej mestskej mobility, ako sú napríklad plány, ktoré boli vypracované v rámci iniciatívy Dohovor primátorov a starostov, ako aj integrované urbanistické prístupy, ktoré presahujú rámec individuálnych zásahov do budov alebo druhov dopravy. Ďalšie úsilie je potrebné vynaložiť v súvislosti so zvyšovaním energetickej efektívnosti mestskej mobility v osobnej aj nákladnej doprave, keďže mestská mobilita využíva približne 40 % z celkovej energie v cestnej doprave. |
| --- | --- |

(47)

V roku 2020 žila vyše polovica svetovej populácie v mestských oblastiach. Očakáva sa, že do roku 2050 tento podiel stúpne na 68 %. Okrem toho polovica mestskej infraštruktúry potrebnej do roku 2050 sa má ešte len postaviť. Mestá a metropolitné oblasti sú centrami ekonomickej činnosti, tvorby znalostí, inovácie a nových technológií. Mestá ovplyvňujú kvalitu života občanov, ktorí v nich žijú alebo pracujú. Členské štáty by mali podporovať obce technicky i finančne. Množstvo obcí a iných verejných subjektov v členských štátoch už zaviedlo integrované prístupy k úsporám energie, dodávkam energie a udržateľnej mobilite, napríklad prostredníctvom akčných plánov udržateľnej energie alebo plánov udržateľnej mestskej mobility, ako sú napríklad plány, ktoré boli vypracované v rámci iniciatívy Dohovor primátorov a starostov, ako aj integrované urbanistické prístupy, ktoré presahujú rámec individuálnych zásahov do budov alebo druhov dopravy. Ďalšie úsilie je potrebné vynaložiť v súvislosti so zvyšovaním energetickej efektívnosti mestskej mobility v osobnej aj nákladnej doprave, keďže mestská mobilita využíva približne 40 % z celkovej energie v cestnej doprave.

| (48) | V rámci tejto smernice zostávajú v plnom rozsahu uplatniteľné všetky zásady smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ (18), 2014/24/EÚ (19) a 2014/25/EÚ (20). |
| --- | --- |

(48)

V rámci tejto smernice zostávajú v plnom rozsahu uplatniteľné všetky zásady smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ (18), 2014/24/EÚ (19) a 2014/25/EÚ (20).

| (49) | Pokiaľ ide o nákup určitých výrobkov a služieb a nákup a prenájom budov, verejní obstarávatelia a obstarávatelia, ktorí uzatvárajú zmluvy o verejných prácach, dodávkach tovaru alebo služieb, by mali ísť príkladom a rozhodovať o energeticky efektívnych nákupoch a uplatňovať zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti, a to aj pri tých verejných zákazkách a koncesiách, na ktoré sa v tejto smernici nekladú žiadne osobitné požiadavky. Malo by sa to týkať verejných obstarávateľov a obstarávateľov, na ktorých sa vzťahuje rozsah pôsobnosti smernice 2014/23/EÚ, 2014/24/EÚ alebo 2014/25/EÚ. Členské štáty by mali odstrániť vnútroštátne alebo cezhraničné prekážky pre spoločné obstarávanie, ak tak možno znížiť náklady a dosiahnuť väčší prospech z vnútorného trhu vytvorením podnikateľských príležitostí pre dodávateľov a poskytovateľov energetických služieb. |
| --- | --- |

(49)

Pokiaľ ide o nákup určitých výrobkov a služieb a nákup a prenájom budov, verejní obstarávatelia a obstarávatelia, ktorí uzatvárajú zmluvy o verejných prácach, dodávkach tovaru alebo služieb, by mali ísť príkladom a rozhodovať o energeticky efektívnych nákupoch a uplatňovať zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti, a to aj pri tých verejných zákazkách a koncesiách, na ktoré sa v tejto smernici nekladú žiadne osobitné požiadavky. Malo by sa to týkať verejných obstarávateľov a obstarávateľov, na ktorých sa vzťahuje rozsah pôsobnosti smernice 2014/23/EÚ, 2014/24/EÚ alebo 2014/25/EÚ. Členské štáty by mali odstrániť vnútroštátne alebo cezhraničné prekážky pre spoločné obstarávanie, ak tak možno znížiť náklady a dosiahnuť väčší prospech z vnútorného trhu vytvorením podnikateľských príležitostí pre dodávateľov a poskytovateľov energetických služieb.

| (50) | Všetky verejné subjekty investujúce verejné zdroje prostredníctvom obstarávania by mali ísť príkladom pri zadávaní zákaziek a udeľovaní koncesií, a teda by sa mali rozhodovať v prospech výrobkov, prác a služieb s čo najvyššou energetickou efektívnosťou a budov s čo najvyššou energetickou hospodárnosťou, a to aj v prípade obstarávania, na ktoré sa nevzťahujú osobitné požiadavky podľa smernice 2009/30/ES. V tejto súvislosti sa pri všetkých postupoch zadávania verejných zákaziek a udeľovania koncesií s hodnotou nad prahovými hodnotami uvedenými v článku 8 smernice 2014/23/EÚ, článku 4 smernice 2014/24/EÚ a článku 15 smernice 2014/25/EÚ musia vziať do úvahy energetická efektívnosť výrobkov a služieb a energetická hospodárnosť budov stanovené v práve Únie alebo vo vnútroštátnom právne, pričom prioritou je zásada prvoradosti energetickej efektívnosti v postupoch obstarávania. |
| --- | --- |

(50)

Všetky verejné subjekty investujúce verejné zdroje prostredníctvom obstarávania by mali ísť príkladom pri zadávaní zákaziek a udeľovaní koncesií, a teda by sa mali rozhodovať v prospech výrobkov, prác a služieb s čo najvyššou energetickou efektívnosťou a budov s čo najvyššou energetickou hospodárnosťou, a to aj v prípade obstarávania, na ktoré sa nevzťahujú osobitné požiadavky podľa smernice 2009/30/ES. V tejto súvislosti sa pri všetkých postupoch zadávania verejných zákaziek a udeľovania koncesií s hodnotou nad prahovými hodnotami uvedenými v článku 8 smernice 2014/23/EÚ, článku 4 smernice 2014/24/EÚ a článku 15 smernice 2014/25/EÚ musia vziať do úvahy energetická efektívnosť výrobkov a služieb a energetická hospodárnosť budov stanovené v práve Únie alebo vo vnútroštátnom právne, pričom prioritou je zásada prvoradosti energetickej efektívnosti v postupoch obstarávania.

| (51) | Takisto je dôležité, aby členské štáty monitorovali, ako verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri obstarávaní výrobkov, budov, prác a služieb zohľadňujú požiadavky energetickej efektívnosti, a to tým, že zabezpečia, aby sa pri víťazných ponukách, ktoré presahujú prahové hodnoty uvedené v smerniciach o verejnom obstarávaní, verejne sprístupnili informácie o ich vplyvoch na energetickú efektívnosť. To by umožnilo zainteresovaným stranám a občanom posudzovať úlohu verejného sektora pri zabezpečovaní prvoradosti energetickej efektívnosti vo verejnom obstarávaní transparentným spôsobom. |
| --- | --- |

(51)

Takisto je dôležité, aby členské štáty monitorovali, ako verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri obstarávaní výrobkov, budov, prác a služieb zohľadňujú požiadavky energetickej efektívnosti, a to tým, že zabezpečia, aby sa pri víťazných ponukách, ktoré presahujú prahové hodnoty uvedené v smerniciach o verejnom obstarávaní, verejne sprístupnili informácie o ich vplyvoch na energetickú efektívnosť. To by umožnilo zainteresovaným stranám a občanom posudzovať úlohu verejného sektora pri zabezpečovaní prvoradosti energetickej efektívnosti vo verejnom obstarávaní transparentným spôsobom.

| (52) | Povinnosť členských štátov zabezpečiť, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia nakupovali len výrobky, práce a služby s vysokou energetickou efektívnosťou a budovy s vysokou energetickou hospodárnosťou, by však nemala členským štátom brániť v nákupe tovaru potrebného na ochranu verejnej bezpečnosti alebo verejného zdravia a reakciu na núdzové situácie v týchto oblastiach. |
| --- | --- |

(52)

Povinnosť členských štátov zabezpečiť, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia nakupovali len výrobky, práce a služby s vysokou energetickou efektívnosťou a budovy s vysokou energetickou hospodárnosťou, by však nemala členským štátom brániť v nákupe tovaru potrebného na ochranu verejnej bezpečnosti alebo verejného zdravia a reakciu na núdzové situácie v týchto oblastiach.

| (53) | V Európskej zelenej dohode sa uznáva úloha obehového hospodárstva pri prispievaní k celkovým cieľom Únie v oblasti dekarbonizácie. Verejný sektor, a najmä sektor dopravy, by mal k týmto cieľom prispieť tak, že svoju kúpnu silu bude vo vhodných prípadoch využívať tak, že sa rozhodne pre výrobky, budovy, služby a práce šetrné k životnému prostrediu, a to prostredníctvom dostupných nástrojov zeleného verejného obstarávania, čím môže významne prispieť k zníženiu spotreby energie a vplyvov na životné prostredie. |
| --- | --- |

(53)

V Európskej zelenej dohode sa uznáva úloha obehového hospodárstva pri prispievaní k celkovým cieľom Únie v oblasti dekarbonizácie. Verejný sektor, a najmä sektor dopravy, by mal k týmto cieľom prispieť tak, že svoju kúpnu silu bude vo vhodných prípadoch využívať tak, že sa rozhodne pre výrobky, budovy, služby a práce šetrné k životnému prostrediu, a to prostredníctvom dostupných nástrojov zeleného verejného obstarávania, čím môže významne prispieť k zníženiu spotreby energie a vplyvov na životné prostredie.

| (54) | Je dôležité, aby členské štáty verejným subjektom poskytovali potrebnú podporu pri zavádzaní požiadaviek energetickej efektívnosti vo verejnom obstarávaní a vo vhodných prípadoch pri využívaní zeleného verejného obstarávania a poskytovali potrebné usmernenia a metodiky na posudzovanie nákladov počas životného cyklu a vplyvu na životné prostredie a súvisiacich nákladov. Očakáva sa, že dobre koncipované nástroje, predovšetkým digitálne nástroje, uľahčia postupy obstarávania a znížia administratívne náklady najmä v menších členských štátoch, ktoré nemusia mať dostatočné kapacity na prípravu výziev na predkladanie ponúk. V tomto ohľade by členské štáty mali aktívne propagovať využívanie digitálnych nástrojov a spoluprácu medzi verejnými obstarávateľmi, a to aj cezhranične, v záujme výmeny najlepších postupov. |
| --- | --- |

(54)

Je dôležité, aby členské štáty verejným subjektom poskytovali potrebnú podporu pri zavádzaní požiadaviek energetickej efektívnosti vo verejnom obstarávaní a vo vhodných prípadoch pri využívaní zeleného verejného obstarávania a poskytovali potrebné usmernenia a metodiky na posudzovanie nákladov počas životného cyklu a vplyvu na životné prostredie a súvisiacich nákladov. Očakáva sa, že dobre koncipované nástroje, predovšetkým digitálne nástroje, uľahčia postupy obstarávania a znížia administratívne náklady najmä v menších členských štátoch, ktoré nemusia mať dostatočné kapacity na prípravu výziev na predkladanie ponúk. V tomto ohľade by členské štáty mali aktívne propagovať využívanie digitálnych nástrojov a spoluprácu medzi verejnými obstarávateľmi, a to aj cezhranične, v záujme výmeny najlepších postupov.

| (55) | Vzhľadom na skutočnosť, že budovy spôsobujú emisie skleníkových plynov pred svojou prevádzkovou životnosťou a aj po nej, členské štáty by mali zvážiť aj emisie uhlíka počas celého životného cyklu budov. Malo by sa to diať v kontexte úsilia venovať väčšiu pozornosť výsledkom počas celého životného cyklu, aspektom obehového hospodárstva a vplyvom na životné prostredie, ako súčasť úlohy verejného sektora ísť príkladom. Verejné obstarávanie môže teda slúžiť ako príležitosť riešiť problematiku zabudovaného uhlíka v budovách počas ich životného cyklu. V tomto ohľade sú verejní obstarávatelia dôležitými aktérmi, ktorí môžu konať kroky ako súčasť postupov obstarávania a nakupovať nové budovy, pri ktorých sa rieši potenciál globálneho otepľovania počas celého ich životného cyklu. |
| --- | --- |

(55)

Vzhľadom na skutočnosť, že budovy spôsobujú emisie skleníkových plynov pred svojou prevádzkovou životnosťou a aj po nej, členské štáty by mali zvážiť aj emisie uhlíka počas celého životného cyklu budov. Malo by sa to diať v kontexte úsilia venovať väčšiu pozornosť výsledkom počas celého životného cyklu, aspektom obehového hospodárstva a vplyvom na životné prostredie, ako súčasť úlohy verejného sektora ísť príkladom. Verejné obstarávanie môže teda slúžiť ako príležitosť riešiť problematiku zabudovaného uhlíka v budovách počas ich životného cyklu. V tomto ohľade sú verejní obstarávatelia dôležitými aktérmi, ktorí môžu konať kroky ako súčasť postupov obstarávania a nakupovať nové budovy, pri ktorých sa rieši potenciál globálneho otepľovania počas celého ich životného cyklu.

| (56) | Pomocou potenciálu globálneho otepľovania počas celého životného cyklu sa merajú emisie skleníkových plynov súvisiace s budovou v rôznych fázach jej životného cyklu. Meria sa teda, akou celkovou mierou emisie budovy prispievajú k zmene klímy. Tento postup sa niekedy označuje ako posudzovanie uhlíkovej stopy alebo meranie emisií uhlíka za celú životnosť. Združujú sa pri ňom emisie uhlíka zabudované v stavebných materiáloch s priamymi a nepriamymi emisiami uhlíka z fázy používania. Budovy sú významným zásobníkom materiálov, na mnoho desaťročí sa stanú úložiskom zdrojov bohatých na uhlík, a preto je dôležité preskúmať koncepcie, ktoré uľahčia budúce opätovné použitie a recykláciu na konci prevádzkovej životnosti v súlade s novým akčným plánom pre obehové hospodárstvo. Členské štáty by mali podporovať obehovosť, trvanlivosť a prispôsobivosť stavebných materiálov s cieľom riešiť parametre udržateľnosti stavebných výrobkov. |
| --- | --- |

(56)

Pomocou potenciálu globálneho otepľovania počas celého životného cyklu sa merajú emisie skleníkových plynov súvisiace s budovou v rôznych fázach jej životného cyklu. Meria sa teda, akou celkovou mierou emisie budovy prispievajú k zmene klímy. Tento postup sa niekedy označuje ako posudzovanie uhlíkovej stopy alebo meranie emisií uhlíka za celú životnosť. Združujú sa pri ňom emisie uhlíka zabudované v stavebných materiáloch s priamymi a nepriamymi emisiami uhlíka z fázy používania. Budovy sú významným zásobníkom materiálov, na mnoho desaťročí sa stanú úložiskom zdrojov bohatých na uhlík, a preto je dôležité preskúmať koncepcie, ktoré uľahčia budúce opätovné použitie a recykláciu na konci prevádzkovej životnosti v súlade s novým akčným plánom pre obehové hospodárstvo. Členské štáty by mali podporovať obehovosť, trvanlivosť a prispôsobivosť stavebných materiálov s cieľom riešiť parametre udržateľnosti stavebných výrobkov.

| (57) | Potenciál globálneho otepľovania sa vyjadruje ako číselný ukazovateľ v kgCO2eq/m2 (úžitkovej vnútornej podlahovej plochy) pre každú fázu životného cyklu určený ako priemer na jeden rok referenčného sledovaného obdobia 50 rokov. Výber údajov, vymedzenie scenára a výpočty sa vykonávajú v súlade s normou EN 15978. Rozsah prvkov budov a technického vybavenia sa stanovuje v ukazovateli 1,2 spoločného rámca Únie Level(s). V prípadoch, keď existuje vnútroštátny nástroj na výpočet alebo je tento nástroj potrebný na uverejňovanie údajov alebo získanie stavebných povolení, malo by byť možné používať ho na poskytovanie požadovaných informácií. Malo by byť možné používať iné nástroje na výpočet, ak spĺňajú minimálne kritériá stanovené v spoločnom rámci Únie Level(s). |
| --- | --- |

(57)

Potenciál globálneho otepľovania sa vyjadruje ako číselný ukazovateľ v kgCO2eq/m2 (úžitkovej vnútornej podlahovej plochy) pre každú fázu životného cyklu určený ako priemer na jeden rok referenčného sledovaného obdobia 50 rokov. Výber údajov, vymedzenie scenára a výpočty sa vykonávajú v súlade s normou EN 15978. Rozsah prvkov budov a technického vybavenia sa stanovuje v ukazovateli 1,2 spoločného rámca Únie Level(s). V prípadoch, keď existuje vnútroštátny nástroj na výpočet alebo je tento nástroj potrebný na uverejňovanie údajov alebo získanie stavebných povolení, malo by byť možné používať ho na poskytovanie požadovaných informácií. Malo by byť možné používať iné nástroje na výpočet, ak spĺňajú minimálne kritériá stanovené v spoločnom rámci Únie Level(s).

| (58) | V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (21) sa stanovujú pravidlá týkajúce sa zariadení, ktoré prispievajú k výrobe energie alebo využívajú energiu na účely výroby, a stanovuje sa, že informácie o energii využitej alebo vyrobenej v zariadení sa majú zahrnúť do žiadostí o integrované povolenia v súlade s článkom 12 ods. 1 písm. b) uvedenej smernice. Okrem toho sa v článku 11 uvedenej smernice stanovuje, že efektívne využívanie energie je jednou z hlavných zásad, ktorými sa riadia základné povinnosti prevádzkovateľa, a jedným z kritérií určovania najlepších dostupných techník podľa prílohy III k uvedenej smernici. Prevádzková účinnosť energetických systémov je v každom danom momente ovplyvnená schopnosťou dodávať elektrinu vyrobenú z rôznych zdrojov s rôznou mierou zotrvačnosti a dobou nábehu do sústavy plynulo a flexibilne. Zlepšenie účinnosti umožní lepšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

(58)

V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ (21) sa stanovujú pravidlá týkajúce sa zariadení, ktoré prispievajú k výrobe energie alebo využívajú energiu na účely výroby, a stanovuje sa, že informácie o energii využitej alebo vyrobenej v zariadení sa majú zahrnúť do žiadostí o integrované povolenia v súlade s článkom 12 ods. 1 písm. b) uvedenej smernice. Okrem toho sa v článku 11 uvedenej smernice stanovuje, že efektívne využívanie energie je jednou z hlavných zásad, ktorými sa riadia základné povinnosti prevádzkovateľa, a jedným z kritérií určovania najlepších dostupných techník podľa prílohy III k uvedenej smernici. Prevádzková účinnosť energetických systémov je v každom danom momente ovplyvnená schopnosťou dodávať elektrinu vyrobenú z rôznych zdrojov s rôznou mierou zotrvačnosti a dobou nábehu do sústavy plynulo a flexibilne. Zlepšenie účinnosti umožní lepšie využívanie energie z obnoviteľných zdrojov.

| (59) | Zlepšenie energetickej efektívnosti môže prispieť k vyššej hospodárskej výkonnosti. Členské štáty a Únia by sa mali zameriavať na znižovanie spotreby energie bez ohľadu na úroveň hospodárskeho rastu. |
| --- | --- |

(59)

Zlepšenie energetickej efektívnosti môže prispieť k vyššej hospodárskej výkonnosti. Členské štáty a Únia by sa mali zameriavať na znižovanie spotreby energie bez ohľadu na úroveň hospodárskeho rastu.

| (60) | Povinnosť úspor energie stanovená v tejto smernici by sa mala rozšíriť a mala by platiť aj po roku 2030. Tak sa zaručia stabilnejšie podmienky pre investorov, a teda podnietia dlhodobé investície a dlhodobé opatrenia energetickej efektívnosti, ako je napríklad hĺbková obnova budov, s dlhodobým cieľom uľahčiť nákladovo efektívnu transformáciu existujúcich budov na budovy s takmer nulovou potrebou energie. Povinnosť úspor energie zohráva dôležitú úlohu pri tvorbe miestneho rastu, pracovných miest, konkurencieschopnosti a pri zmenšovaní energetickej chudoby. Malo by sa zabezpečiť, aby Únia mohla dosiahnuť svoje ciele v oblasti energetiky a klímy vytváraním ďalších príležitostí a prerušením spojenia medzi spotrebou energie a rastom. Spolupráca so súkromným sektorom je dôležitá na posúdenie podmienok, za akých je možné uvoľniť súkromné investície do projektov energetickej efektívnosti, a na vytvorenie nových modelov príjmov pre inováciu v oblasti energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(60)

Povinnosť úspor energie stanovená v tejto smernici by sa mala rozšíriť a mala by platiť aj po roku 2030. Tak sa zaručia stabilnejšie podmienky pre investorov, a teda podnietia dlhodobé investície a dlhodobé opatrenia energetickej efektívnosti, ako je napríklad hĺbková obnova budov, s dlhodobým cieľom uľahčiť nákladovo efektívnu transformáciu existujúcich budov na budovy s takmer nulovou potrebou energie. Povinnosť úspor energie zohráva dôležitú úlohu pri tvorbe miestneho rastu, pracovných miest, konkurencieschopnosti a pri zmenšovaní energetickej chudoby. Malo by sa zabezpečiť, aby Únia mohla dosiahnuť svoje ciele v oblasti energetiky a klímy vytváraním ďalších príležitostí a prerušením spojenia medzi spotrebou energie a rastom. Spolupráca so súkromným sektorom je dôležitá na posúdenie podmienok, za akých je možné uvoľniť súkromné investície do projektov energetickej efektívnosti, a na vytvorenie nových modelov príjmov pre inováciu v oblasti energetickej efektívnosti.

| (61) | Opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti majú pozitívny vplyv aj na kvalitu ovzdušia, pretože energeticky efektívnejšie budovy prispievajú k zníženiu dopytu po vykurovacích palivách vrátane tuhých vykurovacích palív. Opatrenia energetickej efektívnosti tak prispievajú k zlepšovaniu kvality ovzdušia vnútri aj vonku a nákladovo efektívnym spôsobom pomáhajú plniť ciele politiky Únie v oblasti kvality ovzdušia stanovené najmä smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 (22). |
| --- | --- |

(61)

Opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti majú pozitívny vplyv aj na kvalitu ovzdušia, pretože energeticky efektívnejšie budovy prispievajú k zníženiu dopytu po vykurovacích palivách vrátane tuhých vykurovacích palív. Opatrenia energetickej efektívnosti tak prispievajú k zlepšovaniu kvality ovzdušia vnútri aj vonku a nákladovo efektívnym spôsobom pomáhajú plniť ciele politiky Únie v oblasti kvality ovzdušia stanovené najmä smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 (22).

| (62) | S cieľom zabezpečiť stabilný a predvídateľný príspevok k dosiahnutiu energetických a klimatických cieľov Únie do roku 2030 a cieľa klimatickej neutrality do roku 2050 sa od členských štátov vyžaduje, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa počas celého povinného obdobia do roku 2030, pričom tieto úspory majú byť rovnocenné novým ročným úsporám na úrovni aspoň 0,8 % konečnej energetickej spotreby do 31. decembra 2023 a aspoň 1,3 % od 1. januára 2024, 1,5 % od 1. januára 2026 a 1,9 % od 1. januára 2028. Uvedená požiadavka by sa mohla splniť prostredníctvom nových politických opatrení prijatých počas povinného obdobia od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 alebo prostredníctvom nových individuálnych opatrení vyplývajúcich z politických opatrení prijatých počas predchádzajúceho obdobia alebo pred ním, pokiaľ sa individuálne opatrenia, ktorými sa úspory energie dosahujú, zavedú počas nasledujúceho obdobia. Na uvedený účel by členské štáty mali mať možnosť využiť povinnú schému energetickej efektívnosti, alternatívne politické opatrenia alebo oboje. |
| --- | --- |

(62)

S cieľom zabezpečiť stabilný a predvídateľný príspevok k dosiahnutiu energetických a klimatických cieľov Únie do roku 2030 a cieľa klimatickej neutrality do roku 2050 sa od členských štátov vyžaduje, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa počas celého povinného obdobia do roku 2030, pričom tieto úspory majú byť rovnocenné novým ročným úsporám na úrovni aspoň 0,8 % konečnej energetickej spotreby do 31. decembra 2023 a aspoň 1,3 % od 1. januára 2024, 1,5 % od 1. januára 2026 a 1,9 % od 1. januára 2028. Uvedená požiadavka by sa mohla splniť prostredníctvom nových politických opatrení prijatých počas povinného obdobia od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 alebo prostredníctvom nových individuálnych opatrení vyplývajúcich z politických opatrení prijatých počas predchádzajúceho obdobia alebo pred ním, pokiaľ sa individuálne opatrenia, ktorými sa úspory energie dosahujú, zavedú počas nasledujúceho obdobia. Na uvedený účel by členské štáty mali mať možnosť využiť povinnú schému energetickej efektívnosti, alternatívne politické opatrenia alebo oboje.

| (63) | Od Cypru a Malty by sa na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2023 malo požadovať, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa zodpovedajúce novým úsporám na úrovni 0,24 % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanovila ako priemer za posledné trojročné obdobie pred 1. januárom 2019. Od Cypru a Malty by sa na obdobie od 1. januára 2024 do 31. decembra 2030 malo požadovať, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa na úrovni 0,45 % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanovila ako priemer za posledné trojročné obdobie pred 1. januárom 2019. |
| --- | --- |

(63)

Od Cypru a Malty by sa na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2023 malo požadovať, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa zodpovedajúce novým úsporám na úrovni 0,24 % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanovila ako priemer za posledné trojročné obdobie pred 1. januárom 2019. Od Cypru a Malty by sa na obdobie od 1. januára 2024 do 31. decembra 2030 malo požadovať, aby dosiahli kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa na úrovni 0,45 % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanovila ako priemer za posledné trojročné obdobie pred 1. januárom 2019.

| (64) | Členské štáty by pri využívaní povinnej schémy mali určiť povinné subjekty spomedzi prevádzkovateľov prenosovej sústavy, prevádzkovateľov distribučnej sústavy, distribútorov energie, maloobchodných energetických spoločností a distribútorov pohonných hmôt alebo maloobchodných predajcov pohonných hmôt na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií. Určenie určitých kategórií takých subjektov, alebo ich vyňatie z určenia, by sa nemalo považovať za nezlučiteľné so zásadou nediskriminácie. Členské štáty sa preto môžu rozhodnúť, či sa také subjekty, alebo len ich určité kategórie, určujú za povinné subjekty. Členské štáty v snahe posilniť a chrániť ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní, ako aj prioritne vykonávať u nich politické opatrenia, môžu povinným subjektom uložiť povinnosť dosiahnuť úspory energie u týchto ľudí. Na tento účel môžu členské štáty stanoviť aj ciele znižovania nákladov na energiu. Povinné subjekty by uvedené ciele mohli dosiahnuť podporou zavedenia opatrení, ktoré povedú k úsporám energie a finančným úsporám pri vyúčtovaniach energie, ako je napríklad inštalácia izolácie a opatrenia na vykurovanie, a podporou iniciatív na úsporu energie zo strany komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev. |
| --- | --- |

(64)

Členské štáty by pri využívaní povinnej schémy mali určiť povinné subjekty spomedzi prevádzkovateľov prenosovej sústavy, prevádzkovateľov distribučnej sústavy, distribútorov energie, maloobchodných energetických spoločností a distribútorov pohonných hmôt alebo maloobchodných predajcov pohonných hmôt na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií. Určenie určitých kategórií takých subjektov, alebo ich vyňatie z určenia, by sa nemalo považovať za nezlučiteľné so zásadou nediskriminácie. Členské štáty sa preto môžu rozhodnúť, či sa také subjekty, alebo len ich určité kategórie, určujú za povinné subjekty. Členské štáty v snahe posilniť a chrániť ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní, ako aj prioritne vykonávať u nich politické opatrenia, môžu povinným subjektom uložiť povinnosť dosiahnuť úspory energie u týchto ľudí. Na tento účel môžu členské štáty stanoviť aj ciele znižovania nákladov na energiu. Povinné subjekty by uvedené ciele mohli dosiahnuť podporou zavedenia opatrení, ktoré povedú k úsporám energie a finančným úsporám pri vyúčtovaniach energie, ako je napríklad inštalácia izolácie a opatrenia na vykurovanie, a podporou iniciatív na úsporu energie zo strany komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev.

| (65) | Členské štáty by pri koncipovaní politických opatrení na splnenie povinnosti úspor energie mali dodržiavať normy a priority Únie v oblasti klímy a životného prostredia, ako aj zásadu „výrazne nenarušiť“ v zmysle nariadenia (EÚ) 2020/852. Členské štáty by nemali podporovať činnosti, ktoré nie sú udržateľné z hľadiska životného prostredia, ako je používanie fosílnych palív. Povinnosť úspor energie je prejavom úsilia posilniť reakciu na zmenu klímy prostredníctvom podpory stimulov pre členské štáty, aby vykonávali udržateľný a čistý súbor politík, ktorý je odolný a zmierňuje zmenu klímy. Preto úspory energie vyplývajúce z politických opatrení zameraných na používanie priameho spaľovania fosílnych palív môžu byť oprávnenými úsporami energie v rámci povinnosti úspor energie za určitých podmienok a počas prechodného obdobia po transpozícii tejto smernice v súlade s prílohou k tejto smernici. Tým sa umožní zladiť povinnosť úspor energie s cieľmi Európskej zelenej dohody, plánom cieľov v oblasti klímy, Vlnou obnovy a zohľadní sa potreba konať, ako skonštatovala Medzinárodná energetická agentúra vo svojej správe o nulových čistých emisiách. Účelom obmedzenia je podnecovať členské štáty, aby vynakladali verejné financie len na nadčasové udržateľné technológie. Je dôležité, aby členské štáty účastníkom trhu poskytli jednoznačný politický rámec a investičnú istotu. Zavedenie metodiky výpočtu v rámci povinnosti úspor energie by všetkým účastníkom trhu malo umožniť, aby prispôsobili svoje technológie v realizovateľnom časovom rámci. Ak členské štáty podporujú zavádzanie efektívnych technológií založených na fosílnom palive alebo včasné nahradenie takýchto technológií, napríklad prostredníctvom subvenčných schém alebo povinných schém energetickej efektívnosti, je možné, že žiadne vyplývajúce úspory energie už v rámci povinnosti úspor energie nemusia byť oprávnené. Hoci úspory energie vyplývajúce napríklad z podpory kombinovanej výroby používajúcej zemných plyn by neboli oprávnené v rámci povinnosti úspor energie, obmedzenie by sa nevzťahovalo na nepriame používanie fosílnych palív, napríklad, keď sa pri výrobe elektriny používajú aj fosílne palivá. Politické opatrenia zamerané na zmeny správania s cieľom znížiť spotrebu fosílnych palív, napríklad prostredníctvom informačných kampaní a ekologickej jazdy, by mali naďalej zostať oprávnené. Politické opatrenia zamerané na obnovu budov môžu zahŕňať opatrenia, ako je výmena vykurovacích systémov na fosílne palivá spolu so zlepšením stavebných konštrukcií. Tieto opatrenia by sa mali obmedziť na technológie, ktoré umožňujú dosiahnuť požadované úspory energie v súlade s národnými stavebnými zákonmi členských štátov. Členské štáty by napriek tomu mali podporovať modernizáciu vykurovacích systémov ako súčasť hĺbkovej obnovy v súlade s dlhodobým cieľom uhlíkovej neutrality, konkrétne znížiť dopyt po vykurovaní a zostávajúci dopyt po ňom uspokojiť zo zdrojov energie bez emisií uhlíka. Pri započítavaní úspor potrebných na dosiahnutie podielu povinnosti úspor energie u ľudí postihnutých energetickou chudobou môžu členské štáty zohľadniť svoje klimatické podmienky. |
| --- | --- |

(65)

Členské štáty by pri koncipovaní politických opatrení na splnenie povinnosti úspor energie mali dodržiavať normy a priority Únie v oblasti klímy a životného prostredia, ako aj zásadu „výrazne nenarušiť“ v zmysle nariadenia (EÚ) 2020/852. Členské štáty by nemali podporovať činnosti, ktoré nie sú udržateľné z hľadiska životného prostredia, ako je používanie fosílnych palív. Povinnosť úspor energie je prejavom úsilia posilniť reakciu na zmenu klímy prostredníctvom podpory stimulov pre členské štáty, aby vykonávali udržateľný a čistý súbor politík, ktorý je odolný a zmierňuje zmenu klímy. Preto úspory energie vyplývajúce z politických opatrení zameraných na používanie priameho spaľovania fosílnych palív môžu byť oprávnenými úsporami energie v rámci povinnosti úspor energie za určitých podmienok a počas prechodného obdobia po transpozícii tejto smernice v súlade s prílohou k tejto smernici. Tým sa umožní zladiť povinnosť úspor energie s cieľmi Európskej zelenej dohody, plánom cieľov v oblasti klímy, Vlnou obnovy a zohľadní sa potreba konať, ako skonštatovala Medzinárodná energetická agentúra vo svojej správe o nulových čistých emisiách. Účelom obmedzenia je podnecovať členské štáty, aby vynakladali verejné financie len na nadčasové udržateľné technológie. Je dôležité, aby členské štáty účastníkom trhu poskytli jednoznačný politický rámec a investičnú istotu. Zavedenie metodiky výpočtu v rámci povinnosti úspor energie by všetkým účastníkom trhu malo umožniť, aby prispôsobili svoje technológie v realizovateľnom časovom rámci. Ak členské štáty podporujú zavádzanie efektívnych technológií založených na fosílnom palive alebo včasné nahradenie takýchto technológií, napríklad prostredníctvom subvenčných schém alebo povinných schém energetickej efektívnosti, je možné, že žiadne vyplývajúce úspory energie už v rámci povinnosti úspor energie nemusia byť oprávnené. Hoci úspory energie vyplývajúce napríklad z podpory kombinovanej výroby používajúcej zemných plyn by neboli oprávnené v rámci povinnosti úspor energie, obmedzenie by sa nevzťahovalo na nepriame používanie fosílnych palív, napríklad, keď sa pri výrobe elektriny používajú aj fosílne palivá. Politické opatrenia zamerané na zmeny správania s cieľom znížiť spotrebu fosílnych palív, napríklad prostredníctvom informačných kampaní a ekologickej jazdy, by mali naďalej zostať oprávnené. Politické opatrenia zamerané na obnovu budov môžu zahŕňať opatrenia, ako je výmena vykurovacích systémov na fosílne palivá spolu so zlepšením stavebných konštrukcií. Tieto opatrenia by sa mali obmedziť na technológie, ktoré umožňujú dosiahnuť požadované úspory energie v súlade s národnými stavebnými zákonmi členských štátov. Členské štáty by napriek tomu mali podporovať modernizáciu vykurovacích systémov ako súčasť hĺbkovej obnovy v súlade s dlhodobým cieľom uhlíkovej neutrality, konkrétne znížiť dopyt po vykurovaní a zostávajúci dopyt po ňom uspokojiť zo zdrojov energie bez emisií uhlíka. Pri započítavaní úspor potrebných na dosiahnutie podielu povinnosti úspor energie u ľudí postihnutých energetickou chudobou môžu členské štáty zohľadniť svoje klimatické podmienky.

| (66) | Opatrenia členských štátov na zlepšenie energetickej efektívnosti v doprave sú oprávnené, aby boli zohľadnené na účely splnenia ich povinnosti úspor energie u konečného spotrebiteľa. Takéto opatrenia zahŕňajú politiky, ktoré sú okrem iného zamerané na podporu efektívnejších vozidiel, prechodu na iný druh dopravy, ako je cyklistika, chôdza a hromadná doprava, alebo plánovanie mobility a územné plánovanie, ktoré znižuje dopyt po doprave. Okrem toho systémy, ktoré urýchľujú prechod na nové, efektívnejšie vozidlá, alebo politické opatrenia, ktoré podporujú prechod na využívanie palív so zníženými úrovňami emisií, s výnimkou schém alebo politických opatrení týkajúcich sa používania priameho spaľovania fosílnych palív, ktoré znižujú spotrebu energie na kilometer, môžu byť takisto oprávnené, pokiaľ sú v súlade s pravidlami týkajúcimi sa podstatnosti a doplnkovosti stanovenými v tejto smernici. Politické opatrenia na podporu zavádzania vozidiel na nové fosílne palivá by sa nemali dať kvalifikovať ako oprávnené opatrenia v rámci povinnosti úspor energie. |
| --- | --- |

(66)

Opatrenia členských štátov na zlepšenie energetickej efektívnosti v doprave sú oprávnené, aby boli zohľadnené na účely splnenia ich povinnosti úspor energie u konečného spotrebiteľa. Takéto opatrenia zahŕňajú politiky, ktoré sú okrem iného zamerané na podporu efektívnejších vozidiel, prechodu na iný druh dopravy, ako je cyklistika, chôdza a hromadná doprava, alebo plánovanie mobility a územné plánovanie, ktoré znižuje dopyt po doprave. Okrem toho systémy, ktoré urýchľujú prechod na nové, efektívnejšie vozidlá, alebo politické opatrenia, ktoré podporujú prechod na využívanie palív so zníženými úrovňami emisií, s výnimkou schém alebo politických opatrení týkajúcich sa používania priameho spaľovania fosílnych palív, ktoré znižujú spotrebu energie na kilometer, môžu byť takisto oprávnené, pokiaľ sú v súlade s pravidlami týkajúcimi sa podstatnosti a doplnkovosti stanovenými v tejto smernici. Politické opatrenia na podporu zavádzania vozidiel na nové fosílne palivá by sa nemali dať kvalifikovať ako oprávnené opatrenia v rámci povinnosti úspor energie.

| (67) | Opatrenia prijaté členskými štátmi podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (23) a ktorých výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné zlepšenia energetickej efektívnosti, možno považovať za nákladovo efektívny spôsob pre členské štáty, aby splnili svoju povinnosť úspor energie podľa tejto smernice. |
| --- | --- |

(67)

Opatrenia prijaté členskými štátmi podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 (23) a ktorých výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné zlepšenia energetickej efektívnosti, možno považovať za nákladovo efektívny spôsob pre členské štáty, aby splnili svoju povinnosť úspor energie podľa tejto smernice.

| (68) | V rámci povinných schém by členské štáty mali mať ako alternatívu k požiadavke, aby povinné subjekty dosiahli objem kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa požadovaný v rámci povinnosti úspor energie stanovenej v tejto smernici, možnosť umožniť povinným subjektom prispievať do národného fondu energetickej efektívnosti alebo od nich tento príspevok vyžadovať, pričom by sa dal využiť na vykonávanie politických opatrení ako priorita u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní. |
| --- | --- |

(68)

V rámci povinných schém by členské štáty mali mať ako alternatívu k požiadavke, aby povinné subjekty dosiahli objem kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa požadovaný v rámci povinnosti úspor energie stanovenej v tejto smernici, možnosť umožniť povinným subjektom prispievať do národného fondu energetickej efektívnosti alebo od nich tento príspevok vyžadovať, pričom by sa dal využiť na vykonávanie politických opatrení ako priorita u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní.

| (69) | Členské štáty a povinné subjekty by mali využívať všetky dostupné prostriedky a technológie, s výnimkou technológií priameho spaľovania fosílnych palív, na dosiahnutie požadovaných kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa, a to aj prostredníctvom podpory inteligentných a udržateľných technológií v rámci účinných systémov centralizovaného zásobovania teplom a chladom, efektívnej infraštruktúry vykurovania a chladenia, efektívnych a inteligentných budov, elektrických vozidiel a priemyselných odvetví a energetických auditov alebo rovnocenných systémov manažérstva za predpokladu, že nárokované úspory energie sú v súlade s touto smernicou. Členské štáty by sa mali usilovať o vysokú mieru flexibility pri navrhovaní a vykonávaní alternatívnych politických opatrení. Mali by podnecovať činnosti, pri ktorých by sa dosahovali úspory energie počas dlhej životnosti. |
| --- | --- |

(69)

Členské štáty a povinné subjekty by mali využívať všetky dostupné prostriedky a technológie, s výnimkou technológií priameho spaľovania fosílnych palív, na dosiahnutie požadovaných kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa, a to aj prostredníctvom podpory inteligentných a udržateľných technológií v rámci účinných systémov centralizovaného zásobovania teplom a chladom, efektívnej infraštruktúry vykurovania a chladenia, efektívnych a inteligentných budov, elektrických vozidiel a priemyselných odvetví a energetických auditov alebo rovnocenných systémov manažérstva za predpokladu, že nárokované úspory energie sú v súlade s touto smernicou. Členské štáty by sa mali usilovať o vysokú mieru flexibility pri navrhovaní a vykonávaní alternatívnych politických opatrení. Mali by podnecovať činnosti, pri ktorých by sa dosahovali úspory energie počas dlhej životnosti.

| (70) | Hoci sa dlhodobými opatreniami energetickej efektívnosti dosahujú úspory energie aj po roku 2020, na účely prispenia k cieľu energetickej efektívnosti Únie na rok 2030 by sa týmito opatreniami mali po roku 2020 dosiahnuť nové úspory. Na druhej strane úspory energie dosiahnuté po 31. decembri 2020 by sa nemali započítať do kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa vyžadovaných za obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020. |
| --- | --- |

(70)

Hoci sa dlhodobými opatreniami energetickej efektívnosti dosahujú úspory energie aj po roku 2020, na účely prispenia k cieľu energetickej efektívnosti Únie na rok 2030 by sa týmito opatreniami mali po roku 2020 dosiahnuť nové úspory. Na druhej strane úspory energie dosiahnuté po 31. decembri 2020 by sa nemali započítať do kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa vyžadovaných za obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020.

| (71) | Doplnkovosť je základnou zásadou povinnosti úspor energie stanovenej v tejto smernici, keďže zabezpečuje, aby členské štáty zaviedli politiky a opatrenia osobitne určené na účely plnenia povinnosti úspor energie. Nové úspory by mali ísť nad rámec „bežného chodu vecí“, takže úspory, ku ktorým by došlo v každom prípade, by sa nemali započítavať do plnenia povinnosti úspor energie. Na výpočet dosahu zavedených opatrení by sa mali započítať iba čisté úspory vyjadrené zmenou spotreby energie, ktorú možno priamo prisúdiť danému opatreniu energetickej efektívnosti vykonávanému na účely povinnosti úspor energie stanovenej v tejto smernici. Na výpočet čistých úspor by mali členské štáty stanoviť základný scenár toho, ako by sa situácia vyvíjala bez predmetného opatrenia. Predmetné politické opatrenie by sa malo vyhodnotiť voči uvedenému základnému scenáru. Členské štáty by mali zohľadniť minimálne požiadavky stanovené v relevantnom legislatívnom rámci na úrovni Únie, ako aj skutočnosť, že v rovnakom časovom rámci môžu byť vykonané aj iné politické opatrenia, ktoré takisto môžu mať vplyv na objem úspor energie, takže nie všetky zmeny pozorované od zavedenia konkrétneho politického opatrenia možno pripísať výlučne danému politickému opatreniu. Opatrenia povinného, zúčastňujúceho sa alebo povereného subjektu by mali skutočne prispievať k dosahovaniu nárokovaných úspor energie, aby sa zabezpečilo splnenie požiadavky podstatnosti. |
| --- | --- |

(71)

Doplnkovosť je základnou zásadou povinnosti úspor energie stanovenej v tejto smernici, keďže zabezpečuje, aby členské štáty zaviedli politiky a opatrenia osobitne určené na účely plnenia povinnosti úspor energie. Nové úspory by mali ísť nad rámec „bežného chodu vecí“, takže úspory, ku ktorým by došlo v každom prípade, by sa nemali započítavať do plnenia povinnosti úspor energie. Na výpočet dosahu zavedených opatrení by sa mali započítať iba čisté úspory vyjadrené zmenou spotreby energie, ktorú možno priamo prisúdiť danému opatreniu energetickej efektívnosti vykonávanému na účely povinnosti úspor energie stanovenej v tejto smernici. Na výpočet čistých úspor by mali členské štáty stanoviť základný scenár toho, ako by sa situácia vyvíjala bez predmetného opatrenia. Predmetné politické opatrenie by sa malo vyhodnotiť voči uvedenému základnému scenáru. Členské štáty by mali zohľadniť minimálne požiadavky stanovené v relevantnom legislatívnom rámci na úrovni Únie, ako aj skutočnosť, že v rovnakom časovom rámci môžu byť vykonané aj iné politické opatrenia, ktoré takisto môžu mať vplyv na objem úspor energie, takže nie všetky zmeny pozorované od zavedenia konkrétneho politického opatrenia možno pripísať výlučne danému politickému opatreniu. Opatrenia povinného, zúčastňujúceho sa alebo povereného subjektu by mali skutočne prispievať k dosahovaniu nárokovaných úspor energie, aby sa zabezpečilo splnenie požiadavky podstatnosti.

| (72) | Je dôležité, aby sa v prípade potreby vo výpočte úspor energie zohľadnili všetky články energetického reťazca s cieľom zvýšiť potenciál úspor energie v oblasti prenosu a distribúcie elektriny. Na základe štúdií a konzultácií so zainteresovanými stranami sa zistil výrazný potenciál. Materiálne podmienky a hospodárska situácia jednotlivých členských štátov sa však značne líšia, často sú rozdiely aj v rámci viacerých členských štátov, a je veľký počet prevádzkovateľov sústav. Tieto okolnosti svedčia o decentralizovanom prístupe podľa zásady subsidiarity. Národné regulačné orgány majú požadované vedomosti, právne kompetencie a administratívne kapacity, aby mohli podporovať vývoj energeticky efektívnej elektrizačnej sústavy. Subjekty ako Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO-E) a Európsky subjekt prevádzkovateľov distribučných sústav takisto môžu zabezpečiť potrebný prínos k zavádzaniu opatrení energetickej efektívnosti a mali by svojich členov podporovať pri tomto zavádzaní. |
| --- | --- |

(72)

Je dôležité, aby sa v prípade potreby vo výpočte úspor energie zohľadnili všetky články energetického reťazca s cieľom zvýšiť potenciál úspor energie v oblasti prenosu a distribúcie elektriny. Na základe štúdií a konzultácií so zainteresovanými stranami sa zistil výrazný potenciál. Materiálne podmienky a hospodárska situácia jednotlivých členských štátov sa však značne líšia, často sú rozdiely aj v rámci viacerých členských štátov, a je veľký počet prevádzkovateľov sústav. Tieto okolnosti svedčia o decentralizovanom prístupe podľa zásady subsidiarity. Národné regulačné orgány majú požadované vedomosti, právne kompetencie a administratívne kapacity, aby mohli podporovať vývoj energeticky efektívnej elektrizačnej sústavy. Subjekty ako Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO-E) a Európsky subjekt prevádzkovateľov distribučných sústav takisto môžu zabezpečiť potrebný prínos k zavádzaniu opatrení energetickej efektívnosti a mali by svojich členov podporovať pri tomto zavádzaní.

| (73) | Podobné úvahy platia v prípade veľmi veľkého počtu prevádzkovateľov systémov zemného plynu. Úloha zemného plynu a miera dodávok a pokrytia územia sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne líšia. V takých prípadoch majú národné regulačné orgány najlepšie predpoklady na monitorovanie a riadenie vývoja systému smerom k zvýšenej efektívnosti a subjekty ako Európska sieť prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn môžu zabezpečiť potrebný prínos k zavádzaniu opatrení energetickej efektívnosti a mali by svojich členov pri tomto zavádzaní podporovať. |
| --- | --- |

(73)

Podobné úvahy platia v prípade veľmi veľkého počtu prevádzkovateľov systémov zemného plynu. Úloha zemného plynu a miera dodávok a pokrytia územia sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne líšia. V takých prípadoch majú národné regulačné orgány najlepšie predpoklady na monitorovanie a riadenie vývoja systému smerom k zvýšenej efektívnosti a subjekty ako Európska sieť prevádzkovateľov prepravných sietí pre plyn môžu zabezpečiť potrebný prínos k zavádzaniu opatrení energetickej efektívnosti a mali by svojich členov pri tomto zavádzaní podporovať.

| (74) | Úloha spoločností poskytujúcich energetické služby je dôležitá pri vývoji, navrhovaní, výstavbe a zabezpečovaní financovania projektov, ktoré šetria energiu, znižujú náklady na energiu a náklady na prevádzku a údržbu v odvetviach, ako je stavebníctvo, priemysel a doprava. |
| --- | --- |

(74)

Úloha spoločností poskytujúcich energetické služby je dôležitá pri vývoji, navrhovaní, výstavbe a zabezpečovaní financovania projektov, ktoré šetria energiu, znižujú náklady na energiu a náklady na prevádzku a údržbu v odvetviach, ako je stavebníctvo, priemysel a doprava.

| (75) | Zohľadnenie prepojenia medzi vodou a energiou je obzvlášť dôležité na riešenie vzájomne závislého využívania energie a vody a rastúceho tlaku na oba zdroje. Efektívne hospodárenie s vodami môže výrazne prispieť k úsporám energie, čo by prinieslo nie len klimatické, ale aj hospodárske a sociálne výhody. Podiel odvetví vodohospodárstva a odpadových vôd na spotrebe elektriny v Únii je 3,5 %, pričom sa očakáva sa, že uvedený podiel vzrastie. Okrem toho úniky vody predstavujú 24 % celkovej spotrebovanej vody v Únii a odvetvie energetiky je najväčším spotrebiteľom vody, predstavujúc 44 % spotreby. Mal by sa v plnej miere preskúmať potenciál úspor energie prostredníctvom inteligentných technológií a procesov vo všetkých priemyselných, rezidenčných a komerčných vodných cykloch a aplikáciách, a mal by sa realizovať vždy, keď sa ukáže ako nákladovo efektívny, a mala by sa zvážiť zásada prvoradosti energetickej efektívnosti. Vyspelé technológie zavlažovania a technológie zachytávania dažďovej vody a opätovného využívania vody by navyše mohli výrazne znížiť spotrebu vody v poľnohospodárstve, budovách a priemysle, ako aj množstvo energie využívanej na jej úpravu a prepravu. |
| --- | --- |

(75)

Zohľadnenie prepojenia medzi vodou a energiou je obzvlášť dôležité na riešenie vzájomne závislého využívania energie a vody a rastúceho tlaku na oba zdroje. Efektívne hospodárenie s vodami môže výrazne prispieť k úsporám energie, čo by prinieslo nie len klimatické, ale aj hospodárske a sociálne výhody. Podiel odvetví vodohospodárstva a odpadových vôd na spotrebe elektriny v Únii je 3,5 %, pričom sa očakáva sa, že uvedený podiel vzrastie. Okrem toho úniky vody predstavujú 24 % celkovej spotrebovanej vody v Únii a odvetvie energetiky je najväčším spotrebiteľom vody, predstavujúc 44 % spotreby. Mal by sa v plnej miere preskúmať potenciál úspor energie prostredníctvom inteligentných technológií a procesov vo všetkých priemyselných, rezidenčných a komerčných vodných cykloch a aplikáciách, a mal by sa realizovať vždy, keď sa ukáže ako nákladovo efektívny, a mala by sa zvážiť zásada prvoradosti energetickej efektívnosti. Vyspelé technológie zavlažovania a technológie zachytávania dažďovej vody a opätovného využívania vody by navyše mohli výrazne znížiť spotrebu vody v poľnohospodárstve, budovách a priemysle, ako aj množstvo energie využívanej na jej úpravu a prepravu.

| (76) | V súlade s článkom 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) by mali byť politiky Únie v oblasti energetickej efektívnosti inkluzívne a mali by teda zabezpečovať rovnaký prístup k opatreniam energetickej efektívnosti pre všetkých spotrebiteľov postihnutých energetickou chudobou. Zlepšenia v energetickej efektívnosti by sa mali realizovať ako priorita v prípade ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a konečných spotrebiteľov, ľudí v domácnostiach s nízkymi alebo strednými príjmami, ľudí žijúcich v sociálnom bývaní, starších osôb, ako aj ľudí žijúcich vo vidieckych a odľahlých oblastiach a v najvzdialenejších regiónoch. V uvedenom kontexte by sa osobitná pozornosť mala venovať konkrétnym skupinám vystaveným väčšiemu riziku postihnutia energetickou chudobou alebo náchylnejším podliehať nepriaznivým vplyvom energetickej chudoby, ako sú ženy, ľudia so zdravotným postihnutím, staršie osoby, deti a ľudia s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. Členské štáty môžu vyžadovať od povinných subjektov, aby do opatrení na úsporu energie zahrnuli sociálne ciele, ktoré súvisia s energetickou chudobou, a táto možnosť sa už rozšírila aj o alternatívne politické opatrenia a národné fondy energetickej efektívnosti. Táto možnosť by sa mala zmeniť na povinnosť v snahe chrániť zraniteľných odberateľov a konečných spotrebiteľov a posilniť ich postavenie a zmenšiť energetickú chudobu, a to pri umožnení členským štátom zachovať si úplnú flexibilitu, pokiaľ ide o typ politického opatrenia, jeho veľkosť, rozsah a obsah. Ak povinná schéma energetickej efektívnosti nepovoľuje opatrenia týkajúce sa jednotlivých spotrebiteľov energie, opatrenia na zmiernenie energetickej chudoby môže členský štát prijať len prostredníctvom alternatívnych politických opatrení. Členské štáty by vo svojom súbore politík mali zabezpečiť, aby iné politické opatrenia nemali negatívny dosah na ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, konečných spotrebiteľov a v relevantnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní. Členské štáty by mali čo najlepším spôsobom využívať investície z verejných zdrojov na opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti vrátane financovania a finančných nástrojov zriadených na úrovni Únie. |
| --- | --- |

(76)

V súlade s článkom 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“) by mali byť politiky Únie v oblasti energetickej efektívnosti inkluzívne a mali by teda zabezpečovať rovnaký prístup k opatreniam energetickej efektívnosti pre všetkých spotrebiteľov postihnutých energetickou chudobou. Zlepšenia v energetickej efektívnosti by sa mali realizovať ako priorita v prípade ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a konečných spotrebiteľov, ľudí v domácnostiach s nízkymi alebo strednými príjmami, ľudí žijúcich v sociálnom bývaní, starších osôb, ako aj ľudí žijúcich vo vidieckych a odľahlých oblastiach a v najvzdialenejších regiónoch. V uvedenom kontexte by sa osobitná pozornosť mala venovať konkrétnym skupinám vystaveným väčšiemu riziku postihnutia energetickou chudobou alebo náchylnejším podliehať nepriaznivým vplyvom energetickej chudoby, ako sú ženy, ľudia so zdravotným postihnutím, staršie osoby, deti a ľudia s menšinovým rasovým alebo etnickým pôvodom. Členské štáty môžu vyžadovať od povinných subjektov, aby do opatrení na úsporu energie zahrnuli sociálne ciele, ktoré súvisia s energetickou chudobou, a táto možnosť sa už rozšírila aj o alternatívne politické opatrenia a národné fondy energetickej efektívnosti. Táto možnosť by sa mala zmeniť na povinnosť v snahe chrániť zraniteľných odberateľov a konečných spotrebiteľov a posilniť ich postavenie a zmenšiť energetickú chudobu, a to pri umožnení členským štátom zachovať si úplnú flexibilitu, pokiaľ ide o typ politického opatrenia, jeho veľkosť, rozsah a obsah. Ak povinná schéma energetickej efektívnosti nepovoľuje opatrenia týkajúce sa jednotlivých spotrebiteľov energie, opatrenia na zmiernenie energetickej chudoby môže členský štát prijať len prostredníctvom alternatívnych politických opatrení. Členské štáty by vo svojom súbore politík mali zabezpečiť, aby iné politické opatrenia nemali negatívny dosah na ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, konečných spotrebiteľov a v relevantnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní. Členské štáty by mali čo najlepším spôsobom využívať investície z verejných zdrojov na opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti vrátane financovania a finančných nástrojov zriadených na úrovni Únie.

| (77) | Každý členský štát by mal vymedziť pojem zraniteľní odberatelia, ktorý sa môže vzťahovať na energetickú chudobu a okrem iného na zákaz odpojenia takýchto odberateľov od elektriny v kritických časoch. Pojem zraniteľní odberatelia môže zahŕňať úrovne príjmu, podiel výdavkov na energie z disponibilného príjmu, energetickú hospodárnosť domov, kritickú závislosť od elektrických zariadení zo zdravotných dôvodov, vek alebo iné kritériá. To umožňuje členským štátom zahrnúť ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom. |
| --- | --- |

(77)

Každý členský štát by mal vymedziť pojem zraniteľní odberatelia, ktorý sa môže vzťahovať na energetickú chudobu a okrem iného na zákaz odpojenia takýchto odberateľov od elektriny v kritických časoch. Pojem zraniteľní odberatelia môže zahŕňať úrovne príjmu, podiel výdavkov na energie z disponibilného príjmu, energetickú hospodárnosť domov, kritickú závislosť od elektrických zariadení zo zdravotných dôvodov, vek alebo iné kritériá. To umožňuje členským štátom zahrnúť ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom.

| (78) | Podľa odporúčania (EÚ) 2020/1563 si približne 34 miliónov domácností v Únii v roku 2019 nedokázalo udržiavať v príbytku primerané teplo. V Európskej zelenej dohode figuruje sociálny rozmer transformácie ako priorita, pretože obsahuje záväzok voči zásade, že „na nikoho sa nezabudne“. Zelená transformácia vrátane čistej transformácie sa dotkne žien inak ako mužov a môže mať osobitný dosah na niektoré znevýhodnené skupiny vrátane ľudí so zdravotným postihnutím. Opatrenia energetickej efektívnosti musia preto byť ústredným prvkom každej nákladovo efektívnej stratégie na riešenie energetickej chudoby a zraniteľnosti odberateľov, pričom dopĺňajú politiky sociálneho zabezpečenia na úrovni členských štátov. S cieľom zabezpečiť, aby opatrenia energetickej efektívnosti udržateľne znížili energetickú chudobu nájomníkov, mala by sa vziať do úvahy nákladová efektívnosť takýchto opatrení, ako aj ich cenová dostupnosť pre vlastníkov nehnuteľností a nájomníkov, pričom na úrovni členských štátov by mala byť pre takéto opatrenia zaručená primeraná finančná a technická podpora. Členské štáty by mali zisťovaním energetickej chudoby a jej zmierňovaním podporovať miestnu a regionálnu úroveň. Fond budov v Únii je v súlade s cieľmi Parížskej dohody potrebné v dlhodobom horizonte zmeniť na fond budov s takmer nulovou potrebou energie. Súčasná miera obnovy budov je nedostatočná a najťažšie je dosiahnuť obnovu budov, ktoré majú v užívaní občania s nízkymi príjmami postihnutí energetickou chudobou. Opatrenia stanovené v tejto smernici, ktoré sa týkajú povinnosti dosiahnuť úspory energie, povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení, sú preto mimoriadne dôležité. |
| --- | --- |

(78)

Podľa odporúčania (EÚ) 2020/1563 si približne 34 miliónov domácností v Únii v roku 2019 nedokázalo udržiavať v príbytku primerané teplo. V Európskej zelenej dohode figuruje sociálny rozmer transformácie ako priorita, pretože obsahuje záväzok voči zásade, že „na nikoho sa nezabudne“. Zelená transformácia vrátane čistej transformácie sa dotkne žien inak ako mužov a môže mať osobitný dosah na niektoré znevýhodnené skupiny vrátane ľudí so zdravotným postihnutím. Opatrenia energetickej efektívnosti musia preto byť ústredným prvkom každej nákladovo efektívnej stratégie na riešenie energetickej chudoby a zraniteľnosti odberateľov, pričom dopĺňajú politiky sociálneho zabezpečenia na úrovni členských štátov. S cieľom zabezpečiť, aby opatrenia energetickej efektívnosti udržateľne znížili energetickú chudobu nájomníkov, mala by sa vziať do úvahy nákladová efektívnosť takýchto opatrení, ako aj ich cenová dostupnosť pre vlastníkov nehnuteľností a nájomníkov, pričom na úrovni členských štátov by mala byť pre takéto opatrenia zaručená primeraná finančná a technická podpora. Členské štáty by mali zisťovaním energetickej chudoby a jej zmierňovaním podporovať miestnu a regionálnu úroveň. Fond budov v Únii je v súlade s cieľmi Parížskej dohody potrebné v dlhodobom horizonte zmeniť na fond budov s takmer nulovou potrebou energie. Súčasná miera obnovy budov je nedostatočná a najťažšie je dosiahnuť obnovu budov, ktoré majú v užívaní občania s nízkymi príjmami postihnutí energetickou chudobou. Opatrenia stanovené v tejto smernici, ktoré sa týkajú povinnosti dosiahnuť úspory energie, povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení, sú preto mimoriadne dôležité.

| (79) | Členské štáty by sa mali usilovať zabezpečiť, aby opatrenia na podporu alebo uľahčenie energetickej efektívnosti, najmä opatrenia týkajúce sa budov a mobility, neviedli k neprimeranému zvýšeniu nákladov na služby súvisiace s takýmito opatreniami alebo k väčšiemu sociálnemu vylúčeniu. |
| --- | --- |

(79)

Členské štáty by sa mali usilovať zabezpečiť, aby opatrenia na podporu alebo uľahčenie energetickej efektívnosti, najmä opatrenia týkajúce sa budov a mobility, neviedli k neprimeranému zvýšeniu nákladov na služby súvisiace s takýmito opatreniami alebo k väčšiemu sociálnemu vylúčeniu.

| (80) | Na využitie potenciálu úspor energie v určitých segmentoch trhu, v ktorých sa spravidla energetické audity komerčne neponúkajú, napríklad v malých a stredných podnikoch (ďalej len „MSP“), by členské štáty mali vypracovať programy, ktorými sa MSP budú nabádať a podporovať, aby takéto energetické audity absolvovali a aby zaviedli odporúčania vyplývajúce z týchto energetických auditov. Energetické audity by mali byť povinné a pravidelné pre podniky s priemernou ročnou spotrebou energie nad určitou prahovou hodnotou, pretože úspory energie môžu byť značné. Pri energetických auditoch by sa malo prihliadať na príslušné európske alebo medzinárodné normy, ako napríklad EN ISO 50001 (systémy energetického manažérstva) alebo EN 16247-1 (energetické audity), alebo v prípade zahrnutia energetického auditu EN ISO 14000 (systémy environmentálneho manažérstva), aby tak boli v súlade aj s touto smernicou, ktorá nejde nad rámec požiadaviek uvedených príslušných noriem. V súčasnosti sa pracuje na osobitnej európskej norme pre energetické audity. Energetické audity možno vykonávať jednotlivo, alebo môžu byť súčasťou širšieho systému environmentálneho manažérstva alebo zmluvy o energetickej efektívnosti. Vo všetkých takých prípadoch by uvedené systémy mali spĺňať minimálne požiadavky stanovené v tejto smernici. Navyše možno osobitné mechanizmy a schémy, ktoré zaviedli určití prevádzkovatelia dopravy na účely monitorovania emisií a spotreby paliva, napríklad EU ETS podľa práva Únie, považovať za zlučiteľné s energetickými auditmi, a to aj v systémoch energetického manažérstva, ak spĺňajú minimálne požiadavky stanovené v tejto smernici. V prípade podnikov, ktoré povinnosť energetického auditu už vykonávajú, by sa energetické audity mali naďalej vykonávať aspoň každé štyri roky od dátumu predchádzajúceho energetického auditu v súlade s touto smernicou. |
| --- | --- |

(80)

Na využitie potenciálu úspor energie v určitých segmentoch trhu, v ktorých sa spravidla energetické audity komerčne neponúkajú, napríklad v malých a stredných podnikoch (ďalej len „MSP“), by členské štáty mali vypracovať programy, ktorými sa MSP budú nabádať a podporovať, aby takéto energetické audity absolvovali a aby zaviedli odporúčania vyplývajúce z týchto energetických auditov. Energetické audity by mali byť povinné a pravidelné pre podniky s priemernou ročnou spotrebou energie nad určitou prahovou hodnotou, pretože úspory energie môžu byť značné. Pri energetických auditoch by sa malo prihliadať na príslušné európske alebo medzinárodné normy, ako napríklad EN ISO 50001 (systémy energetického manažérstva) alebo EN 16247-1 (energetické audity), alebo v prípade zahrnutia energetického auditu EN ISO 14000 (systémy environmentálneho manažérstva), aby tak boli v súlade aj s touto smernicou, ktorá nejde nad rámec požiadaviek uvedených príslušných noriem. V súčasnosti sa pracuje na osobitnej európskej norme pre energetické audity. Energetické audity možno vykonávať jednotlivo, alebo môžu byť súčasťou širšieho systému environmentálneho manažérstva alebo zmluvy o energetickej efektívnosti. Vo všetkých takých prípadoch by uvedené systémy mali spĺňať minimálne požiadavky stanovené v tejto smernici. Navyše možno osobitné mechanizmy a schémy, ktoré zaviedli určití prevádzkovatelia dopravy na účely monitorovania emisií a spotreby paliva, napríklad EU ETS podľa práva Únie, považovať za zlučiteľné s energetickými auditmi, a to aj v systémoch energetického manažérstva, ak spĺňajú minimálne požiadavky stanovené v tejto smernici. V prípade podnikov, ktoré povinnosť energetického auditu už vykonávajú, by sa energetické audity mali naďalej vykonávať aspoň každé štyri roky od dátumu predchádzajúceho energetického auditu v súlade s touto smernicou.

| (81) | Členské štáty by mohli vypracovať usmernenia, ktorými by sa mali podniky riadiť pri vykonávaní opatrení na dosiahnutie nových ročných úspor identifikovaných v energetickom audite. |
| --- | --- |

(81)

Členské štáty by mohli vypracovať usmernenia, ktorými by sa mali podniky riadiť pri vykonávaní opatrení na dosiahnutie nových ročných úspor identifikovaných v energetickom audite.

| (82) | Priemerná spotreba podniku by mala byť kritériom na vymedzenie uplatňovania systému energetického manažérstva a energetických auditov s cieľom zvýšiť citlivosť daných mechanizmov pri zisťovaní relevantných príležitostí pre nákladovo efektívne úspory energie. Podnik, ktorý nedosahuje prahové hodnoty spotreby vymedzené na účely systémov energetického manažérstva a energetických auditov, by mal byť nabádaný, aby sa podrobil energetickému auditu a zaviedol odporúčania, ktoré z daných auditov vyplynú. |
| --- | --- |

(82)

Priemerná spotreba podniku by mala byť kritériom na vymedzenie uplatňovania systému energetického manažérstva a energetických auditov s cieľom zvýšiť citlivosť daných mechanizmov pri zisťovaní relevantných príležitostí pre nákladovo efektívne úspory energie. Podnik, ktorý nedosahuje prahové hodnoty spotreby vymedzené na účely systémov energetického manažérstva a energetických auditov, by mal byť nabádaný, aby sa podrobil energetickému auditu a zaviedol odporúčania, ktoré z daných auditov vyplynú.

| (83) | V prípade, že energetické audity vykonávajú vnútropodnikoví experti, nemali by byť priamo zapojení do činnosti, ktorá je predmetom auditu, aby sa zaručila ich nezávislosť. |
| --- | --- |

(83)

V prípade, že energetické audity vykonávajú vnútropodnikoví experti, nemali by byť priamo zapojení do činnosti, ktorá je predmetom auditu, aby sa zaručila ich nezávislosť.

| (84) | Členské štáty by mali podporovať zavádzanie systémov energetického manažérstva a energetických auditov v rámci verejnej správy na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. |
| --- | --- |

(84)

Členské štáty by mali podporovať zavádzanie systémov energetického manažérstva a energetických auditov v rámci verejnej správy na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni.

| (85) | Odvetvie informačných a komunikačných technológií je ďalším dôležitým odvetvím, ktorému sa dostáva čoraz väčšia pozornosť. V roku 2018 spotreba energie dátových centier v Únii predstavovala 76,8 TWh. Očakáva sa, že do roku 2030 stúpne na 98,5 TWh, čo je nárast o 28 %. Tento nárast v absolútnych hodnotách možno pozorovať aj v relatívnom vyjadrení: v Únii na dátové centrá v roku 2018 pripadalo 2,7 % dopytu po elektrine a do roku 2030 tento podiel narastie na 3,21 %, ak súčasný trend bude pokračovať. V digitálnej stratégii Únie sa už zdôraznila potreba energeticky vysokoefektívnych a udržateľných dátových centier, ako aj požiadavka na opatrenia zamerané na transparentnosť telekomunikačných operátorov, pokiaľ ide o ich environmentálnu stopu. Členské štáty by na podporu udržateľného rozvoja odvetvia informačných a komunikačných technológií, predovšetkým v prípade dátových centier, mali vyžadovať zber a uverejňovanie údajov relevantných z hľadiska energetickej hospodárnosti, vodnej stopy dátových centier a flexibility dátových centier na strane dopytu, na základe spoločného vzoru Únie. Členské štáty by mali vyžadovať zber a uverejňovanie údajov len o dátových centrách s výraznou stopou, pri ktorých by primeraná koncepcia nových zariadení alebo efektívne zásahy v prípade existujúcich zariadení mohli viesť k citeľnému zníženiu spotreby energie a vody, k zvýšeniu efektívnosti systémov podporujúcich dekarbonizáciu sústavy alebo k opätovnému využitiu odpadového tepla z blízkych zariadení a vykurovacích sietí. Na základe zozbieraných údajov a tiež s prihliadnutím na už existujúce iniciatívy v tomto sektore by sa mohli stanoviť ukazovatele udržateľnosti dátových centier. |
| --- | --- |

(85)

Odvetvie informačných a komunikačných technológií je ďalším dôležitým odvetvím, ktorému sa dostáva čoraz väčšia pozornosť. V roku 2018 spotreba energie dátových centier v Únii predstavovala 76,8 TWh. Očakáva sa, že do roku 2030 stúpne na 98,5 TWh, čo je nárast o 28 %. Tento nárast v absolútnych hodnotách možno pozorovať aj v relatívnom vyjadrení: v Únii na dátové centrá v roku 2018 pripadalo 2,7 % dopytu po elektrine a do roku 2030 tento podiel narastie na 3,21 %, ak súčasný trend bude pokračovať. V digitálnej stratégii Únie sa už zdôraznila potreba energeticky vysokoefektívnych a udržateľných dátových centier, ako aj požiadavka na opatrenia zamerané na transparentnosť telekomunikačných operátorov, pokiaľ ide o ich environmentálnu stopu. Členské štáty by na podporu udržateľného rozvoja odvetvia informačných a komunikačných technológií, predovšetkým v prípade dátových centier, mali vyžadovať zber a uverejňovanie údajov relevantných z hľadiska energetickej hospodárnosti, vodnej stopy dátových centier a flexibility dátových centier na strane dopytu, na základe spoločného vzoru Únie. Členské štáty by mali vyžadovať zber a uverejňovanie údajov len o dátových centrách s výraznou stopou, pri ktorých by primeraná koncepcia nových zariadení alebo efektívne zásahy v prípade existujúcich zariadení mohli viesť k citeľnému zníženiu spotreby energie a vody, k zvýšeniu efektívnosti systémov podporujúcich dekarbonizáciu sústavy alebo k opätovnému využitiu odpadového tepla z blízkych zariadení a vykurovacích sietí. Na základe zozbieraných údajov a tiež s prihliadnutím na už existujúce iniciatívy v tomto sektore by sa mohli stanoviť ukazovatele udržateľnosti dátových centier.

| (86) | Nahlasovacia povinnosť sa vzťahuje na tie dátové centrá, ktoré spĺňajú prahovú hodnotu stanovenú v tejto smernici. Vo všetkých prípadoch a osobitne pre podnikové dátové centrá na mieste by sa nahlasovacia povinnosť mala chápať tak, že sa vzťahuje na priestory a zariadenia, ktoré slúžia primárne alebo výlučne na dátové funkcie (serverové miestnosti), vrátane potrebného súvisiaceho vybavenia, napríklad súvisiaceho chladenia, osvetlenia, sústav batérií alebo neprerušiteľných zdrojov napájania. Z nahlasovacej povinnosti by mali byť vyňaté všetky IT zariadenia umiestnené alebo nainštalované primárne vo verejných priestoroch, v spoločenských priestoroch alebo v kancelárskych priestoroch alebo podporujúce iné podnikové funkcie, ako sú pracovné stanice, prenosné počítače, kopírovacie stroje, snímače, bezpečnostné zariadenia alebo biela technika a audiovizuálne zariadenia. Rovnaká výnimka by sa mala vzťahovať aj na serverové, sieťové, úložné a súvisiace zariadenia rozmiestnené v danej lokalite, ako sú samostatné servery, samostatné stojany alebo prístupové body Wi-Fi a prístupové body sieťových služieb. |
| --- | --- |

(86)

Nahlasovacia povinnosť sa vzťahuje na tie dátové centrá, ktoré spĺňajú prahovú hodnotu stanovenú v tejto smernici. Vo všetkých prípadoch a osobitne pre podnikové dátové centrá na mieste by sa nahlasovacia povinnosť mala chápať tak, že sa vzťahuje na priestory a zariadenia, ktoré slúžia primárne alebo výlučne na dátové funkcie (serverové miestnosti), vrátane potrebného súvisiaceho vybavenia, napríklad súvisiaceho chladenia, osvetlenia, sústav batérií alebo neprerušiteľných zdrojov napájania. Z nahlasovacej povinnosti by mali byť vyňaté všetky IT zariadenia umiestnené alebo nainštalované primárne vo verejných priestoroch, v spoločenských priestoroch alebo v kancelárskych priestoroch alebo podporujúce iné podnikové funkcie, ako sú pracovné stanice, prenosné počítače, kopírovacie stroje, snímače, bezpečnostné zariadenia alebo biela technika a audiovizuálne zariadenia. Rovnaká výnimka by sa mala vzťahovať aj na serverové, sieťové, úložné a súvisiace zariadenia rozmiestnené v danej lokalite, ako sú samostatné servery, samostatné stojany alebo prístupové body Wi-Fi a prístupové body sieťových služieb.

| (87) | Zozbierané údaje by sa mali používať na meranie aspoň niektorých základných rozmerov udržateľného dátového centra, konkrétne ako efektívne využíva energiu, aký podiel predmetnej energie pochádza z obnoviteľných zdrojov, opätovné využitie akéhokoľvek odpadového tepla, ktoré generuje, aká je účinnosť chladenia, efektívnosť využívania uhlíka a využívanie sladkej vody. Zozbierané údaje a ukazovatele udržateľnosti by mali slúžiť na zvýšenie informovanosti majiteľov a prevádzkovateľov dátových centier, výrobcov vybavenia, vývojárov softvéru a služieb, používateľov služieb dátového centra na všetkých úrovniach, ako aj subjektov a organizácií, ktoré zavádzajú, používajú alebo poskytujú služby cloudu a dátových centier. Získané údaje a ukazovatele udržateľnosti by tiež mali byť zárukou istoty vzhľadom na skutočné zlepšenia ako výsledok úsilia a opatrení na zvýšenie udržateľnosti v nových alebo existujúcich dátových centrách. A napokon uvedené údaje a ukazovatele by sa mali používať ako základ transparentného plánovania a rozhodovania založeného na dôkazoch. Komisia by mala posúdiť efektívnosť dátových centier na základe informácií oznámených príslušnými dátovými centrami. |
| --- | --- |

(87)

Zozbierané údaje by sa mali používať na meranie aspoň niektorých základných rozmerov udržateľného dátového centra, konkrétne ako efektívne využíva energiu, aký podiel predmetnej energie pochádza z obnoviteľných zdrojov, opätovné využitie akéhokoľvek odpadového tepla, ktoré generuje, aká je účinnosť chladenia, efektívnosť využívania uhlíka a využívanie sladkej vody. Zozbierané údaje a ukazovatele udržateľnosti by mali slúžiť na zvýšenie informovanosti majiteľov a prevádzkovateľov dátových centier, výrobcov vybavenia, vývojárov softvéru a služieb, používateľov služieb dátového centra na všetkých úrovniach, ako aj subjektov a organizácií, ktoré zavádzajú, používajú alebo poskytujú služby cloudu a dátových centier. Získané údaje a ukazovatele udržateľnosti by tiež mali byť zárukou istoty vzhľadom na skutočné zlepšenia ako výsledok úsilia a opatrení na zvýšenie udržateľnosti v nových alebo existujúcich dátových centrách. A napokon uvedené údaje a ukazovatele by sa mali používať ako základ transparentného plánovania a rozhodovania založeného na dôkazoch. Komisia by mala posúdiť efektívnosť dátových centier na základe informácií oznámených príslušnými dátovými centrami.

| (88) | Po posúdení by Komisia pri vytváraní možných sektorovo špecifických partnerstiev v oblasti energetickej efektívnosti mala inkluzívnym a reprezentatívnym spôsobom zapojiť kľúčové zainteresované strany vrátane mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov v odvetviach, ako sú informačné a komunikačné technológie, doprava, financie a budovy. |
| --- | --- |

(88)

Po posúdení by Komisia pri vytváraní možných sektorovo špecifických partnerstiev v oblasti energetickej efektívnosti mala inkluzívnym a reprezentatívnym spôsobom zapojiť kľúčové zainteresované strany vrátane mimovládnych organizácií a sociálnych partnerov v odvetviach, ako sú informačné a komunikačné technológie, doprava, financie a budovy.

| (89) | Zníženie výdavkov spotrebiteľov za energiu by sa malo dosiahnuť tak, že spotrebiteľom sa poskytne pomoc pri znižovaní spotreby energie znížením energetických potrieb budov a zlepšením účinnosti spotrebičov, čo by malo byť spojené s dostupnosťou druhov dopravy s nízkou spotrebou energie prepojených s verejnou dopravou, so zdieľanou mobilitou a s využívaním bicyklov. Členské štáty by mali zvážiť aj zlepšenie pripojiteľnosti vo vidieckych a vzdialených regiónoch. |
| --- | --- |

(89)

Zníženie výdavkov spotrebiteľov za energiu by sa malo dosiahnuť tak, že spotrebiteľom sa poskytne pomoc pri znižovaní spotreby energie znížením energetických potrieb budov a zlepšením účinnosti spotrebičov, čo by malo byť spojené s dostupnosťou druhov dopravy s nízkou spotrebou energie prepojených s verejnou dopravou, so zdieľanou mobilitou a s využívaním bicyklov. Členské štáty by mali zvážiť aj zlepšenie pripojiteľnosti vo vidieckych a vzdialených regiónoch.

| (90) | Rozhodujúcim krokom je zvýšiť povedomie všetkých občanov Únie o prínosoch zlepšenej energetickej efektívnosti a poskytovať im presné informácie o spôsoboch, ktorými je ju možné dosiahnuť. Občania každého veku by mali byť zapojení aj do transformácie energetiky, a to prostredníctvom Európskeho klimatického paktu a Konferencie o budúcnosti Európy. Zlepšená energetická efektívnosť je veľmi dôležitá aj z hľadiska bezpečnosti dodávok energie Únie prostredníctvom zníženia závislosti Únie od dovozu palív z tretích krajín. |
| --- | --- |

(90)

Rozhodujúcim krokom je zvýšiť povedomie všetkých občanov Únie o prínosoch zlepšenej energetickej efektívnosti a poskytovať im presné informácie o spôsoboch, ktorými je ju možné dosiahnuť. Občania každého veku by mali byť zapojení aj do transformácie energetiky, a to prostredníctvom Európskeho klimatického paktu a Konferencie o budúcnosti Európy. Zlepšená energetická efektívnosť je veľmi dôležitá aj z hľadiska bezpečnosti dodávok energie Únie prostredníctvom zníženia závislosti Únie od dovozu palív z tretích krajín.

| (91) | Náklady a prínosy všetkých prijatých opatrení energetickej efektívnosti vrátane doby návratnosti by mali byť pre spotrebiteľov úplne transparentné. |
| --- | --- |

(91)

Náklady a prínosy všetkých prijatých opatrení energetickej efektívnosti vrátane doby návratnosti by mali byť pre spotrebiteľov úplne transparentné.

| (92) | Pri vykonávaní tejto smernice a prijímaní iných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti by mali členské štáty venovať osobitnú pozornosť synergiám medzi opatreniami energetickej efektívnosti a efektívnym využívaním prírodných zdrojov v súlade so zásadami obehového hospodárstva. |
| --- | --- |

(92)

Pri vykonávaní tejto smernice a prijímaní iných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti by mali členské štáty venovať osobitnú pozornosť synergiám medzi opatreniami energetickej efektívnosti a efektívnym využívaním prírodných zdrojov v súlade so zásadami obehového hospodárstva.

| (93) | Členské štáty by v snahe podporovať a uľahčovať zavádzanie opatrení energetickej efektívnosti mali využívať nové obchodné modely a technológie vrátane inovatívnych energetických služieb pre veľkých a malých odberateľov. |
| --- | --- |

(93)

Členské štáty by v snahe podporovať a uľahčovať zavádzanie opatrení energetickej efektívnosti mali využívať nové obchodné modely a technológie vrátane inovatívnych energetických služieb pre veľkých a malých odberateľov.

| (94) | Je dôležité stanoviť častú a lepšiu spätnú väzbu o spotrebe energie, pokiaľ je to technicky možné a nákladovo efektívne vzhľadom na použité meracie zariadenia. Táto smernica objasňuje, že nákladová efektívnosť pomerového merania závisí od toho, či sú súvisiace náklady primerané možným úsporám energie. Pri posudzovaní nákladovej efektívnosti pomerového merania sa môže zohľadniť vplyv ďalších konkrétnych plánovaných opatrení v danej budove, napríklad akejkoľvek pripravovanej obnovy. |
| --- | --- |

(94)

Je dôležité stanoviť častú a lepšiu spätnú väzbu o spotrebe energie, pokiaľ je to technicky možné a nákladovo efektívne vzhľadom na použité meracie zariadenia. Táto smernica objasňuje, že nákladová efektívnosť pomerového merania závisí od toho, či sú súvisiace náklady primerané možným úsporám energie. Pri posudzovaní nákladovej efektívnosti pomerového merania sa môže zohľadniť vplyv ďalších konkrétnych plánovaných opatrení v danej budove, napríklad akejkoľvek pripravovanej obnovy.

| (95) | Táto smernica takisto objasňuje, že práva spojené s vyúčtovaním a informáciami o vyúčtovaní alebo spotrebe by sa mali vzťahovať na spotrebiteľov tepla, chladu alebo teplej úžitkovej vody dodávaných z centrálneho zdroja, aj keď nemajú s dodávateľom energie priamy individuálny zmluvný vzťah. |
| --- | --- |

(95)

Táto smernica takisto objasňuje, že práva spojené s vyúčtovaním a informáciami o vyúčtovaní alebo spotrebe by sa mali vzťahovať na spotrebiteľov tepla, chladu alebo teplej úžitkovej vody dodávaných z centrálneho zdroja, aj keď nemajú s dodávateľom energie priamy individuálny zmluvný vzťah.

| (96) | S cieľom dosiahnuť transparentnosť vyúčtovania individuálnej spotreby tepelnej energie, a tak uľahčiť zavedenie pomerového merania, by členské štáty mali zabezpečiť, aby mali zavedené transparentné a verejne dostupné vnútroštátne pravidlá rozdeľovania nákladov na vykurovanie, chladenie a spotrebu teplej úžitkovej vody v bytových domoch a viacúčelových budovách. Členské štáty by mohli okrem transparentnosti zvážiť aj prijatie opatrení na posilnenie hospodárskej súťaže v oblasti poskytovania služieb pomerového merania, a tým pomôcť zabezpečiť primeranosť všetkých nákladov, ktoré znášajú koneční spotrebitelia. |
| --- | --- |

(96)

S cieľom dosiahnuť transparentnosť vyúčtovania individuálnej spotreby tepelnej energie, a tak uľahčiť zavedenie pomerového merania, by členské štáty mali zabezpečiť, aby mali zavedené transparentné a verejne dostupné vnútroštátne pravidlá rozdeľovania nákladov na vykurovanie, chladenie a spotrebu teplej úžitkovej vody v bytových domoch a viacúčelových budovách. Členské štáty by mohli okrem transparentnosti zvážiť aj prijatie opatrení na posilnenie hospodárskej súťaže v oblasti poskytovania služieb pomerového merania, a tým pomôcť zabezpečiť primeranosť všetkých nákladov, ktoré znášajú koneční spotrebitelia.

| (97) | Novo namontované meradlá tepla a pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov by mali umožňovať diaľkový odpočet, aby sa zaistilo nákladovo efektívne a časté poskytovanie informácií o spotrebe. Ustanovenia tejto smernice týkajúce sa merania v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody; pomerového merania a rozdelenia nákladov v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody; požiadavky na diaľkový odpočet; informácií o vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody; nákladov na prístup k informáciám o meraní, vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody; a minimálnych požiadaviek na vyúčtovanie a informácie o spotrebe v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody sa majú uplatňovať len na vykurovanie, chladenie a dodávku teplej úžitkovej vody z centrálneho zdroja. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, či sa pochôdzkové systémy odčítania meradiel (walk-by) alebo systémy odčítania meradiel z vozidla (drive-by) majú považovať za diaľkovo odpočítateľné alebo nie. Pri zariadeniach umožňujúcich diaľkový odpočet sa na vykonanie odpočtu nevyžaduje prístup do jednotlivých bytov alebo jednotiek. |
| --- | --- |

(97)

Novo namontované meradlá tepla a pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov by mali umožňovať diaľkový odpočet, aby sa zaistilo nákladovo efektívne a časté poskytovanie informácií o spotrebe. Ustanovenia tejto smernice týkajúce sa merania v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody; pomerového merania a rozdelenia nákladov v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody; požiadavky na diaľkový odpočet; informácií o vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody; nákladov na prístup k informáciám o meraní, vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody; a minimálnych požiadaviek na vyúčtovanie a informácie o spotrebe v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody sa majú uplatňovať len na vykurovanie, chladenie a dodávku teplej úžitkovej vody z centrálneho zdroja. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, či sa pochôdzkové systémy odčítania meradiel (walk-by) alebo systémy odčítania meradiel z vozidla (drive-by) majú považovať za diaľkovo odpočítateľné alebo nie. Pri zariadeniach umožňujúcich diaľkový odpočet sa na vykonanie odpočtu nevyžaduje prístup do jednotlivých bytov alebo jednotiek.

| (98) | Členské štáty by mali vziať do úvahy skutočnosť, že úspešné zavedenie nových technológií na meranie spotreby energie si vyžaduje zvýšené investície do vzdelávania a zručností tak pre užívateľov, ako aj pre dodávateľov energie. |
| --- | --- |

(98)

Členské štáty by mali vziať do úvahy skutočnosť, že úspešné zavedenie nových technológií na meranie spotreby energie si vyžaduje zvýšené investície do vzdelávania a zručností tak pre užívateľov, ako aj pre dodávateľov energie.

| (99) | Informácie o vyúčtovaní a ročné výkazy sú dôležitým prostriedkom informovania odberateľov o ich spotrebe energie. Údaje o spotrebe a nákladoch môžu obsahovať aj ďalšie informácie, ktoré pomáhajú spotrebiteľom porovnať si svoju súčasnú zmluvu s inými ponukami a využiť mechanizmus na podávanie sťažností a mechanizmus alternatívneho riešenia sporov. Avšak vzhľadom na to, že spory súvisiace s vyúčtovaním sú častým zdrojom sťažností spotrebiteľov a predstavujú faktor, ktorý prispieva k trvalo nízkej úrovni spokojnosti spotrebiteľov a zainteresovanosti vo vzťahu k svojim poskytovateľom energie, je potrebné, aby vyúčtovanie bolo jednoduchšie, jasnejšie a ľahšie pochopiteľné, pričom je potrebné zabezpečiť, aby jednotlivé nástroje, ako sú informácie o vyúčtovaní, informačné nástroje a ročné výkazy, poskytovali všetky potrebné informácie, aby spotrebitelia mohli regulovať svoju spotrebu energie, porovnávať ponuky a meniť dodávateľov. |
| --- | --- |

(99)

Informácie o vyúčtovaní a ročné výkazy sú dôležitým prostriedkom informovania odberateľov o ich spotrebe energie. Údaje o spotrebe a nákladoch môžu obsahovať aj ďalšie informácie, ktoré pomáhajú spotrebiteľom porovnať si svoju súčasnú zmluvu s inými ponukami a využiť mechanizmus na podávanie sťažností a mechanizmus alternatívneho riešenia sporov. Avšak vzhľadom na to, že spory súvisiace s vyúčtovaním sú častým zdrojom sťažností spotrebiteľov a predstavujú faktor, ktorý prispieva k trvalo nízkej úrovni spokojnosti spotrebiteľov a zainteresovanosti vo vzťahu k svojim poskytovateľom energie, je potrebné, aby vyúčtovanie bolo jednoduchšie, jasnejšie a ľahšie pochopiteľné, pričom je potrebné zabezpečiť, aby jednotlivé nástroje, ako sú informácie o vyúčtovaní, informačné nástroje a ročné výkazy, poskytovali všetky potrebné informácie, aby spotrebitelia mohli regulovať svoju spotrebu energie, porovnávať ponuky a meniť dodávateľov.

| (100) | Pri navrhovaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti by členské štáty mali náležitým spôsobom zohľadniť potrebu zabezpečiť správne fungovanie vnútorného trhu a konzistentného vykonávania acquis v súlade so ZFEÚ. |
| --- | --- |

(100)

Pri navrhovaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti by členské štáty mali náležitým spôsobom zohľadniť potrebu zabezpečiť správne fungovanie vnútorného trhu a konzistentného vykonávania acquis v súlade so ZFEÚ.

| (101) | Vysokoúčinná kombinovaná výroba a účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom majú významný potenciál úspor primárnej energie v Únii. Členské štáty by mali vykonať komplexné posúdenie potenciálu vysokoúčinnej kombinovanej výroby a účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom. Tieto posúdenia by mali byť konzistentné s integrovanými národnými energetickými a klimatickými plánmi členských štátov a s ich dlhodobými stratégiami obnovy budov a mohli by zahŕňať trajektórie vedúce na národnej úrovni k vykurovaniu a chladeniu založenému na energii z obnoviteľných zdrojov a odpadovom teple v časovom rámci kompatibilnom s dosiahnutím cieľa klimatickej neutrality. Nové zariadenia na výrobu elektriny a existujúce zariadenia, ktoré sú v značnej miere renovované, alebo ktorých povolenia alebo licencie boli aktualizované, by mali byť po vykonaní analýzy nákladov a prínosov, ktorou sa preukáže prevaha prínosov, vybavené zariadeniami vysokoúčinnej kombinovanej výroby na využitie odpadového tepla vznikajúceho pri výrobe elektriny. Podobne iné zariadenia so značným priemerným ročným energetickým vstupom by mali byť vybavené technickými riešeniami na využitie odpadového tepla zo zariadenia, ak z analýzy nákladov a prínosov vyplýva prevaha prínosov. Toto odpadové teplo by mohlo byť prostredníctvom sietí centralizovaného zásobovania teplom prepravované tam, kde je to potrebné. Udalosti, na základe ktorých vznikne požiadavka uplatňovať povoľovacie kritériá, budú vo všeobecnosti také, na základe ktorých vznikajú aj požiadavky na povolenia podľa smernice 2010/75/EÚ a na povolenie podľa smernice (EÚ) 2019/944. |
| --- | --- |

(101)

Vysokoúčinná kombinovaná výroba a účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom majú významný potenciál úspor primárnej energie v Únii. Členské štáty by mali vykonať komplexné posúdenie potenciálu vysokoúčinnej kombinovanej výroby a účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom. Tieto posúdenia by mali byť konzistentné s integrovanými národnými energetickými a klimatickými plánmi členských štátov a s ich dlhodobými stratégiami obnovy budov a mohli by zahŕňať trajektórie vedúce na národnej úrovni k vykurovaniu a chladeniu založenému na energii z obnoviteľných zdrojov a odpadovom teple v časovom rámci kompatibilnom s dosiahnutím cieľa klimatickej neutrality. Nové zariadenia na výrobu elektriny a existujúce zariadenia, ktoré sú v značnej miere renovované, alebo ktorých povolenia alebo licencie boli aktualizované, by mali byť po vykonaní analýzy nákladov a prínosov, ktorou sa preukáže prevaha prínosov, vybavené zariadeniami vysokoúčinnej kombinovanej výroby na využitie odpadového tepla vznikajúceho pri výrobe elektriny. Podobne iné zariadenia so značným priemerným ročným energetickým vstupom by mali byť vybavené technickými riešeniami na využitie odpadového tepla zo zariadenia, ak z analýzy nákladov a prínosov vyplýva prevaha prínosov. Toto odpadové teplo by mohlo byť prostredníctvom sietí centralizovaného zásobovania teplom prepravované tam, kde je to potrebné. Udalosti, na základe ktorých vznikne požiadavka uplatňovať povoľovacie kritériá, budú vo všeobecnosti také, na základe ktorých vznikajú aj požiadavky na povolenia podľa smernice 2010/75/EÚ a na povolenie podľa smernice (EÚ) 2019/944.

| (102) | V prípade zariadení na výrobu elektriny, ktoré majú využívať geologické uskladnenie povolené na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (24), môže byť žiadúce, aby boli umiestnené na miestach, kde využitie odpadového tepla vysokoúčinnou kombinovanou výrobou alebo dodávkou do systému centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom nie sú nákladovo efektívne. Členské štáty by preto mali mať možnosť oslobodiť takéto zariadenia od povinnosti vykonať analýzu nákladov a prínosov na účely jeho vybavenia zariadením umožňujúcim zhodnotenie odpadového tepla prostredníctvom zariadenia vysokoúčinnej kombinovanej výroby. Od povinnosti poskytovať teplo by malo byť takisto možné oslobodiť aj zariadenia vyrábajúce elektrinu v špičkovom zaťažení a záložné zariadenia, pri ktorých sa plánuje prevádzka menej ako 1 500 prevádzkových hodín ročne ako kĺzavý priemer za päťročné obdobie. |
| --- | --- |

(102)

V prípade zariadení na výrobu elektriny, ktoré majú využívať geologické uskladnenie povolené na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES (24), môže byť žiadúce, aby boli umiestnené na miestach, kde využitie odpadového tepla vysokoúčinnou kombinovanou výrobou alebo dodávkou do systému centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom nie sú nákladovo efektívne. Členské štáty by preto mali mať možnosť oslobodiť takéto zariadenia od povinnosti vykonať analýzu nákladov a prínosov na účely jeho vybavenia zariadením umožňujúcim zhodnotenie odpadového tepla prostredníctvom zariadenia vysokoúčinnej kombinovanej výroby. Od povinnosti poskytovať teplo by malo byť takisto možné oslobodiť aj zariadenia vyrábajúce elektrinu v špičkovom zaťažení a záložné zariadenia, pri ktorých sa plánuje prevádzka menej ako 1 500 prevádzkových hodín ročne ako kĺzavý priemer za päťročné obdobie.

| (103) | Je vhodné, aby členské štáty podporovali zavádzanie opatrení a postupov na podporu zariadení kombinovanej výroby s celkovým menovitým tepelným príkonom menším ako 5 MW s cieľom podporiť distribuovanú výrobu energie. |
| --- | --- |

(103)

Je vhodné, aby členské štáty podporovali zavádzanie opatrení a postupov na podporu zariadení kombinovanej výroby s celkovým menovitým tepelným príkonom menším ako 5 MW s cieľom podporiť distribuovanú výrobu energie.

| (104) | Členské štáty by v záujme vykonávania národného komplexného posúdenia mali podporovať posudzovanie potenciálu vysokoúčinnej kombinovanej výroby a účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom na regionálnej a miestnej úrovni. Členské štáty by mali vykonať kroky na podporu a uľahčenie realizácie zisteného nákladovo efektívneho potenciálu vysokoúčinnej kombinovanej výroby a účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom. |
| --- | --- |

(104)

Členské štáty by v záujme vykonávania národného komplexného posúdenia mali podporovať posudzovanie potenciálu vysokoúčinnej kombinovanej výroby a účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom na regionálnej a miestnej úrovni. Členské štáty by mali vykonať kroky na podporu a uľahčenie realizácie zisteného nákladovo efektívneho potenciálu vysokoúčinnej kombinovanej výroby a účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom.

| (105) | Požiadavky na účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom by mali byť v súlade s dlhodobými cieľmi politiky v oblasti klímy a normami a prioritami Únie v oblasti klímy a životného prostredia, ako aj so zásadou „výrazne nenarušiť“ v zmysle nariadenia (EÚ) 2020/852. Všetky systémy centralizovaného zásobovania teplom a chladom by sa mali zamerať na zlepšenie schopnosti interakcie s ostatnými časťami energetického systému s cieľom optimalizovať využívanie energie a zabrániť plytvaniu energie prostredníctvom využívania úplného potenciálu budov uchovávať teplo alebo chlad vrátane nadbytočného tepla zo servisných zariadení a dátových centier nachádzajúcich sa v blízkosti. Z toho dôvodu by účinné systémy centralizovaného zásobovania teplom a chladom mali zabezpečiť zvýšenie efektívnosti primárnej energie a postupnú integráciu energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla a chladu v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (25). Preto sa touto smernicou postupne zavádzajú prísnejšie požiadavky na dodávky vykurovania a chladenia, ktoré by mali byť uplatniteľné počas konkrétne určených období a trvalo uplatniteľné od 1. januára 2050. |
| --- | --- |

(105)

Požiadavky na účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom by mali byť v súlade s dlhodobými cieľmi politiky v oblasti klímy a normami a prioritami Únie v oblasti klímy a životného prostredia, ako aj so zásadou „výrazne nenarušiť“ v zmysle nariadenia (EÚ) 2020/852. Všetky systémy centralizovaného zásobovania teplom a chladom by sa mali zamerať na zlepšenie schopnosti interakcie s ostatnými časťami energetického systému s cieľom optimalizovať využívanie energie a zabrániť plytvaniu energie prostredníctvom využívania úplného potenciálu budov uchovávať teplo alebo chlad vrátane nadbytočného tepla zo servisných zariadení a dátových centier nachádzajúcich sa v blízkosti. Z toho dôvodu by účinné systémy centralizovaného zásobovania teplom a chladom mali zabezpečiť zvýšenie efektívnosti primárnej energie a postupnú integráciu energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla a chladu v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 (25). Preto sa touto smernicou postupne zavádzajú prísnejšie požiadavky na dodávky vykurovania a chladenia, ktoré by mali byť uplatniteľné počas konkrétne určených období a trvalo uplatniteľné od 1. januára 2050.

| (106) | Zásady výpočtu podielu tepla alebo chladu z obnoviteľných zdrojov energie v účinnom centralizovanom zásobovaní teplom a chladom by mali byť v súlade so smernicou (EÚ) 2018/2001 a metodikami štatistického vykazovania Eurostatu. Podľa článku 7 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001 hrubá konečná spotreba energie z obnoviteľných zdrojov zahŕňa hrubú konečnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia. Hrubá konečná energetická spotreba tepla alebo chladu v centralizovanom zásobovaní teplom alebo chladom sa rovná dodávke tepla alebo chladu do siete zásobujúcej koncových odberateľov alebo distribútorov energie. |
| --- | --- |

(106)

Zásady výpočtu podielu tepla alebo chladu z obnoviteľných zdrojov energie v účinnom centralizovanom zásobovaní teplom a chladom by mali byť v súlade so smernicou (EÚ) 2018/2001 a metodikami štatistického vykazovania Eurostatu. Podľa článku 7 ods. 1 smernice (EÚ) 2018/2001 hrubá konečná spotreba energie z obnoviteľných zdrojov zahŕňa hrubú konečnú spotrebu energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví vykurovania a chladenia. Hrubá konečná energetická spotreba tepla alebo chladu v centralizovanom zásobovaní teplom alebo chladom sa rovná dodávke tepla alebo chladu do siete zásobujúcej koncových odberateľov alebo distribútorov energie.

| (107) | Tepelné čerpadlá sú dôležité pre dekarbonizáciu dodávok vykurovania a chladenia, a to aj pri centralizovanom zásobovaní teplom. Metodikou stanovenou v prílohe VII k smernici (EÚ) 2018/2001 sa stanovujú pravidlá započítavania energie zachytenej tepelnými čerpadlami ako energie z obnoviteľných zdrojov a zabraňuje sa dvojitému započítaniu elektriny z obnoviteľných zdrojov. Na účely výpočtu podielu energie z obnoviteľných zdrojov v sieti centralizovaného zásobovania teplom by sa všetko teplo pochádzajúce z tepelného čerpadla, ktoré vstupuje do siete, malo započítavať ako energia z obnoviteľných zdrojov za predpokladu, že tepelné čerpadlo v čase jeho inštalácie spĺňa kritériá minimálnej efektívnosti stanovené v prílohe VII k smernici (EÚ) 2018/2001. |
| --- | --- |

(107)

Tepelné čerpadlá sú dôležité pre dekarbonizáciu dodávok vykurovania a chladenia, a to aj pri centralizovanom zásobovaní teplom. Metodikou stanovenou v prílohe VII k smernici (EÚ) 2018/2001 sa stanovujú pravidlá započítavania energie zachytenej tepelnými čerpadlami ako energie z obnoviteľných zdrojov a zabraňuje sa dvojitému započítaniu elektriny z obnoviteľných zdrojov. Na účely výpočtu podielu energie z obnoviteľných zdrojov v sieti centralizovaného zásobovania teplom by sa všetko teplo pochádzajúce z tepelného čerpadla, ktoré vstupuje do siete, malo započítavať ako energia z obnoviteľných zdrojov za predpokladu, že tepelné čerpadlo v čase jeho inštalácie spĺňa kritériá minimálnej efektívnosti stanovené v prílohe VII k smernici (EÚ) 2018/2001.

| (108) | Vysokoúčinná kombinovaná výroba bola vymedzená prostredníctvom úspor energie dosiahnutých kombinovanou výrobou namiesto samostatnej výroby tepla a elektriny. Požiadavky na vysokoúčinnú kombinovanú výrobu by mali byť v súlade s dlhodobými cieľmi politiky v oblasti klímy. Vymedzenie pojmov kombinovanej výroby a vysokoúčinnej kombinovanej výroby používané v právnych predpisoch Únie by nemalo mať vplyv na používanie iného vymedzenia pojmov vo vnútroštátnych právnych predpisoch na iné účely, než sú účely príslušných právnych predpisov Únie. Na maximalizáciu úspor energie a zabránenie nevyužitiu príležitostí na úsporu energie by sa mala maximálna pozornosť venovať prevádzkovým podmienkam zariadení kombinovanej výroby. |
| --- | --- |

(108)

Vysokoúčinná kombinovaná výroba bola vymedzená prostredníctvom úspor energie dosiahnutých kombinovanou výrobou namiesto samostatnej výroby tepla a elektriny. Požiadavky na vysokoúčinnú kombinovanú výrobu by mali byť v súlade s dlhodobými cieľmi politiky v oblasti klímy. Vymedzenie pojmov kombinovanej výroby a vysokoúčinnej kombinovanej výroby používané v právnych predpisoch Únie by nemalo mať vplyv na používanie iného vymedzenia pojmov vo vnútroštátnych právnych predpisoch na iné účely, než sú účely príslušných právnych predpisov Únie. Na maximalizáciu úspor energie a zabránenie nevyužitiu príležitostí na úsporu energie by sa mala maximálna pozornosť venovať prevádzkovým podmienkam zariadení kombinovanej výroby.

| (109) | Na účely zabezpečenia transparentnosti a s cieľom umožniť koncovému odberateľovi vybrať si medzi elektrinou z kombinovanej výroby a elektrinou vyrobenou inými technológiami, by pôvod vysokoúčinnej kombinovanej výroby mal byť garantovaný na základe harmonizovaných referenčných hodnôt účinnosti. Systémy záruk pôvodu samy osebe neimplikujú právo využívať vnútroštátne podporné mechanizmy. Je dôležité, aby sa na všetky formy elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kombinovanou výrobou mohli vzťahovať záruky pôvodu. Záruky pôvodu by sa mali odlišovať od výmenných certifikátov. |
| --- | --- |

(109)

Na účely zabezpečenia transparentnosti a s cieľom umožniť koncovému odberateľovi vybrať si medzi elektrinou z kombinovanej výroby a elektrinou vyrobenou inými technológiami, by pôvod vysokoúčinnej kombinovanej výroby mal byť garantovaný na základe harmonizovaných referenčných hodnôt účinnosti. Systémy záruk pôvodu samy osebe neimplikujú právo využívať vnútroštátne podporné mechanizmy. Je dôležité, aby sa na všetky formy elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kombinovanou výrobou mohli vzťahovať záruky pôvodu. Záruky pôvodu by sa mali odlišovať od výmenných certifikátov.

| (110) | Najmä pri revízii administratívnych postupov na získanie povolenia na výstavbu zariadenia kombinovanej výroby alebo súvisiacich sietí by sa mala zohľadniť osobitná štruktúra odvetví kombinovanej výroby a centralizovaného zásobovania teplom a chladom, ktoré zahŕňajú mnoho výrobcov, ktorí sú MSP, pri uplatňovaní zásady „najskôr myslieť na malých“. |
| --- | --- |

(110)

Najmä pri revízii administratívnych postupov na získanie povolenia na výstavbu zariadenia kombinovanej výroby alebo súvisiacich sietí by sa mala zohľadniť osobitná štruktúra odvetví kombinovanej výroby a centralizovaného zásobovania teplom a chladom, ktoré zahŕňajú mnoho výrobcov, ktorí sú MSP, pri uplatňovaní zásady „najskôr myslieť na malých“.

| (111) | Väčšina podnikov v Únii patrí do kategórie MSP. Pre Úniu predstavujú obrovský potenciál úspor energie. Členské štáty by mali pomáhať MSP prijímať opatrenia energetickej efektívnosti stanovením priaznivého rámca, na základe ktorého im budú poskytovať technickú pomoc a cielené informácie. |
| --- | --- |

(111)

Väčšina podnikov v Únii patrí do kategórie MSP. Pre Úniu predstavujú obrovský potenciál úspor energie. Členské štáty by mali pomáhať MSP prijímať opatrenia energetickej efektívnosti stanovením priaznivého rámca, na základe ktorého im budú poskytovať technickú pomoc a cielené informácie.

| (112) | Členské štáty by mali na základe objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritérií stanoviť pravidlá, ktorými by sa riadilo znášanie a rozdelenie nákladov na pripojenie do sústavy a posilnenie sústavy, ako aj pravidlá pre technické úpravy potrebné na začlenenie nových výrobcov elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kombinovanou výrobou, berúc do úvahy sieťové predpisy a usmernenia vypracované v súlade s nariadeniami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 (26) a (ES) č. 715/2009 (27). Výrobcovia elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kombinovanou výrobou by mali mať možnosť vydať výzvu na predkladanie ponúk na práce súvisiace s pripojením. Mal by sa uľahčiť prístup elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kombinovanou výrobou do sústavy, najmä pre malé zariadenia kombinovanej výroby a zariadenia kombinovanej výroby veľmi malých výkonov. V súlade s článkom 3 ods. 2 smernice 2009/73/ES a článkom 9 ods. 2 smernice (EÚ) 2019/944 môžu členské štáty uložiť podnikom pôsobiacim v elektroenergetike a plynárenstve povinnosti služby vo verejnom záujme vrátane tých, ktoré sa týkajú energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(112)

Členské štáty by mali na základe objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritérií stanoviť pravidlá, ktorými by sa riadilo znášanie a rozdelenie nákladov na pripojenie do sústavy a posilnenie sústavy, ako aj pravidlá pre technické úpravy potrebné na začlenenie nových výrobcov elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kombinovanou výrobou, berúc do úvahy sieťové predpisy a usmernenia vypracované v súlade s nariadeniami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 (26) a (ES) č. 715/2009 (27). Výrobcovia elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kombinovanou výrobou by mali mať možnosť vydať výzvu na predkladanie ponúk na práce súvisiace s pripojením. Mal by sa uľahčiť prístup elektriny vyrobenej vysokoúčinnou kombinovanou výrobou do sústavy, najmä pre malé zariadenia kombinovanej výroby a zariadenia kombinovanej výroby veľmi malých výkonov. V súlade s článkom 3 ods. 2 smernice 2009/73/ES a článkom 9 ods. 2 smernice (EÚ) 2019/944 môžu členské štáty uložiť podnikom pôsobiacim v elektroenergetike a plynárenstve povinnosti služby vo verejnom záujme vrátane tých, ktoré sa týkajú energetickej efektívnosti.

| (113) | Je potrebné stanoviť ustanovenia týkajúce sa vyúčtovania, jednotného kontaktného miesta, mimosúdneho urovnávania sporov, energetickej chudoby a základných zmluvných práv s cieľom zladiť ich v prípade potreby s relevantnými ustanoveniami týkajúcimi sa elektriny podľa smernice (EÚ) 2019/944 v snahe posilniť ochranu spotrebiteľa a umožniť koncovým odberateľom, aby dostávali častejšie, jasné a aktualizované informácie o svojej spotrebe vykurovania, chladenia alebo teplej úžitkovej vody a mohli regulovať svoje využívanie energie. |
| --- | --- |

(113)

Je potrebné stanoviť ustanovenia týkajúce sa vyúčtovania, jednotného kontaktného miesta, mimosúdneho urovnávania sporov, energetickej chudoby a základných zmluvných práv s cieľom zladiť ich v prípade potreby s relevantnými ustanoveniami týkajúcimi sa elektriny podľa smernice (EÚ) 2019/944 v snahe posilniť ochranu spotrebiteľa a umožniť koncovým odberateľom, aby dostávali častejšie, jasné a aktualizované informácie o svojej spotrebe vykurovania, chladenia alebo teplej úžitkovej vody a mohli regulovať svoje využívanie energie.

| (114) | Touto smernicou sa posilňuje ochrana spotrebiteľov zavedením základných zmluvných práv na diaľkové vykurovanie, chladenie a teplú úžitkovú vodu, ktoré sú v súlade s úrovňou práv, ochrany a posilnenia postavenia, ktoré sa smernicou (EÚ) 2019/944 zaviedli pre koncových odberateľov v odvetví elektrickej energie. Spotrebiteľom by sa mali poskytovať jednoduché a jednoznačné informácie o ich právach. Viaceré faktory bránia spotrebiteľom v prístupe k rôznym dostupným zdrojom informácií o trhu, ako aj v ich porozumení a využití. Zavedenie základných zmluvných práv môže okrem iného pomôcť pri správnom porozumení základnej kvality služieb, ktoré dodávateľ ponúka v zmluve, vrátane kvality a vlastností dodávanej energie. Okrem toho môže prispieť k minimalizácii skrytých alebo dodatočných nákladov, ktoré by mohli vyplynúť zo zavedenia modernizovaných alebo nových služieb po podpise zmluvy bez jasného porozumenia a súhlasu odberateľa. Tieto služby by sa mohli okrem iného týkať dodávanej energie, služieb merania a vyúčtovania, nákupu a inštalácie alebo podporných služieb a služieb údržby a nákladov súvisiacich so sieťou, meracími zariadeniami, miestnymi vykurovacími alebo chladiacimi zariadeniami. Požiadavky prispejú k zlepšeniu porovnateľnosti ponúk a zabezpečia rovnakú úroveň základných zmluvných práv pre všetkých občanov Únie, pokiaľ ide o vykurovanie, chladenie a teplú úžitkovú vodu, bez obmedzenia vnútroštátnych právomocí. |
| --- | --- |

(114)

Touto smernicou sa posilňuje ochrana spotrebiteľov zavedením základných zmluvných práv na diaľkové vykurovanie, chladenie a teplú úžitkovú vodu, ktoré sú v súlade s úrovňou práv, ochrany a posilnenia postavenia, ktoré sa smernicou (EÚ) 2019/944 zaviedli pre koncových odberateľov v odvetví elektrickej energie. Spotrebiteľom by sa mali poskytovať jednoduché a jednoznačné informácie o ich právach. Viaceré faktory bránia spotrebiteľom v prístupe k rôznym dostupným zdrojom informácií o trhu, ako aj v ich porozumení a využití. Zavedenie základných zmluvných práv môže okrem iného pomôcť pri správnom porozumení základnej kvality služieb, ktoré dodávateľ ponúka v zmluve, vrátane kvality a vlastností dodávanej energie. Okrem toho môže prispieť k minimalizácii skrytých alebo dodatočných nákladov, ktoré by mohli vyplynúť zo zavedenia modernizovaných alebo nových služieb po podpise zmluvy bez jasného porozumenia a súhlasu odberateľa. Tieto služby by sa mohli okrem iného týkať dodávanej energie, služieb merania a vyúčtovania, nákupu a inštalácie alebo podporných služieb a služieb údržby a nákladov súvisiacich so sieťou, meracími zariadeniami, miestnymi vykurovacími alebo chladiacimi zariadeniami. Požiadavky prispejú k zlepšeniu porovnateľnosti ponúk a zabezpečia rovnakú úroveň základných zmluvných práv pre všetkých občanov Únie, pokiaľ ide o vykurovanie, chladenie a teplú úžitkovú vodu, bez obmedzenia vnútroštátnych právomocí.

| (115) | V prípade plánovaného odpojenia od vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody by dodávatelia mali dotknutým odberateľom poskytnúť primerané informácie o alternatívnych opatreniach, ako sú zdroje podpory na predchádzanie odpojeniu, systémy predplatného, energetické audity, poradenské služby v oblasti energetiky, alternatívne platobné plány, poradenstvo v oblasti riadenia dlhu alebo moratóriá na odpojenie. |
| --- | --- |

(115)

V prípade plánovaného odpojenia od vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody by dodávatelia mali dotknutým odberateľom poskytnúť primerané informácie o alternatívnych opatreniach, ako sú zdroje podpory na predchádzanie odpojeniu, systémy predplatného, energetické audity, poradenské služby v oblasti energetiky, alternatívne platobné plány, poradenstvo v oblasti riadenia dlhu alebo moratóriá na odpojenie.

| (116) | Väčšiu ochranu spotrebiteľa by mali zaručiť účinné, nezávislé mimosúdne mechanizmy na urovnávanie sporov dostupné pre všetkých spotrebiteľov, ako sú ombudsman pre otázky energetiky, orgán spotrebiteľov alebo regulačný orgán. Preto by členské štáty mali zaviesť rýchle a účinné postupy na vybavovanie sťažností. |
| --- | --- |

(116)

Väčšiu ochranu spotrebiteľa by mali zaručiť účinné, nezávislé mimosúdne mechanizmy na urovnávanie sporov dostupné pre všetkých spotrebiteľov, ako sú ombudsman pre otázky energetiky, orgán spotrebiteľov alebo regulačný orgán. Preto by členské štáty mali zaviesť rýchle a účinné postupy na vybavovanie sťažností.

| (117) | Mal by sa uznať a aktívne podporovať prínos komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov podľa smernice (EÚ) 2018/2001 a občianskych energetických spoločenstiev podľa smernice (EÚ) 2019/944 k dosahovaniu cieľov Európskej zelenej dohody a plánu cieľov v oblasti klímy. Preto by členské štáty mali zvážiť a podporovať úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev. Tieto komunity a spoločenstvá môžu členským štátom pomôcť dosiahnuť ciele tejto smernice zvyšovaním energetickej efektívnosti na miestnej úrovni alebo na úrovni domácností, ako aj vo verejných budovách, a to v spolupráci s miestnymi orgánmi. Môžu posilniť postavenie spotrebiteľov a zaangažovať ich a umožniť určitým skupinám odberateľov v domácnostiach vrátane domácností vo vidieckych a vzdialených regiónoch účasť na projektoch a opatreniach v oblasti energetickej efektívnosti, v rámci ktorých sa opatrenia môžu kombinovať s investíciami do energie z obnoviteľných zdrojov. Energetické komunity a spoločenstvá môžu zohrávať významnú úlohu pri vzdelávaní a zvyšovaní povedomia občanov o opatreniach na dosiahnutie úspor energie. Ak ich riadne podporia členské štáty, energetické komunity a spoločenstvá môžu prispieť k boju proti energetickej chudobe podporou projektov energetickej efektívnosti, nižšou spotrebou energie a nižšími tarifami za dodávky. |
| --- | --- |

(117)

Mal by sa uznať a aktívne podporovať prínos komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov podľa smernice (EÚ) 2018/2001 a občianskych energetických spoločenstiev podľa smernice (EÚ) 2019/944 k dosahovaniu cieľov Európskej zelenej dohody a plánu cieľov v oblasti klímy. Preto by členské štáty mali zvážiť a podporovať úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev. Tieto komunity a spoločenstvá môžu členským štátom pomôcť dosiahnuť ciele tejto smernice zvyšovaním energetickej efektívnosti na miestnej úrovni alebo na úrovni domácností, ako aj vo verejných budovách, a to v spolupráci s miestnymi orgánmi. Môžu posilniť postavenie spotrebiteľov a zaangažovať ich a umožniť určitým skupinám odberateľov v domácnostiach vrátane domácností vo vidieckych a vzdialených regiónoch účasť na projektoch a opatreniach v oblasti energetickej efektívnosti, v rámci ktorých sa opatrenia môžu kombinovať s investíciami do energie z obnoviteľných zdrojov. Energetické komunity a spoločenstvá môžu zohrávať významnú úlohu pri vzdelávaní a zvyšovaní povedomia občanov o opatreniach na dosiahnutie úspor energie. Ak ich riadne podporia členské štáty, energetické komunity a spoločenstvá môžu prispieť k boju proti energetickej chudobe podporou projektov energetickej efektívnosti, nižšou spotrebou energie a nižšími tarifami za dodávky.

| (118) | Dlhodobé zmeny správania v súvislosti so spotrebou energie možno dosiahnuť posilnením postavenia občanov. Energetické komunity a spoločenstvá môžu pomôcť dosiahnuť dlhodobé úspory energie, najmä v domácnostiach, a zvýšiť udržateľné investície zo strany občanov a malých podnikov. Členské štáty by mali posilniť takéto kroky občanov prostredníctvom podpory komunitných energetických projektov a organizácií. Okrem toho, s cieľom zvýšiť povedomie, získať spätnú väzbu o politikách a zlepšiť ich akceptáciu verejnosťou môžu byť stratégie zapojenia, ktoré zapájajú všetky príslušné zainteresované strany na vnútroštátnej a miestnej úrovni do procesu tvorby politiky, súčasťou miestnych alebo regionálnych dekarbonizačných plánov alebo národných plánov obnovy budov. |
| --- | --- |

(118)

Dlhodobé zmeny správania v súvislosti so spotrebou energie možno dosiahnuť posilnením postavenia občanov. Energetické komunity a spoločenstvá môžu pomôcť dosiahnuť dlhodobé úspory energie, najmä v domácnostiach, a zvýšiť udržateľné investície zo strany občanov a malých podnikov. Členské štáty by mali posilniť takéto kroky občanov prostredníctvom podpory komunitných energetických projektov a organizácií. Okrem toho, s cieľom zvýšiť povedomie, získať spätnú väzbu o politikách a zlepšiť ich akceptáciu verejnosťou môžu byť stratégie zapojenia, ktoré zapájajú všetky príslušné zainteresované strany na vnútroštátnej a miestnej úrovni do procesu tvorby politiky, súčasťou miestnych alebo regionálnych dekarbonizačných plánov alebo národných plánov obnovy budov.

| (119) | Mal by sa uznať prínos jednotných kontaktných miest alebo podobných štruktúr ako mechanizmov, ktoré môžu umožniť mnohým cieľovým skupinám vrátane občanov, MSP a orgánov verejnej moci koncipovať a realizovať projekty a opatrenia týkajúce sa prechodu na čistú energiu. Jednotné kontaktné miesta môžu mať veľký prínos pre zraniteľných odberateľov, pretože by mohli dostávať spoľahlivé a dostupné informácie o zlepšeniach energetickej efektívnosti. Daný prínos môže zahŕňať poskytovanie technického, administratívneho a finančného poradenstva a pomoci, uľahčovanie potrebných administratívnych postupov alebo prístupu na finančné trhy, usmerňovanie v oblasti právneho rámca Únie a vnútroštátneho právneho rámca vrátane pravidiel a kritérií verejného obstarávania, ako aj taxonómie EÚ. |
| --- | --- |

(119)

Mal by sa uznať prínos jednotných kontaktných miest alebo podobných štruktúr ako mechanizmov, ktoré môžu umožniť mnohým cieľovým skupinám vrátane občanov, MSP a orgánov verejnej moci koncipovať a realizovať projekty a opatrenia týkajúce sa prechodu na čistú energiu. Jednotné kontaktné miesta môžu mať veľký prínos pre zraniteľných odberateľov, pretože by mohli dostávať spoľahlivé a dostupné informácie o zlepšeniach energetickej efektívnosti. Daný prínos môže zahŕňať poskytovanie technického, administratívneho a finančného poradenstva a pomoci, uľahčovanie potrebných administratívnych postupov alebo prístupu na finančné trhy, usmerňovanie v oblasti právneho rámca Únie a vnútroštátneho právneho rámca vrátane pravidiel a kritérií verejného obstarávania, ako aj taxonómie EÚ.

| (120) | Komisia by mala preskúmať vplyv svojich opatrení zameraných na podporu rozvoja platforiem alebo fór, ktoré zahŕňajú okrem iného subjekty európskeho sociálneho dialógu, na posilňovanie programov odbornej prípravy na účely energetickej efektívnosti, a v prípade potreby by mala navrhnúť ďalšie opatrenia. Komisia by tiež mala podnecovať európskych sociálnych partnerov, aby sa vo svojich diskusiách zaoberali energetickou efektívnosťou, predovšetkým v prospech zraniteľných odberateľov a konečných spotrebiteľov vrátane tých, ktorí čelia energetickej chudobe. |
| --- | --- |

(120)

Komisia by mala preskúmať vplyv svojich opatrení zameraných na podporu rozvoja platforiem alebo fór, ktoré zahŕňajú okrem iného subjekty európskeho sociálneho dialógu, na posilňovanie programov odbornej prípravy na účely energetickej efektívnosti, a v prípade potreby by mala navrhnúť ďalšie opatrenia. Komisia by tiež mala podnecovať európskych sociálnych partnerov, aby sa vo svojich diskusiách zaoberali energetickou efektívnosťou, predovšetkým v prospech zraniteľných odberateľov a konečných spotrebiteľov vrátane tých, ktorí čelia energetickej chudobe.

| (121) | Ústredným prvkom Európskej zelenej dohody je spravodlivý prechod na klimatickú neutralitu v Únii do roku 2050. Európsky pilier sociálnych práv, ktorý spoločne 17. novembra 2017 vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia, okrem iného zahŕňa základné služby, na ktoré majú všetci nárok. Podpora prístupu k takýmto službám musí byť dostupná pre osoby v núdzi, najmä v kontexte inflačných tlakov a výrazného zvýšenia cien energií. |
| --- | --- |

(121)

Ústredným prvkom Európskej zelenej dohody je spravodlivý prechod na klimatickú neutralitu v Únii do roku 2050. Európsky pilier sociálnych práv, ktorý spoločne 17. novembra 2017 vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia, okrem iného zahŕňa základné služby, na ktoré majú všetci nárok. Podpora prístupu k takýmto službám musí byť dostupná pre osoby v núdzi, najmä v kontexte inflačných tlakov a výrazného zvýšenia cien energií.

| (122) | Je potrebné zabezpečiť ochranu ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v relevantnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní a na tento účel posilniť ich postavenie, aby sa mohli aktívne zapájať do intervencií zameraných na zlepšenie energetickej efektívnosti, opatrení a súvisiacich opatrení na ochranu alebo informovanie spotrebiteľov, ktoré vykonávajú členské štáty. Mali by sa vytvoriť cielené kampane na zvýšenie povedomia s cieľom poukázať na výhody energetickej efektívnosti, ako aj poskytnúť informácie o dostupnej finančnej podpore. |
| --- | --- |

(122)

Je potrebné zabezpečiť ochranu ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v relevantnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní a na tento účel posilniť ich postavenie, aby sa mohli aktívne zapájať do intervencií zameraných na zlepšenie energetickej efektívnosti, opatrení a súvisiacich opatrení na ochranu alebo informovanie spotrebiteľov, ktoré vykonávajú členské štáty. Mali by sa vytvoriť cielené kampane na zvýšenie povedomia s cieľom poukázať na výhody energetickej efektívnosti, ako aj poskytnúť informácie o dostupnej finančnej podpore.

| (123) | Financie z verejných zdrojov dostupné na úrovni Únie a vnútroštátnej úrovni by sa mali strategicky investovať do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, predovšetkým v prospech ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v relevantnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní. Členské štáty by mali využívať akékoľvek finančné príspevky, ktoré môžu získať zo Sociálno-klimatického fondu zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/955 (28), ako aj príjmy z kvót v rámci systému EU ETS. Uvedené príjmy pomôžu členským štátom plniť si povinnosť vykonávať opatrenia energetickej efektívnosti a politické opatrenia v rámci povinnosti úspor energie prioritne medzi ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, zraniteľnými odberateľmi, ľuďmi v domácnostiach s nízkym príjmom a v relevantnom prípade ľuďmi žijúcimi v sociálnom bývaní vrátane ľudí žijúcich vo vidieckych a vzdialených regiónoch. |
| --- | --- |

(123)

Financie z verejných zdrojov dostupné na úrovni Únie a vnútroštátnej úrovni by sa mali strategicky investovať do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, predovšetkým v prospech ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v relevantnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní. Členské štáty by mali využívať akékoľvek finančné príspevky, ktoré môžu získať zo Sociálno-klimatického fondu zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/955 (28), ako aj príjmy z kvót v rámci systému EU ETS. Uvedené príjmy pomôžu členským štátom plniť si povinnosť vykonávať opatrenia energetickej efektívnosti a politické opatrenia v rámci povinnosti úspor energie prioritne medzi ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, zraniteľnými odberateľmi, ľuďmi v domácnostiach s nízkym príjmom a v relevantnom prípade ľuďmi žijúcimi v sociálnom bývaní vrátane ľudí žijúcich vo vidieckych a vzdialených regiónoch.

| (124) | Vnútroštátne schémy financovania by mali doplniť vhodné schémy lepšieho informovania, technickej a administratívnej pomoci a jednoduchšieho prístupu k financiám, čo umožní najlepšie využívanie dostupných finančných zdrojov, predovšetkým ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, zraniteľnými odberateľmi, ľuďmi v domácnostiach s nízkym príjmom a v relevantnom prípade ľuďmi žijúcimi v sociálnom bývaní. |
| --- | --- |

(124)

Vnútroštátne schémy financovania by mali doplniť vhodné schémy lepšieho informovania, technickej a administratívnej pomoci a jednoduchšieho prístupu k financiám, čo umožní najlepšie využívanie dostupných finančných zdrojov, predovšetkým ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, zraniteľnými odberateľmi, ľuďmi v domácnostiach s nízkym príjmom a v relevantnom prípade ľuďmi žijúcimi v sociálnom bývaní.

| (125) | Členské štáty by mali posilniť postavenie všetkých ľudí a chrániť ich všetkých rovnako, bez ohľadu na pohlavie, rod, vek, zdravotné postihnutie, rasu či etnický pôvod, sexuálnu orientáciu, náboženské vyznanie alebo presvedčenie, a mali by zabezpečiť, aby ľudia najviac postihnutí alebo ohrození energetickou chudobou alebo najviac vystavení jej negatívnym účinkom boli primerane chránení. Okrem toho by členské štáty mali zabezpečiť, aby opatrenia energetickej efektívnosti neprehĺbili žiadnu existujúcu nerovnosť, najmä pokiaľ ide o energetickú chudobu. |
| --- | --- |

(125)

Členské štáty by mali posilniť postavenie všetkých ľudí a chrániť ich všetkých rovnako, bez ohľadu na pohlavie, rod, vek, zdravotné postihnutie, rasu či etnický pôvod, sexuálnu orientáciu, náboženské vyznanie alebo presvedčenie, a mali by zabezpečiť, aby ľudia najviac postihnutí alebo ohrození energetickou chudobou alebo najviac vystavení jej negatívnym účinkom boli primerane chránení. Okrem toho by členské štáty mali zabezpečiť, aby opatrenia energetickej efektívnosti neprehĺbili žiadnu existujúcu nerovnosť, najmä pokiaľ ide o energetickú chudobu.

| (126) | Podľa článku 15 ods. 2 smernice 2012/27/EÚ všetky členské štáty vykonali posúdenie potenciálu energetickej efektívnosti svojej plynárenskej a elektrizačnej infraštruktúry a určili konkrétne opatrenia a investície na zavedenie nákladovo efektívnych zlepšení energetickej efektívnosti v sieťovej infraštruktúre s harmonogramom ich zavedenia. Výsledky uvedených činností predstavujú pevný základ pre uplatňovanie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti v ich rozhodnutiach o plánovaní siete, rozvoji siete a investíciách. |
| --- | --- |

(126)

Podľa článku 15 ods. 2 smernice 2012/27/EÚ všetky členské štáty vykonali posúdenie potenciálu energetickej efektívnosti svojej plynárenskej a elektrizačnej infraštruktúry a určili konkrétne opatrenia a investície na zavedenie nákladovo efektívnych zlepšení energetickej efektívnosti v sieťovej infraštruktúre s harmonogramom ich zavedenia. Výsledky uvedených činností predstavujú pevný základ pre uplatňovanie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti v ich rozhodnutiach o plánovaní siete, rozvoji siete a investíciách.

| (127) | Národné energetické regulačné orgány by mali zaujať integrovaný prístup zahŕňajúci potenciálne úspory v sektoroch dodávky energie a konečnej spotreby. Národné energetické regulačné orgány by bez toho, aby bola dotknutá bezpečnosť dodávok, integrácia trhov a anticipačné investície do sústav na mori potrebných na zavedenie morskej energie z obnoviteľných zdrojov, mali zabezpečiť, aby sa pri plánovaní a rozhodovacích procesoch uplatňovala zásada prvoradosti energetickej efektívnosti a aby sieťové tarify a regulácie pôsobili ako stimul zlepšovania energetickej efektívnosti. Členské štáty by takisto mali zabezpečiť, aby zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti zohľadňovali prevádzkovatelia prenosovej a distribučnej sústavy. Prevádzkovateľom prenosovej a distribučnej sústavy by to pomohlo zvažovať lepšie riešenia energetickej efektívnosti a prírastkové náklady vyplývajúce z obstarávania zdrojov na strane dopytu, ako aj environmentálne a sociálno-ekonomické vplyvy rozmanitých sieťových investícií a operačných plánov. Takáto koncepcia si vyžaduje prechod z úzkeho hľadiska hospodárskej efektívnosti na hľadisko maximalizovanej sociálnej starostlivosti. Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala uplatňovať predovšetkým pri vytváraní scenárov rozširovania energetickej infraštruktúry, kde by sa riešenia na strane dopytu mohli zvažovať ako realizovateľné alternatívy a mali by byť náležite posúdené, a táto zásada by sa mala stať neoddeliteľnou súčasťou posudzovania projektov plánovania sietí. Jej uplatňovanie by mali podrobne kontrolovať národné regulačné orgány. |
| --- | --- |

(127)

Národné energetické regulačné orgány by mali zaujať integrovaný prístup zahŕňajúci potenciálne úspory v sektoroch dodávky energie a konečnej spotreby. Národné energetické regulačné orgány by bez toho, aby bola dotknutá bezpečnosť dodávok, integrácia trhov a anticipačné investície do sústav na mori potrebných na zavedenie morskej energie z obnoviteľných zdrojov, mali zabezpečiť, aby sa pri plánovaní a rozhodovacích procesoch uplatňovala zásada prvoradosti energetickej efektívnosti a aby sieťové tarify a regulácie pôsobili ako stimul zlepšovania energetickej efektívnosti. Členské štáty by takisto mali zabezpečiť, aby zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti zohľadňovali prevádzkovatelia prenosovej a distribučnej sústavy. Prevádzkovateľom prenosovej a distribučnej sústavy by to pomohlo zvažovať lepšie riešenia energetickej efektívnosti a prírastkové náklady vyplývajúce z obstarávania zdrojov na strane dopytu, ako aj environmentálne a sociálno-ekonomické vplyvy rozmanitých sieťových investícií a operačných plánov. Takáto koncepcia si vyžaduje prechod z úzkeho hľadiska hospodárskej efektívnosti na hľadisko maximalizovanej sociálnej starostlivosti. Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti by sa mala uplatňovať predovšetkým pri vytváraní scenárov rozširovania energetickej infraštruktúry, kde by sa riešenia na strane dopytu mohli zvažovať ako realizovateľné alternatívy a mali by byť náležite posúdené, a táto zásada by sa mala stať neoddeliteľnou súčasťou posudzovania projektov plánovania sietí. Jej uplatňovanie by mali podrobne kontrolovať národné regulačné orgány.

| (128) | Na zabezpečenie účinného a včasného vykonávania tejto smernice by mal byť k dispozícii dostatočný počet spoľahlivých odborníkov pôsobiacich v oblasti energetickej efektívnosti, napríklad pokiaľ ide o súlad s požiadavkami na energetické audity a vykonávanie povinných schém energetickej efektívnosti. Členské štáty by preto mali zavádzať certifikačné systémy alebo rovnocenné systémy kvalifikácie, alebo oboje, a vhodné systémy odbornej prípravy pre poskytovateľov energetických služieb, energetických auditov a ďalších opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi, poskytovateľmi odbornej prípravy a inými relevantnými zainteresovanými stranami. Tieto systémy by sa mali posudzovať každé štyri roky počnúc decembrom 2024 a v prípade potreby by sa mali aktualizovať, aby sa zaručila potrebná úroveň kompetencie poskytovateľov energetických služieb, energetických audítorov, manažérov v oblasti energetiky a inštalatérov prvkov budov. |
| --- | --- |

(128)

Na zabezpečenie účinného a včasného vykonávania tejto smernice by mal byť k dispozícii dostatočný počet spoľahlivých odborníkov pôsobiacich v oblasti energetickej efektívnosti, napríklad pokiaľ ide o súlad s požiadavkami na energetické audity a vykonávanie povinných schém energetickej efektívnosti. Členské štáty by preto mali zavádzať certifikačné systémy alebo rovnocenné systémy kvalifikácie, alebo oboje, a vhodné systémy odbornej prípravy pre poskytovateľov energetických služieb, energetických auditov a ďalších opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi, poskytovateľmi odbornej prípravy a inými relevantnými zainteresovanými stranami. Tieto systémy by sa mali posudzovať každé štyri roky počnúc decembrom 2024 a v prípade potreby by sa mali aktualizovať, aby sa zaručila potrebná úroveň kompetencie poskytovateľov energetických služieb, energetických audítorov, manažérov v oblasti energetiky a inštalatérov prvkov budov.

| (129) | Je potrebné pokračovať v rozvoji trhu s energetickými službami s cieľom zaistiť dostupnosť dopytu a ponuky energetických služieb. Transparentnosť, napríklad pomocou zoznamov certifikovaných poskytovateľov energetických služieb, a dostupné vzorové zmluvy, výmena najlepších postupov a usmernení výrazne prispievajú k zavádzaniu energetických služieb a zmlúv o energetickej efektívnosti a tiež môžu pomôcť stimulovať dopyt a zvýšiť dôveru v poskytovateľov energetických služieb. V zmluve o energetickej efektívnosti sa príjemca energetických služieb vyhne investičným nákladom tým, že použije časť finančnej hodnoty úspor energie na úplné alebo čiastočné splatenie investícií uskutočnených treťou stranou. Táto skutočnosť môže pomôcť prilákať súkromný kapitál, ktorý je kľúčovým predpokladom toho, aby sa zvýšila miera obnovy budov v Únii, dostali sa na trh odborné znalosti a vytvárali inovačné obchodné modely. Preto by sa malo vyžadovať, aby sa pri nebytových budovách s úžitkovou podlahovou plochou nad 750 m2 posudzovala realizovateľnosť využitia zmlúv o energetickej efektívnosti na účely obnovy. Týmto krokom sa zvýši dôvera v spoločnosti poskytujúce energetické služby a vytvoria sa podmienky na intenzívnejšiu realizáciu takýchto projektov v budúcnosti. |
| --- | --- |

(129)

Je potrebné pokračovať v rozvoji trhu s energetickými službami s cieľom zaistiť dostupnosť dopytu a ponuky energetických služieb. Transparentnosť, napríklad pomocou zoznamov certifikovaných poskytovateľov energetických služieb, a dostupné vzorové zmluvy, výmena najlepších postupov a usmernení výrazne prispievajú k zavádzaniu energetických služieb a zmlúv o energetickej efektívnosti a tiež môžu pomôcť stimulovať dopyt a zvýšiť dôveru v poskytovateľov energetických služieb. V zmluve o energetickej efektívnosti sa príjemca energetických služieb vyhne investičným nákladom tým, že použije časť finančnej hodnoty úspor energie na úplné alebo čiastočné splatenie investícií uskutočnených treťou stranou. Táto skutočnosť môže pomôcť prilákať súkromný kapitál, ktorý je kľúčovým predpokladom toho, aby sa zvýšila miera obnovy budov v Únii, dostali sa na trh odborné znalosti a vytvárali inovačné obchodné modely. Preto by sa malo vyžadovať, aby sa pri nebytových budovách s úžitkovou podlahovou plochou nad 750 m2 posudzovala realizovateľnosť využitia zmlúv o energetickej efektívnosti na účely obnovy. Týmto krokom sa zvýši dôvera v spoločnosti poskytujúce energetické služby a vytvoria sa podmienky na intenzívnejšiu realizáciu takýchto projektov v budúcnosti.

| (130) | Vzhľadom na ambiciózne ciele obnovy v nasledujúcom desaťročí v kontexte Vlny obnovy je potrebné zintenzívniť úlohu nezávislých trhových sprostredkovateľov vrátane jednotných kontaktných miest alebo podobných podporných mechanizmov s cieľom stimulovať vývoj trhu na stranách dopytu a dodávky a podporovať uzatváranie zmlúv o energetickej efektívnosti pri obnove súkromných aj verejných budov. Miestne energetické agentúry by mohli v tomto ohľade zohrávať kľúčovú úlohu, pričom by určovali možných sprostredkovateľov alebo jednotné kontaktné miesta a pomáhali by pri ich zriaďovaní. Táto smernica by mala pomôcť zlepšiť dostupnosť výrobkov, služieb a poradenstva, a to aj podporou potenciálu podnikateľov vyplniť medzery na trhu a poskytnúť inovatívne spôsoby na zlepšenie energetickej efektívnosti pri súčasnom zabezpečení dodržiavania zásady nediskriminácie. |
| --- | --- |

(130)

Vzhľadom na ambiciózne ciele obnovy v nasledujúcom desaťročí v kontexte Vlny obnovy je potrebné zintenzívniť úlohu nezávislých trhových sprostredkovateľov vrátane jednotných kontaktných miest alebo podobných podporných mechanizmov s cieľom stimulovať vývoj trhu na stranách dopytu a dodávky a podporovať uzatváranie zmlúv o energetickej efektívnosti pri obnove súkromných aj verejných budov. Miestne energetické agentúry by mohli v tomto ohľade zohrávať kľúčovú úlohu, pričom by určovali možných sprostredkovateľov alebo jednotné kontaktné miesta a pomáhali by pri ich zriaďovaní. Táto smernica by mala pomôcť zlepšiť dostupnosť výrobkov, služieb a poradenstva, a to aj podporou potenciálu podnikateľov vyplniť medzery na trhu a poskytnúť inovatívne spôsoby na zlepšenie energetickej efektívnosti pri súčasnom zabezpečení dodržiavania zásady nediskriminácie.

| (131) | Vo viacerých členských štátoch ešte stále existujú výrazné prekážky pre zmluvy o energetickej efektívnosti, a to z dôvodu pretrvávajúcich regulačných a neregulačných prekážok. Preto je potrebné riešiť nejednoznačnosť v národných legislatívnych rámcoch, nedostatok odborných znalostí, predovšetkým vzhľadom na postupy zadávania zákaziek, a konkurenčné úvery a granty. |
| --- | --- |

(131)

Vo viacerých členských štátoch ešte stále existujú výrazné prekážky pre zmluvy o energetickej efektívnosti, a to z dôvodu pretrvávajúcich regulačných a neregulačných prekážok. Preto je potrebné riešiť nejednoznačnosť v národných legislatívnych rámcoch, nedostatok odborných znalostí, predovšetkým vzhľadom na postupy zadávania zákaziek, a konkurenčné úvery a granty.

| (132) | Členské štáty by mali naďalej podporovať verejný sektor pri zavádzaní zmlúv o energetickej efektívnosti a poskytovať modelové zmluvy, v ktorých sú zohľadnené dostupné európske alebo medzinárodné normy, usmernenia k zadávaniu zákaziek, ako aj príručka o štatistickom spracovaní zmlúv o energetickej efektívnosti, ktorú v máji 2018 uverejnil Eurostat a Európska investičná banka (ďalej len „EIB“) a ktorej predmetom je zaobchádzanie so zmluvami o energetickej efektívnosti v účtoch verejnej správy, ktoré priniesli možnosti riešenia pretrvávajúcich regulačných prekážok týmto zmluvám v členských štátoch. |
| --- | --- |

(132)

Členské štáty by mali naďalej podporovať verejný sektor pri zavádzaní zmlúv o energetickej efektívnosti a poskytovať modelové zmluvy, v ktorých sú zohľadnené dostupné európske alebo medzinárodné normy, usmernenia k zadávaniu zákaziek, ako aj príručka o štatistickom spracovaní zmlúv o energetickej efektívnosti, ktorú v máji 2018 uverejnil Eurostat a Európska investičná banka (ďalej len „EIB“) a ktorej predmetom je zaobchádzanie so zmluvami o energetickej efektívnosti v účtoch verejnej správy, ktoré priniesli možnosti riešenia pretrvávajúcich regulačných prekážok týmto zmluvám v členských štátoch.

| (133) | Členské štáty prijali opatrenia na zistenie a riešenie regulačných a neregulačných prekážok. Je však potrebné zvýšiť úsilie a odstrániť regulačné a neregulačné prekážky využívania zmlúv o energetickej efektívnosti a dohôd o financovaní treťou stranou, ktoré pomáhajú dosahovať úspory energie. Tieto prekážky zahŕňajú aj účtovné pravidlá a postupy, ktoré bránia tomu, aby sa kapitálové investície a ročné finančné úspory vyplývajúce z opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti primerane odzrkadľovali v účtovníctve počas celého životného cyklu investície. |
| --- | --- |

(133)

Členské štáty prijali opatrenia na zistenie a riešenie regulačných a neregulačných prekážok. Je však potrebné zvýšiť úsilie a odstrániť regulačné a neregulačné prekážky využívania zmlúv o energetickej efektívnosti a dohôd o financovaní treťou stranou, ktoré pomáhajú dosahovať úspory energie. Tieto prekážky zahŕňajú aj účtovné pravidlá a postupy, ktoré bránia tomu, aby sa kapitálové investície a ročné finančné úspory vyplývajúce z opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti primerane odzrkadľovali v účtovníctve počas celého životného cyklu investície.

| (134) | Členské štáty využili národné akčné plány energetickej efektívnosti z rokov 2014 a 2017 pri nahlasovaní pokroku v odstraňovaní regulačných a neregulačných prekážok energetickej efektívnosti, pokiaľ ide o rozdielnosť motivácie vlastníkov a nájomníkov alebo vlastníkov budovy alebo jednotiek budovy. Členské štáty by mali svoju prácu naďalej zameriavať týmto smerom a využívať potenciál energetickej efektívnosti v súvislosti so štatistikami Eurostatu za rok 2016, najmä vzhľadom na skutočnosť, že viac než štyria z desiatich Európanov žijú v bytoch a viac než traja z desiatich Európanov sú nájomníkmi. |
| --- | --- |

(134)

Členské štáty využili národné akčné plány energetickej efektívnosti z rokov 2014 a 2017 pri nahlasovaní pokroku v odstraňovaní regulačných a neregulačných prekážok energetickej efektívnosti, pokiaľ ide o rozdielnosť motivácie vlastníkov a nájomníkov alebo vlastníkov budovy alebo jednotiek budovy. Členské štáty by mali svoju prácu naďalej zameriavať týmto smerom a využívať potenciál energetickej efektívnosti v súvislosti so štatistikami Eurostatu za rok 2016, najmä vzhľadom na skutočnosť, že viac než štyria z desiatich Európanov žijú v bytoch a viac než traja z desiatich Európanov sú nájomníkmi.

| (135) | Členské štáty vrátane regionálnych a miestnych orgánov by sa mali nabádať na plné využívanie európskych fondov dostupných vo viacročnom finančnom rámci na roky 2021 až 2027 stanovenom v nariadení Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 (29), Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (30), ako aj finančných nástrojov a technickej pomoci dostupných v rámci Programu InvestEU zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 (31) s cieľom podnietiť súkromné a verejné investície do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti. Investície do energetickej efektívnosti majú potenciál prispievať k hospodárskemu rastu, zamestnanosti, inováciám a znižovaniu energetickej chudoby v domácnostiach, a preto pozitívne prispievajú k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti i zelenej obnove. Potenciálne oblasti financovania zahŕňajú opatrenia energetickej efektívnosti vo verejných budovách a budovách na bývanie a poskytujú nové zručnosti prostredníctvom rozvoja odbornej prípravy, rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručnosti odborníkov, najmä pokiaľ ide o pracovné miesta súvisiace s obnovou budov, s cieľom podporiť zamestnanosť v oblasti energetickej efektívnosti. Komisia zabezpečí synergické účinky rôznych nástrojov financovania, predovšetkým finančných zdrojov v zdieľanom riadení a v priamom riadení, akými sú centrálne riadené programy Horizont Európa a LIFE, ako aj grantov, úverov a technickej pomoci na maximalizovanie ich pákového efektu na súkromné financovanie a ich vplyvu na dosahovanie cieľov politiky v oblasti energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(135)

Členské štáty vrátane regionálnych a miestnych orgánov by sa mali nabádať na plné využívanie európskych fondov dostupných vo viacročnom finančnom rámci na roky 2021 až 2027 stanovenom v nariadení Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 (29), Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 (30), ako aj finančných nástrojov a technickej pomoci dostupných v rámci Programu InvestEU zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 (31) s cieľom podnietiť súkromné a verejné investície do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti. Investície do energetickej efektívnosti majú potenciál prispievať k hospodárskemu rastu, zamestnanosti, inováciám a znižovaniu energetickej chudoby v domácnostiach, a preto pozitívne prispievajú k hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti i zelenej obnove. Potenciálne oblasti financovania zahŕňajú opatrenia energetickej efektívnosti vo verejných budovách a budovách na bývanie a poskytujú nové zručnosti prostredníctvom rozvoja odbornej prípravy, rekvalifikácie a zvyšovania úrovne zručnosti odborníkov, najmä pokiaľ ide o pracovné miesta súvisiace s obnovou budov, s cieľom podporiť zamestnanosť v oblasti energetickej efektívnosti. Komisia zabezpečí synergické účinky rôznych nástrojov financovania, predovšetkým finančných zdrojov v zdieľanom riadení a v priamom riadení, akými sú centrálne riadené programy Horizont Európa a LIFE, ako aj grantov, úverov a technickej pomoci na maximalizovanie ich pákového efektu na súkromné financovanie a ich vplyvu na dosahovanie cieľov politiky v oblasti energetickej efektívnosti.

| (136) | Členské štáty by mali podporovať využívanie nástrojov financovania na podporu cieľov tejto smernice. Takéto nástroje financovania by mohli zahŕňať finančné príspevky a pokuty za porušenia určitých ustanovení tejto smernice, zdroje pridelené na energetickú efektívnosť podľa článku 10 ods. 3 smernice 2003/87/ES a zdroje pridelené na energetickú efektívnosť v európskych fondoch a programoch a špecializovaných európskych finančných nástrojoch, ako Európsky fond energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

(136)

Členské štáty by mali podporovať využívanie nástrojov financovania na podporu cieľov tejto smernice. Takéto nástroje financovania by mohli zahŕňať finančné príspevky a pokuty za porušenia určitých ustanovení tejto smernice, zdroje pridelené na energetickú efektívnosť podľa článku 10 ods. 3 smernice 2003/87/ES a zdroje pridelené na energetickú efektívnosť v európskych fondoch a programoch a špecializovaných európskych finančných nástrojoch, ako Európsky fond energetickej efektívnosti.

| (137) | Nástroje financovania by mohli byť v príslušných prípadoch založené na zdrojoch pridelených na energetickú efektívnosť z dlhopisov na projekty Únie, zdrojoch pridelených na energetickú efektívnosť z EIB a ďalších európskych finančných inštitúcií, predovšetkým Európskej banky pre obnovu a rozvoj (ďalej len „EBOR“) a Rozvojovej banky Rady Európy, zdrojoch získaných z finančných inštitúcií pomocou finančnej páky, vnútroštátnych zdrojov, a to aj vytvorením regulačných a fiškálnych rámcov na podporu realizácie iniciatív a programov v oblasti energetickej efektívnosti, a príjmoch z ročných pridelených emisných kvót podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (32). |
| --- | --- |

(137)

Nástroje financovania by mohli byť v príslušných prípadoch založené na zdrojoch pridelených na energetickú efektívnosť z dlhopisov na projekty Únie, zdrojoch pridelených na energetickú efektívnosť z EIB a ďalších európskych finančných inštitúcií, predovšetkým Európskej banky pre obnovu a rozvoj (ďalej len „EBOR“) a Rozvojovej banky Rady Európy, zdrojoch získaných z finančných inštitúcií pomocou finančnej páky, vnútroštátnych zdrojov, a to aj vytvorením regulačných a fiškálnych rámcov na podporu realizácie iniciatív a programov v oblasti energetickej efektívnosti, a príjmoch z ročných pridelených emisných kvót podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES (32).

| (138) | Nástroje financovania by mohli predovšetkým využívať príspevky, zdroje a príjmy z týchto zdrojov na umožnenie a podporu súkromných kapitálových investícií, pričom sa opierajú najmä o inštitucionálnych investorov, s tým, že sa pri poskytovaní finančných prostriedkov používajú kritériá na zabezpečenie dosiahnutia environmentálnych aj sociálnych cieľov; využívať inovatívne finančné mechanizmy vrátane záruk na úvery pre súkromný kapitál, záruk na úvery na podporu uzatvárania zmlúv o energetickej efektívnosti, grantov, zvýhodnených pôžičiek a špecializovaných úverových liniek, systémov financovania treťou stranou, ktoré znižujú mieru rizika v súvislosti s projektmi energetickej efektívnosti a umožňujú nákladovo efektívnu obnovu aj v prípade domácností s nízkymi a strednými príjmami; byť napojené na programy alebo agentúry, ktoré zlučujú projekty zamerané na úsporu energie a posudzujú ich kvalitu, poskytujú technickú pomoc, podporujú trh s energetickými službami a pomáhajú vytvárať dopyt spotrebiteľov po týchto službách. |
| --- | --- |

(138)

Nástroje financovania by mohli predovšetkým využívať príspevky, zdroje a príjmy z týchto zdrojov na umožnenie a podporu súkromných kapitálových investícií, pričom sa opierajú najmä o inštitucionálnych investorov, s tým, že sa pri poskytovaní finančných prostriedkov používajú kritériá na zabezpečenie dosiahnutia environmentálnych aj sociálnych cieľov; využívať inovatívne finančné mechanizmy vrátane záruk na úvery pre súkromný kapitál, záruk na úvery na podporu uzatvárania zmlúv o energetickej efektívnosti, grantov, zvýhodnených pôžičiek a špecializovaných úverových liniek, systémov financovania treťou stranou, ktoré znižujú mieru rizika v súvislosti s projektmi energetickej efektívnosti a umožňujú nákladovo efektívnu obnovu aj v prípade domácností s nízkymi a strednými príjmami; byť napojené na programy alebo agentúry, ktoré zlučujú projekty zamerané na úsporu energie a posudzujú ich kvalitu, poskytujú technickú pomoc, podporujú trh s energetickými službami a pomáhajú vytvárať dopyt spotrebiteľov po týchto službách.

| (139) | Nástroje financovania by mohli takisto poskytovať náležité zdroje na podporu programov odbornej prípravy a certifikácie, ktoré slúžia na zlepšovanie a akreditáciu zručností v oblasti energetickej efektívnosti, poskytovať zdroje na výskum a predvádzanie a urýchlenie zavádzania malých technológií a mikrotechnológií pri výrobe energie a optimalizácii pripojenia týchto zariadení do sústavy, byť napojené na programy, v rámci ktorých sa vykonáva činnosť na podporu energetickej hospodárnosti vo všetkých obydliach v záujme predchádzania energetickej chudobe a podnecovania majiteľov prenajímaných obydlí, aby sa usilovali dosiahnuť čo najvyššiu energetickú hospodárnosť týchto obydlí, a poskytovať náležité zdroje na podporu sociálneho dialógu a určovania noriem v záujme zlepšenia energetickej efektívnosti a zabezpečenia dobrých pracovných podmienok a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. |
| --- | --- |

(139)

Nástroje financovania by mohli takisto poskytovať náležité zdroje na podporu programov odbornej prípravy a certifikácie, ktoré slúžia na zlepšovanie a akreditáciu zručností v oblasti energetickej efektívnosti, poskytovať zdroje na výskum a predvádzanie a urýchlenie zavádzania malých technológií a mikrotechnológií pri výrobe energie a optimalizácii pripojenia týchto zariadení do sústavy, byť napojené na programy, v rámci ktorých sa vykonáva činnosť na podporu energetickej hospodárnosti vo všetkých obydliach v záujme predchádzania energetickej chudobe a podnecovania majiteľov prenajímaných obydlí, aby sa usilovali dosiahnuť čo najvyššiu energetickú hospodárnosť týchto obydlí, a poskytovať náležité zdroje na podporu sociálneho dialógu a určovania noriem v záujme zlepšenia energetickej efektívnosti a zabezpečenia dobrých pracovných podmienok a bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci.

| (140) | Dostupné programy financovania, finančné nástroje Únie a jej inovatívne mechanizmy financovania by sa mali používať na reálne plnenie cieľa, ktorým je zvyšovanie energetickej hospodárnosti budov verejných subjektov. Členské štáty môžu v tomto ohľade používať svoje príjmy z ročných pridelených emisných kvót podľa rozhodnutia č. 406/2009/ES na rozvoj takýchto mechanizmov na dobrovoľnom základe a pri zohľadnení vnútroštátnych rozpočtových pravidiel. Komisia a členské štáty by mali regionálnym a miestnym orgánom verejnej správy poskytovať primerané informácie o takýchto programoch financovania, finančných nástrojoch Únie a jej inovatívnych mechanizmoch financovania. |
| --- | --- |

(140)

Dostupné programy financovania, finančné nástroje Únie a jej inovatívne mechanizmy financovania by sa mali používať na reálne plnenie cieľa, ktorým je zvyšovanie energetickej hospodárnosti budov verejných subjektov. Členské štáty môžu v tomto ohľade používať svoje príjmy z ročných pridelených emisných kvót podľa rozhodnutia č. 406/2009/ES na rozvoj takýchto mechanizmov na dobrovoľnom základe a pri zohľadnení vnútroštátnych rozpočtových pravidiel. Komisia a členské štáty by mali regionálnym a miestnym orgánom verejnej správy poskytovať primerané informácie o takýchto programoch financovania, finančných nástrojoch Únie a jej inovatívnych mechanizmoch financovania.

| (141) | Pri plnení cieľa energetickej efektívnosti by Komisia mala monitorovať vplyv relevantných opatrení na smernicu 2003/87/ES s cieľom uchovať stimuly v rámci systému EU ETS, ktorými sa odmeňujú nízkouhlíkové investície, a pripraviť odvetvia EU ETS na budúce potrebné inovácie. Bude potrebné monitorovať vplyv na tie priemyselné odvetvia, ktoré čelia vysokému riziku úniku uhlíka, ako sa uvádza v prílohe k rozhodnutiu Komisie 2014/746/EÚ (33), s cieľom zabezpečiť, aby táto smernica podporila rozvoj týchto odvetví, a nie aby mu bránila. |
| --- | --- |

(141)

Pri plnení cieľa energetickej efektívnosti by Komisia mala monitorovať vplyv relevantných opatrení na smernicu 2003/87/ES s cieľom uchovať stimuly v rámci systému EU ETS, ktorými sa odmeňujú nízkouhlíkové investície, a pripraviť odvetvia EU ETS na budúce potrebné inovácie. Bude potrebné monitorovať vplyv na tie priemyselné odvetvia, ktoré čelia vysokému riziku úniku uhlíka, ako sa uvádza v prílohe k rozhodnutiu Komisie 2014/746/EÚ (33), s cieľom zabezpečiť, aby táto smernica podporila rozvoj týchto odvetví, a nie aby mu bránila.

| (142) | Opatrenia členských štátov by mali byť podporené dobre navrhnutými a účinnými finančnými nástrojmi Únie v rámci Programu InvestEU a financovaním zo strany EIB a EBOR, ktoré by mali podporovať investície do energetickej efektívnosti vo všetkých článkoch energetického reťazca a uplatňovať komplexnú analýzu nákladov a prínosov s modelom diferencovaných diskontných sadzieb. Finančná podpora by sa mala zameriavať na nákladovo efektívne metódy na zvýšenie energetickej efektívnosti, čo by viedlo k zníženiu spotreby energie. EIB a EBOR by spolu s národnými podpornými bankami mali navrhovať, vytvárať a financovať programy a projekty určené pre oblasť efektívnosti, a to aj pre energeticky chudobné domácnosti. |
| --- | --- |

(142)

Opatrenia členských štátov by mali byť podporené dobre navrhnutými a účinnými finančnými nástrojmi Únie v rámci Programu InvestEU a financovaním zo strany EIB a EBOR, ktoré by mali podporovať investície do energetickej efektívnosti vo všetkých článkoch energetického reťazca a uplatňovať komplexnú analýzu nákladov a prínosov s modelom diferencovaných diskontných sadzieb. Finančná podpora by sa mala zameriavať na nákladovo efektívne metódy na zvýšenie energetickej efektívnosti, čo by viedlo k zníženiu spotreby energie. EIB a EBOR by spolu s národnými podpornými bankami mali navrhovať, vytvárať a financovať programy a projekty určené pre oblasť efektívnosti, a to aj pre energeticky chudobné domácnosti.

| (143) | Medziodvetvové právne predpisy predstavujú solídny základ ochrany spotrebiteľa pri širokej palete súčasných energetických služieb a je pravdepodobné, že sa budú ďalej vyvíjať. Napriek tomu by sa mali jednoznačne stanoviť určité základné zmluvné práva spotrebiteľov. Spotrebiteľom by sa mali poskytovať jednoduché a jednoznačné informácie o ich právach v súvislosti s odvetvím energetiky. |
| --- | --- |

(143)

Medziodvetvové právne predpisy predstavujú solídny základ ochrany spotrebiteľa pri širokej palete súčasných energetických služieb a je pravdepodobné, že sa budú ďalej vyvíjať. Napriek tomu by sa mali jednoznačne stanoviť určité základné zmluvné práva spotrebiteľov. Spotrebiteľom by sa mali poskytovať jednoduché a jednoznačné informácie o ich právach v súvislosti s odvetvím energetiky.

| (144) | Aby sa dala vyhodnotiť účinnosť tejto smernice, mala by sa stanoviť požiadavka uskutočniť celkové preskúmanie tejto smernice a predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade do 28. februára 2027. Uvedené preskúmanie by malo umožniť potrebné zosúladenie, pričom by sa mal zohľadniť aj hospodársky vývoj a vývoj v oblasti inovácií. |
| --- | --- |

(144)

Aby sa dala vyhodnotiť účinnosť tejto smernice, mala by sa stanoviť požiadavka uskutočniť celkové preskúmanie tejto smernice a predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade do 28. februára 2027. Uvedené preskúmanie by malo umožniť potrebné zosúladenie, pričom by sa mal zohľadniť aj hospodársky vývoj a vývoj v oblasti inovácií.

| (145) | Miestne a regionálne orgány by mali mať vedúcu úlohu pri vývoji a navrhovaní, vykonávaní a hodnotení opatrení stanovených v tejto smernici, aby mohli vhodne reagovať na osobitosti svojich vlastných klimatických podmienok, kultúry a spoločnosti. |
| --- | --- |

(145)

Miestne a regionálne orgány by mali mať vedúcu úlohu pri vývoji a navrhovaní, vykonávaní a hodnotení opatrení stanovených v tejto smernici, aby mohli vhodne reagovať na osobitosti svojich vlastných klimatických podmienok, kultúry a spoločnosti.

| (146) | Vzhľadom na technologický pokrok a rastúci podiel obnoviteľných zdrojov energie v sektore výroby elektriny by sa mal prehodnotiť predvolený koeficient úspor elektriny v kWh, aby odrážal zmeny faktora primárnej energie pre elektrinu a iné nosiče energie. Metodika výpočtu je v súlade s energetickými bilanciami a definíciami Eurostatu, s výnimkou metódy prideľovania vstupujúceho paliva použitého na teplo a elektrinu v zariadeniach na kombinovanú výrobu tepla a elektriny, v prípade ktorých sa účinnosť referenčného systému potrebná na prideľovanie spotreby paliva zosúladila s údajmi Eurostatu za roky 2015 a 2020. Výpočty faktora primárnej energie pre elektrinu, v ktorých je premietnutý energetický mix, vychádzajú z priemerných ročných hodnôt. Na výrobu elektriny a tepla z jadrovej energie sa uplatňuje výpočtová metóda „fyzického energetického obsahu“ a na výrobu elektriny a tepla z fosílnych palív a biomasy sa uplatňuje metóda „účinnosti technickej premeny“. V prípade energie z nepalivových obnoviteľných zdrojov je metódou priamy ekvivalent vychádzajúci z prístupu založeného na „celkovej primárnej energii“. Na výpočet podielu primárnej energie pre elektrinu v kombinovanej výrobe sa používa metóda stanovená v tejto smernici. Namiesto marginálnej pozície na trhu sa používa priemerná. V prípade nepalivových obnoviteľných zdrojov energie sa predpokladá účinnosť premeny 100 %, v prípade geotermálnych elektrární 10 % a v prípade jadrových elektrární 33 %. Celková účinnosť kombinovanej výroby sa počíta na základe najnovších údajov Eurostatu. Zohľadňujú sa konverzné, prenosové a distribučné straty. Distribučné straty u iných nosičov energie ako elektriny sa vo výpočtoch nezohľadňujú z dôvodu nedostatku spoľahlivých údajov a zložitosti výpočtu. Pokiaľ ide o vymedzenie systému, hodnota faktora primárnej energie je 1 pre všetky zdroje energie. Zvolený koeficient faktora primárnej energie pre elektrinu je priemer hodnôt za roky 2024 a 2025, keďže faktor primárnej energie orientovaný do budúcnosti je vhodnejším ukazovateľom ako historický ukazovateľ. Analýza zahŕňa členské štáty a Nórsko. Súbor údajov pre Nórsko je založený na údajoch ENTSO-E. |
| --- | --- |

(146)

Vzhľadom na technologický pokrok a rastúci podiel obnoviteľných zdrojov energie v sektore výroby elektriny by sa mal prehodnotiť predvolený koeficient úspor elektriny v kWh, aby odrážal zmeny faktora primárnej energie pre elektrinu a iné nosiče energie. Metodika výpočtu je v súlade s energetickými bilanciami a definíciami Eurostatu, s výnimkou metódy prideľovania vstupujúceho paliva použitého na teplo a elektrinu v zariadeniach na kombinovanú výrobu tepla a elektriny, v prípade ktorých sa účinnosť referenčného systému potrebná na prideľovanie spotreby paliva zosúladila s údajmi Eurostatu za roky 2015 a 2020. Výpočty faktora primárnej energie pre elektrinu, v ktorých je premietnutý energetický mix, vychádzajú z priemerných ročných hodnôt. Na výrobu elektriny a tepla z jadrovej energie sa uplatňuje výpočtová metóda „fyzického energetického obsahu“ a na výrobu elektriny a tepla z fosílnych palív a biomasy sa uplatňuje metóda „účinnosti technickej premeny“. V prípade energie z nepalivových obnoviteľných zdrojov je metódou priamy ekvivalent vychádzajúci z prístupu založeného na „celkovej primárnej energii“. Na výpočet podielu primárnej energie pre elektrinu v kombinovanej výrobe sa používa metóda stanovená v tejto smernici. Namiesto marginálnej pozície na trhu sa používa priemerná. V prípade nepalivových obnoviteľných zdrojov energie sa predpokladá účinnosť premeny 100 %, v prípade geotermálnych elektrární 10 % a v prípade jadrových elektrární 33 %. Celková účinnosť kombinovanej výroby sa počíta na základe najnovších údajov Eurostatu. Zohľadňujú sa konverzné, prenosové a distribučné straty. Distribučné straty u iných nosičov energie ako elektriny sa vo výpočtoch nezohľadňujú z dôvodu nedostatku spoľahlivých údajov a zložitosti výpočtu. Pokiaľ ide o vymedzenie systému, hodnota faktora primárnej energie je 1 pre všetky zdroje energie. Zvolený koeficient faktora primárnej energie pre elektrinu je priemer hodnôt za roky 2024 a 2025, keďže faktor primárnej energie orientovaný do budúcnosti je vhodnejším ukazovateľom ako historický ukazovateľ. Analýza zahŕňa členské štáty a Nórsko. Súbor údajov pre Nórsko je založený na údajoch ENTSO-E.

| (147) | Úspory energie vyplývajúce z vykonávania práva Únie by sa nemali nárokovať, pokiaľ nevyplývajú z opatrenia, ktoré prekračuje minimálne požiadavky stanovené v predmetnom právnom akte Únie, či už stanovením ambicióznejších požiadaviek na energetickú efektívnosť na úrovni členského štátu alebo intenzívnejším uplatňovaním daného opatrenia. Budovy predstavujú významný potenciál na ďalšie zvyšovanie energetickej efektívnosti a obnova budov je kľúčovým a dlhodobým prvkom pri zvyšovaní úspor energie spojeným s úsporami z rozsahu. Je preto potrebné objasniť, že všetky úspory energie dosiahnuté opatreniami na podporu obnovy existujúcich budov si možno nárokovať za predpokladu, že prevyšujú úspory, ku ktorým by došlo bez prijatia daného politického opatrenia a za predpokladu, že členský štát preukáže, že povinný, zúčastňujúci sa alebo poverený subjekt skutočne prispel k dosiahnutiu nárokovaných úspor energie. |
| --- | --- |

(147)

Úspory energie vyplývajúce z vykonávania práva Únie by sa nemali nárokovať, pokiaľ nevyplývajú z opatrenia, ktoré prekračuje minimálne požiadavky stanovené v predmetnom právnom akte Únie, či už stanovením ambicióznejších požiadaviek na energetickú efektívnosť na úrovni členského štátu alebo intenzívnejším uplatňovaním daného opatrenia. Budovy predstavujú významný potenciál na ďalšie zvyšovanie energetickej efektívnosti a obnova budov je kľúčovým a dlhodobým prvkom pri zvyšovaní úspor energie spojeným s úsporami z rozsahu. Je preto potrebné objasniť, že všetky úspory energie dosiahnuté opatreniami na podporu obnovy existujúcich budov si možno nárokovať za predpokladu, že prevyšujú úspory, ku ktorým by došlo bez prijatia daného politického opatrenia a za predpokladu, že členský štát preukáže, že povinný, zúčastňujúci sa alebo poverený subjekt skutočne prispel k dosiahnutiu nárokovaných úspor energie.

| (148) | V súlade s oznámením Komisie z 25. februára 2015 s názvom „Rámcová stratégia odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy“ a so zásadami lepšej tvorby práva by sa mal klásť väčší dôraz na pravidlá monitorovania a overovania, ktoré sa týkajú vykonávania povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení, vrátane požiadavky kontrolovať štatisticky reprezentatívnu vzorku opatrení. |
| --- | --- |

(148)

V súlade s oznámením Komisie z 25. februára 2015 s názvom „Rámcová stratégia odolnej energetickej únie s výhľadovou politikou v oblasti zmeny klímy“ a so zásadami lepšej tvorby práva by sa mal klásť väčší dôraz na pravidlá monitorovania a overovania, ktoré sa týkajú vykonávania povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych politických opatrení, vrátane požiadavky kontrolovať štatisticky reprezentatívnu vzorku opatrení.

| (149) | Energiou vyrábanou na budovách alebo v nich technológiami na získavanie energie z obnoviteľných zdrojov sa znižuje množstvo energie dodávanej z fosílnych palív. Znižovanie spotreby energie a využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v sektore budov sú významnými opatreniami na znižovanie energetickej závislosti Únie, ako aj emisií skleníkových plynov v Únii, najmä vzhľadom na ambiciózne ciele v oblasti klímy a energetiky stanovené do roku 2030, ako aj na globálny záväzok prijatý v kontexte Parížskej dohody. Na účely svojej povinnosti kumulatívnych úspor energie môžu členské štáty s cieľom splniť svoje požiadavky úspor energie v súlade s metodikou výpočtu stanovenou v tejto smernici zohľadniť úspory energie vyplývajúce z politických opatrení na podporu technológií v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Úspory energie v dôsledku politických opatrení týkajúcich sa používania priameho spaľovania fosílnych palív by sa nemali započítavať. |
| --- | --- |

(149)

Energiou vyrábanou na budovách alebo v nich technológiami na získavanie energie z obnoviteľných zdrojov sa znižuje množstvo energie dodávanej z fosílnych palív. Znižovanie spotreby energie a využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v sektore budov sú významnými opatreniami na znižovanie energetickej závislosti Únie, ako aj emisií skleníkových plynov v Únii, najmä vzhľadom na ambiciózne ciele v oblasti klímy a energetiky stanovené do roku 2030, ako aj na globálny záväzok prijatý v kontexte Parížskej dohody. Na účely svojej povinnosti kumulatívnych úspor energie môžu členské štáty s cieľom splniť svoje požiadavky úspor energie v súlade s metodikou výpočtu stanovenou v tejto smernici zohľadniť úspory energie vyplývajúce z politických opatrení na podporu technológií v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Úspory energie v dôsledku politických opatrení týkajúcich sa používania priameho spaľovania fosílnych palív by sa nemali započítavať.

| (150) | Niektoré zo zmien zavedených touto smernicou si môžu vyžadovať následnú zmenu nariadenia (EÚ) 2018/1999, aby sa zabezpečila koherentnosť medzi oboma právnymi aktmi. Nové ustanovenia, predovšetkým ustanovenia týkajúce sa stanovenia národných príspevkov, mechanizmov preklenutia rozdielov a nahlasovacích povinností, by sa mali zjednodušiť a zaviesť do zmenenej verzie uvedeného nariadenia. Vzhľadom na zmeny navrhované v tejto smernici môže existovať potreba preskúmať aj určité ustanovenia nariadenia (EÚ) 2018/1999. Dodatočné požiadavky na nahlasovanie a monitorovanie by nemali viesť k vzniku paralelného systému nahlasovania, ale vzťahoval by sa na ne existujúci rámec monitorovania a nahlasovania podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999. |
| --- | --- |

(150)

Niektoré zo zmien zavedených touto smernicou si môžu vyžadovať následnú zmenu nariadenia (EÚ) 2018/1999, aby sa zabezpečila koherentnosť medzi oboma právnymi aktmi. Nové ustanovenia, predovšetkým ustanovenia týkajúce sa stanovenia národných príspevkov, mechanizmov preklenutia rozdielov a nahlasovacích povinností, by sa mali zjednodušiť a zaviesť do zmenenej verzie uvedeného nariadenia. Vzhľadom na zmeny navrhované v tejto smernici môže existovať potreba preskúmať aj určité ustanovenia nariadenia (EÚ) 2018/1999. Dodatočné požiadavky na nahlasovanie a monitorovanie by nemali viesť k vzniku paralelného systému nahlasovania, ale vzťahoval by sa na ne existujúci rámec monitorovania a nahlasovania podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999.

| (151) | Komisia by na podporu praktického vykonávania tejto smernice na celoštátnej, regionálnej i miestnej úrovni mala aj naďalej podporovať výmenu skúseností z praxe, referenčné porovnávanie, činnosti vytvárania sietí, ako aj inovačné postupy prostredníctvom online platformy. |
| --- | --- |

(151)

Komisia by na podporu praktického vykonávania tejto smernice na celoštátnej, regionálnej i miestnej úrovni mala aj naďalej podporovať výmenu skúseností z praxe, referenčné porovnávanie, činnosti vytvárania sietí, ako aj inovačné postupy prostredníctvom online platformy.

| (152) | Keďže ciele tejto smernice, a to dosiahnuť cieľ energetickej efektívnosti Únie a vytvoriť podmienky na ďalšie zlepšovanie energetickej efektívnosti a dosahovanie klimatickej neutrality, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(152)

Keďže ciele tejto smernice, a to dosiahnuť cieľ energetickej efektívnosti Únie a vytvoriť podmienky na ďalšie zlepšovanie energetickej efektívnosti a dosahovanie klimatickej neutrality, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a dôsledkov činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (153) | S cieľom umožniť prispôsobenie sa technickému pokroku a zmenám v distribúcii zdrojov energie by sa mala Komisii udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o preskúmanie harmonizovaných referenčných hodnôt efektívnosti stanovených na základe tejto smernice, pokiaľ ide o hodnoty, metódy výpočtu, predvolený koeficient primárnej energie a požiadavky v prílohách k tejto smernici a pokiaľ ide o doplnenie tejto smernice stanovením spoločnej schémy Únie na hodnotenie udržateľnosti dátových centier nachádzajúcich sa na jej území. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (34). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. |
| --- | --- |

(153)

S cieľom umožniť prispôsobenie sa technickému pokroku a zmenám v distribúcii zdrojov energie by sa mala Komisii udeliť právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o preskúmanie harmonizovaných referenčných hodnôt efektívnosti stanovených na základe tejto smernice, pokiaľ ide o hodnoty, metódy výpočtu, predvolený koeficient primárnej energie a požiadavky v prílohách k tejto smernici a pokiaľ ide o doplnenie tejto smernice stanovením spoločnej schémy Únie na hodnotenie udržateľnosti dátových centier nachádzajúcich sa na jej území. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (34). Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

| (154) | Nariadenie (EÚ) 2023/955 by sa malo zmeniť s cieľom zohľadniť vymedzenie pojmu energetická chudoba stanovené v tejto smernici. Tým by sa zabezpečila konzistentnosť, súdržnosť, komplementárnosť a synergia medzi rôznymi nástrojmi a financovaním, najmä pokiaľ ide o riešenie problémov domácností postihnutých energetickou chudobou. |
| --- | --- |

(154)

Nariadenie (EÚ) 2023/955 by sa malo zmeniť s cieľom zohľadniť vymedzenie pojmu energetická chudoba stanovené v tejto smernici. Tým by sa zabezpečila konzistentnosť, súdržnosť, komplementárnosť a synergia medzi rôznymi nástrojmi a financovaním, najmä pokiaľ ide o riešenie problémov domácností postihnutých energetickou chudobou.

| (155) | Povinnosť transponovať túto smernicu do vnútroštátneho práva by sa mala obmedziť na tie ustanovenia, ktoré predstavujú podstatnú zmenu v porovnaní s predchádzajúcou smernicou. Povinnosť transponovať ustanovenia, ktoré sa nezmenili, vyplýva z predchádzajúcej smernice. |
| --- | --- |

(155)

Povinnosť transponovať túto smernicu do vnútroštátneho práva by sa mala obmedziť na tie ustanovenia, ktoré predstavujú podstatnú zmenu v porovnaní s predchádzajúcou smernicou. Povinnosť transponovať ustanovenia, ktoré sa nezmenili, vyplýva z predchádzajúcej smernice.

| (156) | Touto smernicou by nemali byť dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu do vnútroštátneho práva smerníc stanovených v časti B prílohy XVI, |
| --- | --- |

(156)

Touto smernicou by nemali byť dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu do vnútroštátneho práva smerníc stanovených v časti B prílohy XVI,

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

KAPITOLA I

PREDMET ÚPRAVY, ROZSAH PÔSOBNOSTI, VYMEDZENIE POJMOV A CIELE ENERGETICKEJ EFEKTÍVNOSTI

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti

1.   Touto smernicou sa stanovuje spoločný rámec opatrení na podporu energetickej efektívnosti v Únii s cieľom zabezpečiť dosiahnutie cieľov energetickej efektívnosti Únie a umožňuje sa ňou ďalšie zlepšovanie energetickej efektívnosti. Cieľom uvedeného spoločného rámca je prispieť k vykonávaniu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (35) a k bezpečnosti dodávok energie v Únii prostredníctvom zníženia jej závislosti od dovozu energie vrátane fosílnych palív.

Táto smernica stanovuje pravidlá navrhnuté na realizáciu energetickej efektívnosti ako priority vo všetkých odvetviach, odstránenie prekážok na trhu s energiou a prekonanie zlyhaní trhu, ktoré bránia efektívnosti pri dodávke, prenose, uskladňovaní a využívaní energie. Takisto stanovuje zavedenie indikatívnych národných príspevkov energetickej efektívnosti do roku 2030.

Táto smernica prispieva k implementácii zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a teda aj k tomu, aby Únia bola inkluzívnou, spravodlivou a prosperujúcou spoločnosťou s moderným konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje.

2.   Požiadavky stanovené v tejto smernici sú minimálnymi požiadavkami a nebránia žiadnemu členskému štátu zachovať alebo zaviesť prísnejšie opatrenia. Takéto opatrenia musia byť v súlade s právom Únie. V prípade, že vnútroštátne právne predpisy stanovujú prísnejšie opatrenia, členské štáty ich oznámia Komisii.

Článok 2

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| 1. | „energia“ sú energetické produkty v zmysle vymedzenia v článku 2 písm. d) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 (36); |
| --- | --- |

1.

„energia“ sú energetické produkty v zmysle vymedzenia v článku 2 písm. d) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 (36);

36

| 2. | „prvoradosť energetickej efektívnosti“ je prvoradosť energetickej efektívnosti v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 18 nariadenia (EÚ) 2018/1999; |
| --- | --- |

2.

„prvoradosť energetickej efektívnosti“ je prvoradosť energetickej efektívnosti v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 18 nariadenia (EÚ) 2018/1999;

| 3. | „energetický systém“ je systém koncipovaný v prvom rade na poskytovanie energetických služieb na nasýtenie dopytu odvetví konečnej spotreby po energii v podobe tepla, paliva a elektriny; |
| --- | --- |

3.

„energetický systém“ je systém koncipovaný v prvom rade na poskytovanie energetických služieb na nasýtenie dopytu odvetví konečnej spotreby po energii v podobe tepla, paliva a elektriny;

| 4. | „efektívnosť systému“ je výber energeticky efektívnych riešení, ak umožňujú aj nákladovo efektívnu cestu dekarbonizácie, dodatočnú flexibilitu a efektívne využívanie zdrojov; |
| --- | --- |

4.

„efektívnosť systému“ je výber energeticky efektívnych riešení, ak umožňujú aj nákladovo efektívnu cestu dekarbonizácie, dodatočnú flexibilitu a efektívne využívanie zdrojov;

| 5. | „primárna energetická spotreba“ alebo „PEC“ je hrubá dostupná energia s výnimkou paliva v palivových nádržiach v medzinárodnej námornej doprave, konečnej neenergetickej spotreby a energie z okolitého prostredia; |
| --- | --- |

5.

„primárna energetická spotreba“ alebo „PEC“ je hrubá dostupná energia s výnimkou paliva v palivových nádržiach v medzinárodnej námornej doprave, konečnej neenergetickej spotreby a energie z okolitého prostredia;

| 6. | „konečná energetická spotreba“ alebo „FEC“ je všetka energia dodaná do priemyslu, do dopravy vrátane spotreby energie v medzinárodnom letectve, do domácností, do verejných a súkromných služieb, do poľnohospodárstva, do lesného hospodárstva, do rybárstva a iným odvetviam konečných spotrebiteľov, pričom sú z nej vylúčené spotreba energie v prípade paliva v palivových nádržiach v medzinárodnej námornej doprave, energia z okolitého prostredia a dodávky do sektora transformácie a do sektora energetiky a straty v dôsledku prenosu a distribúcie v zmysle vymedzenia v prílohe A k nariadeniu (ES) č. 1099/2008; |
| --- | --- |

6.

„konečná energetická spotreba“ alebo „FEC“ je všetka energia dodaná do priemyslu, do dopravy vrátane spotreby energie v medzinárodnom letectve, do domácností, do verejných a súkromných služieb, do poľnohospodárstva, do lesného hospodárstva, do rybárstva a iným odvetviam konečných spotrebiteľov, pričom sú z nej vylúčené spotreba energie v prípade paliva v palivových nádržiach v medzinárodnej námornej doprave, energia z okolitého prostredia a dodávky do sektora transformácie a do sektora energetiky a straty v dôsledku prenosu a distribúcie v zmysle vymedzenia v prílohe A k nariadeniu (ES) č. 1099/2008;

| 7. | „energia z okolitého prostredia“ je energia z okolia v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 2 smernice (EÚ) 2018/2001; |
| --- | --- |

7.

„energia z okolitého prostredia“ je energia z okolia v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 2 smernice (EÚ) 2018/2001;

| 8. | „energetická efektívnosť“ je pomer medzi výstupom výkonu, služby, tovaru alebo energie a energetickým vstupom; |
| --- | --- |

8.

„energetická efektívnosť“ je pomer medzi výstupom výkonu, služby, tovaru alebo energie a energetickým vstupom;

| 9. | „úspory energie“ je množstvo usporenej energie určené meraním alebo odhadom spotreby, alebo obomi, pred a po vykonaní opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti pri zabezpečení normalizácie vonkajších podmienok, ktoré ovplyvňujú spotrebu energie; |
| --- | --- |

9.

„úspory energie“ je množstvo usporenej energie určené meraním alebo odhadom spotreby, alebo obomi, pred a po vykonaní opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti pri zabezpečení normalizácie vonkajších podmienok, ktoré ovplyvňujú spotrebu energie;

| 10. | „zlepšenie energetickej efektívnosti“ je zvýšenie energetickej efektívnosti v dôsledku akýchkoľvek technologických zmien, zmien správania alebo hospodárskych zmien; |
| --- | --- |

10.

„zlepšenie energetickej efektívnosti“ je zvýšenie energetickej efektívnosti v dôsledku akýchkoľvek technologických zmien, zmien správania alebo hospodárskych zmien;

| 11. | „energetická služba“ je hmotný prospech, úžitok alebo statok získaný kombináciou energie s energeticky účinnou technológiou alebo s činnosťou, ktorá môže zahŕňať prevádzku, údržbu a kontrolu potrebnú na dodanie služby, ktorá sa dodáva na základe zmluvy a v dôsledku ktorej za bežných okolností preukázateľne dochádza k overiteľnému a merateľnému alebo odhadnuteľnému zlepšeniu energetickej efektívnosti alebo k úsporám primárnej energie; |
| --- | --- |

11.

„energetická služba“ je hmotný prospech, úžitok alebo statok získaný kombináciou energie s energeticky účinnou technológiou alebo s činnosťou, ktorá môže zahŕňať prevádzku, údržbu a kontrolu potrebnú na dodanie služby, ktorá sa dodáva na základe zmluvy a v dôsledku ktorej za bežných okolností preukázateľne dochádza k overiteľnému a merateľnému alebo odhadnuteľnému zlepšeniu energetickej efektívnosti alebo k úsporám primárnej energie;

| 12. | „verejné subjekty“ sú celoštátne, regionálne alebo miestne orgány a subjekty, ktoré tieto orgány priamo financujú a spravujú, no ktoré nemajú priemyselný ani obchodný charakter; |
| --- | --- |

12.

„verejné subjekty“ sú celoštátne, regionálne alebo miestne orgány a subjekty, ktoré tieto orgány priamo financujú a spravujú, no ktoré nemajú priemyselný ani obchodný charakter;

| 13. | „celková úžitková podlahová plocha“ je podlahová plocha budovy alebo časti budovy, v ktorej sa používa energia na úpravu vnútorného prostredia; |
| --- | --- |

13.

„celková úžitková podlahová plocha“ je podlahová plocha budovy alebo časti budovy, v ktorej sa používa energia na úpravu vnútorného prostredia;

| 14. | „verejní obstarávatelia“ sú verejní obstarávatelia v zmysle vymedzenia v článku 6 ods. 1 smernice 2014/23/EÚ, článku 2 ods. 1 bode 1 smernice 2014/24/EÚ a článku 3 ods. 1 smernice 2014/25/EÚ; |
| --- | --- |

14.

„verejní obstarávatelia“ sú verejní obstarávatelia v zmysle vymedzenia v článku 6 ods. 1 smernice 2014/23/EÚ, článku 2 ods. 1 bode 1 smernice 2014/24/EÚ a článku 3 ods. 1 smernice 2014/25/EÚ;

| 15. | „obstarávatelia“ sú obstarávatelia v zmysle vymedzenia v článku 7 ods. 1 smernice 2014/23/EÚ a článku 4 ods. 1 smernice 2014/25/EÚ; |
| --- | --- |

15.

„obstarávatelia“ sú obstarávatelia v zmysle vymedzenia v článku 7 ods. 1 smernice 2014/23/EÚ a článku 4 ods. 1 smernice 2014/25/EÚ;

| 16. | „systém energetického manažérstva“ je súbor vzájomne súvisiacich alebo vzájomne pôsobiacich prvkov stratégie, ktorým sa stanovuje cieľ energetickej efektívnosti a plán na dosiahnutie tohto cieľa vrátane monitorovania skutočnej spotreby energie, opatrení na zvýšenie energetickej efektívnosti a merania pokroku; |
| --- | --- |

16.

„systém energetického manažérstva“ je súbor vzájomne súvisiacich alebo vzájomne pôsobiacich prvkov stratégie, ktorým sa stanovuje cieľ energetickej efektívnosti a plán na dosiahnutie tohto cieľa vrátane monitorovania skutočnej spotreby energie, opatrení na zvýšenie energetickej efektívnosti a merania pokroku;

| 17. | „európska norma“ je norma prijatá Európskym výborom pre normalizáciu, Európskym výborom pre normalizáciu v elektrotechnike alebo Európskym inštitútom pre telekomunikačné normy, ktorá je sprístupnená na verejné používanie; |
| --- | --- |

17.

„európska norma“ je norma prijatá Európskym výborom pre normalizáciu, Európskym výborom pre normalizáciu v elektrotechnike alebo Európskym inštitútom pre telekomunikačné normy, ktorá je sprístupnená na verejné používanie;

| 18. | „medzinárodná norma“ je norma prijatá Medzinárodnou organizáciou pre normalizáciu, ktorá je sprístupnená na verejné používanie; |
| --- | --- |

18.

„medzinárodná norma“ je norma prijatá Medzinárodnou organizáciou pre normalizáciu, ktorá je sprístupnená na verejné používanie;

| 19. | „povinný subjekt“ je distribútor energie, maloobchodná energetická spoločnosť alebo prevádzkovateľ prenosovej sústavy, ktorí sú viazaní národnými povinnými schémami energetickej efektívnosti uvedenými v článku 9; |
| --- | --- |

19.

„povinný subjekt“ je distribútor energie, maloobchodná energetická spoločnosť alebo prevádzkovateľ prenosovej sústavy, ktorí sú viazaní národnými povinnými schémami energetickej efektívnosti uvedenými v článku 9;

| 20. | „poverený subjekt“ je právnická osoba, na ktorú vláda alebo iný verejný subjekt delegovali právomoc vypracovať, riadiť alebo prevádzkovať finančnú schému v mene tejto vlády alebo iného verejného subjektu; |
| --- | --- |

20.

„poverený subjekt“ je právnická osoba, na ktorú vláda alebo iný verejný subjekt delegovali právomoc vypracovať, riadiť alebo prevádzkovať finančnú schému v mene tejto vlády alebo iného verejného subjektu;

| 21. | „zúčastňujúci sa subjekt“ je podnik alebo verejný subjekt, ktorý sa zaviazal dosiahnuť určité ciele v rámci dobrovoľnej dohody alebo na ktorý sa vzťahuje vnútroštátny nástroj regulačnej politiky; |
| --- | --- |

21.

„zúčastňujúci sa subjekt“ je podnik alebo verejný subjekt, ktorý sa zaviazal dosiahnuť určité ciele v rámci dobrovoľnej dohody alebo na ktorý sa vzťahuje vnútroštátny nástroj regulačnej politiky;

| 22. | „vykonávajúci orgán verejnej moci“ je orgán spravovaný verejným právom, ktorý je zodpovedný za vykonávanie alebo monitorovanie zdaňovania energie alebo uhlíka, finančných schém a nástrojov, fiškálnych stimulov, štandardov a noriem, programov energetického označovania, odbornej prípravy alebo vzdelávania; |
| --- | --- |

22.

„vykonávajúci orgán verejnej moci“ je orgán spravovaný verejným právom, ktorý je zodpovedný za vykonávanie alebo monitorovanie zdaňovania energie alebo uhlíka, finančných schém a nástrojov, fiškálnych stimulov, štandardov a noriem, programov energetického označovania, odbornej prípravy alebo vzdelávania;

| 23. | „politické opatrenie“ je nástroj regulačnej, finančnej, fiškálnej, dobrovoľnej alebo informačnej povahy, ktorý bol v danom členskom štáte formálne stanovený a implementovaný s cieľom vytvoriť podporný rámec, požiadavky alebo stimuly, aby účastníci trhu poskytovali a nakupovali energetické služby a vykonávali iné opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

23.

„politické opatrenie“ je nástroj regulačnej, finančnej, fiškálnej, dobrovoľnej alebo informačnej povahy, ktorý bol v danom členskom štáte formálne stanovený a implementovaný s cieľom vytvoriť podporný rámec, požiadavky alebo stimuly, aby účastníci trhu poskytovali a nakupovali energetické služby a vykonávali iné opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti;

| 24. | „individuálne opatrenie“ je činnosť vykonaná v dôsledku politického opatrenia, ktorej výsledkom je overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné zlepšenie energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

24.

„individuálne opatrenie“ je činnosť vykonaná v dôsledku politického opatrenia, ktorej výsledkom je overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné zlepšenie energetickej efektívnosti;

| 25. | „distribútor energie“ je fyzická alebo právnická osoba vrátane prevádzkovateľa distribučnej sústavy, ktorá je zodpovedná za distribúciu energie na účely jej dodania koncovým odberateľom alebo do distribučných staníc, z ktorých sa energia predáva koncovým odberateľom; |
| --- | --- |

25.

„distribútor energie“ je fyzická alebo právnická osoba vrátane prevádzkovateľa distribučnej sústavy, ktorá je zodpovedná za distribúciu energie na účely jej dodania koncovým odberateľom alebo do distribučných staníc, z ktorých sa energia predáva koncovým odberateľom;

| 26. | „prevádzkovateľ distribučnej sústavy“ je prevádzkovateľ distribučnej sústavy v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 29 smernice (EÚ) 2019/944, pokiaľ ide o elektrinu, alebo prevádzkovateľ distribučnej siete v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 6 smernice 2009/73/ES, pokiaľ ide o plyn; |
| --- | --- |

26.

„prevádzkovateľ distribučnej sústavy“ je prevádzkovateľ distribučnej sústavy v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 29 smernice (EÚ) 2019/944, pokiaľ ide o elektrinu, alebo prevádzkovateľ distribučnej siete v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 6 smernice 2009/73/ES, pokiaľ ide o plyn;

| 27. | „maloobchodná energetická spoločnosť“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá predáva energiu koncovým odberateľom; |
| --- | --- |

27.

„maloobchodná energetická spoločnosť“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá predáva energiu koncovým odberateľom;

| 28. | „koncový odberateľ“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá nakupuje energiu pre vlastnú konečnú spotrebu; |
| --- | --- |

28.

„koncový odberateľ“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá nakupuje energiu pre vlastnú konečnú spotrebu;

| 29. | „poskytovateľ energetických služieb“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá poskytuje energetické služby alebo opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti v zariadení alebo priestoroch koncového odberateľa; |
| --- | --- |

29.

„poskytovateľ energetických služieb“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá poskytuje energetické služby alebo opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti v zariadení alebo priestoroch koncového odberateľa;

| 30. | „malé a stredné podniky“ alebo „MSP“ sú podniky v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 prílohy k odporúčaniu Komisie 2003/361/ES (37); |
| --- | --- |

30.

„malé a stredné podniky“ alebo „MSP“ sú podniky v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 prílohy k odporúčaniu Komisie 2003/361/ES (37);

37

| 31. | „mikropodnik“ je podnik v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 3 prílohy k odporúčaniu 2003/361/ES; |
| --- | --- |

31.

„mikropodnik“ je podnik v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 3 prílohy k odporúčaniu 2003/361/ES;

| 32. | „energetický audit“ je systematický postup na účely získania dostatočných informácií o profile spotreby energie budovy alebo skupiny budov, priemyselnej alebo obchodnej prevádzky alebo zariadenia alebo súkromných alebo verejných služieb a na identifikáciu a kvantifikáciu nákladovo efektívnych možností úspor energie, ktorého súčasťou je určenie potenciálu nákladovo efektívneho využívania alebo výroby energie z obnoviteľných zdrojov a správa o príslušných zisteniach; |
| --- | --- |

32.

„energetický audit“ je systematický postup na účely získania dostatočných informácií o profile spotreby energie budovy alebo skupiny budov, priemyselnej alebo obchodnej prevádzky alebo zariadenia alebo súkromných alebo verejných služieb a na identifikáciu a kvantifikáciu nákladovo efektívnych možností úspor energie, ktorého súčasťou je určenie potenciálu nákladovo efektívneho využívania alebo výroby energie z obnoviteľných zdrojov a správa o príslušných zisteniach;

| 33. | „zmluva o energetickej efektívnosti“ je dohoda na zmluvnom základe uzatvorená medzi príjemcom a poskytovateľom opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti, ktorá sa overuje a monitoruje počas celého trvania zmluvného vzťahu, podľa ktorej sa za práce, dodávky alebo služby v rámci opatrenia platí na základe zmluvne dohodnutej úrovne zlepšenia energetickej efektívnosti alebo iného dohodnutého kritéria energetickej efektívnosti, ako sú napríklad finančné úspory; |
| --- | --- |

33.

„zmluva o energetickej efektívnosti“ je dohoda na zmluvnom základe uzatvorená medzi príjemcom a poskytovateľom opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti, ktorá sa overuje a monitoruje počas celého trvania zmluvného vzťahu, podľa ktorej sa za práce, dodávky alebo služby v rámci opatrenia platí na základe zmluvne dohodnutej úrovne zlepšenia energetickej efektívnosti alebo iného dohodnutého kritéria energetickej efektívnosti, ako sú napríklad finančné úspory;

| 34. | „inteligentný merací systém“ je inteligentný merací systém v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 23 smernice (EÚ) 2019/944 alebo inteligentný merací systém podľa smernice 2009/73/ES; |
| --- | --- |

34.

„inteligentný merací systém“ je inteligentný merací systém v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 23 smernice (EÚ) 2019/944 alebo inteligentný merací systém podľa smernice 2009/73/ES;

| 35. | „prevádzkovateľ prenosovej sústavy“ je prevádzkovateľ prenosovej sústavy v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 35 smernice (EÚ) 2019/944, pokiaľ ide o elektrinu, alebo prevádzkovateľ prepravnej siete v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 4 smernice 2009/73/ES, pokiaľ ide o plyn; |
| --- | --- |

35.

„prevádzkovateľ prenosovej sústavy“ je prevádzkovateľ prenosovej sústavy v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 35 smernice (EÚ) 2019/944, pokiaľ ide o elektrinu, alebo prevádzkovateľ prepravnej siete v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 4 smernice 2009/73/ES, pokiaľ ide o plyn;

| 36. | „kombinovaná výroba“ je výroba tepla a elektriny alebo mechanickej energie, ktorá prebieha v rovnakom čase a v jednom procese; |
| --- | --- |

36.

„kombinovaná výroba“ je výroba tepla a elektriny alebo mechanickej energie, ktorá prebieha v rovnakom čase a v jednom procese;

| 37. | „ekonomicky zdôvodnený dopyt“ je dopyt, ktorý neprekračuje potreby vykurovania alebo chladenia a ktorý by bol inak uspokojený za trhových podmienok inými procesmi výroby energie než je kombinovaná výroba; |
| --- | --- |

37.

„ekonomicky zdôvodnený dopyt“ je dopyt, ktorý neprekračuje potreby vykurovania alebo chladenia a ktorý by bol inak uspokojený za trhových podmienok inými procesmi výroby energie než je kombinovaná výroba;

| 38. | „využiteľné teplo“ je teplo vyrobené v procese kombinovanej výroby určené na uspokojenie ekonomicky zdôvodneného dopytu po teple alebo chlade; |
| --- | --- |

38.

„využiteľné teplo“ je teplo vyrobené v procese kombinovanej výroby určené na uspokojenie ekonomicky zdôvodneného dopytu po teple alebo chlade;

| 39. | „elektrina z kombinovanej výroby“ je elektrina vyrobená v procese spojenom s výrobou využiteľného tepla a vypočítaná v súlade so všeobecnými zásadami uvedenými v prílohe II; |
| --- | --- |

39.

„elektrina z kombinovanej výroby“ je elektrina vyrobená v procese spojenom s výrobou využiteľného tepla a vypočítaná v súlade so všeobecnými zásadami uvedenými v prílohe II;

| 40. | „vysokoúčinná kombinovaná výroba“ je kombinovaná výroba spĺňajúca kritériá stanovené v prílohe III; |
| --- | --- |

40.

„vysokoúčinná kombinovaná výroba“ je kombinovaná výroba spĺňajúca kritériá stanovené v prílohe III;

| 41. | „celková účinnosť“ je ročný súčet výroby elektriny a mechanickej energie a využiteľného tepla vydelený vstupujúcim palivom použitým na výrobu tepla v procese kombinovanej výroby a na hrubú výrobu elektriny a mechanickej energie; |
| --- | --- |

41.

„celková účinnosť“ je ročný súčet výroby elektriny a mechanickej energie a využiteľného tepla vydelený vstupujúcim palivom použitým na výrobu tepla v procese kombinovanej výroby a na hrubú výrobu elektriny a mechanickej energie;

| 42. | „pomer elektriny a tepla“ je pomer elektriny z kombinovanej výroby a využiteľného tepla pri prevádzke v režime úplnej kombinovanej výroby vychádzajúci z prevádzkových údajov konkrétneho zariadenia; |
| --- | --- |

42.

„pomer elektriny a tepla“ je pomer elektriny z kombinovanej výroby a využiteľného tepla pri prevádzke v režime úplnej kombinovanej výroby vychádzajúci z prevádzkových údajov konkrétneho zariadenia;

| 43. | „zariadenie kombinovanej výroby“ je zariadenie, ktoré je schopné pracovať v režime kombinovanej výroby; |
| --- | --- |

43.

„zariadenie kombinovanej výroby“ je zariadenie, ktoré je schopné pracovať v režime kombinovanej výroby;

| 44. | „zariadenie kombinovanej výroby malých výkonov“ je zariadenie kombinovanej výroby s inštalovaným výkonom nižším ako 1 MWe; |
| --- | --- |

44.

„zariadenie kombinovanej výroby malých výkonov“ je zariadenie kombinovanej výroby s inštalovaným výkonom nižším ako 1 MWe;

| 45. | „zariadenie kombinovanej výroby veľmi malých výkonov“ je zariadenie kombinovanej výroby s maximálnym výkonom nižším ako 50 kWe; |
| --- | --- |

45.

„zariadenie kombinovanej výroby veľmi malých výkonov“ je zariadenie kombinovanej výroby s maximálnym výkonom nižším ako 50 kWe;

| 46. | „účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom“ je systém centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom, ktorý spĺňa kritériá stanovené v článku 26; |
| --- | --- |

46.

„účinné centralizované zásobovanie teplom a chladom“ je systém centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom, ktorý spĺňa kritériá stanovené v článku 26;

| 47. | „účinné vykurovanie a chladenie“ je spôsob vykurovania a chladenia, ktorým sa v porovnaní so základným scenárom zachytávajúcim obvyklú situáciu merateľne zníži vstup primárnej energie potrebnej na dodanie jednej jednotky energie dodanej v rámci príslušného vymedzenia systému, a to nákladovo efektívnym spôsobom, ktorý sa posúdi analýzou nákladov a prínosov podľa tejto smernice, pričom sa zohľadňuje energia potrebná na ťažbu, premenu, dopravu a distribúciu; |
| --- | --- |

47.

„účinné vykurovanie a chladenie“ je spôsob vykurovania a chladenia, ktorým sa v porovnaní so základným scenárom zachytávajúcim obvyklú situáciu merateľne zníži vstup primárnej energie potrebnej na dodanie jednej jednotky energie dodanej v rámci príslušného vymedzenia systému, a to nákladovo efektívnym spôsobom, ktorý sa posúdi analýzou nákladov a prínosov podľa tejto smernice, pričom sa zohľadňuje energia potrebná na ťažbu, premenu, dopravu a distribúciu;

| 48. | „účinné individuálne vykurovanie a chladenie“ je spôsob dodávky individuálneho vykurovania a chladenia, ktorým sa v porovnaní s účinným centralizovaným zásobovaním teplom a chladom merateľne zníži vstup primárnej energie z neobnoviteľných zdrojov potrebnej na dodanie jednej jednotky energie dodanej v rámci príslušného vymedzenia systému alebo ktorý vyžaduje rovnaký vstup primárnej energie z neobnoviteľných zdrojov, avšak za nižších nákladov, pričom sa zohľadňuje energia potrebná na ťažbu, premenu, dopravu a distribúciu; |
| --- | --- |

48.

„účinné individuálne vykurovanie a chladenie“ je spôsob dodávky individuálneho vykurovania a chladenia, ktorým sa v porovnaní s účinným centralizovaným zásobovaním teplom a chladom merateľne zníži vstup primárnej energie z neobnoviteľných zdrojov potrebnej na dodanie jednej jednotky energie dodanej v rámci príslušného vymedzenia systému alebo ktorý vyžaduje rovnaký vstup primárnej energie z neobnoviteľných zdrojov, avšak za nižších nákladov, pričom sa zohľadňuje energia potrebná na ťažbu, premenu, dopravu a distribúciu;

| 49. | „dátové centrum“ je dátové centrum v zmysle vymedzenia v bode 2.6.3.1.16 prílohy A k nariadeniu (ES) č. 1099/2008; |
| --- | --- |

49.

„dátové centrum“ je dátové centrum v zmysle vymedzenia v bode 2.6.3.1.16 prílohy A k nariadeniu (ES) č. 1099/2008;

| 50. | „významná obnova“ je obnova, ktorej náklady presahujú 50 % investičných nákladov na nové porovnateľné zariadenie; |
| --- | --- |

50.

„významná obnova“ je obnova, ktorej náklady presahujú 50 % investičných nákladov na nové porovnateľné zariadenie;

| 51. | „agregátor“ je nezávislý agregátor v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 19 smernice (EÚ) 2019/944; |
| --- | --- |

51.

„agregátor“ je nezávislý agregátor v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 19 smernice (EÚ) 2019/944;

| 52. | „energetická chudoba“ je nedostatočný prístup domácnosti k základným energetickým službám, pričom tieto služby poskytujú základné úrovne a dôstojné štandardy pre život a zdravie, vrátane primeraného vykurovania, teplej vody, chladenia, osvetlenia a elektrickej energie pre spotrebiče v relevantnom vnútroštátnom kontexte, existujúcej vnútroštátnej sociálnej politike a iných relevantných vnútroštátnych politikách, spôsobený kombináciou faktorov, medzi ktoré patrí aspoň finančná nedostupnosť, nedostatočný disponibilný príjem, vysoké výdavky na energie a nízka energetická efektívnosť obydlí; |
| --- | --- |

52.

„energetická chudoba“ je nedostatočný prístup domácnosti k základným energetickým službám, pričom tieto služby poskytujú základné úrovne a dôstojné štandardy pre život a zdravie, vrátane primeraného vykurovania, teplej vody, chladenia, osvetlenia a elektrickej energie pre spotrebiče v relevantnom vnútroštátnom kontexte, existujúcej vnútroštátnej sociálnej politike a iných relevantných vnútroštátnych politikách, spôsobený kombináciou faktorov, medzi ktoré patrí aspoň finančná nedostupnosť, nedostatočný disponibilný príjem, vysoké výdavky na energie a nízka energetická efektívnosť obydlí;

| 53. | „konečný spotrebiteľ“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá nakupuje teplo, chlad alebo teplú úžitkovú vodu na vlastnú konečnú spotrebu, alebo fyzická alebo právnická osoba, ktorá má v užívaní samostatnú budovu alebo jednotku v bytovom dome alebo viacúčelovej budove s dodávkami tepla, chladu alebo teplej úžitkovej vody z centrálneho zdroja, pričom takáto osoba nemá priamy ani individuálny zmluvný vzťah s dodávateľom energie; |
| --- | --- |

53.

„konečný spotrebiteľ“ je fyzická alebo právnická osoba, ktorá nakupuje teplo, chlad alebo teplú úžitkovú vodu na vlastnú konečnú spotrebu, alebo fyzická alebo právnická osoba, ktorá má v užívaní samostatnú budovu alebo jednotku v bytovom dome alebo viacúčelovej budove s dodávkami tepla, chladu alebo teplej úžitkovej vody z centrálneho zdroja, pričom takáto osoba nemá priamy ani individuálny zmluvný vzťah s dodávateľom energie;

| 54. | „rozdielnosť motivácie“ je nedostatok spravodlivého a opodstatneného rozdelenia finančných záväzkov a odmien súvisiacich s investíciami do energetickej efektívnosti medzi dotknutými aktérmi, napríklad medzi vlastníkmi a nájomníkmi alebo rôznymi vlastníkmi jednotiek budov, alebo vlastníkmi a nájomníkmi alebo rôznymi vlastníkmi bytových alebo viacúčelových budov; |
| --- | --- |

54.

„rozdielnosť motivácie“ je nedostatok spravodlivého a opodstatneného rozdelenia finančných záväzkov a odmien súvisiacich s investíciami do energetickej efektívnosti medzi dotknutými aktérmi, napríklad medzi vlastníkmi a nájomníkmi alebo rôznymi vlastníkmi jednotiek budov, alebo vlastníkmi a nájomníkmi alebo rôznymi vlastníkmi bytových alebo viacúčelových budov;

| 55. | „stratégia zapojenia“ je stratégia, ktorá stanovuje ciele, vyvíja techniky a zavádza proces zapojenia všetkých príslušných zainteresovaných strán na vnútroštátnej alebo miestnej úrovni vrátane zástupcov občianskej spoločnosti, ako sú spotrebiteľské organizácie, do procesu tvorby politiky s cieľom zvýšiť informovanosť, získať spätnú väzbu o takýchto politikách a zlepšiť ich akceptáciu verejnosťou; |
| --- | --- |

55.

„stratégia zapojenia“ je stratégia, ktorá stanovuje ciele, vyvíja techniky a zavádza proces zapojenia všetkých príslušných zainteresovaných strán na vnútroštátnej alebo miestnej úrovni vrátane zástupcov občianskej spoločnosti, ako sú spotrebiteľské organizácie, do procesu tvorby politiky s cieľom zvýšiť informovanosť, získať spätnú väzbu o takýchto politikách a zlepšiť ich akceptáciu verejnosťou;

| 56. | „štatisticky významný podiel a reprezentatívna vzorka opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti“ je taký podiel a vzorka, ktoré si vyžadujú vytvorenie podsúboru štatistickej populácie daných opatrení na úsporu energie takým spôsobom, ktorý bude odrážať celú populáciu všetkých opatrení na úsporu energie, a tak umožňovať primerane spoľahlivé závery, pokiaľ ide o dôveryhodnosť všetkých opatrení. |
| --- | --- |

56.

„štatisticky významný podiel a reprezentatívna vzorka opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti“ je taký podiel a vzorka, ktoré si vyžadujú vytvorenie podsúboru štatistickej populácie daných opatrení na úsporu energie takým spôsobom, ktorý bude odrážať celú populáciu všetkých opatrení na úsporu energie, a tak umožňovať primerane spoľahlivé závery, pokiaľ ide o dôveryhodnosť všetkých opatrení.

Článok 3

Zásada prvoradosti energetickej efektívnosti

1.   Členské štáty v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti zabezpečia, aby sa riešenia energetickej efektívnosti vrátane zdrojov na strane dopytu a systémovej flexibility posudzovali v rozhodnutiach o plánovaní, politikách a dôležitých investíciách s hodnotou vyše 100 000 000 EUR každé alebo 175 000 000 EUR v prípade projektov dopravnej infraštruktúry, súvisiacich s týmito odvetviami:

| a) | energetické systémy a |
| --- | --- |

a)

energetické systémy a

| b) | iné než energetické odvetvia, ak majú tieto odvetvia vplyv na spotrebu energie a energetickú efektívnosť, ako sú odvetvia budov, dopravy, vodného hospodárstva, informačných a komunikačných technológií, poľnohospodárstva a financií. |
| --- | --- |

b)

iné než energetické odvetvia, ak majú tieto odvetvia vplyv na spotrebu energie a energetickú efektívnosť, ako sú odvetvia budov, dopravy, vodného hospodárstva, informačných a komunikačných technológií, poľnohospodárstva a financií.

2.   Komisia do 11. októbra 2027 vykoná posúdenie prahových hodnôt stanovených v odseku 1 s cieľom upraviť ich smerom nadol, pričom zohľadní možný vývoj v hospodárstve a na trhu s energiou. Komisia do 11. októbra 2028 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, po ktorej v prípade potreby budú nasledovať legislatívne návrhy.

3.   Členské štáty sa nabádajú, aby pri uplatňovaní tohto článku zohľadnili odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/1749 (38).

4.   Členské štáty zabezpečia, aby v prípadoch, keď sú rozhodnutia o politikách, plánovaní a investíciách podmienené schválením a požiadavkami na monitorovanie, príslušné orgány monitorovali uplatňovanie zásady prvoradosti energetickej efektívnosti, a to v prípade potreby vrátane vplyvov sektorovej integrácie a medziodvetvových vplyvov.

5.   Členské štáty pri uplatňovaní zásady prvoradosti energetickej efektívnosti:

| a) | podporujú a v prípadoch, keď sa vyžadujú analýzy nákladov a prínosov, zabezpečujú uplatňovanie metodík nákladov a prínosov, ktoré umožňujú náležité posúdenie širších prínosov riešení energetickej efektívnosti, ak je to vhodné, s prihliadnutím na celý životný cyklus a dlhodobú perspektívu, systémovú a nákladovú efektívnosť, bezpečnosť dodávok a kvantifikáciu zo spoločenských, zdravotných a hospodárskych hľadísk a hľadiska klimatickej neutrality, zásady udržateľnosti a obehového hospodárstva pri prechode na klimatickú neutralitu, a tieto metodiky sprístupňujú verejnosti; |
| --- | --- |

a)

podporujú a v prípadoch, keď sa vyžadujú analýzy nákladov a prínosov, zabezpečujú uplatňovanie metodík nákladov a prínosov, ktoré umožňujú náležité posúdenie širších prínosov riešení energetickej efektívnosti, ak je to vhodné, s prihliadnutím na celý životný cyklus a dlhodobú perspektívu, systémovú a nákladovú efektívnosť, bezpečnosť dodávok a kvantifikáciu zo spoločenských, zdravotných a hospodárskych hľadísk a hľadiska klimatickej neutrality, zásady udržateľnosti a obehového hospodárstva pri prechode na klimatickú neutralitu, a tieto metodiky sprístupňujú verejnosti;

| b) | sa zaoberajú vplyvom na energetickú chudobu; |
| --- | --- |

b)

sa zaoberajú vplyvom na energetickú chudobu;

| c) | určia subjekt alebo subjekty zodpovedné za monitorovania uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti a vplyvov regulačných rámcov vrátane finančných predpisov, rozhodnutí o plánovaní, politikách a dôležitých investíciách podľa odseku 1 na spotrebu energie, energetickú efektívnosť a energetické systémy; |
| --- | --- |

c)

určia subjekt alebo subjekty zodpovedné za monitorovania uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti a vplyvov regulačných rámcov vrátane finančných predpisov, rozhodnutí o plánovaní, politikách a dôležitých investíciách podľa odseku 1 na spotrebu energie, energetickú efektívnosť a energetické systémy;

| d) | nahlásia Komisii ako súčasť svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku predkladaných podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999, ako sa zásada prvoradosti energetickej efektívnosti zohľadnila vo vnútroštátnych a v relevantnom prípade regionálnych a miestnych rozhodnutiach o plánovaní, politikách a dôležitých investíciách týkajúcich sa vnútroštátnych a regionálnych energetických systémov, pričom uvedú aspoň:






  i) | posúdenie uplatňovania a prínosov zásady prvoradosti energetickej efektívnosti v energetických systémoch, najmä vo vzťahu k spotrebe energie; |
| --- | --- | --- |

d)

nahlásia Komisii ako súčasť svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku predkladaných podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999, ako sa zásada prvoradosti energetickej efektívnosti zohľadnila vo vnútroštátnych a v relevantnom prípade regionálnych a miestnych rozhodnutiach o plánovaní, politikách a dôležitých investíciách týkajúcich sa vnútroštátnych a regionálnych energetických systémov, pričom uvedú aspoň:

i)

posúdenie uplatňovania a prínosov zásady prvoradosti energetickej efektívnosti v energetických systémoch, najmä vo vzťahu k spotrebe energie;

| ii) | zoznam opatrení prijatých na odstránenie akýchkoľvek zbytočných regulačných alebo neregulačných prekážok uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti a riešení na strane dopytu, a to aj identifikáciou vnútroštátnych právnych predpisov a opatrení, ktoré sú v rozpore so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

ii)

zoznam opatrení prijatých na odstránenie akýchkoľvek zbytočných regulačných alebo neregulačných prekážok uplatňovania zásady prvoradosti energetickej efektívnosti a riešení na strane dopytu, a to aj identifikáciou vnútroštátnych právnych predpisov a opatrení, ktoré sú v rozpore so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti.

6.   Komisia do 11. apríla 2024 prijme usmernenia, v ktorých sa stanoví spoločný všeobecný rámec vrátane dohľadu, monitorovania a postupu podávania správ, ktorý môžu členské štáty použiť pri navrhovaní metodík nákladov a prínosov uvedených v odseku 5 písm. a) na účely porovnateľnosti, pričom sa členským štátom ponecháva možnosť prispôsobiť sa vnútroštátnym a miestnym okolnostiam.

Článok 4

Ciele energetickej efektívnosti

1.   Členské štáty kolektívne zabezpečia zníženie spotreby energie o minimálne 11,7 % v roku 2030 v porovnaní s prognózami referenčného scenára EÚ z roku 2020 tak, aby konečná energetická spotreba Únie nepresiahla 763 Mtoe. Členské štáty vynaložia úsilie, aby kolektívne prispeli k dosiahnutiu indikatívneho cieľa primárnej energetickej spotreby Únie tak, aby v roku 2030 nepresiahla 992,5 Mtoe.

2.   Každý členský štát stanoví indikatívny národný príspevok k energetickej efektívnosti na základe konečnej energetickej spotreby v snahe kolektívne dosiahnuť záväzný cieľ konečnej energetickej spotreby Únie uvedený v odseku 1 tohto článku a vynaloží úsilie, aby kolektívne prispel k dosiahnutiu indikatívneho cieľa primárnej energetickej spotreby Únie uvedeného v uvedenom odseku. Členské štáty tieto príspevky spolu s ich orientačnou trajektóriou oznámia Komisii ako súčasť aktualizácií svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov predkladaných podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov oznámených podľa článku 3 a článkov 7 až 12 uvedeného nariadenia. Členské štáty pritom svoje príspevky vyjadria aj ako absolútnu úroveň primárnej energetickej spotreby v roku 2030. Pri stanovovaní svojich indikatívnych národných príspevkov k energetickej efektívnosti členské štáty zohľadnia požiadavky uvedené v odseku 3 tohto článku a vysvetlia, ako a na základe akých údajov dané príspevky vypočítali. Na uvedený účel môžu použiť vzorec stanovený v prílohe I k tejto smernici.

Členské štáty vo svojich národných príspevkoch k energetickej efektívnosti stanovia podiely primárnej energetickej spotreby a konečnej energetickej spotreby jednotlivých odvetví konečného použitia energie v zmysle nariadenia (ES) č. 1099/2008 vrátane odvetvia priemyslu, domácností, služieb a dopravy. Členské štáty takisto uvedú prognózy spotreby energie v oblasti informačných a komunikačných technológií.

3.   Členské štáty pri stanovení svojich indikatívnych národných príspevkov k energetickej efektívnosti uvedených v odseku 2 zohľadnia:

| a) | cieľ konečnej energetickej spotreby Únie v roku 2030, ktorý nesmie presiahnuť 763 Mtoe a cieľ primárnej energetickej spotreby Únie v roku 2030, ktorý nesmie presiahnuť 992,5 Mtoe, ako sa uvádza v odseku 1; |
| --- | --- |

a)

cieľ konečnej energetickej spotreby Únie v roku 2030, ktorý nesmie presiahnuť 763 Mtoe a cieľ primárnej energetickej spotreby Únie v roku 2030, ktorý nesmie presiahnuť 992,5 Mtoe, ako sa uvádza v odseku 1;

| b) | opatrenia stanovené v tejto smernici; |
| --- | --- |

b)

opatrenia stanovené v tejto smernici;

| c) | iné opatrenia na podporu energetickej efektívnosti v členských štátoch a na úrovni Únie; |
| --- | --- |

c)

iné opatrenia na podporu energetickej efektívnosti v členských štátoch a na úrovni Únie;

| d) | akékoľvek relevantné faktory ovplyvňujúce úsilie v oblasti efektívnosti:






  i) | včasné úsilie a opatrenia energetickej efektívnosti; |
| --- | --- | --- |

d)

akékoľvek relevantné faktory ovplyvňujúce úsilie v oblasti efektívnosti:

i)

včasné úsilie a opatrenia energetickej efektívnosti;

| ii) | spravodlivé rozdelenie úsilia v celej Únii; |
| --- | --- |

ii)

spravodlivé rozdelenie úsilia v celej Únii;

| iii) | energetickú náročnosť hospodárstva; |
| --- | --- |

iii)

energetickú náročnosť hospodárstva;

| iv) | zostávajúci potenciál nákladovo efektívnych úspor energie; |
| --- | --- |

iv)

zostávajúci potenciál nákladovo efektívnych úspor energie;

| e) | iné vnútroštátne okolnosti ovplyvňujúce spotrebu energie, najmä:






  i) | HDP a demografický vývoj a prognózu; |
| --- | --- | --- |

e)

iné vnútroštátne okolnosti ovplyvňujúce spotrebu energie, najmä:

i)

HDP a demografický vývoj a prognózu;

| ii) | zmeny v dovoze a vývoze energie, vývoj energetického mixu a zavádzanie nových udržateľných palív; |
| --- | --- |

ii)

zmeny v dovoze a vývoze energie, vývoj energetického mixu a zavádzanie nových udržateľných palív;

| iii) | rozvoj všetkých obnoviteľných zdrojov energie, jadrovú energiu, zachytávanie a ukladanie uhlíka; |
| --- | --- |

iii)

rozvoj všetkých obnoviteľných zdrojov energie, jadrovú energiu, zachytávanie a ukladanie uhlíka;

| iv) | dekarbonizáciu energeticky náročných priemyselných odvetví; |
| --- | --- |

iv)

dekarbonizáciu energeticky náročných priemyselných odvetví;

| v) | úroveň ambície v národných dekarbonizačných plánoch alebo plánoch klimatickej neutrality; |
| --- | --- |

v)

úroveň ambície v národných dekarbonizačných plánoch alebo plánoch klimatickej neutrality;

| vi) | potenciál ekonomických úspor energie; |
| --- | --- |

vi)

potenciál ekonomických úspor energie;

| vii) | súčasné klimatické podmienky a prognózu zmeny klímy. |
| --- | --- |

vii)

súčasné klimatické podmienky a prognózu zmeny klímy.

4.   Pri uplatňovaní požiadaviek stanovených v odseku 3 členský štát zabezpečí, aby jeho príspevok vyjadrený v Mtoe nepresahoval o viac ako 2,5 % to, čo by bolo výsledkom podľa vzorca stanoveného v prílohe I.

5.   Komisia posúdi, či sa kolektívny príspevok členských štátov rovná aspoň záväznému cieľu konečnej energetickej spotreby Únie stanovenému v odseku 1 tohto článku. Ak Komisia dospeje k záveru, že nie je dostatočný, v rámci svojho posúdenia navrhovaných aktualizovaných národných energetických a klimatických plánov podľa článku 9 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, alebo najneskôr do 1. marca 2024, s prihliadnutím na aktualizovaný referenčný scenár EÚ z roku 2020 podľa tohto odseku, Komisia predloží každému členskému štátu opravený indikatívny národný príspevok k energetickej efektívnosti v konečnej energetickej spotrebe na základe:

| a) | zostávajúceho kolektívneho zníženia konečnej energetickej spotreby, ktoré je potrebné na dosiahnutie záväzného cieľa Únie stanoveného v odseku 1; |
| --- | --- |

a)

zostávajúceho kolektívneho zníženia konečnej energetickej spotreby, ktoré je potrebné na dosiahnutie záväzného cieľa Únie stanoveného v odseku 1;

| b) | relatívnej intenzity skleníkových plynov na jednotku HDP v roku 2019 medzi dotknutými členskými štátmi; |
| --- | --- |

b)

relatívnej intenzity skleníkových plynov na jednotku HDP v roku 2019 medzi dotknutými členskými štátmi;

| c) | HDP týchto členských štátov v roku 2019. |
| --- | --- |

c)

HDP týchto členských štátov v roku 2019.

Pred tým, ako sa na mechanizmus stanovený v tomto odseku začne uplatňovať vzorec uvedený v prílohe I, a najneskôr do 30. novembra 2023, Komisia aktualizuje referenčný scenár EÚ z roku 2020 na základe najnovších údajov Eurostatu oznámených členskými štátmi, podľa článkov 4 ods. 2 písm. b) a článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

Bez ohľadu na článok 37 tejto smernice členské štáty, ktoré chcú aktualizovať svoje indikatívne národné príspevky k energetickej efektívnosti podľa odseku 2 tohto článku, s využitím aktualizovaného referenčného scenára EÚ z roku 2020, oznámia svoj aktualizovaný indikatívny národný príspevok k energetickej efektívnosti najneskôr do 1. februára 2024. Ak chce členský štát aktualizovať svoj indikatívny národný príspevok k energetickej efektívnosti, zabezpečí, aby jeho príspevok vyjadrený v Mtoe nepresahoval o viac ako 2,5 % to, čo by bolo výsledkom podľa vzorca stanoveného v prílohe I s využitím aktualizovaného referenčného scenára EÚ z roku 2020.

Členské štáty, ktorým Komisia predložila opravený indikatívny národný príspevok k energetickej efektívnosti, aktualizujú svoje indikatívne národné príspevky k energetickej efektívnosti podľa odseku 2 tohto článku, a to podľa opravených indikatívnych národných príspevkov k energetickej efektívnosti v oblasti konečnej energetickej spotreby spolu s aktualizáciou svojej orientačnej trajektórie pre tento príspevok a v relevantnom prípade vrátane svojich dodatočných opatrení, ako súčasť aktualizácií svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Komisia v súlade s uvedeným nariadením požiada členské štáty, aby bezodkladne predložili svoj opravený indikatívny príspevok k energetickej efektívnosti a v relevantnom prípade svoje dodatočné opatrenia s cieľom zabezpečiť uplatňovanie mechanizmu stanoveného v tomto odseku.

Ak členský štát oznámil indikatívny národný príspevok k energetickej efektívnosti v konečnej energetickej spotrebe vyjadrený v Mtoe, ktorý je rovnaký alebo nižší ako to, čo by bolo výsledkom podľa vzorca stanoveného v prílohe I, Komisia tento príspevok nezmení.

Pri uplatňovaní mechanizmu stanoveného v tomto odseku Komisia zabezpečí, aby medzi súčtom národných príspevkov všetkých členských štátov a záväzným cieľom Únie stanoveným v odseku 1 nevznikol žiadny rozdiel.

6.   Ak Komisia na základe posúdenia podľa článku 29 ods. 1 a 3 nariadenia (EÚ) 2018/1999 skonštatuje nedostatočný pokrok pri napĺňaní príspevkov k energetickej efektívnosti, členské štáty, ktoré presahujú svoje orientačné trajektórie konečnej energetickej spotreby uvedené v odseku 2 tohto článku, zabezpečia, aby sa do jedného roka odo dňa doručenia posúdenia Komisie vykonali dodatočné opatrenia s cieľom zabezpečiť že znovu budú dosahovať svoje príspevky k energetickej efektívnosti. Tieto dodatočné opatrenia zahŕňajú okrem iného aspoň jedno z týchto opatrení:

| a) | vnútroštátne opatrenia dosahujúce ďalšie úspory energie vrátane silnejšej podpory pri vývoji projektov na vykonávanie investičných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

a)

vnútroštátne opatrenia dosahujúce ďalšie úspory energie vrátane silnejšej podpory pri vývoji projektov na vykonávanie investičných opatrení v oblasti energetickej efektívnosti;

| b) | sprísnenie povinnosti úspor energie stanovenej v článku 8 tejto smernice; |
| --- | --- |

b)

sprísnenie povinnosti úspor energie stanovenej v článku 8 tejto smernice;

| c) | prispôsobenie povinnosti pre verejný sektor; |
| --- | --- |

c)

prispôsobenie povinnosti pre verejný sektor;

| d) | dobrovoľný finančný príspevok do národného fondu energetickej efektívnosti uvedeného v článku 30 tejto smernice alebo do iného finančného nástroja zameraného na energetickú efektívnosť, pričom ročné finančné príspevky musia zodpovedať investíciám požadovaným na dosiahnutie orientačnej trajektórie. |
| --- | --- |

d)

dobrovoľný finančný príspevok do národného fondu energetickej efektívnosti uvedeného v článku 30 tejto smernice alebo do iného finančného nástroja zameraného na energetickú efektívnosť, pričom ročné finančné príspevky musia zodpovedať investíciám požadovaným na dosiahnutie orientačnej trajektórie.

Ak konečná energetická spotreba členského štátu presahuje orientačnú trajektóriu v konečnej energetickej spotrebe uvedenú v odseku 2 tohto článku, členský štát zahrnie do svojej integrovanej národnej energetickej a klimatickej správy o pokroku predkladanej podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 vysvetlenie opatrení, ktoré prijme na prekonanie rozdielu, aby zaručil dosiahnutie svojich národných príspevkov k energetickej efektívnosti, ako aj očakávaný objem dosiahnutých úspor energie.

Komisia posúdi, či sú vnútroštátne opatrenia uvedené v tomto odseku dostatočné na dosiahnutie cieľových hodnôt Únie v oblasti energetickej efektívnosti. Ak skonštatuje, že vnútroštátne opatrenia nie sú dostatočné, v prípade potreby navrhne opatrenia a vykoná svoju právomoc na úrovni Únie v snahe zabezpečiť predovšetkým dosiahnutie cieľov energetickej efektívnosti Únie do roku 2030.

7.   Komisia do 31. decembra 2026 posúdi akékoľvek metodické zmeny pri údajoch nahlasovaných podľa nariadenia (ES) č. 1099/2008 pri metodike výpočtu energetickej bilancie a energetických modeloch využívania energie v Európe a v prípade potreby navrhne technické úpravy výpočtov týkajúcich sa cieľových hodnôt Únie do roku 2030 so zámerom udržať úroveň ambície stanovenú v odseku 1 tohto článku.

KAPITOLA II

VZOROVÁ ÚLOHA VEREJNÉHO SEKTORA

Článok 5

Verejný sektor ako vzor v energetickej efektívnosti

1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa celková konečná energetická spotreba všetkých verejných subjektov spolu znížila každoročne aspoň o 1,9 % v porovnaní s rokom 2021.

Členské štáty sa môžu rozhodnúť vyňať verejnú dopravu alebo ozbrojené sily z povinnosti uvedenej v prvom pododseku.

Na účely prvého a druhého pododseku stanovia členské štáty základný scenár, ktorý zahŕňa konečnú energetickú spotrebu všetkých verejných subjektov s výnimkou verejnej dopravy a ozbrojených síl, na rok 2021. Zníženie spotreby energie v rámci verejnej dopravy a ozbrojených síl je indikatívne a stále je možné ho započítať do plnenia povinnosti podľa prvého pododseku, aj keď je vyňaté zo základného scenára podľa tohto článku.

2.   Počas prechodného obdobia, ktoré sa končí 11. októbra 2027, je cieľ stanovený v odseku 1 indikatívny. Počas uvedeného prechodného obdobia môžu členské štáty použiť údaje o odhadovanej spotrebe a do toho istého dátumu členské štáty upravia základný scenár a zosúladia odhadovanú konečnú energetickú spotrebu všetkých verejných subjektov so skutočnou konečnou energetickou spotrebou všetkých verejných subjektov.

3.   Povinnosť stanovená v odseku 1 nezahŕňa do 31. decembra 2026 spotrebu energie verejných subjektov v miestnych územných jednotkách s počtom obyvateľov menej ako 50 000 a do 31. decembra 2029 spotrebu energie verejných subjektov v miestnych územných jednotkách s počtom obyvateľov menej ako 5 000.

4.   Členský štát môže pri výpočte konečnej energetickej spotreby svojich verejných subjektov zohľadniť klimatické rozdiely na svojom území.

5.   Členské štáty zahrnú do aktualizácií svojich národných energetických a klimatických plánov oznámených podľa článku 3 a článkov 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2018/1999, ktoré sa predkladajú podľa článku 14 ods. 2 uvedeného nariadenia, množstvo zníženia spotreby energie, ktoré majú dosiahnuť všetky verejné subjekty, rozčlenené podľa odvetví, a opatrenia, ktoré plánujú prijať na účely dosiahnutia týchto znížení. Ako súčasť svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku predkladaných podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 členské štáty Komisii nahlasujú každoročne dosiahnuté zníženie konečnej energetickej spotreby.

6.   Členské štáty zabezpečia, aby regionálne a miestne orgány zaviedli konkrétne opatrenia energetickej efektívnosti vo svojich nástrojoch dlhodobého plánovania, ako je dekarbonizačný plán alebo plán udržateľnej energie, po konzultácii s príslušnými zainteresovanými stranami, vo vhodných prípadoch vrátane energetických agentúr, a s verejnosťou vrátane najmä zraniteľných skupín, ktorým hrozí, že budú postihnuté energetickou chudobou alebo sú náchylnejšie podliehať jej nepriaznivým vplyvom.

Členské štáty tiež zabezpečia, aby príslušné orgány pri tvorbe a vykonávaní opatrení energetickej efektívnosti prijímali kroky na zmiernenie významných negatívnych priamych alebo nepriamych vplyvov opatrení energetickej efektívnosti na energeticky chudobné domácnosti, domácnosti s nízkym príjmom alebo zraniteľné skupiny.

7.   Členské štáty podporujú verejné subjekty. Bez toho, aby boli dotknuté pravidlá štátnej pomoci, môže takáto podpora zahŕňať finančnú a technickú podporu, na účely prijatia opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti a podnecovania verejných subjektov, aby zohľadňovali širšie prínosy nad rámec úspor energie, napríklad kvalitu vnútorného prostredia, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, a to tým, že poskytujú usmernenia, podporujú budovanie kompetencií, nadobúdanie zručností, príležitosti na odbornú prípravu a podnecujú spoluprácu medzi verejnými subjektmi.

8.   Členské štáty podnecujú verejné subjekty, aby zohľadňovali emisie uhlíka z celého životného cyklu, ako aj hospodárske a sociálne prínosy investičných a politických činností svojich verejných subjektov.

9.   Členské štáty nabádajú verejné subjekty, aby zlepšili energetickú hospodárnosť budov, ktoré vlastnia alebo využívajú verejné subjekty, a to aj prostredníctvom výmeny starých a neefektívnych tepelných zdrojov.

Článok 6

Vzorová úloha budov verejných subjektov

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 7 smernice 2010/31/EÚ, každý členský štát zabezpečí, aby sa každoročne obnovovali aspoň 3 % z celkovej podlahovej plochy vykurovaných a/alebo chladených budov, ktoré vlastnia verejné subjekty, tak, aby sa z nich stali aspoň budovy s takmer nulovou potrebou energie alebo budovy s nulovými emisiami v súlade s článkom 9 smernice 2010/31/EÚ.

Členské štáty si pri výbere budov, ktoré sa majú obnoviť, môžu vybrať, na ktoré budovy sa bude vzťahovať požiadavka obnovy na úrovni 3 %, s náležitým ohľadom na nákladovú efektívnosť a technickú uskutočniteľnosť.

Členské štáty môžu z povinnosti obnovy uvedenej v prvom pododseku vyňať sociálne bývanie, ak by takéto obnovy neboli nákladovo neutrálne alebo by viedli k zvýšeniu nájomného pre ľudí žijúcich v sociálnom bývaní, pokiaľ takéto zvýšenia nájomného nie sú vyššie ako ekonomické úspory v účtoch za energiu.

Ak verejné subjekty využívajú budovu, ktorú nevlastnia, vyjednávajú s vlastníkom, najmä pri zmene podmienok, ako napríklad pri obnovení nájmu, zmene užívania, významnej oprave alebo údržbárskych prácach, s cieľom stanoviť zmluvné ustanovenia, podľa ktorých sa má budova stať aspoň budovou s takmer nulovou potrebou energie alebo budovou s nulovými emisiami.

Podiel aspoň 3 % sa vypočíta z celkovej podlahovej plochy budov s celkovou úžitkovou podlahovou plochou nad 250 m2, ktoré vlastnia verejné subjekty a ktoré k 1. januáru 2024 nie sú budovami s takmer nulovou potrebou energie.

2.   Členské štáty môžu uplatňovať požiadavky, ktoré sú menej prísne ako požiadavky uvedené v odseku 1, v prípade týchto kategórií budov:

| a) | budovy úradne chránené ako súčasť označeného prostredia alebo pre ich osobitnú architektonickú alebo historickú hodnotu, pokiaľ by dodržiavanie určitých minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť neprijateľne zmenilo ich charakter alebo vzhľad; |
| --- | --- |

a)

budovy úradne chránené ako súčasť označeného prostredia alebo pre ich osobitnú architektonickú alebo historickú hodnotu, pokiaľ by dodržiavanie určitých minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť neprijateľne zmenilo ich charakter alebo vzhľad;

| b) | budovy, ktoré vlastnia ozbrojené sily alebo ústredné štátne orgány a ktoré slúžia na národné obranné účely, okrem samostatných bytových priestorov alebo budov s úradmi pre ozbrojené sily a iný personál zamestnaný národnými orgánmi obrany; |
| --- | --- |

b)

budovy, ktoré vlastnia ozbrojené sily alebo ústredné štátne orgány a ktoré slúžia na národné obranné účely, okrem samostatných bytových priestorov alebo budov s úradmi pre ozbrojené sily a iný personál zamestnaný národnými orgánmi obrany;

| c) | budovy používané ako miesta na bohoslužby a na náboženské podujatia. |
| --- | --- |

c)

budovy používané ako miesta na bohoslužby a na náboženské podujatia.

Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že neobnovia žiadnu budovu, ktorá nie je uvedená v prvom pododseku tohto odseku, na úroveň stanovenú v odseku 1, ak posúdia, že premena tejto budovy na budovu s takmer nulovou potrebou energie nie je technicky, ekonomicky alebo funkčne uskutočniteľná. Ak sa tak členské štáty rozhodnú, nezapočítajú obnovu danej budovy do plnenia požiadavky stanovenej v odseku 1.

3.   S cieľom dosiahnuť úspory energie v prvotnej fáze a poskytnúť stimul pre včasné opatrenia môže členský štát, ktorý v ktoromkoľvek roku do 31. decembra 2026 obnoví viac ako 3 % celkovej podlahovej plochy svojich budov v súlade s odsekom 1, tento prebytok započítať do ročnej miery obnovy v ktoromkoľvek z nasledujúcich troch rokov. Členský štát, ktorý od 1. januára 2027 obnoví viac ako 3 % celkovej podlahovej plochy svojich budov, môže tento prebytok započítať do ročnej miery obnovy v nasledujúcich dvoch rokoch.

4.   Členské štáty môžu do ročnej miery obnovy budov započítať nové budovy vlastnené ako náhrada za konkrétne budovy verejných subjektov zbúrané počas ktoréhokoľvek z dvoch predchádzajúcich rokov. To sa uplatňuje len vtedy, keď by boli nákladovo efektívnejšie a udržateľnejšie z hľadiska dosiahnutých úspor energie a dosiahnutého zníženia emisií CO2 počas celého životného cyklu v porovnaní s obnovou takýchto budov. Každý členský štát jednoznačne stanoví a uverejní všeobecné kritériá, metodiky a postupy na určenie takýchto výnimočných prípadov.

5.   Členské štáty do 11. októbra 2025 na účely tohto článku zriadia, zverejnia a sprístupnia verejnosti zoznam vykurovaných a/alebo chladených budov, ktoré vlastnia alebo využívajú verejné subjekty a ktorých celková úžitková podlahová plocha je väčšia ako 250 m2. Členské štáty aktualizujú tento zoznam aspoň každé dva roky. Zoznam musí byť prepojený s prehľadom fondu budov vypracovaným v rámci národných plánov obnovy budov v súlade so smernicou 2010/31/EÚ a príslušnými databázami.

Verejne dostupné a prístupné údaje o charakteristikách fondu budov, obnove budov a energetickej hospodárnosti môžu byť agregované Monitorovacím strediskom EÚ pre budovy, aby sa prostredníctvom porovnateľných údajov zabezpečilo lepšie porozumenie energetickej hospodárnosti sektora budov.

Zoznam musí obsahovať aspoň tieto údaje:

| a) | podlahová plocha v m2; |
| --- | --- |

a)

podlahová plocha v m2;

| b) | meraná ročná spotreba energie na vykurovanie, chladenie, elektrinu a teplú vodu, ak sú tieto údaje k dispozícii; |
| --- | --- |

b)

meraná ročná spotreba energie na vykurovanie, chladenie, elektrinu a teplú vodu, ak sú tieto údaje k dispozícii;

| c) | energetický certifikát každej budovy vydaný v súlade so smernicou 2010/31/EÚ. |
| --- | --- |

c)

energetický certifikát každej budovy vydaný v súlade so smernicou 2010/31/EÚ.

6.   Členské štáty sa môžu rozhodnúť uplatniť alternatívny prístup k prístupu stanovenému v odsekoch 1 až 4 s cieľom dosiahnuť každý rok objem úspor energie v budovách verejných subjektov, ktorý sa minimálne rovná objemu požadovanému v odseku 1.

Na účely uplatňovania uvedeného alternatívneho prístupu členské štáty:

| a) | zabezpečia, aby sa každoročne vo vhodnom prípade zaviedol pasport obnovy pre budovy predstavujúce aspoň 3 % celkovej podlahovej plochy vykurovaných a/alebo chladených budov, ktoré sú vo vlastníctve verejných subjektov. V prípade týchto budov sa obnova na budovy s takmer nulovou potrebou energie dosiahne najneskôr do roku 2040; |
| --- | --- |

a)

zabezpečia, aby sa každoročne vo vhodnom prípade zaviedol pasport obnovy pre budovy predstavujúce aspoň 3 % celkovej podlahovej plochy vykurovaných a/alebo chladených budov, ktoré sú vo vlastníctve verejných subjektov. V prípade týchto budov sa obnova na budovy s takmer nulovou potrebou energie dosiahne najneskôr do roku 2040;

| b) | odhadnú úspory energie, ktoré by sa dosiahli na základe odsekov 1 až 4 použitím príslušných štandardných hodnôt spotreby energie referenčných budov verejných subjektov pred a po obnove, ktoré sa majú transformovať na budovy s takmer nulovou potrebou energie, ako sa uvádza v smernici 2010/31/EÚ. |
| --- | --- |

b)

odhadnú úspory energie, ktoré by sa dosiahli na základe odsekov 1 až 4 použitím príslušných štandardných hodnôt spotreby energie referenčných budov verejných subjektov pred a po obnove, ktoré sa majú transformovať na budovy s takmer nulovou potrebou energie, ako sa uvádza v smernici 2010/31/EÚ.

Členské štáty, ktoré sa rozhodnú uplatniť alternatívny prístup, oznámia Komisii do 31. decembra 2023 svoje predpokladané úspory energie na dosiahnutie aspoň ekvivalentných úspor energie v budovách, na ktoré sa vzťahuje odsek 1, do 31. decembra 2030.

Článok 7

Verejné obstarávanie

1.   Členské štáty zabezpečia, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri zadávaní verejných zákaziek a udeľovaní koncesií s hodnotou rovnakou alebo väčšou ako prahové hodnoty stanovené v článku 8 smernice 2014/23/EÚ, článku 4 smernice 2014/24/EÚ a článku 15 smernice 2014/25/EÚ obstarávali, pokiaľ je to technicky možné, iba výrobky, služby a práce s vysokou energetickou efektívnosťou a budovy s vysokou energetickou hospodárnosťou v súlade s požiadavkami uvedenými v prílohe IV k tejto smernici.

Členské štáty takisto zabezpečia, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri zadávaní verejných zákaziek a udeľovaní koncesií s hodnotou, ktorá je rovnaká alebo väčšia ako prahové hodnoty uvedené v prvom pododseku, uplatňovali zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti v súlade s článkom 3, a to aj pri verejných zákazkách a koncesiách, vzhľadom na ktoré sa v prílohe IV nestanovujú žiadne osobitné požiadavky.

2.   Povinnosti uvedené v odseku 1 tohto článku sa neuplatňujú, ak ohrozujú verejnú bezpečnosť alebo bránia reagovaniu na núdzové situácie v oblasti verejného zdravia. Povinnosti uvedené v odseku 1 tohto článku sa vzťahujú na zmluvy, ktoré uzavreli ozbrojené sily, len do takej miery, v akej ich uplatňovanie nie je v rozpore s povahou a primárnym cieľom činností ozbrojených síl. Povinnosti sa nevzťahujú na dodávateľské zmluvy vojenských zariadení v zmysle vymedzenia v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES (39).

3.   Členské štáty bez ohľadu na článok 29 ods. 4 zabezpečia, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri zadávaní zákaziek na poskytnutie služieb s významným energetickým obsahom posúdili realizovateľnosť uzatvárania dlhodobých zmlúv o energetickej efektívnosti, ktoré poskytujú dlhodobé úspory energie.

4.   Bez toho, aby bol dotknutý odsek 1 tohto článku, môžu členské štáty pri obstarávaní balíka produktov, na ktorý sa v plnej miere vzťahuje delegovaný akt prijatý podľa nariadenia (EÚ) 2017/1369, požadovať, aby mala celková energetická efektívnosť celého balíka prednosť pred energetickou efektívnosťou jednotlivých produktov v rámci daného balíka, a to tak, že zakúpia balík produktov, ktorý spĺňa kritérium najvyššej existujúcej triedy energetickej efektívnosti.

5.   Členské štáty môžu od verejných obstarávateľov a obstarávateľov vyžadovať, aby pri zadávaní zákaziek podľa odseku 1 tohto článku vo svojich praktikách obstarávania v náležitých prípadoch zohľadňovali aspekty širšej udržateľnosti, sociálne a environmentálne aspekty, ako aj aspekty obehového hospodárstva so zreteľom na dosiahnutie cieľov Únie v oblasti dekarbonizácie a nulového znečisťovania. V prípade potreby a v súlade s prílohou IV vyžadujú od verejných obstarávateľov a obstarávateľov, aby zohľadňovali kritériá Únie vzťahujúce sa na zelené verejné obstarávanie alebo existujúce rovnocenné národné kritériá.

Členské štáty v snahe zabezpečiť transparentnosť pri uplatňovaní požiadaviek energetickej efektívnosti v postupe obstarávania zabezpečia, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia zverejnili informácie o vplyvoch zákaziek s hodnotou rovnakou alebo väčšou ako prahové hodnoty uvedené v odseku 1 na energetickú efektívnosť tak, že tieto informácie uverejňujú prostredníctvom príslušných oznámení v databáze Tenders Electronic Daily (TED) v súlade so smernicami 2014/23/EÚ, 2014/24/EÚ, 2014/25/EÚ a vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2019/1780 (40). Verejní obstarávatelia sa môžu rozhodnúť vyžadovať, aby predkladatelia ponúk zverejňovali informácie o potenciáli globálneho otepľovania nových budov a obnovovaných budov počas celého ich životného cyklu, použití nízkouhlíkových materiálov a obehovosti použitých materiálov. Verejní obstarávatelia môžu tieto informácie zverejniť pri zákazkách, najmä v prípade nových budov s podlahovou plochou presahujúcou 2 000 m2.

Členské štáty podporujú verejných obstarávateľov a obstarávateľov pri zavádzaní požiadaviek na energetickú efektívnosť, a to aj na regionálnej a miestnej úrovni, tým, že poskytujú jasné pravidlá a usmernenia vrátane metodík posudzovania nákladov vyplývajúcich zo životného cyklu a environmentálnych vplyvov a nákladov, vytvárajú centrá na podporu kompetencií, podnecujú spoluprácu medzi verejnými obstarávateľmi, a to aj cezhraničnú spoluprácu, ako aj využívanie hromadného a digitálneho obstarávania, keď to je možné.

6.   Komisia môže v prípade potreby poskytnúť vnútroštátnym orgánom a úradníkom v oblasti verejného obstarávania ďalšie usmernenia pre uplatňovanie požiadaviek na energetickú efektívnosť v procese verejného obstarávania. Takáto podpora môže posilniť existujúce fóra na účely podpory členských štátov, napríklad prostredníctvom zladených konaní, a môže im pomôcť pri zohľadňovaní kritérií zeleného verejného obstarávania.

7.   Členské štáty zavedú právne a regulačné ustanovenia, ako aj správne postupy týkajúce sa verejného obstarávania a zostavovania ročného rozpočtu a účtovníctva potrebné na zabezpečenie, aby jednotliví verejní obstarávatelia neboli odrádzaní od investícií do zlepšovania energetickej efektívnosti ani od používania zmlúv o energetickej efektívnosti a iných mechanizmov financovania treťou stranou na dlhodobom zmluvnom základe.

8.   Členské štáty odstránia akékoľvek regulačné a neregulačné prekážky energetickej efektívnosti, predovšetkým pokiaľ ide o právne a regulačné ustanovenia, ako aj správne postupy týkajúce sa verejného obstarávania a ročného zostavovania rozpočtu a účtovníctva s cieľom zabezpečiť, aby jednotlivé verejné subjekty neboli odrádzané od investícií na zlepšenie energetickej efektívnosti a od používania zmlúv o energetickej efektívnosti a iných mechanizmov financovania treťou stranou na dlhodobom zmluvnom základe.

Členské štáty ako súčasť svojich integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku predkladaných podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 nahlasujú Komisii opatrenia prijaté na odstraňovanie prekážok zavádzania zlepšení energetickej efektívnosti.

KAPITOLA III

EFEKTÍVNOSŤ PRI POUŽÍVANÍ ENERGIE

Článok 8

Povinnosť úspor energie

1.   Členské štáty dosiahnu kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa, ktoré zodpovedajú aspoň:

| a) | každoročným novým úsporám od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 vo výške 1,5 % ročného množstva energie predanej koncovým odberateľom, ktoré sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2013; z uvedeného výpočtu možno úplne alebo čiastočne vylúčiť množstvo predanej energie využitej v doprave; |
| --- | --- |

a)

každoročným novým úsporám od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 vo výške 1,5 % ročného množstva energie predanej koncovým odberateľom, ktoré sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2013; z uvedeného výpočtu možno úplne alebo čiastočne vylúčiť množstvo predanej energie využitej v doprave;

| b) | každoročným novým úsporám od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 vo výške:






  i) | 0,8 % ročnej konečnej energetickej spotreby od 1. januára 2021 do 31. decembra 2023, ktorá sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2019; |
| --- | --- | --- |

b)

každoročným novým úsporám od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 vo výške:

i)

0,8 % ročnej konečnej energetickej spotreby od 1. januára 2021 do 31. decembra 2023, ktorá sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2019;

| ii) | 1,3 % ročnej konečnej energetickej spotreby od 1. januára 2024 do 31. decembra 2025, ktorá sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2019; |
| --- | --- |

ii)

1,3 % ročnej konečnej energetickej spotreby od 1. januára 2024 do 31. decembra 2025, ktorá sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2019;

| iii) | 1,5 % ročnej konečnej energetickej spotreby od 1. januára 2026 do 31. decembra 2027, ktorá sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2019; |
| --- | --- |

iii)

1,5 % ročnej konečnej energetickej spotreby od 1. januára 2026 do 31. decembra 2027, ktorá sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2019;

| iv) | 1,9 % ročnej konečnej energetickej spotreby od 1. januára 2028 do 31. decembra 2030, ktorá sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2019. |
| --- | --- |

iv)

1,9 % ročnej konečnej energetickej spotreby od 1. januára 2028 do 31. decembra 2030, ktorá sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2019.

Odchylne od prvého pododseku písm. b) bodu i) dosiahnu Cyprus a Malta každý rok od 1. januára 2021 do 31. decembra 2023 nové úspory vo výške 0,24 % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2019.

Odchylne od prvého pododseku písm. b) bodov ii), iii) a iv) dosiahnu Cyprus a Malta každý rok od 1. januára 2024 do 31. decembra 2030 nové úspory vo výške 0,45 % ročnej konečnej energetickej spotreby, ktorá sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2019.

Členské štáty rozhodnú, akým spôsobom sa vypočítaný objem nových úspor rozloží na jednotlivé obdobia uvedené v písmenách a) a b) prvého pododseku za predpokladu, že sa požadované celkové kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa dosiahli do konca každého z povinných období.

Členské štáty budú po roku 2030 pokračovať v dosahovaní každoročných nových úspor v súlade s mierou úspor stanovenou v prvom pododseku písm. b) bode iv) v desaťročných obdobiach.

2.   Členské štáty dosiahnu objem úspor energie požadovaný podľa odseku 1 tohto článku buď zavedením povinnej schémy energetickej efektívnosti uvedenej v článku 9 alebo prijatím alternatívnych politických opatrení uvedených v článku 10. Členské štáty môžu povinnú schému energetickej efektívnosti kombinovať s alternatívnymi politickými opatreniami. Členské štáty zabezpečia, aby sa úspory energie vyplývajúce z politických opatrení uvedených v článkoch 9 a 10 a článku 30 ods. 14 vypočítali v súlade s prílohou V.

3.   Členské štáty vykonávajú povinné schémy energetickej efektívnosti, alternatívne politické opatrenia alebo ich kombináciu, alebo programy či opatrenia financované z národného fondu energetickej efektívnosti prioritne, no nie výlučne vo vzťahu k ľuďom postihnutým energetickou chudobou, zraniteľným odberateľom, ľuďom v domácnostiach s nízkym príjmom a v uplatniteľnom prípade ľuďom žijúcim v sociálnom bývaní. Členské štáty zabezpečia, aby politické opatrenia vykonávané podľa tohto článku nemali na dané osoby nepriaznivé účinky. V uplatniteľných prípadoch členské štáty čo najlepším spôsobom využívajú financovanie vrátane financovania z verejných zdrojov, nástrojov financovania zriadených na úrovni Únie a príjmov z kvót podľa článku 24 ods. 3 písm. b) s cieľom odstrániť nepriaznivé účinky a zabezpečiť spravodlivú a inkluzívnu transformáciu energetiky.

Na účely dosiahnutia úspor energie požadovaných podľa odseku 1 a bez toho, aby bolo dotknuté nariadenie (EÚ) 2019/943 a smernica (EÚ) 2019/944, členské štáty pri navrhovaní takýchto politických opatrení zvážia a podporia úlohu komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov a občianskych energetických spoločenstiev ako ich príspevok k vykonávaniu uvedených politických opatrení.

Členské štáty stanovia a dosiahnu podiel požadovaného objemu kumulovaných úspor energie u konečného spotrebiteľa v prípade ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní. Tento podiel sa musí rovnať aspoň pomeru domácností postihnutých energetickou chudobou, ako ho posúdili vo svojich národných energetických a klimatických plánoch vypracovaných v súlade s článkom 3 ods. 3 písm. d) nariadenia (EÚ) 2018/1999. Členské štáty pri posudzovaní podielu energetickej chudoby vo svojich národných energetických a klimatických plánoch zohľadnia tieto ukazovatele:

| a) | nemožnosť primerane vykurovať domácnosť (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]); |
| --- | --- |

a)

nemožnosť primerane vykurovať domácnosť (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]);

| b) | nedoplatky za služby spojené s bývaním (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]); |
| --- | --- |

b)

nedoplatky za služby spojené s bývaním (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]);

| c) | celkový počet obyvateľov žijúcich v obydlí s netesnou strechou, vlhkými stenami, podlahami alebo základmi alebo hnilobou v okenných rámoch alebo podlahe (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]); |
| --- | --- |

c)

celkový počet obyvateľov žijúcich v obydlí s netesnou strechou, vlhkými stenami, podlahami alebo základmi alebo hnilobou v okenných rámoch alebo podlahe (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]);

| d) | miera rizika chudoby (Eurostat, SILC a ECHP [ilc_li02]) (hraničný bod: 60 % mediánu ekvivalentného príjmu po sociálnych transferoch). |
| --- | --- |

d)

miera rizika chudoby (Eurostat, SILC a ECHP [ilc_li02]) (hraničný bod: 60 % mediánu ekvivalentného príjmu po sociálnych transferoch).

Ak členský štát neoznámil podiel domácností postihnutých energetickou chudobou podľa posúdenia vo svojom národnom energetickom a klimatickom pláne, podiel požadovaného objemu kumulovaných úspor energie u konečného spotrebiteľa v prípade ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní sa musí rovnať minimálne aritmetickému priemeru podielu ukazovateľov uvedených v treťom pododseku za rok 2019, alebo ak ukazovatele za rok 2019 nie sú k dispozícii, lineárnej extrapolácii hodnôt týchto ukazovateľov za posledné tri dostupné roky.

4.   Členské štáty zahrnú informácie o uplatnených ukazovateľoch, aritmetickom priemere podielu a výsledkoch politických opatrení stanovených podľa odseku 3 tohto článku do aktualizácií svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov predkladaných v súlade s článkom 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, do svojich následných integrovaných národných energetických a klimatických plánov oznamovaných podľa článku 3 a článkov 7 až 12 uvedeného nariadenia a do súvisiacich národných energetických a klimatických správ o pokroku predkladaných v súlade s článkom 17 uvedeného nariadenia.

5.   Členské štáty môžu započítať úspory energie, ktoré vyplývajú z politických opatrení, ktoré sa zaviedli do 31. decembra 2020 alebo po tomto dátume, a to pod podmienkou, že výsledkom týchto opatrení budú nové individuálne opatrenia vykonávané po 31. decembri 2020. Úspory energie dosiahnuté v ktoromkoľvek povinnom období sa nezapočítavajú do objemu požadovaných úspor energie za predchádzajúce povinné obdobia stanovené v odseku 1.

6.   Za predpokladu, že členské štáty dosiahnu aspoň svoje povinné kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. b) bode i), môžu požadovaný objem úspor energie uvedený v danom písmene vypočítať jedným alebo viacerými z týchto spôsobov:

| a) | uplatnením ročnej miery úspor na energiu predanú koncovým odberateľom alebo na konečnú energetickú spotrebu, ktorá sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2019; |
| --- | --- |

a)

uplatnením ročnej miery úspor na energiu predanú koncovým odberateľom alebo na konečnú energetickú spotrebu, ktorá sa stanoví ako priemer za posledné tri roky pred 1. januárom 2019;

| b) | úplným alebo čiastočným vylúčením energie použitej v doprave zo základu výpočtu; |
| --- | --- |

b)

úplným alebo čiastočným vylúčením energie použitej v doprave zo základu výpočtu;

| c) | využitím niektorej z možností stanovených v odseku 8. |
| --- | --- |

c)

využitím niektorej z možností stanovených v odseku 8.

7.   V prípade, že členské štáty využijú ktorúkoľvek z možností uvedených v odseku 6 vzhľadom na požadované úspory energie uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. b) bode i), stanovia:

| a) | vlastnú ročnú mieru úspor, ktorá sa uplatní pri výpočte ich kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa, čím sa zabezpečí, aby konečný objem ich čistých úspor energie nebol nižší ako úspor, ktoré sa vyžadujú podľa uvedeného písmena; |
| --- | --- |

a)

vlastnú ročnú mieru úspor, ktorá sa uplatní pri výpočte ich kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa, čím sa zabezpečí, aby konečný objem ich čistých úspor energie nebol nižší ako úspor, ktoré sa vyžadujú podľa uvedeného písmena;

| b) | vlastný základ výpočtu, z ktorého sa môže úplne alebo čiastočne vylúčiť energia použitá v doprave. |
| --- | --- |

b)

vlastný základ výpočtu, z ktorého sa môže úplne alebo čiastočne vylúčiť energia použitá v doprave.

8.   S výhradou odseku 9 môže každý členský štát:

| a) | vykonať výpočet požadovaný v odseku 1 prvom pododseku písm. a) použitím hodnoty 1 % v rokoch 2014 a 2015, hodnoty 1,25 % v rokoch 2016 a 2017 a hodnoty 1,5 % v rokoch 2018, 2019 a 2020; |
| --- | --- |

a)

vykonať výpočet požadovaný v odseku 1 prvom pododseku písm. a) použitím hodnoty 1 % v rokoch 2014 a 2015, hodnoty 1,25 % v rokoch 2016 a 2017 a hodnoty 1,5 % v rokoch 2018, 2019 a 2020;

| b) | vylúčiť z výpočtu celý objem alebo časť objemu predanej energie, ktorá sa použila, pokiaľ ide o povinné obdobie uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), alebo koncovej energie, ktorá sa spotrebovala, pokiaľ ide o povinné obdobie uvedené v písmene b) bode i) uvedeného pododseku, pri priemyselných činnostiach uvedených v prílohe I k smernici 2003/87/ES; |
| --- | --- |

b)

vylúčiť z výpočtu celý objem alebo časť objemu predanej energie, ktorá sa použila, pokiaľ ide o povinné obdobie uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a), alebo koncovej energie, ktorá sa spotrebovala, pokiaľ ide o povinné obdobie uvedené v písmene b) bode i) uvedeného pododseku, pri priemyselných činnostiach uvedených v prílohe I k smernici 2003/87/ES;

| c) | započítať do objemu požadovaných úspor energie podľa odseku 1 prvého pododseku písm. a) a písm. b) bodu i) úspory energie, ktoré sa dosiahli v sektoroch premeny, distribúcie a prenosu energie vrátane účinnej infraštruktúry centralizovaného zásobovania teplom a chladom uplatňovaním požiadaviek stanovených v článku 25 ods. 4, článku 26 ods. 7 písm. a) a článku 27 ods. 1, 5 až 9 a 11. Členské štáty informujú Komisiu o svojich plánovaných politických opatreniach podľa tohto písmena na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 v rámci svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov oznamovaných podľa článku 3 a článkov 7 až 12. Vplyv uvedených opatrení sa vypočíta v súlade s prílohou V a zahrnie sa do daných plánov; |
| --- | --- |

c)

započítať do objemu požadovaných úspor energie podľa odseku 1 prvého pododseku písm. a) a písm. b) bodu i) úspory energie, ktoré sa dosiahli v sektoroch premeny, distribúcie a prenosu energie vrátane účinnej infraštruktúry centralizovaného zásobovania teplom a chladom uplatňovaním požiadaviek stanovených v článku 25 ods. 4, článku 26 ods. 7 písm. a) a článku 27 ods. 1, 5 až 9 a 11. Členské štáty informujú Komisiu o svojich plánovaných politických opatreniach podľa tohto písmena na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030 v rámci svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov oznamovaných podľa článku 3 a článkov 7 až 12. Vplyv uvedených opatrení sa vypočíta v súlade s prílohou V a zahrnie sa do daných plánov;

| d) | započítať do objemu požadovaných úspor energie úspory energie, ktoré sú výsledkom novozavedených individuálnych opatrení realizovaných od 31. decembra 2008 a ktoré majú v roku 2020 vo vzťahu k povinnému obdobiu uvedenému v odseku 1 prvom pododseku písm. a) a po roku 2020 vo vzťahu k obdobiu uvedenému v odseku 1 prvom pododseku písm. b) bode i) naďalej vplyv, ktorý má byť merateľný a overiteľný; |
| --- | --- |

d)

započítať do objemu požadovaných úspor energie úspory energie, ktoré sú výsledkom novozavedených individuálnych opatrení realizovaných od 31. decembra 2008 a ktoré majú v roku 2020 vo vzťahu k povinnému obdobiu uvedenému v odseku 1 prvom pododseku písm. a) a po roku 2020 vo vzťahu k obdobiu uvedenému v odseku 1 prvom pododseku písm. b) bode i) naďalej vplyv, ktorý má byť merateľný a overiteľný;

| e) | započítať do objemu požadovaných úspor energie úspory energie, ktoré vyplývajú z politických opatrení, ak možno preukázať, že výsledkom týchto opatrení sú individuálne opatrenia vykonané od 1. januára 2018 do 31. decembra 2020, ktorých výsledkom budú úspory po 31. decembri 2020; |
| --- | --- |

e)

započítať do objemu požadovaných úspor energie úspory energie, ktoré vyplývajú z politických opatrení, ak možno preukázať, že výsledkom týchto opatrení sú individuálne opatrenia vykonané od 1. januára 2018 do 31. decembra 2020, ktorých výsledkom budú úspory po 31. decembri 2020;

| f) | vylúčiť z výpočtu objemu požadovaných úspor energie podľa odseku 1 prvého pododseku písm. a) a písm. b) bodu i) 30 % z overiteľného množstva energie získanej na alebo v budovách na vlastnú spotrebu v dôsledku politických opatrení, ktorými sa podporujú nové inštalácie technológií na získavanie energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

f)

vylúčiť z výpočtu objemu požadovaných úspor energie podľa odseku 1 prvého pododseku písm. a) a písm. b) bodu i) 30 % z overiteľného množstva energie získanej na alebo v budovách na vlastnú spotrebu v dôsledku politických opatrení, ktorými sa podporujú nové inštalácie technológií na získavanie energie z obnoviteľných zdrojov;

| g) | započítať do objemu požadovaných úspor energie podľa odseku 1 prvého pododseku písm. a) a písm. b) bodu i) úspory energie, ktoré presahujú úspory energie požadované v povinnom období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020, za predpokladu, že tieto úspory sú výsledkom individuálnych opatrení vykonaných v rámci politických opatrení uvedených v článkoch 9 a 10, ktoré členské štáty oznámili vo svojich národných akčných plánoch energetickej efektívnosti a o ktorých podali správu vo svojich správach o pokroku v súlade s článkom 26. |
| --- | --- |

g)

započítať do objemu požadovaných úspor energie podľa odseku 1 prvého pododseku písm. a) a písm. b) bodu i) úspory energie, ktoré presahujú úspory energie požadované v povinnom období od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020, za predpokladu, že tieto úspory sú výsledkom individuálnych opatrení vykonaných v rámci politických opatrení uvedených v článkoch 9 a 10, ktoré členské štáty oznámili vo svojich národných akčných plánoch energetickej efektívnosti a o ktorých podali správu vo svojich správach o pokroku v súlade s článkom 26.

9.   Členské štáty uplatnia a vypočítajú vplyv možností zvolených podľa odseku 8 na obdobie uvedené v odseku 1 prvom pododseku písm. a) a písm. b) bode i) oddelene:

| a) | na účely výpočtu objemu úspor energie požadovaného počas povinného obdobia uvedeného v odseku 1 prvom pododseku písm. a) môžu členské štáty využiť možnosti uvedené v odseku 8 písm. a) až d). Všetky možnosti zvolené podľa odseku 8 zodpovedajú spolu najviac 25 % objemu úspor energie uvedeného v odseku 1 prvom pododseku písm. a); |
| --- | --- |

a)

na účely výpočtu objemu úspor energie požadovaného počas povinného obdobia uvedeného v odseku 1 prvom pododseku písm. a) môžu členské štáty využiť možnosti uvedené v odseku 8 písm. a) až d). Všetky možnosti zvolené podľa odseku 8 zodpovedajú spolu najviac 25 % objemu úspor energie uvedeného v odseku 1 prvom pododseku písm. a);

| b) | na účely výpočtu objemu úspor energie požadovaného v povinnom období uvedenom v odseku 1 prvom pododseku písm. b) bode i) môžu členské štáty využiť možnosti uvedené v odseku 8 písm. b) až g) za predpokladu, že individuálne opatrenia uvedené v odseku 8 písm. d) budú mať naďalej overiteľný a merateľný vplyv aj po 31. decembri 2020. Všetky možnosti zvolené podľa odseku 8 spolu nesmú viesť k zníženiu presahujúcemu 35 % objemu úspor energie vypočítaného v súlade s odsekmi 6 a 7. |
| --- | --- |

b)

na účely výpočtu objemu úspor energie požadovaného v povinnom období uvedenom v odseku 1 prvom pododseku písm. b) bode i) môžu členské štáty využiť možnosti uvedené v odseku 8 písm. b) až g) za predpokladu, že individuálne opatrenia uvedené v odseku 8 písm. d) budú mať naďalej overiteľný a merateľný vplyv aj po 31. decembri 2020. Všetky možnosti zvolené podľa odseku 8 spolu nesmú viesť k zníženiu presahujúcemu 35 % objemu úspor energie vypočítaného v súlade s odsekmi 6 a 7.

Členské štáty bez ohľadu na to, či zo svojho základu výpočtu úplne alebo čiastočne vylúčia energiu používanú v doprave alebo či využijú niektorú z možností uvedených v odseku 8, zabezpečia, aby vypočítaný čistý objem nových úspor, ktorý sa má dosiahnuť v konečnej energetickej spotrebe v povinnom období uvedenom v odseku 1 prvom pododseku písm. b) bode i) od 1. januára 2021 do 31. decembra 2023, nebol nižší ako objem, ktorý je výsledkom uplatňovania ročnej miery úspor uvedenej v odseku 1 prvom pododseku písm. b) bode i).

10.   Členské štáty v aktualizáciách svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených v súlade s článkom 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, vo svojich následných integrovaných národných energetických a klimatických plánoch oznámených podľa článku 3 a článkov 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a v súlade s prílohou III k nariadeniu (EÚ) 2018/1999 a v príslušných správach o pokroku opíšu výpočet objemu úspor energie, ktorý sa má dosiahnuť v období od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030, a v prípade potreby vysvetlia, ako sa ročná miera úspor a základ výpočtu stanovili a ako a v akom rozsahu sa uplatnili možnosti uvedené v odseku 8 tohto článku.

11.   Členské štáty oznamujú Komisii objem požadovaných úspor energie uvedený v odseku 1 prvom pododseku písm. b) a odseku 3 tohto článku, opis politických opatrení, ktoré treba vykonať na dosiahnutie požadovaného celkového objemu kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa, ako aj svoje metodiky výpočtu podľa prílohy V k tejto smernici, ako súčasť aktualizácií svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov predkladaných v súlade s článkom 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a ako súčasť svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov oznamovaných podľa článku 3 a článkov 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2018/1999. Členské štáty použijú vzor správ, ktorý im poskytuje Komisia.

12.   Keď na základe posúdenia integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku podľa článku 29 nariadenia (EÚ) 2018/1999 alebo návrhu alebo konečnej verzie aktualizácie posledného oznámeného integrovaného národného energetického a klimatického plánu predloženého podľa článku 14 nariadenia (EÚ) 2018/1999, alebo posúdenia následného návrhu a konečných integrovaných národných energetických a klimatických plánov oznámených podľa článku 3 a článkov 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2018/1999 Komisia dospeje k záveru, že politické opatrenia nezabezpečujú dosiahnutie požadovaného objemu kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa do konca povinného obdobia, môže vydať podľa článku 34 nariadenia (EÚ) 2018/1999 odporúčanie členským štátom, ktorých politické opatrenia považuje za nedostatočné na zabezpečenie splnenia povinností úspor energie.

13.   Ak členský štát nedosiahol požadované kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa do konca každého povinného obdobia stanoveného v odseku 1, je povinný dosiahnuť zostávajúce úspory energie dodatočne k požadovaným kumulatívnym úsporám energie u konečného spotrebiteľa do konca nasledujúceho povinného obdobia.

Alternatívne, ak členský štát dosiahol kumulatívne úspory energie u konečného spotrebiteľa nad požadovanú úroveň do konca každého povinného obdobia stanoveného v odseku 1, je oprávnený preniesť oprávnené množstvo vo výške najviac 10 % takéhoto prebytku do nasledujúceho povinného obdobia bez zvýšenia cieľového záväzku.

14.   Členské štáty ako súčasť svojich aktualizácií národných energetických a klimatických plánov predložených podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, svojich príslušných národných energetických a klimatických správ o pokroku predložených podľa článku 17 uvedeného nariadenia a svojich následných integrovaných národných energetických a klimatických plánov oznámených podľa článku 3 a článkov 7 až 12 uvedeného nariadenia preukážu v prípade potreby s dôkazmi a výpočtami:

| a) | že v prípade prekrývania vplyvu politických opatrení alebo individuálnych opatrení nedochádza k zdvojenému započítaniu úspor energie; |
| --- | --- |

a)

že v prípade prekrývania vplyvu politických opatrení alebo individuálnych opatrení nedochádza k zdvojenému započítaniu úspor energie;

| b) | ako úspory energie dosiahnuté podľa odseku 1 prvého pododseku písm. b) tohto článku prispievajú k dosahovaniu ich národného príspevku podľa článku 4; |
| --- | --- |

b)

ako úspory energie dosiahnuté podľa odseku 1 prvého pododseku písm. b) tohto článku prispievajú k dosahovaniu ich národného príspevku podľa článku 4;

| c) | že sa zaviedli politické opatrenia na účely splnenia ich povinnosti úspor energie, že sú navrhnuté v súlade s týmto článkom a že tieto politické opatrenia sú oprávnené a vhodné na zabezpečenie dosiahnutia požadovaného objemu kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa do konca každého povinného obdobia. |
| --- | --- |

c)

že sa zaviedli politické opatrenia na účely splnenia ich povinnosti úspor energie, že sú navrhnuté v súlade s týmto článkom a že tieto politické opatrenia sú oprávnené a vhodné na zabezpečenie dosiahnutia požadovaného objemu kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa do konca každého povinného obdobia.

Článok 9

Povinné schémy energetickej efektívnosti

1.   Ak sa členské štáty rozhodnú splniť svoje povinnosti dosiahnuť objem úspor požadovaný podľa článku 8 ods. 1 prostredníctvom povinnej schémy energetickej efektívnosti, zabezpečia, aby povinné subjekty uvedené v odseku 3 tohto článku pôsobiace na území jednotlivých členských štátov splnili bez toho, aby bol dotknutý článok 8 ods. 8 a 9, svoju požiadavku kumulatívnych úspor energie u konečného spotrebiteľa stanovenú v článku 8 ods. 1.

Ak je to vhodné, členské štáty môžu rozhodnúť, že povinné subjekty dosiahnu všetky alebo časť uvedených úspor ako príspevok do národného fondu energetickej efektívnosti v súlade s článkom 30 ods. 14.

2.   Ak sa členské štáty rozhodnú splniť svoje povinnosti dosiahnuť objem úspor požadovaný podľa článku 8 ods. 1 prostredníctvom povinnej schémy energetickej efektívnosti, správou schémy môžu poveriť vykonávajúci orgán verejnej moci.

3.   Členské štáty určia na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií povinné subjekty spomedzi prevádzkovateľov prenosovej sústavy, prevádzkovateľov distribučnej sústavy, distribútorov energie, maloobchodných energetických spoločností a distribútorov pohonných hmôt alebo maloobchodných predajcov pohonných hmôt pôsobiacich na ich území. Objem úspor energie potrebný na splnenie povinnosti dosiahnu povinné subjekty u koncových odberateľov, ktorých určil členský štát, nezávisle od výpočtu vykonaného podľa článku 8 ods. 1, alebo ak tak členské štáty rozhodnú, prostredníctvom certifikovaných úspor dosiahnutých inými subjektmi, ako sa uvádza v odseku 11 písm. a) tohto článku.

4.   Ak sú za povinné subjekty podľa odseku 3 určené maloobchodné energetické spoločnosti, členské štáty zabezpečia, aby maloobchodné energetické spoločnosti pri plnení svojej povinnosti nevytvárali prekážky, ktoré spotrebiteľom znemožňujú zmeniť jedného dodávateľa na druhého.

5.   Členské štáty môžu od povinných subjektov vyžadovať, aby časť svojej povinnosti úspor energie dosiahli u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní. Členské štáty môžu takisto od povinných subjektov vyžadovať, aby dosiahli ciele znižovania nákladov na energiu za predpokladu, že ich výsledkom sú úspory energie u konečného spotrebiteľa a že sú vypočítané v súlade s prílohou V, a úspory energie dosiahli prostredníctvom podpory opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti vrátane finančných podporných opatrení zmierňujúcich účinky cien uhlíka na MSP a mikropodniky.

6.   Členské štáty môžu od povinných subjektov vyžadovať, aby spolupracovali so sociálnymi službami, s regionálnymi orgánmi, miestnymi orgánmi alebo obcami pri propagovaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní. Zahŕňa to určenie a riešenie osobitných potrieb konkrétnych skupín ohrozených energetickou chudobou alebo náchylnejších podliehať jej účinkom. Členské štáty v záujme ochrany ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnych bytoch podnecujú povinné subjekty, aby vykonávali opatrenia, ako je obnova budov vrátane sociálneho bývania, výmena spotrebičov, finančná podpora a stimuly na opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti v súlade s vnútroštátnymi schémami financovania a podpory, alebo energetické audity. Členské štáty zabezpečia oprávnenosť opatrení pre jednotlivé jednotky nachádzajúce sa v bytových domoch.

7.   Členské štáty pri uplatňovaní odsekov 5 a 6 od povinných subjektov vyžadujú, aby každoročne podávali správy o úsporách energie, ktoré dosiahli povinné subjekty v dôsledku opatrení propagovaných u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní, a takisto vyžadujú súhrnné štatistické informácie o ich koncových odberateľoch s uvedením zmien v úsporách energie v porovnaní s údajmi, ktoré predložili predtým, a o poskytnutej technickej a finančnej podpore.

8.   Členské štáty vyjadria objem úspor energie požadovaný od každého povinného subjektu buď ako primárnu energetickú spotrebu alebo ako konečnú energetickú spotrebu. Metóda zvolená na vyjadrenie objemu požadovaných úspor energie sa použije aj na výpočet úspor nárokovaných povinnými subjektmi. Pri prepočte objemu úspor energie sa použije dolná výhrevnosť stanovená v prílohe VI k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) 2018/2066 (41) a faktor primárnej energie podľa článku 31, ak nemožno odôvodniť použitie iných konverzných faktorov.

9.   Členské štáty zriadia systémy merania, kontroly a overovania, na overovanie a zdokumentovanie aspoň štatisticky významného podielu a reprezentatívnej vzorky opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti zavedených povinnými subjektmi. Meranie, kontrola a overovanie sa vykonáva nezávisle od povinných subjektov. Ak je subjekt povinným subjektom podľa národnej schémy povinnosti energetickej efektívnosti podľa článku 9 a v rámci systému ETS EÚ pre budovy a cestnú dopravu v súlade so smernicou 2003/87/ES, systém monitorovania a overovania zaručí, že pri výpočte a nahlasovaní úspor energie vyplývajúcich z opatrení subjektu na dosiahnutie úspor energie sa zohľadní cena uhlíka prevedená v čase uvoľnenia paliva na spotrebu v súlade so smernicou 2003/87/ES.

10.   Členské štáty ako súčasť integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku predkladaných podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 informujú Komisiu o zavedených systémoch merania, kontrol a overovania vrátane používaných metód, zistených problémov a spôsobov, ako sa riešili.

11.   V rámci povinných schém energetickej efektívnosti členské štáty môžu povinným subjektom povoliť:

| a) | aby do svojej povinnosti započítali certifikované úspory energie dosiahnuté poskytovateľmi energetických služieb alebo inými tretími stranami vrátane prípadov, keď povinné subjekty podporujú opatrenia prostredníctvom iných štátom schválených subjektov alebo prostredníctvom orgánov verejnej moci, ktoré môžu zahŕňať formálne partnerstvá a v ktorých sa môžu kombinovať aj iné zdroje financovania; |
| --- | --- |

a)

aby do svojej povinnosti započítali certifikované úspory energie dosiahnuté poskytovateľmi energetických služieb alebo inými tretími stranami vrátane prípadov, keď povinné subjekty podporujú opatrenia prostredníctvom iných štátom schválených subjektov alebo prostredníctvom orgánov verejnej moci, ktoré môžu zahŕňať formálne partnerstvá a v ktorých sa môžu kombinovať aj iné zdroje financovania;

| b) | aby započítali úspory dosiahnuté v danom roku tak, ako keby boli dosiahnuté v niektorom zo štyroch predchádzajúcich či troch nasledujúcich rokov, pokiaľ toto obdobie nepresahuje povinné obdobia stanovené v článku 8 ods. 1. |
| --- | --- |

b)

aby započítali úspory dosiahnuté v danom roku tak, ako keby boli dosiahnuté v niektorom zo štyroch predchádzajúcich či troch nasledujúcich rokov, pokiaľ toto obdobie nepresahuje povinné obdobia stanovené v článku 8 ods. 1.

Ak to členské štáty povolia, zabezpečia, aby sa na certifikáciu úspor energie uvedených v prvom pododseku písm. a) vzťahoval schvaľovací postup, ktorý je zavedený v členských štátoch, ktorý je jasný, transparentný a otvorený pre všetkých účastníkov trhu a ktorý je zameraný na minimalizáciu nákladov na certifikáciu.

Členské štáty posúdia a v prípade potreby prijmú opatrenia na minimalizáciu vplyvu priamych a nepriamych nákladov spojených s povinnými schémami energetickej efektívnosti na konkurencieschopnosť energeticky náročných priemyselných odvetví vystavených medzinárodnej hospodárskej súťaži.

12.   Členské štáty každoročne uverejnia úspory energie dosiahnuté každým povinným subjektom alebo každou podkategóriou povinného subjektu, ako aj spolu v rámci schémy.

Článok 10

Alternatívne politické opatrenia

1.   Ak sa členské štáty rozhodnú splniť svoje povinnosti dosiahnuť úspory požadované podľa článku 8 ods. 1 alternatívnymi politickými opatreniami, zabezpečia bez toho, aby bol dotknutý článok 8 ods. 8 a 9, aby sa úspory energie požadované podľa článku 8 ods. 1 dosiahli u koncových odberateľov.

2.   Pre všetky opatrenia, ktoré nesúvisia so zdaňovaním, členské štáty zavedú systémy merania, kontroly a overovania, v rámci ktorých sa overí a zdokumentuje aspoň štatisticky významný podiel a reprezentatívna vzorka opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti zavedených zúčastňujúcimi sa alebo poverenými subjektmi. Meranie, kontrola a overovanie sa vykonáva nezávisle od zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov.

3.   Členské štáty ako súčasť integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku predkladaných podľa článku 17 nariadenia (EÚ) 2018/1999 informujú Komisiu o zavedených systémoch merania, kontrol a overovania vrátane použitých metód, zistených problémov a spôsobov, ako sa riešili.

4.   Členské štáty pri nahlasovaní daňového opatrenia musia preukázať, ako bola pri návrhu daňového opatrenia zabezpečená účinnosť cenového signálu, ako je sadzba dane a viditeľnosť postupom času. Ak dôjde k zníženiu sadzby dane, musia členské štáty zdôvodniť, ako sa daňovým opatrením naďalej zabezpečia nové úspory energie.

Článok 11

Systémy energetického manažérstva a energetické audity

1.   Členské štáty zabezpečia, aby podniky s priemernou ročnou spotrebou všetkých svojich nosičov energie za predchádzajúce tri roky vyššou ako 85 TJ implementovali systém energetického manažérstva. Systém energetického manažérstva musí byť certifikovaný nezávislým subjektom v súlade s príslušnými európskymi alebo medzinárodnými normami.

Členské štáty zabezpečia, aby podniky uvedené v prvom pododseku zaviedli systém energetického manažérstva najneskôr do 11. októbra 2027.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby podniky s priemernou ročnou spotrebou všetkých svojich nosičov energie za predchádzajúce tri roky vyššou ako 10 TJ, ktoré neimplementujú systém energetického manažérstva, podliehali energetickému auditu.

Takéto energetické audity:

| a) | vykonávajú nezávislým a nákladovo efektívnym spôsobom kvalifikovaní alebo akreditovaní experti v súlade s článkom 28, alebo |
| --- | --- |

a)

vykonávajú nezávislým a nákladovo efektívnym spôsobom kvalifikovaní alebo akreditovaní experti v súlade s článkom 28, alebo

| b) | vykonávajú a dohliadajú na ne nezávislé orgány podľa vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

b)

vykonávajú a dohliadajú na ne nezávislé orgány podľa vnútroštátnych právnych predpisov.

Členské štáty zabezpečia, aby podniky uvedené v prvom pododseku vykonali prvý energetický audit do 11. októbra 2026 a aby sa následné energetické audity vykonávali aspoň každé štyri roky. Ak takéto podniky už vykonávajú energetické audity v súlade s prvým pododsekom, vykonávajú ich ďalej aspoň každé štyri roky v súlade s touto smernicou.

Na základe odporúčaní vyplývajúcich z uvedených energetických auditov vypracujú dotknuté podniky konkrétny a uskutočniteľný akčný plán. V tomto akčnom pláne sa určia opatrenia na splnenie každého z odporúčaní auditu, pokiaľ to je technicky alebo ekonomicky uskutočniteľné. Akčný plán sa predloží vedeniu podniku.

Členské štáty zabezpečia, aby sa akčné plány a miera implementácie odporúčaní uverejňovali vo výročnej správe podniku a verejne sa sprístupňovali v súlade s právom Únie a vnútroštátnym právom v oblasti ochrany obchodného tajomstva a dôvernosti.

3.   Ak má podnik uvedený v odseku 1 v ktoromkoľvek roku ročnú spotrebu vyššiu ako 85 TJ a ak má podnik uvedený v odseku 2 v ktoromkoľvek roku ročnú spotrebu viac ako 10 TJ, členské štáty zabezpečia, aby sa uvedené informácie sprístupnili vnútroštátnym orgánom zodpovedným za vykonávanie tohto článku. Na tento účel môžu členské štáty podporovať využívanie novej alebo existujúcej platformy na uľahčenie zberu požadovaných údajov na vnútroštátnej úrovni.

4.   Členské štáty môžu nabádať podniky uvedené v odsekoch 1 a 2, aby vo svojich výročných správach vykazovali svoju ročnú spotrebu energie v kWh, množstvo spotreby vody za rok v kubických metroch a porovnanie ich spotreby energie a vody s predchádzajúcimi rokmi.

5.   Členské štáty podporujú, aby pre všetkých koncových odberateľov boli k dispozícii vysokokvalitné energetické audity, ktoré sú nákladovo efektívne a ktoré:

| a) | vykonávajú nezávislým spôsobom kvalifikovaní alebo akreditovaní experti v súlade s kvalifikačnými kritériami, alebo |
| --- | --- |

a)

vykonávajú nezávislým spôsobom kvalifikovaní alebo akreditovaní experti v súlade s kvalifikačnými kritériami, alebo

| b) | vykonávajú a na ktoré dohliadajú nezávislé orgány podľa vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

b)

vykonávajú a na ktoré dohliadajú nezávislé orgány podľa vnútroštátnych právnych predpisov.

Energetické audity uvedené v prvom pododseku môžu vykonávať vnútropodnikoví experti alebo energetickí audítori pod podmienkou, že dotknutý členský štát zaviedol systém na zaistenie ich kvality, ktorého súčasťou je podľa potreby aj každoročný náhodný výber aspoň štatisticky významného percentuálneho podielu zo všetkých energetických auditov, ktoré vykonali vnútropodnikoví experti alebo energetickí audítori.

Na účely zabezpečenia vysokej kvality energetických auditov a systémov energetického manažérstva členské štáty stanovia transparentné a nediskriminačné minimálne kritériá pre energetické audity v súlade s prílohou VI a s ohľadom na príslušné európske alebo medzinárodné normy. Členské štáty určia príslušný orgán alebo subjekt, ktorý zabezpečí dodržiavanie harmonogramov vykonávania energetických auditov stanovených v odseku 2 tohto článku a správne uplatňovanie minimálnych kritérií stanovených v prílohe VI.

Energetické audity nezahŕňajú ustanovenia, ktoré bránia tomu, aby sa zistenia auditu zaslali ktorémukoľvek kvalifikovanému alebo akreditovanému poskytovateľovi energetických služieb, ak odberateľ nemá voči tomu námietky.

6.   Členské štáty vypracujú programy s cieľom stimulovať a poskytovať technickú podporu MSP, na ktoré sa nevzťahujú odseky 1 alebo 2, aby absolvovali energetické audity a aby následne zrealizovali odporúčania vyplývajúce z týchto auditov.

Na základe transparentných a nediskriminačných kritérií a bez toho, aby bolo dotknuté právo Únie v oblasti štátnej pomoci, môžu členské štáty na účely poskytovania energetických auditov zriadiť mechanizmy, ako sú centrá energetického auditu pre MSP a mikropodniky, za predpokladu, že takéto mechanizmy nebudú konkurovať súkromným audítorom. Môžu poskytovať aj iné systémy podpory pre MSP, a to aj v prípade, že takéto MSP uzavreli dobrovoľné dohody, na pokrytie nákladov na energetické audity a na vykonávanie vysoko nákladovo efektívnych odporúčaní vyplývajúcich z energetických auditov, ak sa opatrenia navrhované v týchto odporúčaniach vykonávajú.

7.   Členské štáty zabezpečia, aby programy uvedené v odseku 6 zahŕňali podporu MSP, v rámci ktorej sa kvantifikujú viacnásobné prínosy opatrení energetickej efektívnosti pre ich fungovanie, vypracúvanie plánov energetickej efektívnosti a rozvoj sietí energetickej efektívnosti pre MSP s podporou nezávislých expertov.

Členské štáty upozornia MSP, aj prostredníctvom svojich príslušných zastupujúcich sprostredkovateľských organizácií, na konkrétne príklady toho, ako by im systémy energetického manažérstva mohli pomôcť pri podnikaní. Komisia pomáha členským štátom podporou výmeny najlepších postupov v tejto oblasti.

8.   Členské štáty vypracujú programy s cieľom podnietiť podniky iné ako MSP, na ktoré sa nevzťahuje odsek 1 alebo 2, aby absolvovali energetické audity a aby následne zrealizovali odporúčania vyplývajúce z týchto auditov.

9.   Energetické audity sa považujú, že sú v súlade s odsekom 2, ak:

| a) | sa vykonávajú nezávislým spôsobom na základe minimálnych kritérií stanovených v prílohe VI; |
| --- | --- |

a)

sa vykonávajú nezávislým spôsobom na základe minimálnych kritérií stanovených v prílohe VI;

| b) | sa vykonávajú na základe dobrovoľných dohôd uzavretých medzi organizáciami zainteresovaných strán a orgánom, ktorý určil a na ktorý dohliada dotknutý členský štát, iným orgánom, na ktorý príslušné orgány delegovali príslušnú zodpovednosť, alebo Komisiou. |
| --- | --- |

b)

sa vykonávajú na základe dobrovoľných dohôd uzavretých medzi organizáciami zainteresovaných strán a orgánom, ktorý určil a na ktorý dohliada dotknutý členský štát, iným orgánom, na ktorý príslušné orgány delegovali príslušnú zodpovednosť, alebo Komisiou.

Prístup účastníkov trhu, ktorí poskytujú energetické služby, musí byť založený na transparentných a nediskriminačných kritériách.

10.   Na podniky, ktoré uzatvárajú zmluvy o energetickej efektívnosti, sa nevzťahujú požiadavky stanovené v odsekoch 1 a 2 tohto článku za predpokladu, že zmluvy o energetickej efektívnosti pokrývajú nevyhnutné prvky systému energetického manažérstva a že tieto zmluvy spĺňajú požiadavky stanovené v prílohe XV.

11.   Na podniky, ktoré implementujú systém environmentálneho manažérstva, ktorý je certifikovaný nezávislým subjektom podľa príslušných európskych alebo medzinárodných noriem, sa nevzťahujú požiadavky stanovené v odsekoch 1 a 2 tohto článku za predpokladu, že dotknutý systém environmentálneho manažérstva zahŕňa energetický audit na základe minimálnych kritérií stanovených v prílohe VI.

12.   Energetické audity môžu byť vykonávané samostatne alebo ako súčasť širšieho environmentálneho auditu. Členské štáty môžu požadovať, aby súčasťou energetického auditu bolo posúdenie technickej a ekonomickej uskutočniteľnosti napojenia sa na existujúcu alebo plánovanú sieť centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom.

Členské štáty môžu bez toho, aby bolo dotknuté právo Únie v oblasti štátnej pomoci, zavádzať schémy stimulov a podpory na realizáciu odporúčaní vyplývajúcich z energetických auditov a podobných opatrení.

Článok 12

Dátové centrá

1.   Členské štáty vyžadujú, aby vlastníci a prevádzkovatelia dátových centier na ich území s nainštalovaným príkonom informačných technológií na úrovni najmenej 500 kW do 15. mája 2024 a následne každoročne verejne sprístupňovali informácie uvedené v prílohe VII s výnimkou informácií, na ktoré sa vzťahuje právo Únie a vnútroštátne právo v oblasti ochrany obchodného tajomstva a dôvernosti.

2.   Odsek 1 sa nevzťahuje na dátové centrá používané na účely obrany a civilnej ochrany alebo na dátové centrá, ktoré poskytujú svoje služby s konečným cieľom výlučne v oblasti obrany a civilnej ochrany.

3.   Komisia zriadi európsku databázu dátových centier, ktorá bude obsahovať informácie, ktoré v súlade s odsekom 1 oznámili príslušné dátové centrá. Táto európska databáza je verejne prístupná na súhrnnej úrovni.

4.   Členské štáty nabádajú vlastníkov a prevádzkovateľov dátových centier na svojom území s nainštalovaným príkonom informačných technológií rovným alebo väčším ako 1 MW, aby zohľadňovali najlepšie postupy uvedené v najnovšej verzii európskeho kódexu správania pre energetickú efektívnosť dátových centier.

5.   Komisia do 15. mája 2025 posúdi dostupné údaje o energetickej efektívnosti dátových centier, ktoré jej boli predložené podľa odsekov 1 a 3, a v úzkej spolupráci s relevantnými zainteresovanými stranami predloží Európskemu parlamentu a Rade správu, ku ktorej v prípade potreby pripojí legislatívne návrhy obsahujúce ďalšie opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti vrátane opatrení na stanovenie minimálnych výkonnostných noriem, ak aj posúdenie uskutočniteľnosti prechodu na sektor dátových centier s nulovými emisiami. V takýchto návrhoch sa môže stanoviť časový rámec, v ktorom musia existujúce dátové centrá splniť minimálne výkonnostné normy.

Článok 13

Meranie zemného plynu

1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa v miere, v akej je to technicky možné, finančne rozumné a primerané k možným úsporám energie, poskytli koncovým odberateľom zemného plynu individuálne meradlá za konkurencieschopné ceny, ktoré presne zobrazujú skutočnú spotrebu energie koncových odberateľov a poskytujú informácie o skutočnej dobe využívania.

Takéto individuálne meradlo za konkurencieschopné ceny sa poskytne vždy:

| a) | keď sa nahrádza existujúce meradlo, pokiaľ je to technicky možné alebo nákladovo efektívne so zreteľom na odhadované potenciálne dlhodobé úspory; |
| --- | --- |

a)

keď sa nahrádza existujúce meradlo, pokiaľ je to technicky možné alebo nákladovo efektívne so zreteľom na odhadované potenciálne dlhodobé úspory;

| b) | pri zriadení nového pripojenia v novej budove alebo pri uskutočnení významnej obnovy budovy v zmysle smernice 2010/31/EÚ. |
| --- | --- |

b)

pri zriadení nového pripojenia v novej budove alebo pri uskutočnení významnej obnovy budovy v zmysle smernice 2010/31/EÚ.

2.   Ak sa v rozsahu, v akom členské štáty inštalujú inteligentné meracie systémy a zavádzajú inteligentné meradlá pre zemný plyn v súlade so smernicou 2009/73/ES:

| a) | zabezpečia, aby meracie systémy poskytovali koncovým odberateľom informácie o skutočnej dobe používania a aby sa pri stanovení minimálneho rozsahu funkcií meradiel a povinností uložených účastníkom trhu plne brali do úvahy ciele energetickej efektívnosti a výhody pre koncových odberateľov; |
| --- | --- |

a)

zabezpečia, aby meracie systémy poskytovali koncovým odberateľom informácie o skutočnej dobe používania a aby sa pri stanovení minimálneho rozsahu funkcií meradiel a povinností uložených účastníkom trhu plne brali do úvahy ciele energetickej efektívnosti a výhody pre koncových odberateľov;

| b) | zaistia bezpečnosť inteligentných meradiel a dátovej komunikácie a súkromie koncových odberateľov v súlade s príslušným právom Únie v oblasti ochrany údajov a súkromia; |
| --- | --- |

b)

zaistia bezpečnosť inteligentných meradiel a dátovej komunikácie a súkromie koncových odberateľov v súlade s príslušným právom Únie v oblasti ochrany údajov a súkromia;

| c) | požadujú, aby sa pri inštalácii inteligentných meradiel odberateľom poskytlo náležité poradenstvo a informácie, najmä o plnom potenciáli týchto meradiel, pokiaľ ide o spôsob odčítania hodnoty na meradle a monitorovanie spotreby energie. |
| --- | --- |

c)

požadujú, aby sa pri inštalácii inteligentných meradiel odberateľom poskytlo náležité poradenstvo a informácie, najmä o plnom potenciáli týchto meradiel, pokiaľ ide o spôsob odčítania hodnoty na meradle a monitorovanie spotreby energie.

Článok 14

Meranie v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody

1.   Členské štáty zabezpečia, aby sa koncovým odberateľom centralizovaného zásobovania teplom, centralizovaného zásobovania chladom a teplej úžitkovej vody poskytli meradlá za konkurencieschopné ceny, ktoré presne zobrazujú ich skutočnú spotrebu energie.

2.   Ak sa teplo, chlad alebo teplá úžitková voda do budovy dodáva z centrálneho zdroja, ktorý obsluhuje niekoľko budov, alebo zo systému centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom, meradlo je nainštalované pri výmenníku tepla alebo na odbernom mieste.

Článok 15

Pomerové meranie a rozdelenie nákladov v prípade vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody

1.   V bytových domoch a vo viacúčelových budovách, ktoré majú centrálny zdroj tepla alebo chladu alebo ktoré sú napojené na systém centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom, sa na meranie spotreby tepla, chladu alebo teplej úžitkovej vody jednotlivo pre každú jednotku v budove nainštalujú individuálne meradlá, ak je to technicky možné a nákladovo efektívne z hľadiska primeranosti vzhľadom na možné úspory energie.

Ak použitie individuálnych meradiel nie je technicky možné alebo meranie spotreby tepla v každej jednotke budovy nie je nákladovo efektívne, použijú sa individuálne pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov na meranie spotreby tepla na každom vykurovacom telese, pokiaľ daný členský štát nepreukáže, že inštalácia takýchto pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov by bola nákladovo neefektívna. V uvedených prípadoch sa môžu zvážiť alternatívne nákladovo efektívne spôsoby merania spotreby tepla. Každý členský štát jednoznačne stanoví a uverejní všeobecné kritériá, metodiky a postupy na stanovenie technickej neuskutočniteľnosti a nákladovej neefektívnosti.

2.   V nových bytových domoch a v bytových častiach nových viacúčelových budov, ktoré sú vybavené centrálnym zdrojom tepla pre teplú úžitkovú vodu alebo sú napojené na systémy centralizovaného zásobovania teplom, sa bez ohľadu na odsek 1 prvý pododsek nainštalujú individuálne meradlá na teplú úžitkovú vodu.

3.   Ak sú bytové domy alebo viacúčelové budovy napojené na centralizované zásobovanie teplom alebo chladom, alebo ak prevládajú vlastné spoločné systémy vykurovania alebo chladenia takýchto budov, členské štáty zabezpečia zavedenie transparentných a verejne dostupných vnútroštátnych pravidiel rozdeľovania nákladov na vykurovanie, chladenie a spotrebu teplej úžitkovej vody v týchto budovách s cieľom zabezpečiť transparentnosť a presnosť vyúčtovania individuálnej spotreby. Tieto pravidlá v príslušných prípadoch zahŕňajú usmernenia, ktoré sa týkajú spôsobu rozdeľovania nákladov na energiu využitú na:

| a) | teplú úžitkovú vodu; |
| --- | --- |

a)

teplú úžitkovú vodu;

| b) | teplo vyžarované zo zariadenia budovy a na účely vykurovania spoločných priestorov, ak sú schodiská a chodby vybavené vykurovacími telesami; |
| --- | --- |

b)

teplo vyžarované zo zariadenia budovy a na účely vykurovania spoločných priestorov, ak sú schodiská a chodby vybavené vykurovacími telesami;

| c) | vykurovanie alebo chladenie bytov. |
| --- | --- |

c)

vykurovanie alebo chladenie bytov.

Článok 16

Požiadavka diaľkového odpočtu

1.   Na účely článkov 14 a 15 umožňujú novo nainštalované meradlá a pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov diaľkový odpočet. Uplatňujú sa podmienky technickej uskutočniteľnosti a nákladovej efektívnosti stanovené v článku 15 ods. 1.

2.   Meradlá a pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov, ktoré neumožňujú diaľkový odpočet, ale sú už nainštalované, sa do 1. januára 2027 vybavia funkciou diaľkového odpočtu alebo sa vymenia za zariadenia umožňujúce diaľkový odpočet s výnimkou prípadov, keď daný členský štát preukáže, že to nie je nákladovo efektívne.

Článok 17

Informácie o vyúčtovaní zemného plynu

1.   Ak koncoví odberatelia nemajú inteligentné meradlá pre zemný plyn uvedené v smernici 2009/73/ES, členské štáty zabezpečia, aby informácie o vyúčtovaní spotreby zemného plynu boli spoľahlivé, presné a založené na skutočnej spotrebe v súlade s bodom 1.1 prílohy VIII, ak je to technicky možné a ekonomicky opodstatnené.

Túto povinnosť je možné splniť prostredníctvom systému pravidelného individuálneho odčítavania meradla koncovými odberateľmi, ktorí hodnoty na meradle oznámia dodávateľovi energie. Vyúčtovanie bude založené na odhade spotreby alebo paušálnej sadzbe len v prípade, keď koncový odberateľ nenahlási hodnotu na meradle za dané zúčtovacie obdobie.

2.   Meradlá nainštalované v súlade so smernicou 2009/73/ES umožňujú poskytovanie presných informácií o vyúčtovaní založených na skutočnej spotrebe. Členské štáty zabezpečia, aby mali koncoví odberatelia možnosť jednoduchého prístupu k doplňujúcim informáciám o spotrebe v predchádzajúcich obdobiach, ktoré im umožnia podrobnú vlastnú kontrolu.

Doplňujúce informácie o histórii spotreby zahŕňajú:

| a) | súhrnné údaje aspoň za tri predchádzajúce roky alebo za obdobie od nadobudnutia platnosti zmluvy o dodávke, ak je kratšie; |
| --- | --- |

a)

súhrnné údaje aspoň za tri predchádzajúce roky alebo za obdobie od nadobudnutia platnosti zmluvy o dodávke, ak je kratšie;

| b) | podrobné údaje o čase používania v ktoromkoľvek dni, týždni, mesiaci a roku. |
| --- | --- |

b)

podrobné údaje o čase používania v ktoromkoľvek dni, týždni, mesiaci a roku.

Údaje uvedené v druhom pododseku písm. a) zodpovedajú obdobiam, za ktoré boli poskytnuté pravidelné informácie o vyúčtovaní;

Údaje uvedené v druhom pododseku písm. b) sú pre koncových odberateľov dostupné cez internet alebo rozhranie meradla za obdobie minimálne 24 predchádzajúcich mesiacov alebo za obdobie od nadobudnutia platnosti zmluvy o dodávke, ak je kratšie.

3.   Bez ohľadu na to, či boli inteligentné meradlá nainštalované, členské štáty:

| a) | vyžadujú, aby sa informácie o vyúčtovaní za energiu a o histórii spotreby koncového odberateľa v prípade, že sú dostupné, sprístupnili na žiadosť koncového odberateľa poskytovateľovi energetických služieb, ktorého určil koncový odberateľ; |
| --- | --- |

a)

vyžadujú, aby sa informácie o vyúčtovaní za energiu a o histórii spotreby koncového odberateľa v prípade, že sú dostupné, sprístupnili na žiadosť koncového odberateľa poskytovateľovi energetických služieb, ktorého určil koncový odberateľ;

| b) | zabezpečia, aby sa koncovým odberateľom ponúkla možnosť elektronických informácií o vyúčtovaní a elektronických vyúčtovaní a aby koncoví odberatelia na požiadanie dostali jasné a zrozumiteľné vysvetlenie o tom, akým spôsobom bolo ich vyúčtovanie zostavené, a to najmä v prípade, ak vyúčtovania nie sú založené na skutočnej spotrebe; |
| --- | --- |

b)

zabezpečia, aby sa koncovým odberateľom ponúkla možnosť elektronických informácií o vyúčtovaní a elektronických vyúčtovaní a aby koncoví odberatelia na požiadanie dostali jasné a zrozumiteľné vysvetlenie o tom, akým spôsobom bolo ich vyúčtovanie zostavené, a to najmä v prípade, ak vyúčtovania nie sú založené na skutočnej spotrebe;

| c) | zabezpečia, aby sa vo vyúčtovaní uviedli dostatočné informácie, ktoré poskytnú koncovým odberateľom komplexný prehľad o aktuálnych nákladoch na energiu v súlade s prílohou VIII; |
| --- | --- |

c)

zabezpečia, aby sa vo vyúčtovaní uviedli dostatočné informácie, ktoré poskytnú koncovým odberateľom komplexný prehľad o aktuálnych nákladoch na energiu v súlade s prílohou VIII;

| d) | môžu stanoviť na žiadosť koncového odberateľa, aby sa informácie uvádzané na týchto vyúčtovaniach nepovažovali za výzvu na úhradu; členské štáty v takýchto prípadoch zabezpečia, aby dodávatelia zdrojov energie poskytovali pružné úpravy na účely samotnej úhrady; |
| --- | --- |

d)

môžu stanoviť na žiadosť koncového odberateľa, aby sa informácie uvádzané na týchto vyúčtovaniach nepovažovali za výzvu na úhradu; členské štáty v takýchto prípadoch zabezpečia, aby dodávatelia zdrojov energie poskytovali pružné úpravy na účely samotnej úhrady;

| e) | požadujú, aby sa informácie a odhady týkajúce sa nákladov na energiu poskytovali odberateľom na požiadanie včas a v ľahko zrozumiteľnom formáte, ktorý im umožní porovnať ponuky na rovnocennom základe. |
| --- | --- |

e)

požadujú, aby sa informácie a odhady týkajúce sa nákladov na energiu poskytovali odberateľom na požiadanie včas a v ľahko zrozumiteľnom formáte, ktorý im umožní porovnať ponuky na rovnocennom základe.

Článok 18

Informácie o vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody

1.   V prípade, že meradlá alebo pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov sú nainštalované, členské štáty zabezpečia, aby informácie o vyúčtovaní a spotrebe boli spoľahlivé, presné a založené na skutočnej spotrebe alebo na odpočte pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov v súlade s prílohou IX bodmi 1 a 2 pre všetkých konečných spotrebiteľov.

Ak tak stanoví členský štát, uvedenú povinnosť možno okrem prípadu pomerovo meranej spotreby založenej na pomerových rozdeľovačoch vykurovacích nákladov podľa článku 15 splniť systémom pravidelného individuálneho odčítavania meradla koncovým odberateľom alebo konečným spotrebiteľom, ktorý oznamuje hodnoty na meradle. Iba ak koncový odberateľ alebo konečný spotrebiteľ nenahlási hodnotu na meradle za dané zúčtovacie obdobie, je vyúčtovanie založené na odhade spotreby alebo paušálnej sadzbe.

2.   Členské štáty:

| a) | vyžadujú, aby sa informácie o vyúčtovaní za energiu a o histórii spotreby alebo odpočty pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov konečných spotrebiteľov, ak sú dostupné, na požiadanie konečného spotrebiteľa sprístupnili poskytovateľovi energetických služieb, ktorého určil konečný spotrebiteľ; |
| --- | --- |

a)

vyžadujú, aby sa informácie o vyúčtovaní za energiu a o histórii spotreby alebo odpočty pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov konečných spotrebiteľov, ak sú dostupné, na požiadanie konečného spotrebiteľa sprístupnili poskytovateľovi energetických služieb, ktorého určil konečný spotrebiteľ;

| b) | zabezpečia, aby bola koncovým odberateľom ponúknutá možnosť elektronických informácií o vyúčtovaní a elektronického vyúčtovania; |
| --- | --- |

b)

zabezpečia, aby bola koncovým odberateľom ponúknutá možnosť elektronických informácií o vyúčtovaní a elektronického vyúčtovania;

| c) | zabezpečia, aby všetkým konečným spotrebiteľom boli v súlade s prílohou IX bodom 3 spolu s vyúčtovaním poskytnuté jasné a zrozumiteľné informácie; |
| --- | --- |

c)

zabezpečia, aby všetkým konečným spotrebiteľom boli v súlade s prílohou IX bodom 3 spolu s vyúčtovaním poskytnuté jasné a zrozumiteľné informácie;

| d) | podporia kybernetickú bezpečnosť a zabezpečia ochranu súkromia a údajov konečných spotrebiteľov v súlade s uplatniteľným právom Únie. |
| --- | --- |

d)

podporia kybernetickú bezpečnosť a zabezpečia ochranu súkromia a údajov konečných spotrebiteľov v súlade s uplatniteľným právom Únie.

Členské štáty môžu stanoviť, aby sa na žiadosť koncového odberateľa poskytnutie informácií o vyúčtovaní nepovažovalo za výzvu na úhradu. Členské štáty v takýchto prípadoch zabezpečia, aby boli ponúkané flexibilné spôsoby samotnej úhrady.

3.   Členské štáty rozhodnú o tom, kto má byť zodpovedný za poskytovanie informácií uvedených v odseku 1 a 2 konečným spotrebiteľom bez priameho alebo individuálneho zmluvného vzťahu s dodávateľom energie.

Článok 19

Náklady na prístup k informáciám o meraní a vyúčtovaní spotreby zemného plynu

Členské štáty zabezpečia, aby koncoví odberatelia dostávali všetky svoje vyúčtovania a informácie o vyúčtovaní spotreby energie bezplatne a aby koncoví odberatelia mali vhodný a bezplatný prístup k svojim údajom o spotrebe.

Článok 20

Náklady na prístup k informáciám o meraní, vyúčtovaní a spotrebe tepla, chladu a teplej úžitkovej vody

1.   Členské štáty zabezpečia, aby koneční spotrebitelia dostávali všetky svoje vyúčtovania a informácie o vyúčtovaní spotreby energie bezplatne a aby koneční spotrebitelia mali primeraný a bezplatný prístup k svojim údajom o spotrebe.

2.   Bez ohľadu na odsek 1 tohto článku sa rozdelenie nákladov na informácie o vyúčtovaní individuálnej spotreby tepla, chladu a teplej úžitkovej vody v bytových domoch a viacúčelových budovách podľa článku 15 vykonáva na báze neziskovosti. Náklady spojené so zadaním uvedenej úlohy tretej strane, akou je napríklad poskytovateľ služby alebo miestny dodávateľ energie, pokrývajúce meranie, rozdelenie a vyúčtovanie skutočnej individuálnej spotreby v uvedených budovách, sa môžu preniesť na konečných spotrebiteľov, pokiaľ sú tieto náklady primerané.

3.   Členské štáty môžu v záujme zabezpečenia primeraných nákladov na poskytovanie služieb pomerového merania podľa odseku 2 stimulovať hospodársku súťaž v uvedenom odvetví služieb prijatím vhodných opatrení, ako je napríklad odporúčanie alebo iná podpora využívania verejného obstarávania alebo využívania interoperabilných zariadení a systémov, ktoré uľahčujú zmenu poskytovateľa služieb.

KAPITOLA IV

INFORMOVANIE SPOTREBITEĽOV A POSILNENIE ICH POSTAVENIA

Článok 21

Základné zmluvné práva týkajúce sa vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody

1.   Členské štáty bez toho, aby boli dotknuté pravidlá Únie o ochrane spotrebiteľa, predovšetkým smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/83/EÚ (42) a smernica Rady 93/13/EHS (43), zabezpečia, aby sa koncovým odberateľom, a ak sú výslovne uvedení, aj konečným spotrebiteľom, udelili práva stanovené v odsekoch 2 až 9 tohto článku.

2.   Koncoví odberatelia majú právo na zmluvu so svojím dodávateľom, v ktorej sa špecifikujú:

| a) | totožnosť, adresa a kontaktné údaje dodávateľa; |
| --- | --- |

a)

totožnosť, adresa a kontaktné údaje dodávateľa;

| b) | poskytované služby a zahrnuté úrovne kvality služieb; |
| --- | --- |

b)

poskytované služby a zahrnuté úrovne kvality služieb;

| c) | typy služieb údržby zahrnutých do zmluvy bez dodatočných poplatkov; |
| --- | --- |

c)

typy služieb údržby zahrnutých do zmluvy bez dodatočných poplatkov;

| d) | prostriedky, ktorými možno získať aktuálne informácie o všetkých uplatniteľných tarifách, poplatkoch za údržbu a balíčkoch produktov alebo služieb; |
| --- | --- |

d)

prostriedky, ktorými možno získať aktuálne informácie o všetkých uplatniteľných tarifách, poplatkoch za údržbu a balíčkoch produktov alebo služieb;

| e) | trvanie zmluvy, podmienky obnovenia a ukončenia zmluvy a služieb vrátane produktov a služieb, ktoré s danými službami tvoria balíček, a či je povolené bezplatné ukončenie zmluvy; |
| --- | --- |

e)

trvanie zmluvy, podmienky obnovenia a ukončenia zmluvy a služieb vrátane produktov a služieb, ktoré s danými službami tvoria balíček, a či je povolené bezplatné ukončenie zmluvy;

| f) | akékoľvek kompenzácie a dohody o vrátení peňazí, ktoré sa uplatňujú, keď sa nedosiahnu zmluvne dohodnuté úrovne kvality služieb vrátane nesprávneho alebo omeškaného vyúčtovania; |
| --- | --- |

f)

akékoľvek kompenzácie a dohody o vrátení peňazí, ktoré sa uplatňujú, keď sa nedosiahnu zmluvne dohodnuté úrovne kvality služieb vrátane nesprávneho alebo omeškaného vyúčtovania;

| g) | metóda iniciovania postupu mimosúdneho urovnania sporu v súlade s článkom 22; |
| --- | --- |

g)

metóda iniciovania postupu mimosúdneho urovnania sporu v súlade s článkom 22;

| h) | informácie týkajúce sa práv spotrebiteľa vrátane informácií o postupoch vybavovania sťažností a všetkých informácií uvedených v tomto odseku, ktoré sa jasne uvádzajú na vyúčtovaní alebo na webovom sídle podniku a zahŕňajú kontaktné údaje alebo odkaz na webové sídlo jednotného kontaktného miesta uvedeného v článku 22 ods. 3 písm. e); |
| --- | --- |

h)

informácie týkajúce sa práv spotrebiteľa vrátane informácií o postupoch vybavovania sťažností a všetkých informácií uvedených v tomto odseku, ktoré sa jasne uvádzajú na vyúčtovaní alebo na webovom sídle podniku a zahŕňajú kontaktné údaje alebo odkaz na webové sídlo jednotného kontaktného miesta uvedeného v článku 22 ods. 3 písm. e);

| i) | kontaktné údaje umožňujúce odberateľovi identifikovať príslušné jednotné kontaktné miesta uvedené v článku 22 ods. 3 písm. a). |
| --- | --- |

i)

kontaktné údaje umožňujúce odberateľovi identifikovať príslušné jednotné kontaktné miesta uvedené v článku 22 ods. 3 písm. a).

Dodávateľské podmienky musia byť spravodlivé a musia sa poskytnúť koncovým odberateľom vopred. Informácie uvedené v tomto odseku sa poskytujú pred uzavretím alebo potvrdením zmluvy. Ak je zmluva uzavretá cez sprostredkovateľov, táto informácia sa takisto poskytne pred uzavretím zmluvy.

Koncovým odberateľom a konečným spotrebiteľom sa poskytne zhrnutie kľúčových zmluvných podmienok vrátane cien a taríf zrozumiteľným spôsobom a výstižnými a jednoduchými jazykovými prostriedkami.

Koncoví odberatelia dostanú kópiu zmluvy a jasné informácie, transparentným spôsobom, o uplatňovaných cenách a tarifách a o štandardných podmienkach prístupu k službám vykurovania, chladenia a teplej úžitkovej vody a ich využívaniu.

Členské štáty rozhodnú o tom, kto má byť zodpovedný za poskytovanie informácií uvedených v tomto odseku konečným spotrebiteľom bez priameho alebo individuálneho zmluvného vzťahu s dodávateľom, a to na základe žiadosti, primeraným spôsobom a bezplatne.

3.   Koncoví odberatelia sa primeraným spôsobom upovedomujú o akomkoľvek zámere zmeniť zmluvné podmienky. Dodávatelia svojim koncovým odberateľom transparentným a zrozumiteľným spôsobom priamo oznámia akékoľvek úpravy cien dodávok, ako aj dôvody a podmienky danej úpravy a jej rozsah, a to vo vhodnom čase najneskôr dva týždne a v prípade odberateľov v domácnostiach najneskôr mesiac pred tým, než úprava začne platiť. Koncoví odberatelia bezodkladne informujú konečných spotrebiteľov o nových podmienkach.

4.   Dodávatelia musia koncovým odberateľom ponúknuť široký výber platobných metód. Takéto platobné metódy nesmú viesť k nenáležitej diskriminácii medzi odberateľmi. Akékoľvek rozdiely v poplatkoch súvisiace s platobnými metódami alebo systémami predplatného musia byť objektívne, nediskriminačné a primerané a nesmú presahovať priame náklady príjemcu platieb, ktoré mu vznikajú pri používaní konkrétnej platobnej metódy alebo systému predplatného v súlade s článkom 62 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 (44).

5.   Odberatelia v domácnostiach, ktorí majú prístup k systémom predplatného, nesmú byť v súlade s odsekom 4 znevýhodnení systémom predplatného.

6.   Koncovým odberateľom a v relevantných prípadoch konečným spotrebiteľom sa ponúkajú spravodlivé a transparentné všeobecné podmienky, ktoré sa im musia poskytnúť zrozumiteľne a jednoznačne a ktoré nesmú obsahovať mimozmluvné prekážky uplatnenia zákazníckych práv, ako napríklad nadmernú zmluvnú dokumentáciu. Konečným spotrebiteľom sa na ich žiadosť musí poskytnúť prístup k týmto všeobecným podmienkam. Koncoví odberatelia a koneční spotrebitelia musia byť chránení pred nečestnými alebo zavádzajúcimi predajnými praktikami. Koncovým odberateľom so zdravotným postihnutím sa poskytnú všetky relevantné informácie o ich zmluve s dodávateľom v prístupných formátoch.

7.   Koncoví odberatelia a koneční spotrebitelia majú právo na dobrý štandard služby a vybavovania sťažností zo strany svojich dodávateľov. Dodávatelia sťažnosti vybavujú jednoducho, spravodlivo a rýchlo.

8.   Príslušné orgány zabezpečia presadzovanie opatrení na ochranu spotrebiteľov stanovených v tejto smernici. Príslušné orgány konajú nezávisle od akýchkoľvek trhových záujmov.

9.   V prípade plánovaného odpojenia sa dotknutým koncovým odberateľom poskytnú náležité informácie o alternatívnych opatreniach v dostatočnom predstihu, najneskôr jeden mesiac pred plánovaným odpojením a bez dodatočných nákladov.

Článok 22

Informovanie a zvyšovanie povedomia

1.   Členské štáty, v relevantných prípadoch v spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi, zabezpečujú, aby informácie o dostupných opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, individuálnych opatreniach a finančných a právnych rámcoch boli transparentné, dostupné a šírili sa vo veľkom rozsahu všetkým relevantným účastníkom trhu, ako sú koncoví odberatelia, koneční spotrebitelia, spotrebiteľské organizácie, zástupcovia občianskej spoločnosti, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, občianske energetické spoločenstvá, miestne a regionálne orgány, energetické agentúry, poskytovatelia sociálnych služieb, stavbári, architekti, inžinieri, environmentálni a energetickí audítori a subjekty inštalujúce prvky budov v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 9 smernice 2010/31/EÚ.

2.   Členské štáty prijmú vhodné opatrenia na podporu a uľahčenie efektívneho využívania energie koncovými odberateľmi a konečnými spotrebiteľmi. Uvedené opatrenia sú súčasťou národných stratégií, ako sú integrované národné energetické a klimatické plány stanovené v nariadení (EÚ) 2018/1999 alebo dlhodobé stratégie obnovy budov zavedené v súlade s článkom 2a smernice 2010/31/EÚ.

Na účely tohto článku tieto opatrenia zahŕňajú škálu nástrojov a politík na podporu zmeny správania, ako sú:

| a) | fiškálne stimuly; |
| --- | --- |

a)

fiškálne stimuly;

| b) | prístup k financiám, poukazom, grantom alebo dotáciám; |
| --- | --- |

b)

prístup k financiám, poukazom, grantom alebo dotáciám;

| c) | verejne podporované posúdenia spotreby energie a cielené poradenské služby a podpora pre odberateľov v domácnostiach, najmä ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a v uplatniteľných prípadoch ľudí žijúcich v sociálnom bývaní; |
| --- | --- |

c)

verejne podporované posúdenia spotreby energie a cielené poradenské služby a podpora pre odberateľov v domácnostiach, najmä ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a v uplatniteľných prípadoch ľudí žijúcich v sociálnom bývaní;

| d) | cielené poradenské služby pre MSP a mikropodniky; |
| --- | --- |

d)

cielené poradenské služby pre MSP a mikropodniky;

| e) | poskytovanie informácií ľuďom so zdravotným postihnutím v prístupnej forme; |
| --- | --- |

e)

poskytovanie informácií ľuďom so zdravotným postihnutím v prístupnej forme;

| f) | vzorové projekty; |
| --- | --- |

f)

vzorové projekty;

| g) | činnosti na pracovisku; |
| --- | --- |

g)

činnosti na pracovisku;

| h) | činnosti odbornej prípravy; |
| --- | --- |

h)

činnosti odbornej prípravy;

| i) | digitálne nástroje; |
| --- | --- |

i)

digitálne nástroje;

| j) | stratégie zapojenia. |
| --- | --- |

j)

stratégie zapojenia.

3.   Na účely tohto článku opatrenia uvedené v odseku 2 zahŕňajú vytvorenie podporného rámca pre účastníkov trhu, ako sú účastníci uvedení v odseku 1, a to najmä na:

| a) | vytvorenie jednotných kontaktných miest alebo podobných mechanizmov na poskytovanie technického, administratívneho a finančného poradenstva a pomoci v otázkach energetickej efektívnosti, ako sú energetické kontroly pre domácnosti, energetická obnova budov, informácie o výmene starých a neúčinných vykurovacích systémov za moderné a účinnejšie zariadenia a zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov a skladovania energie v budovách pre koncových odberateľov a konečných spotrebiteľov, predovšetkým odberateľov v domácnostiach a iných malých odberateľov vrátane MSP a mikropodnikov; |
| --- | --- |

a)

vytvorenie jednotných kontaktných miest alebo podobných mechanizmov na poskytovanie technického, administratívneho a finančného poradenstva a pomoci v otázkach energetickej efektívnosti, ako sú energetické kontroly pre domácnosti, energetická obnova budov, informácie o výmene starých a neúčinných vykurovacích systémov za moderné a účinnejšie zariadenia a zavádzanie energie z obnoviteľných zdrojov a skladovania energie v budovách pre koncových odberateľov a konečných spotrebiteľov, predovšetkým odberateľov v domácnostiach a iných malých odberateľov vrátane MSP a mikropodnikov;

| b) | spoluprácu so súkromnými subjektmi, ktoré poskytujú služby, ako sú energetické audity a posúdenia spotreby energie, riešenia financovania a vykonávanie energetickej obnovy; |
| --- | --- |

b)

spoluprácu so súkromnými subjektmi, ktoré poskytujú služby, ako sú energetické audity a posúdenia spotreby energie, riešenia financovania a vykonávanie energetickej obnovy;

| c) | komunikáciu o nákladovo efektívnych a jednoduchých zmenách vo využívaní energie; |
| --- | --- |

c)

komunikáciu o nákladovo efektívnych a jednoduchých zmenách vo využívaní energie;

| d) | šírenie informácií o opatreniach energetickej efektívnosti a nástrojoch financovania; |
| --- | --- |

d)

šírenie informácií o opatreniach energetickej efektívnosti a nástrojoch financovania;

| e) | zabezpečenie jednotných kontaktných miest, ktoré majú koncovým odberateľom a konečným spotrebiteľom poskytovať všetky potrebné informácie o ich právach, uplatniteľnom práve a mechanizmoch urovnávania sporov, ktoré majú v prípade sporu k dispozícii; takéto jednotné kontaktné miesta môžu byť súčasťou všeobecných informačných miest pre spotrebiteľov. |
| --- | --- |

e)

zabezpečenie jednotných kontaktných miest, ktoré majú koncovým odberateľom a konečným spotrebiteľom poskytovať všetky potrebné informácie o ich právach, uplatniteľnom práve a mechanizmoch urovnávania sporov, ktoré majú v prípade sporu k dispozícii; takéto jednotné kontaktné miesta môžu byť súčasťou všeobecných informačných miest pre spotrebiteľov.

4.   Členské štáty na účely tohto článku zriadia v spolupráci s príslušnými orgánmi a prípadne súkromnými zainteresovanými stranami špecializované jednotné kontaktné miesta alebo podobné mechanizmy na poskytovanie technického, administratívneho a finančného poradenstva v otázkach energetickej efektívnosti. Tieto jednotné kontaktné miesta alebo podobné mechanizmy:

| a) | poskytujú domácnostiam, MSP, mikropodnikom a verejným subjektom poradenstvo a zrozumiteľné informácie o technických a finančných možnostiach a riešeniach; |
| --- | --- |

a)

poskytujú domácnostiam, MSP, mikropodnikom a verejným subjektom poradenstvo a zrozumiteľné informácie o technických a finančných možnostiach a riešeniach;

| b) | poskytujú komplexnú podporu všetkým domácnostiam, pričom osobitná pozornosť sa venuje domácnostiam postihnutým energetickou chudobou a budovám s najhoršou energetickou hospodárnosťou, ako aj akreditovaným spoločnostiam a inštalatérom poskytujúcim dodatočné služby prispôsobené rôznym typológiám bývania a geografickému rozsahu a poskytujú podporu v rôznych fázach projektu modernizácie, a to aj s cieľom uľahčiť uplatňovanie minimálnych noriem energetickej hospodárnosti stanovených v právnych predpisoch Únie; |
| --- | --- |

b)

poskytujú komplexnú podporu všetkým domácnostiam, pričom osobitná pozornosť sa venuje domácnostiam postihnutým energetickou chudobou a budovám s najhoršou energetickou hospodárnosťou, ako aj akreditovaným spoločnostiam a inštalatérom poskytujúcim dodatočné služby prispôsobené rôznym typológiám bývania a geografickému rozsahu a poskytujú podporu v rôznych fázach projektu modernizácie, a to aj s cieľom uľahčiť uplatňovanie minimálnych noriem energetickej hospodárnosti stanovených v právnych predpisoch Únie;

| c) | poskytujú poradenstvo týkajúce sa spôsobov správania pri spotrebe energie. |
| --- | --- |

c)

poskytujú poradenstvo týkajúce sa spôsobov správania pri spotrebe energie.

5.   Špecializované jednotné kontaktné miesta a mechanizmy uvedené v odseku 4 v relevantných prípadoch:

| a) | poskytujú informácie o kvalifikovaných odborníkoch v oblasti energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

a)

poskytujú informácie o kvalifikovaných odborníkoch v oblasti energetickej efektívnosti;

| b) | získavajú typologicky agregované údaje z projektov energetickej efektívnosti, vymieňajú si skúsenosti a sprístupňujú ich verejnosti; |
| --- | --- |

b)

získavajú typologicky agregované údaje z projektov energetickej efektívnosti, vymieňajú si skúsenosti a sprístupňujú ich verejnosti;

| c) | prepájajú potenciálne projekty s účastníkmi trhu, najmä projekty menšieho miestneho rozsahu. |
| --- | --- |

c)

prepájajú potenciálne projekty s účastníkmi trhu, najmä projekty menšieho miestneho rozsahu.

Komisia na účely prvého pododseku písm. b) pomáha členským štátom s cieľom uľahčiť výmenu najlepších postupov a posilniť cezhraničnú spoluprácu v oblasti najlepších postupov.

6.   Jednotné kontaktné miesta uvedené v odseku 4 ponúkajú špecializované služby pre ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a ľudí žijúcich v domácnostiach s nízkym príjmom.

Komisia poskytne členským štátom usmernenia na rozvoj týchto jednotných kontaktných miest v záujme vytvorenia harmonizovaného prístupu v celej Únii. V týchto usmerneniach sa podporí spolupráca medzi verejnými subjektmi, energetickými agentúrami a komunitne vedenými iniciatívami.

7.   Členské štáty vytvoria vhodné podmienky pre účastníkov trhu, aby mohli koncovým odberateľom poskytovať primerané a cielené informácie a poradenstvo o energetickej efektívnosti, a to aj ľuďom postihnutým energetickou chudobou, zraniteľným odberateľom a v uplatniteľnom prípade ľuďom žijúcim v sociálnom bývaní, MSP a mikropodnikom.

8.   Členské štáty zabezpečia, aby koncoví odberatelia, koneční spotrebitelia, ľudia postihnutí energetickou chudobou, zraniteľní odberatelia a v uplatniteľnom prípade ľudia žijúci v sociálnom bývaní mali prístup k jednoduchým, spravodlivým, transparentným, nezávislým, účinným a efektívnym mechanizmom na mimosúdne urovnávanie sporov týkajúcich sa práv a povinností stanovených v tejto smernici, a to prostredníctvom nezávislého mechanizmu, ako je ombudsman pre otázky energetiky alebo orgán spotrebiteľov, alebo prostredníctvom regulačného orgánu. Ak je koncový odberateľ spotrebiteľom v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 písm. a) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/11/EÚ (45), takéto mechanizmy mimosúdneho urovnávania sporov musia spĺňať požiadavky uvedenej smernice. Na tento účel sa môžu použiť mechanizmy mimosúdneho urovnávania sporov, ktoré už existujú v členských štátoch, za predpokladu, že sú rovnako účinné.

Členské štáty v prípade potreby zabezpečia, aby subjekty alternatívneho urovnávania sporov spolupracovali v snahe poskytnúť jednoduché, spravodlivé, transparentné, nezávislé, účinné a efektívne mechanizmy mimosúdneho urovnávanie sporov v prípade sporov súvisiacich s produktmi alebo službami viazanými na akékoľvek produkty alebo služby, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, alebo tvoriace s nimi jeden balíček.

Účasť podnikov na mechanizmoch mimosúdneho urovnávania sporov pre odberateľov v domácnostiach je povinná, pokiaľ členský štát Komisii nepreukáže, že iné mechanizmy sú rovnako účinné.

9.   Členské štáty bez toho, aby boli dotknuté základné princípy ich právnej úpravy v oblasti vlastníctva a prenájmu, prijmú potrebné opatrenia na odstránenie regulačných a neregulačných prekážok energetickej efektívnosti, pokiaľ ide o rozdielnosť motivácie vlastníkov a nájomníkov alebo vlastníkov budov alebo jednotiek budov s cieľom zabezpečiť, aby tieto subjekty neboli odrádzané od uskutočňovania investícií na zlepšenie efektívnosti, ktoré by inak uskutočnili, z dôvodu, že individuálne nezískajú všetky prínosy, alebo, že neexistujú pravidlá na rozdelenie nákladov a prínosov medzi tieto subjekty.

Opatrenia na odstránenie takýchto prekážok môžu zahŕňať poskytovanie stimulov, zrušenie alebo zmenu právnych alebo regulačných ustanovení, prijatie usmernení a výkladových oznámení, zjednodušenie administratívnych postupov vrátane vnútroštátnych pravidiel a opatrení regulujúcich rozhodovacie procesy v nehnuteľnostiach s viacerými vlastníkmi a možnosť využiť možnosti financovania treťou stranou. Opatrenia môžu byť kombinované s poskytovaním vzdelávania, odbornej prípravy a konkrétnych informácií a technickej pomoci v oblasti energetickej efektívnosti účastníkom trhu, ako sú uvedení v odseku 1.

Členské štáty prijímajú primerané opatrenia na podporu viacstranného dialógu medzi relevantnými partnermi, ako sú miestne a regionálne orgány, sociálni partneri, organizácie vlastníkov a nájomníkov, spotrebiteľské organizácie, distribútori energie alebo maloobchodné energetické spoločnosti, spoločností poskytujúcich energetické služby, komunity vyrábajúce energiu z obnoviteľných zdrojov, občianske energetické spoločenstvá, verejné orgány a agentúry, so zámerom vypracovať návrhy spoločne akceptovaných opatrení, stimulov a usmernení týkajúcich sa rozdielnej motivácie vlastníkov a nájomníkov alebo vlastníkov budov alebo jednotiek budov.

Každý členský štát nahlási takéto prekážky a vykonané opatrenia vo svojej dlhodobej stratégii obnovy budov zavedenej podľa článku 2a smernice 2010/31/EÚ a nariadenia (EÚ) 2018/1999.

10.   Komisia nabáda na to, aby sa vymieňali a vo veľkej miere šírili informácie o osvedčených postupoch a metodikách v oblasti energetickej efektívnosti, a poskytuje technickú pomoc na zmierňovanie rozdielnej motivácie v členských štátoch.

Článok 23

Partnerstvá v oblasti energetickej efektívnosti

1.   Komisia do 11. októbra 2024 posúdi, či sa existujúce partnerstvá venujú otázke energetickej efektívnosti. Ak z tohto posúdenia vyplynie, že existujúce partnerstvá sa otázke energetickej efektívnosti nevenujú dostatočne, Komisia zriadi partnerstvá v oblasti energetickej efektívnosti na úrovni Únie špecifické pre jednotlivé odvetvia inkluzívnym a reprezentatívnym spôsobom spojením kľúčových zainteresovaných strán vrátane sociálnych partnerov v odvetviach, ako sú informačné a komunikačné technológie, doprava, financovanie a stavebníctvo, pričom pre chýbajúce sektory vytvorí subpartnerstvá.

Komisia v prípade zriadenia partnerstva vymenuje v relevantných prípadoch pre každé sektorovo špecifické partnerstvo Únie v oblasti energetickej efektívnosti predsedu.

2.   Cieľom partnerstiev uvedených v odseku 1 je uľahčiť dialógy medzi relevantnými aktérmi o klimatickom a energetickom prechode a povzbudzovať odvetvia, aby vypracovali plány energetickej efektívnosti s cieľom zmapovať dostupné opatrenia a technologické možnosti na dosiahnutie úspor energie, pripraviť sa na energiu z obnoviteľných zdrojov a dekarbonizovať odvetvia.

Takéto plány by boli cenným prínosom pri pomoci odvetviam, pokiaľ ide o plánovanie investícií potrebných na dosiahnutie cieľov tejto smernice a nariadenia (EÚ) 2021/1119, ako aj pri uľahčovaní cezhraničnej spolupráce medzi aktérmi s cieľom posilniť vnútorný trh.

Článok 24

Posilnenie postavenia a ochrana zraniteľných odberateľov a zmierňovanie energetickej chudoby

1.   Bez toho, aby boli dotknuté ich vnútroštátne hospodárske a sociálne politiky a ich povinnosti vyplývajúce z práva Únie, prijmú členské štáty primerané opatrenia na posilnenie postavenia a ochranu ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní.

Členské štáty pri vymedzení pojmu zraniteľný odberateľ podľa článku 3 ods. 3 smernice 2009/73/ES a článku 28 ods. 1 smernice (EÚ) 2019/944 zohľadnia konečných spotrebiteľov.

2.   Bez toho, aby boli dotknuté ich vnútroštátne hospodárske a sociálne politiky a ich povinnosti vyplývajúce z práva Únie, a so zámerom zmierniť energetickú chudobu vykonajú členské štáty opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti a súvisiacej ochrany spotrebiteľa alebo informačné opatrenia, predovšetkým opatrenia stanovené v článku 8 ods. 3 a článku 22 tejto smernice, a to prioritne u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní. Tieto opatrenia sa monitorujú a nahlasujú v rámci existujúcich nahlasovacích povinností stanovených v článku 24 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

3.   Členské štáty v relevantných prípadoch na podporu ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní:

| a) | vykonajú opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti so zámerom zmierniť distribučné účinky z iných politík a opatrení, ako sú daňové opatrenia vykonávané v súlade s článkom 10 tejto smernice, alebo z obchodovania s emisiami v odvetví budov a dopravy v súlade so smernicou 2003/87/ES; |
| --- | --- |

a)

vykonajú opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti so zámerom zmierniť distribučné účinky z iných politík a opatrení, ako sú daňové opatrenia vykonávané v súlade s článkom 10 tejto smernice, alebo z obchodovania s emisiami v odvetví budov a dopravy v súlade so smernicou 2003/87/ES;

| b) | čo najlepším spôsobom využijú verejné financovanie dostupné na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni vrátane prípadných finančných príspevkov, ktoré členské štáty dostávajú zo Sociálno-klimatického fondu podľa článkov 9 a 14 nariadenia (EÚ) 2023/955 a príjmov z aukcií kvót v rámci obchodovania s emisnými kvótami podľa systému EU ETS v súlade so smernicou 2003/87/ES na investície do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti ako prioritných opatrení; |
| --- | --- |

b)

čo najlepším spôsobom využijú verejné financovanie dostupné na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni vrátane prípadných finančných príspevkov, ktoré členské štáty dostávajú zo Sociálno-klimatického fondu podľa článkov 9 a 14 nariadenia (EÚ) 2023/955 a príjmov z aukcií kvót v rámci obchodovania s emisnými kvótami podľa systému EU ETS v súlade so smernicou 2003/87/ES na investície do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti ako prioritných opatrení;

| c) | realizujú skoré investície do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti orientované do budúcna pred tým, než sa prejavia distribučné účinky iných politík a opatrení; |
| --- | --- |

c)

realizujú skoré investície do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti orientované do budúcna pred tým, než sa prejavia distribučné účinky iných politík a opatrení;

| d) | podporia technickú pomoc a zavádzanie podporných možností financovania a finančných nástrojov, ako sú schémy financovania prostredníctvom účtov za energie, miestne rezervy na úverové straty, záručné fondy, fondy zamerané na hĺbkovú obnovu a obnovu s minimálnymi energetickými ziskami; |
| --- | --- |

d)

podporia technickú pomoc a zavádzanie podporných možností financovania a finančných nástrojov, ako sú schémy financovania prostredníctvom účtov za energie, miestne rezervy na úverové straty, záručné fondy, fondy zamerané na hĺbkovú obnovu a obnovu s minimálnymi energetickými ziskami;

| e) | podporia technickú pomoc pre sociálnych aktérov na podporu aktívnej účasti zraniteľných odberateľov na trhu s energiou a pozitívne zmeny v ich spôsobe správania sa pri spotrebe energie; |
| --- | --- |

e)

podporia technickú pomoc pre sociálnych aktérov na podporu aktívnej účasti zraniteľných odberateľov na trhu s energiou a pozitívne zmeny v ich spôsobe správania sa pri spotrebe energie;

| f) | zabezpečia prístup k financiám, grantom alebo dotáciám viazaným na minimálne energetické zisky a uľahčia tak prístup k cenovo dostupným bankovým úverom alebo špecializovaným úverovým linkám. |
| --- | --- |

f)

zabezpečia prístup k financiám, grantom alebo dotáciám viazaným na minimálne energetické zisky a uľahčia tak prístup k cenovo dostupným bankovým úverom alebo špecializovaným úverovým linkám.

4.   Členské štáty zriadia sieť expertov z rôznych odvetví, ako je zdravotníctvo, stavebníctvo a sociálne odvetvia, ktorej úlohou bude vypracovať stratégie na podporu miestnych a národných aktérov s rozhodovacími právomocami pri vykonávaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti a nástrojov technickej pomoci a financovania zameraných na zmierňovanie energetickej chudoby, alebo touto úlohou poveria už existujúcu sieť. Členské štáty sa usilujú zabezpečiť, aby v zložení siete expertov bolo zaručené vyvážené zastúpenie mužov a žien a aby odrážala názory všetkých ľudí.

Členské štáty môžu sieti expertov zveriť poskytovanie poradenstva, pokiaľ ide o:

| a) | vnútroštátne vymedzenie pojmov energetická chudoba, energeticky chudobní a zraniteľní odberatelia vrátane konečných spotrebiteľov, a súvisiace ukazovatele a kritériá; |
| --- | --- |

a)

vnútroštátne vymedzenie pojmov energetická chudoba, energeticky chudobní a zraniteľní odberatelia vrátane konečných spotrebiteľov, a súvisiace ukazovatele a kritériá;

| b) | vypracovanie alebo zlepšenie relevantných ukazovateľov a dátových súborov týkajúcich sa otázky energetickej chudoby, ktoré by sa mali používať a nahlasovať; |
| --- | --- |

b)

vypracovanie alebo zlepšenie relevantných ukazovateľov a dátových súborov týkajúcich sa otázky energetickej chudoby, ktoré by sa mali používať a nahlasovať;

| c) | metódy a opatrenia, ktorými sa zaručí cenová dostupnosť životných nákladov, podpora neutrality nákladov na bývanie alebo spôsoby, ktorými sa zaručí, že z verejných finančných prostriedkov investovaných do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti bude plynúť prospech tak vlastníkom, ako aj nájomníkom budov a jednotiek budov, predovšetkým vzhľadom na ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní; |
| --- | --- |

c)

metódy a opatrenia, ktorými sa zaručí cenová dostupnosť životných nákladov, podpora neutrality nákladov na bývanie alebo spôsoby, ktorými sa zaručí, že z verejných finančných prostriedkov investovaných do opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti bude plynúť prospech tak vlastníkom, ako aj nájomníkom budov a jednotiek budov, predovšetkým vzhľadom na ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní;

| d) | opatrenia na zabránenie situáciám, keď sú konkrétne skupiny viac postihnuté alebo vystavené väčšiemu riziku postihnutia energetickou chudobou alebo náchylnejšie podliehať nepriaznivým vplyvom energetickej chudoby, napríklad z dôvodu ich príjmu, rodovej príslušnosti, zdravotného stavu, príslušnosti k určitej menšine a demografických ukazovateľov, alebo opatrenia na nápravu takýchto situácií. |
| --- | --- |

d)

opatrenia na zabránenie situáciám, keď sú konkrétne skupiny viac postihnuté alebo vystavené väčšiemu riziku postihnutia energetickou chudobou alebo náchylnejšie podliehať nepriaznivým vplyvom energetickej chudoby, napríklad z dôvodu ich príjmu, rodovej príslušnosti, zdravotného stavu, príslušnosti k určitej menšine a demografických ukazovateľov, alebo opatrenia na nápravu takýchto situácií.

KAPITOLA V

EFEKTÍVNOSŤ DODÁVKY ENERGIE

Článok 25

Posudzovanie a plánovanie vykurovania a chladenia

1.   Každý členský štát ako súčasť svojho integrovaného národného energetického a klimatického plánu a jeho aktualizácií podľa nariadenia (EÚ) 2018/1999 postúpi Komisii komplexné posúdenie vykurovania a chladenia. Uvedené komplexné posúdenie musí obsahovať informácie stanovené v prílohe X k tejto smernici a priloží sa k nemu posúdenie vykonané podľa článku 15 ods. 7 smernice (EÚ) 2018/2001.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby zainteresované strany, ktorých sa komplexné posúdenie uvedené v odseku 1 týka, dostali príležitosť podieľať sa na vypracovaní plánov vykurovania a chladenia, komplexného posúdenia, ako aj politík a opatrení, pričom zabezpečia, aby príslušné orgány nesprístupňovali alebo neuverejňovali obchodné tajomstvá, ktoré boli za obchodné tajomstvo označené.

3.   Členské štáty na účely komplexného posúdenia uvedeného v odseku 1 vykonajú analýzu nákladov a prínosov vzťahujúcu sa na ich územie na základe klimatických podmienok, ekonomickej realizovateľnosti a technickej vhodnosti. Prostredníctvom analýzy nákladov a prínosov možno určiť najlepšie riešenia z hľadiska efektívnosti využívania zdrojov a nákladovej efektívnosti na uspokojenie potrieb v oblasti vykurovania a chladenia, zohľadňujúc pritom zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti. Uvedená analýza nákladov a prínosov môže byť súčasťou environmentálneho posudzovania podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES (46).

Členské štáty určia príslušné orgány zodpovedné za vykonanie analýzy nákladov a prínosov, poskytnú podrobné metodiky a predpoklady v súlade s prílohou XI a stanovia a uverejnia postupy vykonávania ekonomickej analýzy.

4.   V prípade, že sa komplexným posúdením uvedeným v odseku 1 tohto článku a analýzou uvedenou v odseku 3 tohto článku identifikuje potenciál uplatňovania vysokoúčinnej kombinovanej výroby a/alebo účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom z odpadového tepla, ktorých prínosy prevyšujú náklady, členské štáty prijmú primerané opatrenia na rozvoj účinnej infraštruktúry centralizovaného zásobovania teplom a chladom, na stimuláciu rozvoja zariadení na využívanie odpadového tepla, a to aj v priemysle, a/alebo na zohľadnenie rozvoja vysokoúčinnej kombinovanej výroby a využívania vykurovania a chladenia z odpadového tepla a obnoviteľných zdrojov energie v súlade s odsekom 1 tohto článku a s článkom 26 ods. 7 a 9.

Ak sa komplexným posúdením uvedeným v odseku 1 tohto článku a analýzou uvedenou v odseku 3 tohto článku neidentifikuje potenciál, ktorého prínosy prevyšujú náklady vrátane administratívnych nákladov na vykonanie analýzy nákladov a prínosov uvedenej v článku 26 ods. 7, dotknutý členský štát, v relevantných prípadoch spolu s miestnymi a regionálnymi orgánmi, môže vyňať zariadenia z požiadaviek stanovených v odsekoch 1 a 3 tohto článku.

5.   Členské štáty prijmú politiky a opatrenia, ktoré zabezpečia, že sa zrealizuje potenciál identifikovaný v komplexnom posúdení vykonanom podľa odseku 1. Tieto politiky a opatrenia zahŕňajú aspoň prvky stanovené v prílohe X. Každý členský štát tieto politiky a opatrenia oznamuje v rámci aktualizácie svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov predkladaných v súlade s článkom 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999, svojho následného integrovaného národného energetického a klimatického plánu oznamovaného podľa článku 3 a článkov 7 až 12 uvedeného nariadenia a v rámci príslušných národných energetických a klimatických správ o pokroku predkladaných v súlade s uvedeným nariadením.

6.   Členské štáty zabezpečia, aby regionálne a miestne orgány vypracovali miestne plány vykurovania a chladenia aspoň v obciach s celkovým počtom obyvateľov vyšším ako 45 000. Uvedené plány by mali minimálne:

| a) | vychádzať z informácií a údajov poskytnutých v komplexnom posúdení vykonanom podľa odseku 1 a obsahovať odhady a mapovanie potenciálu na zvýšenie energetickej efektívnosti, a to aj prostredníctvom pripravenosti nízkoteplotného diaľkového vykurovania, vysoko účinnej kombinovanej výroby, využívania odpadového tepla a energie z obnoviteľných zdrojov vo vykurovaní a chladení v predmetnej oblasti; |
| --- | --- |

a)

vychádzať z informácií a údajov poskytnutých v komplexnom posúdení vykonanom podľa odseku 1 a obsahovať odhady a mapovanie potenciálu na zvýšenie energetickej efektívnosti, a to aj prostredníctvom pripravenosti nízkoteplotného diaľkového vykurovania, vysoko účinnej kombinovanej výroby, využívania odpadového tepla a energie z obnoviteľných zdrojov vo vykurovaní a chladení v predmetnej oblasti;

| b) | byť v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

b)

byť v súlade so zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti;

| c) | zahŕňať stratégiu využitia identifikovaného potenciálu podľa písmena a); |
| --- | --- |

c)

zahŕňať stratégiu využitia identifikovaného potenciálu podľa písmena a);

| d) | byť zostavené za účasti všetkých relevantných regionálnych alebo miestnych zainteresovaných strán a zabezpečovať účasť širokej verejnosti vrátane prevádzkovateľov miestnej energetickej infraštruktúry; |
| --- | --- |

d)

byť zostavené za účasti všetkých relevantných regionálnych alebo miestnych zainteresovaných strán a zabezpečovať účasť širokej verejnosti vrátane prevádzkovateľov miestnej energetickej infraštruktúry;

| e) | zohľadňovať relevantnú existujúcu energetickú infraštruktúru; |
| --- | --- |

e)

zohľadňovať relevantnú existujúcu energetickú infraštruktúru;

| f) | zohľadňovať spoločné potreby miestnych komunít a viacerých miestnych alebo regionálnych administratívnych jednotiek alebo regiónov; |
| --- | --- |

f)

zohľadňovať spoločné potreby miestnych komunít a viacerých miestnych alebo regionálnych administratívnych jednotiek alebo regiónov;

| g) | posúdiť úlohu energetických komunít a spoločenstiev a iných iniciatív vedených spotrebiteľmi, ktoré môžu aktívne prispieť k realizácii miestnych projektov vykurovania a chladenia; |
| --- | --- |

g)

posúdiť úlohu energetických komunít a spoločenstiev a iných iniciatív vedených spotrebiteľmi, ktoré môžu aktívne prispieť k realizácii miestnych projektov vykurovania a chladenia;

| h) | zahŕňať analýzu vykurovacích a chladiacich zariadení a systémov v miestnych fondoch budov, berúc pritom do úvahy potenciál opatrení energetickej efektívnosti v danej oblasti a venujúc sa budovám vykazujúcim najhoršie výsledky a potrebám zraniteľných domácností; |
| --- | --- |

h)

zahŕňať analýzu vykurovacích a chladiacich zariadení a systémov v miestnych fondoch budov, berúc pritom do úvahy potenciál opatrení energetickej efektívnosti v danej oblasti a venujúc sa budovám vykazujúcim najhoršie výsledky a potrebám zraniteľných domácností;

| i) | posudzovať, ako financovať realizáciu politík a opatrení, a identifikovať finančné mechanizmy, ktoré spotrebiteľom umožnia prechod na vykurovanie a chladenie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

i)

posudzovať, ako financovať realizáciu politík a opatrení, a identifikovať finančné mechanizmy, ktoré spotrebiteľom umožnia prechod na vykurovanie a chladenie z obnoviteľných zdrojov;

| j) | zahŕňať trajektóriu na dosiahnutie cieľov plánov v súlade s klimatickou neutralitou a monitorovanie pokroku pri vykonávaní identifikovaných politík a opatrení; |
| --- | --- |

j)

zahŕňať trajektóriu na dosiahnutie cieľov plánov v súlade s klimatickou neutralitou a monitorovanie pokroku pri vykonávaní identifikovaných politík a opatrení;

| k) | mať za cieľ výmenu starých a neefektívnych vykurovacích a chladiacich zariadení vo verejných subjektoch za vysoko účinné alternatívy s cieľom postupne vyradiť fosílne palivá; |
| --- | --- |

k)

mať za cieľ výmenu starých a neefektívnych vykurovacích a chladiacich zariadení vo verejných subjektoch za vysoko účinné alternatívy s cieľom postupne vyradiť fosílne palivá;

| l) | posudzovať potenciálnu synergiu s plánmi susedných regionálnych alebo miestnych orgánov s cieľom podporiť spoločné investície a nákladovú efektívnosť. |
| --- | --- |

l)

posudzovať potenciálnu synergiu s plánmi susedných regionálnych alebo miestnych orgánov s cieľom podporiť spoločné investície a nákladovú efektívnosť.

Členské štáty zabezpečia, aby všetky príslušné strany vrátane verejných a súkromných zainteresovaných strán mali príležitosť podieľať sa na vypracovaní plánov vykurovania a chladenia, komplexného posúdenia uvedeného v odseku 1, ako aj politík a opatrení uvedených v odseku 5.

Na tento účel členské štáty zostavia odporúčania na podporu regionálnych a miestnych orgánov pri vykonávaní politík a opatrení zameraných na energeticky efektívne vykurovanie a chladenie založené na energii z obnoviteľných zdrojov na regionálnej a miestnej úrovni s využitím identifikovaného potenciálu. Členské štáty podporujú regionálne a miestne orgány v čo najväčšej možnej miere a akýmikoľvek prostriedkami vrátane schém finančnej a technickej podpory. Členské štáty zabezpečia, aby plány vykurovania a chladenia boli v súlade s ostatnými miestnymi požiadavkami na plánovanie v oblasti klímy, energetiky a životného prostredia, s cieľom vyhnúť sa administratívnemu zaťaženiu miestnych a regionálnych orgánov a podporiť efektívne vykonávanie plánov.

Miestne plány vykurovania a chladenia môže spoločne vykonávať skupina viacerých susediacich miestnych orgánov za predpokladu, že existuje vhodný geografický a administratívny kontext, ako aj vhodná infraštruktúra vykurovania a chladenia.

Miestne plány vykurovania a chladenia posudzuje príslušný orgán a v prípade potreby sa v súvislosti s nimi prijmú vhodné vykonávacie opatrenia.

Článok 26

Dodávky vykurovania a chladenia

1.   S cieľom zabezpečiť efektívnejšiu spotrebu primárnej energie a zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov v dodávkach vykurovania a chladenia, ktoré vstupujú do siete, musí systém účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom spĺňať tieto kritériá:

| a) | do 31. decembra 2027 systém využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla, 75 % tepla z kombinovanej výroby alebo 50 % kombinácie energie a tepla z týchto zdrojov; |
| --- | --- |

a)

do 31. decembra 2027 systém využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla, 75 % tepla z kombinovanej výroby alebo 50 % kombinácie energie a tepla z týchto zdrojov;

| b) | od 1. januára 2028 systém využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla, 50 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, 80 % tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby alebo aspoň kombináciu takej tepelnej energie vstupujúcej do siete, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 5 % a celkový podiel energie z obnoviteľných zdrojov, odpadového tepla a tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby predstavuje aspoň 50 %; |
| --- | --- |

b)

od 1. januára 2028 systém využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla, 50 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, 80 % tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby alebo aspoň kombináciu takej tepelnej energie vstupujúcej do siete, pričom podiel energie z obnoviteľných zdrojov predstavuje aspoň 5 % a celkový podiel energie z obnoviteľných zdrojov, odpadového tepla a tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby predstavuje aspoň 50 %;

| c) | od 1. januára 2035 systém využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla alebo 50 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, alebo systém, v ktorom celkový podiel energie z obnoviteľných zdrojov, odpadového tepla alebo tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby predstavuje aspoň 80 % a zároveň celkový podiel energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla predstavuje aspoň 35 %; |
| --- | --- |

c)

od 1. januára 2035 systém využíva aspoň 50 % energie z obnoviteľných zdrojov, 50 % odpadového tepla alebo 50 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, alebo systém, v ktorom celkový podiel energie z obnoviteľných zdrojov, odpadového tepla alebo tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby predstavuje aspoň 80 % a zároveň celkový podiel energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla predstavuje aspoň 35 %;

| d) | od 1. januára 2040 systém využíva aspoň 75 % energie z obnoviteľných zdrojov, 75 % odpadového tepla alebo 75 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, alebo systém využíva aspoň 95 % energie z obnoviteľných zdrojov, odpadového tepla a tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby, pričom zároveň celkový podiel energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla predstavuje aspoň 35 %; |
| --- | --- |

d)

od 1. januára 2040 systém využíva aspoň 75 % energie z obnoviteľných zdrojov, 75 % odpadového tepla alebo 75 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla, alebo systém využíva aspoň 95 % energie z obnoviteľných zdrojov, odpadového tepla a tepla z vysokoúčinnej kombinovanej výroby, pričom zároveň celkový podiel energie z obnoviteľných zdrojov alebo odpadového tepla predstavuje aspoň 35 %;

| e) | od 1. januára 2045 systém využíva aspoň 75 % energie z obnoviteľných zdrojov, 75 % odpadového tepla alebo 75 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla; |
| --- | --- |

e)

od 1. januára 2045 systém využíva aspoň 75 % energie z obnoviteľných zdrojov, 75 % odpadového tepla alebo 75 % energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla;

| f) | od 1. januára 2050 systém využíva len energiu z obnoviteľných zdrojov, len odpadové teplo alebo len kombináciu energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla. |
| --- | --- |

f)

od 1. januára 2050 systém využíva len energiu z obnoviteľných zdrojov, len odpadové teplo alebo len kombináciu energie z obnoviteľných zdrojov a odpadového tepla.

2.   Členské štáty si môžu ako alternatívu ku kritériám stanoveným v odseku 1 tohto článku zvoliť aj kritériá výkonnosti v oblasti udržateľnosti založené na množstve emisií skleníkových plynov zo systému centralizovaného zásobovania teplom a chladom na jednotku tepla alebo chladu dodaného odberateľom, pričom zohľadnia opatrenia vykonané na splnenie povinnosti podľa článku 24 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001. Pri výbere týchto kritérií má mať účinný systém centralizovaného zásobovania teplom a chladom nasledujúce maximálne množstvo emisií skleníkových plynov na jednotku tepla alebo chladu dodaného odberateľom:

| a) | do 31. decembra 2025: 200 gramov/kWh; |
| --- | --- |

a)

do 31. decembra 2025: 200 gramov/kWh;

| b) | od 1. januára 2026: 150 gramov/kWh; |
| --- | --- |

b)

od 1. januára 2026: 150 gramov/kWh;

| c) | od 1. januára 2035: 100 gramov/kWh; |
| --- | --- |

c)

od 1. januára 2035: 100 gramov/kWh;

| d) | od 1. januára 2045: 50 gramov/kWh; |
| --- | --- |

d)

od 1. januára 2045: 50 gramov/kWh;

| e) | od 1. januára 2050: 0 gramov/kWh. |
| --- | --- |

e)

od 1. januára 2050: 0 gramov/kWh.

3.   Členské štáty sa môžu rozhodnúť uplatňovať kritériá emisií skleníkových plynov na jednotku tepla alebo chladu v ktoromkoľvek danom období uvedenom v odseku 2 písm. a) až e) tohto článku. Ak sa tak rozhodnú, oznámia to Komisii do 11. januára 2024, pokiaľ ide o obdobie uvedené v odseku 2 písm. a) tohto článku, a najmenej šesť mesiacov pred začiatkom príslušných období uvedených v odseku 2 písm. b) až e) tohto článku. Takéto oznámenie zahŕňa opatrenia vykonané na splnenie povinnosti podľa článku 24 ods. 4 smernice (EÚ) 2018/2001, pokiaľ už neboli oznámené v rámci poslednej aktualizácie ich národného energetického a klimatického plánu.

4.   Aby sa systém centralizovaného zásobovania teplom a chladom, ktorý sa buduje alebo ktorého dodávkové jednotky sa významne obnovujú, považoval za účinný, členské štáty zabezpečia, aby spĺňal kritériá stanovené v odseku 1 alebo 2 platné v čase, keď začína svoju prevádzku alebo v nej po obnove pokračuje. Členské štáty navyše zabezpečia, aby pri budovaní systému centralizovaného zásobovania teplom a chladom alebo pri významnej obnove jeho dodávkových jednotiek:

| a) | nedošlo k zvýšeniu miery používania fosílnych palív iných než zemný plyn v existujúcich zdrojoch tepla v porovnaní s ročnou spotrebou, ktorá sa stanoví ako priemer za predchádzajúce tri kalendárne roky úplnej prevádzky pred obnovou, a |
| --- | --- |

a)

nedošlo k zvýšeniu miery používania fosílnych palív iných než zemný plyn v existujúcich zdrojoch tepla v porovnaní s ročnou spotrebou, ktorá sa stanoví ako priemer za predchádzajúce tri kalendárne roky úplnej prevádzky pred obnovou, a

| b) | ak sa systém vybuduje alebo významne obnoví do roku 2030, žiadne nové zdroje tepla v tomto systéme nevyužívali fosílne palivá s výnimkou zemného plynu. |
| --- | --- |

b)

ak sa systém vybuduje alebo významne obnoví do roku 2030, žiadne nové zdroje tepla v tomto systéme nevyužívali fosílne palivá s výnimkou zemného plynu.

5.   Členské štáty zabezpečia, aby od 1. januára 2025 a potom každých päť rokov prevádzkovatelia všetkých existujúcich systémov centralizovaného zásobovania teplom a chladom s celkovým výstupom tepla a chladu prekračujúcim 5 MW a ktoré nespĺňajú kritériá stanovené v odseku 1 písm. b) až e), vypracovali plán na zabezpečenie efektívnejšej spotreby primárnej energie, zníženie distribučných strát a zvýšenie podielu energie z obnoviteľných zdrojov v dodávke tepla a chladu. Plán má obsahovať opatrenia na splnenie kritérií stanovených v odseku 1 písm. b) až e) a musí ho schváliť príslušný orgán.

6.   Členské štáty zabezpečia, aby dátové centrá s celkovým menovitým energetickým vstupom prekračujúcim 1 MW využívali odpadové teplo alebo iné aplikácie na rekuperáciu odpadového tepla, pokiaľ nepreukážu, že to nie je technicky alebo ekonomicky uskutočniteľné v súlade s posúdením uvedeným v odseku 7.

7.   Členské štáty s cieľom posúdiť ekonomickú realizovateľnosť zvyšovania energetickej efektívnosti dodávok vykurovania a chladenia zabezpečia, aby sa vykonala analýza nákladov a prínosov na úrovni jednotlivých zariadení v súlade s prílohou XI v prípade, ak sú novo plánované alebo významne obnovené tieto zariadenia:

| a) | tepelné zariadenie na výrobu elektriny s celkovým priemerným ročným energetickým vstupom prekračujúcim 10 MW s cieľom posúdiť náklady a prínosy spojené so zabezpečením prevádzky tohto zariadenia ako zariadenia vysokoúčinnej kombinovanej výroby; |
| --- | --- |

a)

tepelné zariadenie na výrobu elektriny s celkovým priemerným ročným energetickým vstupom prekračujúcim 10 MW s cieľom posúdiť náklady a prínosy spojené so zabezpečením prevádzky tohto zariadenia ako zariadenia vysokoúčinnej kombinovanej výroby;

| b) | priemyselné zariadenie s celkovým priemerným ročným energetickým vstupom prekračujúcim 8 MW s cieľom posúdiť využívanie odpadového tepla v predmetnej lokalite a mimo nej; |
| --- | --- |

b)

priemyselné zariadenie s celkovým priemerným ročným energetickým vstupom prekračujúcim 8 MW s cieľom posúdiť využívanie odpadového tepla v predmetnej lokalite a mimo nej;

| c) | servisné zariadenie s celkovým priemerným ročným energetickým vstupom prekračujúcim 7 MW, ako sú zariadenia na úpravu odpadovej vody a zariadenia LNG, s cieľom posúdiť využívanie odpadového tepla v predmetnej lokalite a mimo nej; |
| --- | --- |

c)

servisné zariadenie s celkovým priemerným ročným energetickým vstupom prekračujúcim 7 MW, ako sú zariadenia na úpravu odpadovej vody a zariadenia LNG, s cieľom posúdiť využívanie odpadového tepla v predmetnej lokalite a mimo nej;

| d) | dátové centrum s celkovým menovitým energetickým vstupom prekračujúcim 1 MW s cieľom posúdiť analýzu nákladov a prínosov okrem iného vrátane technickej uskutočniteľnosti, nákladovej efektívnosti, vplyvu na energetickú efektívnosť a miestny dopyt po teple vrátane sezónnych výkyvov používania odpadového tepla na uspokojenie ekonomicky zdôvodneného dopytu, ako aj napojenia daného zariadenia k sieti centralizovaného zásobovania teplom alebo účinného systému centralizovaného zásobovania chladom na základe obnoviteľných zdrojov energie alebo k iným aplikáciám na rekuperáciu odpadového tepla. |
| --- | --- |

d)

dátové centrum s celkovým menovitým energetickým vstupom prekračujúcim 1 MW s cieľom posúdiť analýzu nákladov a prínosov okrem iného vrátane technickej uskutočniteľnosti, nákladovej efektívnosti, vplyvu na energetickú efektívnosť a miestny dopyt po teple vrátane sezónnych výkyvov používania odpadového tepla na uspokojenie ekonomicky zdôvodneného dopytu, ako aj napojenia daného zariadenia k sieti centralizovaného zásobovania teplom alebo účinného systému centralizovaného zásobovania chladom na základe obnoviteľných zdrojov energie alebo k iným aplikáciám na rekuperáciu odpadového tepla.

V analýze uvedenej v prvom pododseku písm. d) sa zvážia riešenia chladiacich systémov, ktoré umožňujú odvádzanie alebo zachytávanie odpadového tepla pri využiteľnej teplotnej úrovni s minimálnymi podpornými energetickými vstupmi.

Členské štáty sa v prípade novo plánovaných alebo obnovovaných zariadení usilujú odstrániť prekážky využívania odpadového tepla a poskytujú podporu pre využívanie odpadového tepla.

Inštalácia vybavenia na zachytávanie oxidu uhličitého produkovaného spaľovacím zariadením s cieľom geologicky ho uložiť v súlade so smernicou 2009/31/ES sa nepovažuje za obnovu na účely písmen b) a c) tohto odseku.

Členské štáty požadujú, aby sa analýza nákladov a prínosov vykonala v spolupráci so spoločnosťami zodpovednými za prevádzku daného zariadenia.

8.   Členské štáty môžu z uplatňovania odseku 7 vyňať:

| a) | špičkové a záložné zariadenia na výrobu elektriny, pri ktorých sa plánuje prevádzka pod 1 500 prevádzkových hodín ročne ako kĺzavý priemer za obdobie piatich rokov, pričom sa bude vychádzať z postupu overovania stanoveného členským štátom, ktorý zabezpečí, aby sa toto kritérium na udelenie výnimky splnilo; |
| --- | --- |

a)

špičkové a záložné zariadenia na výrobu elektriny, pri ktorých sa plánuje prevádzka pod 1 500 prevádzkových hodín ročne ako kĺzavý priemer za obdobie piatich rokov, pričom sa bude vychádzať z postupu overovania stanoveného členským štátom, ktorý zabezpečí, aby sa toto kritérium na udelenie výnimky splnilo;

| b) | zariadenia, ktoré je potrebné umiestniť blízko geologického úložiska schváleného podľa smernice 2009/31/ES; |
| --- | --- |

b)

zariadenia, ktoré je potrebné umiestniť blízko geologického úložiska schváleného podľa smernice 2009/31/ES;

| c) | dátové centrá, ktorých odpadové teplo sa využíva alebo sa využije v sieti centralizovaného zásobovania teplom alebo priamo na vykurovanie priestorov, prípravu teplej úžitkovej vody v domácnosti alebo na iné použitia v budove alebo skupine budov alebo zariadení, kde sa nachádza. |
| --- | --- |

c)

dátové centrá, ktorých odpadové teplo sa využíva alebo sa využije v sieti centralizovaného zásobovania teplom alebo priamo na vykurovanie priestorov, prípravu teplej úžitkovej vody v domácnosti alebo na iné použitia v budove alebo skupine budov alebo zariadení, kde sa nachádza.

Členské štáty môžu tiež stanoviť hraničné hodnoty pre vyňatie jednotlivých zariadení z uplatňovania odseku 7 písm. c) a d) vyjadrené množstvom dostupného využiteľného odpadového tepla, dopytom po teple alebo vzdialenosťou medzi priemyselnými zariadeniami a sieťami centralizovaného zásobovania teplom.

Členské štáty oznámia Komisii výnimky prijaté podľa tohto odseku.

9.   Členské štáty prijmú kritériá udeľovania povolení uvedené v článku 8 smernice (EÚ) 2019/944 alebo rovnocenné povoľovacie kritériá, aby:

| a) | zohľadnili výsledky komplexného posúdenia uvedeného v článku 25 ods. 1; |
| --- | --- |

a)

zohľadnili výsledky komplexného posúdenia uvedeného v článku 25 ods. 1;

| b) | zabezpečili splnenie požiadaviek stanovených v odseku 7; |
| --- | --- |

b)

zabezpečili splnenie požiadaviek stanovených v odseku 7;

| c) | zohľadnili výsledky analýzy nákladov a prínosov uvedenej v odseku 7. |
| --- | --- |

c)

zohľadnili výsledky analýzy nákladov a prínosov uvedenej v odseku 7.

10.   Členské štáty môžu vyňať jednotlivé zariadenia z povinnosti vyplývajúcej z kritérií udeľovania povolení alebo rovnocenných povoľovacích kritérií uvedených v odseku 9 zrealizovať možnosti, ktorých prínosy prevyšujú náklady, ak na to existujú naliehavé právne dôvody, dôvody týkajúce sa vlastníctva alebo finančné dôvody. Dotknuté členské štáty v uvedených prípadoch predložia Komisii odôvodnené rozhodnutie, a to do troch mesiacov od prijatia uvedeného rozhodnutia. Komisia môže vydať k danému rozhodnutiu stanovisko do troch mesiacov od jeho doručenia.

11.   Odseky 7, 8, 9 a 10 tohto článku sa uplatňujú na zariadenia, na ktoré sa vzťahuje smernica 2010/75/EÚ, bez toho, aby boli dotknuté požiadavky stanovené v uvedenej smernici.

12.   Členské štáty zbierajú informácie o analýzach nákladov a prínosov vykonaných v súlade s odsekom 7 písm. a) až d). Uvedené informácie by mali obsahovať aspoň údaje o dostupných množstvách dodaného tepla a parametroch tepla, počte každoročne plánovaných prevádzkových hodín a zemepisnom umiestnení lokalít. Tieto údaje sa uverejnia s náležitým ohľadom na ich možnú citlivosť.

13.   Na základe harmonizovaných referenčných hodnôt účinnosti uvedených v prílohe III písm. d) členské štáty zabezpečia, aby pôvod elektriny pochádzajúcej z vysokoúčinnej kombinovanej výroby mohol byť zaručený podľa objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritérií stanovených každým členským štátom. Členské štáty zabezpečia, aby táto záruka pôvodu bola v súlade s požiadavkami stanovenými v prílohe XII a obsahovala aspoň informácie uvedené v prílohe XII. Členské štáty vzájomne uznávajú svoje záruky pôvodu, a to výlučne ako dôkaz o informáciách uvedených v tomto odseku. Každé odmietnutie uznať záruku pôvodu ako takýto dôkaz, najmä z dôvodov súvisiacich s predchádzaním podvodom, musí byť založené na objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritériách. Členské štáty oznámia takéto odmietnutie Komisii a uvedú jeho dôvody. V prípade odmietnutia uznať záruku pôvodu môže Komisia prijať rozhodnutie, ktorým si od odmietajúcej strany vynúti, aby záruku uznala, najmä s ohľadom na objektívne, transparentné a nediskriminačné kritériá, na ktorých je takéto uznanie založené.

14.   Členské štáty zabezpečia, aby každá dostupná podpora pre kombinovanú výrobu bola podmienená výrobou elektriny pochádzajúcej z vysokoúčinnej kombinovanej výroby a efektívnym využívaním odpadového tepla na dosiahnutie úspor primárnej energie. Pomoc z verejných prostriedkov na kombinovanú výrobu, výrobu tepla pre centralizované zásobovanie teplom a siete centralizovaného zásobovania teplom podlieha v príslušných prípadoch pravidlám štátnej pomoci.

Článok 27

Premena, prenos a distribúcia energie

1.   Národné energetické regulačné orgány uplatňujú zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti v súlade s článkom 3 tejto smernice pri plnení regulačných úloh uvedených v smerniciach 2009/73/ES a (EÚ) 2019/944, pokiaľ ide o ich rozhodovanie o prevádzke plynárenskej a elektrizačnej infraštruktúry vrátane ich rozhodnutí o sieťových tarifách. Okrem zásady prvoradosti energetickej efektívnosti môžu národné energetické regulačné orgány zohľadniť nákladovú efektívnosť, efektívnosť systému, bezpečnosť dodávok a integráciu trhu, pričom dodržiavajú ciele Únie v oblasti klímy a udržateľnosti, ako sú stanovené v článku 18 nariadenia (EÚ) 2019/943 a v článku 13 nariadenia (ES) č. 715/2009.

2.   Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovatelia prenosových a distribučných sústav plynu a elektriny uplatňovali zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti v súlade s článkom 3 tejto smernice pri plánovaní svojej siete, rozvoji siete a investičných rozhodnutiach. Národné regulačné orgány alebo iné určené vnútroštátne orgány overujú, či sa podľa metodík, ktoré používajú prevádzkovatelia prenosových sústav a prevádzkovatelia distribučných sústav, posudzujú v analýze nákladov a prínosov alternatívy a či sa zohľadňujú širšie prínosy riešení energetickej efektívnosti, flexibility na strane dopytu a investícií do aktív, ktoré prispievajú k zmierneniu zmeny klímy. Národné regulačné orgány a iné určené orgány tiež overujú, či prevádzkovatelia prenosovej sústavy alebo prevádzkovatelia distribučnej sústavy dodržiavajú zásadu prvoradosti energetickej efektívnosti pri schvaľovaní, overovaní alebo monitorovaní svojich projektov a plánov rozvoja siete podľa článku 22 smernice 2009/73/ES a článku 32 ods. 3 a článku 51 smernice (EÚ) 2019/944. Národné regulačné orgány môžu poskytnúť metodiky a usmernenia k tomu, ako posudzovať alternatívy v rámci analýzy nákladov a prínosov, v úzkej spolupráci s prevádzkovateľmi prenosových sústav a prevádzkovateľmi distribučných sústav, ktorí môžu prispieť kľúčovými technickými odbornými znalosťami.

3.   Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovatelia prenosových a distribučných sústav monitorovali a kvantifikovali celkový rozsah strát v sieti a ak je to technicky a finančne realizovateľné, optimalizovali siete a zvyšovali efektívnosť siete. Prevádzkovatelia prenosových a distribučných sústav nahlasujú dané opatrenia a očakávané úspory energie dosiahnuté prostredníctvom zníženia strát v sieti národným energetickým regulačným orgánom. Členské štáty zabezpečia, aby prevádzkovatelia prenosových a distribučných sústav posudzovali opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti s ohľadom na ich existujúce systémy prenosu a distribúcie plynu alebo elektriny a zlepšovali energetickú efektívnosť pri návrhu a prevádzke infraštruktúry, najmä v kontexte zavádzania inteligentných sústav. Členské štáty podnecujú prevádzkovateľov prenosových a distribučných sústav, aby vyvíjali inovačné riešenia na zlepšenie energetickej efektívnosti existujúcich a budúcich systémov prostredníctvom regulácie založenej na stimuloch v súlade so zásadami stanovovania taríf uvedenými v článku 18 nariadenia (EÚ) 2019/943 a článku 13 nariadenia (ES) č. 715/2009.

4.   Národné energetické regulačné orgány do výročnej správy zostavenej podľa článku 41 smernice 2009/73/ES a podľa článku 59 ods. 1 písm. i) smernice (EÚ) 2019/944 zahrnú osobitnú časť o pokroku dosiahnutom pri zlepšovaní energetickej efektívnosti vzhľadom na prevádzku plynárenskej a elektrizačnej infraštruktúry. V týchto správach národné energetické regulačné orgány uvedú posúdenie celkovej efektívnosti pri prevádzke plynárenskej a elektrizačnej infraštruktúry, opatrenia, ktoré vykonali prevádzkovatelia prenosových a distribučných sústav, a v prípade potreby poskytnú odporúčania na zlepšenie energetickej efektívnosti vrátane nákladovo efektívnych alternatív, ktoré znižujú špičkové zaťaženie a celkovú spotrebu elektriny.

5.   Pokiaľ ide o elektrinu, členské štáty zabezpečia, aby regulácia siete a sieťové tarify spĺňali kritériá stanovené v prílohe XIII s prihliadnutím na sieťové predpisy a usmernenia vypracované v súlade s nariadením (EÚ) 2019/943 a povinnosť stanovenú v článku 59 ods. 7 písm. a) smernice (EÚ) 2019/944 s cieľom umožniť, aby sa potrebné investície do sietí zrealizovali tak, aby sa nimi zabezpečila prevádzkyschopnosť sietí.

6.   Členské štáty môžu povoliť zložky systémov a tarifné štruktúry so sociálnym zameraním pre sieťové prenosy a distribúciu energie za predpokladu, že akékoľvek rušivé účinky na prenosové a distribučné sústavy sa udržiavajú na potrebnom minime a nie sú neprimerané sociálnym cieľom.

7.   Národné regulačné orgány zabezpečia odstránenie tých stimulov v rámci taríf za prenos a distribúciu, ktoré poškodzujú energetickú efektívnosť výroby, prenosu, distribúcie a dodávky elektriny a plynu. Členské štáty zabezpečia efektívnosť v dizajne a prevádzke existujúcej infraštruktúry v súlade s nariadením (EÚ) 2019/943, ako aj to, aby tarify umožňovali reakciu na strane dopytu.

8.   Prevádzkovatelia prenosovej sústavy a prevádzkovatelia distribučnej sústavy musia byť v súlade s prílohou XIV.

9.   V prípade potreby môžu národné regulačné orgány vyžadovať od prevádzkovateľov prenosovej sústavy a prevádzkovateľov distribučnej sústavy, aby podporovali umiestnenie vysokoúčinnej kombinovanej výroby v blízkosti oblastí dopytu po teple znížením poplatkov za pripojenie a systémových poplatkov.

10.   Členské štáty môžu povoliť výrobcom elektriny z vysokoúčinnej kombinovanej výroby, ktorí sa chcú pripojiť do sústavy, aby vyzvali na predkladanie ponúk v súvislosti s prácami súvisiacimi s pripojením.

11.   Členské štáty pri predkladaní správ podľa smernice 2010/75/EÚ a bez toho, aby bol dotknutý článok 9 ods. 2 uvedenej smernice, zvážia zahrnutie informácií o úrovni energetickej efektívnosti zariadení spaľujúcich palivá s celkovým menovitým tepelným príkonom 50 MW alebo viac s ohľadom na príslušné najlepšie dostupné techniky vypracované v súlade so smernicou 2010/75/EÚ.

KAPITOLA VI

HORIZONTÁLNE USTANOVENIA

Článok 28

Dostupnosť kvalifikačných, akreditačných a certifikačných systémov

1.   Členské štáty zriadia sieť, ktorou sa zabezpečí primeraná úroveň kompetencií v profesiách súvisiacich s energetickou efektívnosťou, ktorá zodpovedá potrebám trhu. Členské štáty v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi zabezpečia, aby certifikačné alebo rovnocenné kvalifikačné systémy vrátane, v prípade potreby, vhodných programov odbornej prípravy boli dostupné pre profesie súvisiace s energetickou efektívnosťou, a to aj pre poskytovateľov energetických služieb, poskytovateľov energetických auditov, energetických manažérov, nezávislých expertov, inštalatérov prvkov budov uvedených v smernici 2010/31/EÚ a poskytovateľov integrovaných obnovovacích prác, a aby boli spoľahlivé a prispievali k národným cieľom energetickej efektívnosti a celkovým dekarbonizačným cieľom Únie.

Členské štáty zabezpečia, aby poskytovatelia certifikačných alebo rovnocenných kvalifikačných systémov vrátane, v prípade potreby, vhodných programov odbornej prípravy boli akreditovaní v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 (47) alebo schválení v súlade so zlučiteľnými vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo normami.

2.   Členské štáty podporujú účasť na programoch certifikácie, odbornej prípravy a vzdelávania s cieľom zabezpečiť primeranú úroveň kompetencií v profesiách súvisiacich s energetickou efektívnosťou, ktorá zodpovedá potrebám trhu.

3.   Komisia do 11. októbra 2024:

| a) | v spolupráci so skupinou expertov menovaných členskými štátmi zriadi rámec alebo podobu kampane na prilákanie väčšieho počtu ľudí do profesií súvisiacich s energetickou efektívnosťou, pričom zaistí dodržiavanie zásady nediskriminácie; |
| --- | --- |

a)

v spolupráci so skupinou expertov menovaných členskými štátmi zriadi rámec alebo podobu kampane na prilákanie väčšieho počtu ľudí do profesií súvisiacich s energetickou efektívnosťou, pričom zaistí dodržiavanie zásady nediskriminácie;

| b) | posúdi realizovateľnosť zriadenia jednotnej prístupovej platformy, pričom ak je to možné, využije existujúce iniciatívy, s cieľom podporovať členské štáty pri prijímaní ich opatrení na zaistenie primeraného množstva kvalifikovaných odborníkov, ktorí sú potrební na zachovanie tempa napredovania v oblasti energetickej efektívnosti v záujme dosiahnutia cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky; platforma by združovala expertov z členských štátov, sociálnych partnerov, vzdelávacie inštitúcie, akademickú obec a iné príslušné zainteresované strany s cieľom podporovať a propagovať najlepšie postupy v oblasti kvalifikačných schém a programov odbornej prípravy na zabezpečenie väčšieho počtu odborníkov v oblasti energetickej efektívnosti a rekvalifikáciu alebo zvyšovanie kvalifikácie existujúcich odborníkov s cieľom uspokojiť potreby trhu. |
| --- | --- |

b)

posúdi realizovateľnosť zriadenia jednotnej prístupovej platformy, pričom ak je to možné, využije existujúce iniciatívy, s cieľom podporovať členské štáty pri prijímaní ich opatrení na zaistenie primeraného množstva kvalifikovaných odborníkov, ktorí sú potrební na zachovanie tempa napredovania v oblasti energetickej efektívnosti v záujme dosiahnutia cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky; platforma by združovala expertov z členských štátov, sociálnych partnerov, vzdelávacie inštitúcie, akademickú obec a iné príslušné zainteresované strany s cieľom podporovať a propagovať najlepšie postupy v oblasti kvalifikačných schém a programov odbornej prípravy na zabezpečenie väčšieho počtu odborníkov v oblasti energetickej efektívnosti a rekvalifikáciu alebo zvyšovanie kvalifikácie existujúcich odborníkov s cieľom uspokojiť potreby trhu.

4.   Členské štáty zabezpečia, aby národné certifikačné systémy alebo rovnocenné kvalifikačné systémy vrátane, v prípade potreby, programov odbornej prípravy zohľadňovali existujúce európske alebo medzinárodné normy v oblasti energetickej efektívnosti.

5.   Členské štáty sprístupnia verejnosti certifikačné alebo rovnocenné kvalifikačné systémy, alebo vhodné programy odbornej prípravy uvedené v odseku 1 a spolupracujú navzájom, ako aj s Komisiou v otázkach porovnávania a uznávania týchto systémov.

Členské štáty prijmú v súlade s článkom 29 ods. 1 primerané opatrenia na to, aby boli spotrebitelia informovaní o dostupnosti systémov.

6.   Členské štáty do 31. decembra 2024 a potom aspoň každé štyri roky posúdia, či dané systémy zabezpečujú potrebnú úroveň kompetencií a rovnaký prístup ku všetkým osobám v súlade so zásadou nediskriminácie pre poskytovateľov energetických služieb, energetických audítorov, energetických manažérov, nezávislých expertov, inštalatérov prvkov budov uvedených v smernici 2010/31/EÚ a poskytovateľov integrovaných obnovovacích prác. Členské štáty tiež posúdia rozdiel medzi počtom dostupných a potrebných odborníkov. Členské štáty dané posúdenie a vyplývajúce odporúčania zverejnia a predložia ich prostredníctvom e-platformy zriadenej v súlade s článkom 28 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

Článok 29

Energetické služby

1.   Členské štáty podporujú trh s energetickými službami a prístup naň pre MSP prostredníctvom šírenia jasných a ľahko prístupných informácií o:

| a) | dostupných zmluvách o energetických službách a ustanoveniach, ktoré by mali byť obsiahnuté v takýchto zmluvách, s cieľom zaručiť úspory energie a práva koncových odberateľov; |
| --- | --- |

a)

dostupných zmluvách o energetických službách a ustanoveniach, ktoré by mali byť obsiahnuté v takýchto zmluvách, s cieľom zaručiť úspory energie a práva koncových odberateľov;

| b) | finančných nástrojoch, stimuloch, grantoch, revolvingových fondoch, zárukách, systémoch poistenia a pôžičkách na podporu projektov služieb v oblasti energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

b)

finančných nástrojoch, stimuloch, grantoch, revolvingových fondoch, zárukách, systémoch poistenia a pôžičkách na podporu projektov služieb v oblasti energetickej efektívnosti;

| c) | dostupných poskytovateľoch energetických služieb, ako sú spoločnosti poskytujúce energetické služby, ktorí sú kvalifikovaní alebo certifikovaní, a o ich kvalifikáciách alebo certifikáciách v súlade s článkom 28; |
| --- | --- |

c)

dostupných poskytovateľoch energetických služieb, ako sú spoločnosti poskytujúce energetické služby, ktorí sú kvalifikovaní alebo certifikovaní, a o ich kvalifikáciách alebo certifikáciách v súlade s článkom 28;

| d) | dostupných metodikách monitorovania a overovania a schémach kontroly kvality. |
| --- | --- |

d)

dostupných metodikách monitorovania a overovania a schémach kontroly kvality.

2.   Členské štáty podnecujú rozvoj označení kvality okrem iného prostredníctvom obchodných združení, v relevantných prípadoch na základe európskych alebo medzinárodných noriem.

3.   Členské štáty zverejňujú a pravidelne aktualizujú zoznam dostupných poskytovateľov energetických služieb, ktorí sú kvalifikovaní alebo certifikovaní, ako aj ich kvalifikácie alebo certifikácie podľa článku 28, alebo poskytujú rozhranie, v rámci ktorého môžu poskytovatelia energetických služieb poskytovať uvedené informácie.

4.   Členské štáty podporujú a zabezpečujú, aby sa tam, kde to je technicky a ekonomicky realizovateľné, pri obnove veľkých budov vo vlastníctve verejných subjektov využívali zmluvy o energetickej efektívnosti. Pri obnove veľkých nebytových budov s celkovou úžitkovou podlahovou plochou viac ako 750 m2 členské štáty zabezpečia, aby verejné subjekty posudzovali realizovateľnosť využitia zmlúv o energetickej efektívnosti a iných energetických služieb založených na hospodárnosti.

Členské štáty môžu verejné subjekty podnecovať, aby kombinovali zmluvy o energetickej efektívnosti s rozšírenými energetickými službami vrátane reakcie na strane dopytu a skladovania s cieľom zabezpečiť úspory energie a udržať dosiahnuté výsledky v priebehu času prostredníctvom nepretržitého monitorovania, účinnej prevádzky a údržby.

5.   Členské štáty podporujú verejný sektor pri využívaní ponúk energetických služieb najmä na obnovu budov tak, že:

| a) | zabezpečia vzorové zmluvy pre zmluvy o energetickej efektívnosti obsahujúce aspoň položky uvedené v prílohe XV a zohľadnia existujúce európske a medzinárodné normy, dostupné usmernenia k zadávaniu zákaziek a príručku Eurostatu o štatistickom spracovaní zmlúv o energetickej efektívnosti v účtoch verejnej správy; |
| --- | --- |

a)

zabezpečia vzorové zmluvy pre zmluvy o energetickej efektívnosti obsahujúce aspoň položky uvedené v prílohe XV a zohľadnia existujúce európske a medzinárodné normy, dostupné usmernenia k zadávaniu zákaziek a príručku Eurostatu o štatistickom spracovaní zmlúv o energetickej efektívnosti v účtoch verejnej správy;

| b) | poskytnú informácie o najlepších postupoch týkajúcich sa zmlúv o energetickej efektívnosti, a to vrátane analýzy nákladov a prínosov, využívajúcej prístup založený na životnom cykle v prípade, ak je taká analýza k dispozícii; |
| --- | --- |

b)

poskytnú informácie o najlepších postupoch týkajúcich sa zmlúv o energetickej efektívnosti, a to vrátane analýzy nákladov a prínosov, využívajúcej prístup založený na životnom cykle v prípade, ak je taká analýza k dispozícii;

| c) | propagujú a verejne sprístupnia databázu vykonaných a prebiehajúcich projektov so zmluvami o energetickej efektívnosti, ktorá zahŕňa plánované a dosiahnuté úspory energie. |
| --- | --- |

c)

propagujú a verejne sprístupnia databázu vykonaných a prebiehajúcich projektov so zmluvami o energetickej efektívnosti, ktorá zahŕňa plánované a dosiahnuté úspory energie.

6.   Členské štáty podporujú riadne fungovanie trhu s energetickými službami prostredníctvom týchto opatrení:

| a) | určením a propagáciou jedného kontaktného miesta alebo viacerých kontaktných miest, kde môžu koncoví odberatelia získať informácie uvedené v odseku 1; |
| --- | --- |

a)

určením a propagáciou jedného kontaktného miesta alebo viacerých kontaktných miest, kde môžu koncoví odberatelia získať informácie uvedené v odseku 1;

| b) | odstránením regulačných a neregulačných prekážok, ktoré bránia zavádzaniu zmlúv o energetickej efektívnosti a iných modelov služieb v oblasti energetickej efektívnosti na určenie alebo vykonávanie opatrení na úsporu energie, alebo oboch; |
| --- | --- |

b)

odstránením regulačných a neregulačných prekážok, ktoré bránia zavádzaniu zmlúv o energetickej efektívnosti a iných modelov služieb v oblasti energetickej efektívnosti na určenie alebo vykonávanie opatrení na úsporu energie, alebo oboch;

| c) | vytvorením a podporou úlohy poradných orgánov a nezávislých trhových sprostredkovateľov vrátane jednotných kontaktných miest alebo podobných podporných mechanizmov s cieľom stimulovať vývoj trhu na stranách dopytu a dodávky a sprístupňovaním informácií o daných podporných mechanizmoch verejnosti a zabezpečením ich dostupnosti pre účastníkov trhu. |
| --- | --- |

c)

vytvorením a podporou úlohy poradných orgánov a nezávislých trhových sprostredkovateľov vrátane jednotných kontaktných miest alebo podobných podporných mechanizmov s cieľom stimulovať vývoj trhu na stranách dopytu a dodávky a sprístupňovaním informácií o daných podporných mechanizmoch verejnosti a zabezpečením ich dostupnosti pre účastníkov trhu.

7.   Na účely podpory správneho fungovania trhu s energetickými službami môžu členské štáty zriadiť individuálny mechanizmus alebo určiť ombudsmana s cieľom zabezpečiť účinné vybavovanie sťažností a mimosúdne urovnávanie sporov súvisiacich s energetickými službami a zmluvami o energetickej efektívnosti.

8.   Členské štáty zabezpečia, aby distribútori energie, prevádzkovatelia distribučnej sústavy a maloobchodné energetické spoločnosti nevykonávali žiadne činnosti, ktoré môžu brániť dopytu po energetických službách alebo opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti a ich poskytovaniu alebo brzdiť rozvoj trhov s takými službami alebo opatreniami vrátane uzavretia trhu pre konkurentov alebo zneužívania dominantného postavenia.

Článok 30

Národný fond energetickej efektívnosti, financovanie a technická podpora

1.   Členské štáty bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, podporujú vytvorenie nástrojov financovania alebo používanie existujúcich nástrojov financovania pre opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti s cieľom maximalizovať prínosy financovania z viacerých zdrojov a kombinácie grantov, finančných nástrojov a technickej pomoci.

2.   Komisia v prípade potreby priamo alebo prostredníctvom finančných inštitúcií pomáha členským štátom vytvárať nástroje financovania a nástroje pomoci pri vypracúvaní projektov na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni s cieľom zvyšovať investície do energetickej efektívnosti v rôznych sektoroch a chrániť a posilniť postavenie ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkymi príjmom a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní, a to aj zahrnutím hľadiska rovnosti, aby sa na nikoho nezabudlo.

3.   Členské štáty prijmú opatrenia na propagáciu úverových produktov na dosahovanie energetickej efektívnosti, ako sú zelené hypotéky a zelené úvery, zabezpečené aj nezabezpečené, a zabezpečia, aby ich finančné inštitúcie ponúkali široko a nediskriminačne a aby boli viditeľné a dostupné pre všetkých spotrebiteľov. Členské štáty prijmú opatrenia na uľahčenie vykonávania schém financovania prostredníctvom účtov za energie a daní, pričom zohľadnia usmernenie Komisie poskytované v súlade s odsekom 10. Členské štáty zabezpečia, aby boli banky a iné finančné inštitúcie informované o možnostiach účasti na financovaní opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti, a to aj prostredníctvom vytvorenia verejno-súkromných partnerstiev. Členské štáty podporujú vytvorenie nástrojov na poskytovanie záruk za úvery na investície do energetickej efektívnosti.

4.   Bez toho, aby boli dotknuté články 107 a 108 ZFEÚ, členské štáty podporujú vytváranie systémov finančnej podpory v záujme väčšieho využívania opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti v rámci významnej obnovy individuálnych a centralizovaných systémov zásobovania teplom a chladom.

5.   Členské štáty podporujú vytváranie miestnych odborných znalostí a technickej pomoci, vo vhodných prípadoch prostredníctvom existujúcich sietí a zariadení, s cieľom poskytovať poradenstvo o najlepších postupoch na účely dosiahnutia dekarbonizácie miestneho centralizovaného zásobovania teplom a chladom, ako je napríklad prístup k špecializovanej finančnej podpore.

6.   Komisia uľahčuje výmenu najlepších postupov medzi príslušnými vnútroštátnymi alebo regionálnymi orgánmi alebo subjektmi, a to aj prostredníctvom každoročných stretnutí regulačných orgánov, verejných databáz s informáciami o vykonávaní opatrení členskými štátmi a porovnávaním krajín.

7.   S cieľom mobilizovať súkromné financovanie opatrení energetickej efektívnosti a energetickej obnovy a prispieť k dosiahnutiu cieľov energetickej efektívnosti Únie a národných príspevkov v súlade s článkom 4 tejto smernice, ako aj cieľov smernice 2010/31/EÚ, vedie Komisia dialóg s verejnými aj súkromnými finančnými inštitúciami, ako aj s relevantnými špecifickými odvetviami, aby určila potreby a možné kroky, ktoré môže prijať.

8.   Medzi kroky uvedené v odseku 7 patria tieto prvky:

| a) | mobilizácia kapitálových investícií do energetickej efektívnosti zvážením širšieho vplyvu úspor energie; |
| --- | --- |

a)

mobilizácia kapitálových investícií do energetickej efektívnosti zvážením širšieho vplyvu úspor energie;

| b) | uľahčenie vykonávania špecializovaných finančných nástrojov energetickej efektívnosti a systémov financovania v rozsahu, ktorý majú stanoviť finančné inštitúcie; |
| --- | --- |

b)

uľahčenie vykonávania špecializovaných finančných nástrojov energetickej efektívnosti a systémov financovania v rozsahu, ktorý majú stanoviť finančné inštitúcie;

| c) | zabezpečenie lepších údajov o energetickej hospodárnosti a finančnej výkonnosti prostredníctvom:






  i) | ďalšieho preskúmania, ako investície do energetickej efektívnosti zlepšujú hodnoty podkladových aktív; |
| --- | --- | --- |

c)

zabezpečenie lepších údajov o energetickej hospodárnosti a finančnej výkonnosti prostredníctvom:

i)

ďalšieho preskúmania, ako investície do energetickej efektívnosti zlepšujú hodnoty podkladových aktív;

| ii) | podporných štúdií na posúdenie peňažného vyjadrenia neenergetických prínosov investícií do energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

ii)

podporných štúdií na posúdenie peňažného vyjadrenia neenergetických prínosov investícií do energetickej efektívnosti.

9.   Na účely mobilizácie súkromného financovania opatrení energetickej efektívnosti a energetickej obnovy členské štáty pri vykonávaní tejto smernice:

| a) | zvážia spôsoby lepšieho využívania systémov energetického manažérstva a energetických auditov podľa článku 11 na ovplyvňovanie rozhodovania; |
| --- | --- |

a)

zvážia spôsoby lepšieho využívania systémov energetického manažérstva a energetických auditov podľa článku 11 na ovplyvňovanie rozhodovania;

| b) | optimálne využívajú možnosti a nástroje dostupné z rozpočtu Únie a navrhnuté v rámci iniciatívy Inteligentné financovanie inteligentných budov a v oznámení Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom „Vlna obnovy pre Európu – ekologizácia našich budov, tvorba pracovných miest, zlepšovanie životných podmienok“. |
| --- | --- |

b)

optimálne využívajú možnosti a nástroje dostupné z rozpočtu Únie a navrhnuté v rámci iniciatívy Inteligentné financovanie inteligentných budov a v oznámení Komisie zo 14. októbra 2020 s názvom „Vlna obnovy pre Európu – ekologizácia našich budov, tvorba pracovných miest, zlepšovanie životných podmienok“.

10.   Komisia do 31. decembra 2024 poskytne členským štátom a účastníkom trhu usmernenie, ako uvoľniť súkromné investície.

Účelom usmernenia je pomôcť členským štátom a účastníkom trhu pri príprave a realizácii investícií do energetickej efektívnosti, a to aj v rôznych programoch Únie, a musí zahŕňať návrhy primeraných finančných mechanizmov a inovatívnych riešení financovania s kombináciami grantov, finančných nástrojov a pomoci pri vypracúvaní projektov so zámerom rozšíriť existujúce iniciatívy a využiť programy Únie ako katalyzátor na mobilizáciu a aktiváciu financovania zo súkromných zdrojov.

11.   Členské štáty môžu zriadiť národný fond energetickej efektívnosti. Účelom tohto fondu je vykonávanie opatrení energetickej efektívnosti na podporu členských štátov pri dosahovaní ich národných príspevkov k energetickej efektívnosti a ich orientačných trajektórií uvedených v článku 4 ods. 2. Národný fond energetickej efektívnosti sa môže zriadiť ako špecializovaný fond v rámci už existujúceho vnútroštátneho nástroja na podporu kapitálových investícií. Národný fond energetickej efektívnosti možno financovať z príjmov z aukcií kvót podľa systému EU ETS v odvetví budov a dopravy.

12.   Keď členské štáty zriadia národné fondy energetickej efektívnosti podľa odseku 11 tohto článku, zriadia finančné nástroje vrátane verejných záruk na účely zvýšenia súkromných investícií do energetickej efektívnosti a zavádzania úverových projektov a inovatívnych schém v oblasti energetickej efektívnosti uvedených v odseku 3 tohto článku. Podľa článku 8 ods. 3 a článku 24 národný fond energetickej efektívnosti prioritne podporuje vykonávanie opatrení u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní. Táto podpora zahŕňa financovanie opatrení energetickej efektívnosti pre MSP s cieľom dosiahnuť pákový efekt a stimulovať súkromné financovanie pre MSP.

13.   Členské štáty môžu povoliť verejným subjektom, aby plnili povinnosti stanovené v článku 6 ods. 1 prostredníctvom každoročných príspevkov do národného fondu energetickej efektívnosti, ktorý by bol rovnocenný s výškou investícií vyžadovaných na splnenie uvedených povinností.

14.   Členské štáty môžu stanoviť, že povinné subjekty môžu splniť svoje povinnosti stanovené v článku 8 ods. 1 a 4 tým, že každoročne prispejú do národného fondu energetickej efektívnosti sumou rovnajúcou sa výške investícií vyžadovaných na splnenie uvedených povinností.

15.   Členské štáty môžu použiť svoje príjmy z ročných pridelených emisných kvót podľa rozhodnutia č. 406/2009/ES na rozvoj inovatívneho financovania v záujme zlepšenia energetickej efektívnosti.

16.   Komisia posúdi účinnosť a efektívnosť verejnej finančnej podpory v oblasti energetickej efektívnosti na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni a schopnosť členských štátov zvýšiť zavádzanie súkromných investícií do energetickej efektívnosti, pričom zohľadní aj potreby verejného financovania vyjadrené v národných energetických a klimatických plánoch. Komisia zhodnotí, či by mechanizmus energetickej efektívnosti na úrovni Únie, ktorého účelom by bolo poskytovať záruku Únie, technickú pomoc a súvisiace granty s cieľom umožniť vykonávanie finančných nástrojov a finančných a podporných schém na vnútroštátnej úrovni, mohol nákladovo efektívnym spôsobom podporiť dosiahnutie cieľov Únie v oblasti energetickej efektívnosti a klímy, a v prípade potreby navrhne zriadenie takéhoto mechanizmu.

Na tento účel Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 30. marca 2024 správu, ku ktorej v prípade potreby pripojí legislatívne návrhy.

17.   Členské štáty zašlú Komisii do 15. marca 2025 a následne každé dva roky ako súčasť ich integrovaných národných energetických a klimatických správ o pokroku predkladaných podľa článku 17 a v súlade s článkom 21 nariadenia (EÚ) 2018/1999 tieto údaje:

| a) | objem verejných investícií do energetickej efektívnosti a priemerný pákový faktor, ktorý dosiahlo verejné financovanie na podporu opatrení energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

a)

objem verejných investícií do energetickej efektívnosti a priemerný pákový faktor, ktorý dosiahlo verejné financovanie na podporu opatrení energetickej efektívnosti;

| b) | objem úverových produktov v oblasti energetickej efektívnosti podľa jednotlivých produktov; |
| --- | --- |

b)

objem úverových produktov v oblasti energetickej efektívnosti podľa jednotlivých produktov;

| c) | v relevantných prípadoch, národné programy financovania zavedené s cieľom zvýšiť energetickú efektívnosť a využívanie najlepších postupov, ako aj o inovatívne finančné schémy energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

c)

v relevantných prípadoch, národné programy financovania zavedené s cieľom zvýšiť energetickú efektívnosť a využívanie najlepších postupov, ako aj o inovatívne finančné schémy energetickej efektívnosti.

Komisia na uľahčenie prípravy správy uvedenej v prvom pododseku tohto odseku zhrnie požiadavky stanovené v uvedenom pododseku v jednotnom vzore, ktorý sa stanoví vo vykonávacích aktoch prijatých podľa článku 17 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

18.   Na účely plnenia povinnosti uvedenej v odseku 17 prvom pododseku písm. b) a bez toho, aby boli dotknuté dodatočné vnútroštátne opatrenia, členské štáty zohľadnia existujúce nahlasovacie povinnosti, ktoré sa vzťahujú na finančné inštitúcie, vrátane:

| a) | pravidiel zverejňovania pre úverové inštitúcie stanovené v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2021/2178 (48); |
| --- | --- |

a)

pravidiel zverejňovania pre úverové inštitúcie stanovené v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) 2021/2178 (48);

| b) | požiadaviek na zverejňovanie rizík environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu pre úverové inštitúcie podľa článku 449a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (49). |
| --- | --- |

b)

požiadaviek na zverejňovanie rizík environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu pre úverové inštitúcie podľa článku 449a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (49).

Na uľahčenie získania a agregácie údajov o objeme úverových produktov v oblasti energetickej efektívnosti na účely plnenia povinnosti uvedenej v odseku 17 prvom pododseku písm. b) Komisia do 15. marca 2024 poskytne členským štátom usmernenie týkajúce sa spôsobov prístupu k údajom o objeme úverových produktov v oblasti energetickej efektívnosti, ich získavania a agregácie na vnútroštátnej úrovni.

Článok 31

Prevodné koeficienty a faktory primárnej energie

1.   Na účely porovnania úspor energie a prevodu na porovnateľnú jednotku sa uplatnia hodnoty dolnej výhrevnosti uvedené v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) 2018/2066 a faktory primárnej energie uvedené v odseku 2 tohto článku s výnimkou prípadov, keď možno odôvodniť použitie iných hodnôt alebo faktorov.

2.   Faktor primárnej energie sa použije v prípade výpočtu úspor energie vyjadrených v primárnej energii metódou zdola nahor na základe konečnej energetickej spotreby.

3.   Pri úsporách elektriny v kWh členské štáty uplatnia koeficient na správny výpočet výsledných úspor primárnej energetickej spotreby. Členské štáty uplatnia predvolený koeficient 1,9, pokiaľ neuplatňujú svoju diskrečnú právomoc na stanovenie iného koeficientu na základe odôvodnených vnútroštátnych okolností.

4.   Pri úsporách iných nosičov energie v kWh členské štáty uplatnia koeficient na to, aby presne vypočítali výsledné úspory primárnej energetickej spotreby.

5.   Keď členské štáty stanovia svoj vlastný koeficient ako predvolenú hodnotu stanovenú podľa tejto smernice, stanovia uvedený koeficient pomocou transparentnej metodiky na základe vnútroštátnych, regionálnych alebo miestnych okolností ovplyvňujúcich primárnu energetickú spotrebu. Tieto okolnosti musia byť podložené, overiteľné a založené na objektívnych a nediskriminačných kritériách.

6.   Pri stanovovaní vlastného koeficientu členské štáty zohľadnia energetický mix zahrnutý do aktualizácie svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánov predložených podľa článku 14 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2018/1999 a svojich následných integrovaných národných energetických a klimatických plánov oznámených Komisii podľa článku 3 a článkov 7 až 12 uvedeného nariadenia. Ak sa odchyľujú od predvolenej hodnoty, členské štáty v týchto aktualizáciách a následných plánoch oznámia Komisii používaný koeficient spolu s metodikou výpočtu a podkladovými údajmi.

7.   Komisia do 25. decembra 2026 a potom každé štyri roky zreviduje predvolené koeficienty na základe zaznamenaných údajov. Pri tejto revízii sa zohľadnia jej účinky na právne predpisy Únie, ako je smernica 2009/125/ES a nariadenie (EÚ) 2017/1369.

KAPITOLA VII

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 32

Sankcie

Členské štáty stanovia pravidlá, pokiaľ ide o sankcie uplatniteľné pri porušení vnútroštátnych ustanovení prijatých podľa tejto smernice, a prijmú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich uplatňovania. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty o týchto pravidlách a opatreniach do 11. októbra 2025 informujú Komisiu a bezodkladne jej oznámia každú nasledujúcu zmenu, ktorá ich ovplyvní.

Článok 33

Delegované akty

1.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 34 tejto smernice s cieľom preskúmať harmonizované referenčné hodnoty účinnosti stanovené v nariadení (EÚ) 2015/2402.

2.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 34 s cieľom zmeniť túto smernicu tak, že prispôsobí technickému pokroku hodnoty, metódy výpočtu, predvolené koeficienty primárnej energie a požiadavky uvedené v článku 31 a v prílohách II, III, V, VIII až XII a XIV.

3.   Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 34 s cieľom doplniť túto smernicu tak, že po konzultáciách s relevantnými zainteresovanými stranami stanoví spoločnú schému Únie na hodnotenie udržateľnosti dátových centier nachádzajúcich sa na jej území. Komisia prijme prvý takýto delegovaný akt do 31. decembra 2023. V spoločnej schéme Únie sa vymedzia ukazovatele udržateľnosti dátových centier a určia sa kľúčové ukazovatele hospodárnosti a metodika ich merania.

Článok 34

Vykonávanie delegovania právomoci

1.   Komisii sa udeľuje právomoc prijímať delegované akty za podmienok stanovených v tomto článku.

2.   Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 33 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 10. októbra 2023. Komisia vypracuje správu týkajúcu sa delegovania právomoci najneskôr deväť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje o rovnako dlhé obdobia, pokiaľ Európsky parlament alebo Rada nevznesú voči takémuto predĺženiu námietku najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia.

3.   Delegovanie právomoci uvedené v článku 33 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť.

4.   Komisia pred prijatím delegovaného aktu konzultuje s expertmi určenými jednotlivými členskými štátmi v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva.

5.   Komisia oznamuje delegovaný akt hneď po jeho prijatí súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

6.   Delegovaný akt prijatý podľa článku 33 nadobudne účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace.

Článok 35

Preskúmanie a monitorovanie vykonávania

1.   V kontexte svojej správy o stave energetickej únie, ktorá sa predkladá v súlade s článkom 35 nariadenia (EÚ) 2018/1999, podá Komisia správu o fungovaní trhu s uhlíkom v súlade s článkom 35 ods. 1 a článkom 35 ods. 2 písm. c) uvedeného nariadenia, pričom zohľadní účinky vykonávania tejto smernice.

2.   Komisia do 31. októbra 2025 a následne každé štyri roky zhodnotí existujúce opatrenia na dosiahnutie zvýšenia energetickej efektívnosti a dekarbonizácie vo vykurovaní a chladení. V tomto zhodnotení sa zohľadňujú všetky tieto prvky:

| a) | trendy v energetickej efektívnosti a emisiách skleníkových plynov pri vykurovaní a chladení vrátane centralizovaného zásobovania teplom a chladom; |
| --- | --- |

a)

trendy v energetickej efektívnosti a emisiách skleníkových plynov pri vykurovaní a chladení vrátane centralizovaného zásobovania teplom a chladom;

| b) | prepojenia medzi prijatými opatreniami; |
| --- | --- |

b)

prepojenia medzi prijatými opatreniami;

| c) | zmeny energetickej efektívnosti a emisií skleníkových plynov pri vykurovaní a chladení; |
| --- | --- |

c)

zmeny energetickej efektívnosti a emisií skleníkových plynov pri vykurovaní a chladení;

| d) | existujúce a plánované politiky a opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti a politiky a opatrenia na znižovanie emisií skleníkových plynov na úrovni Únie a vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

d)

existujúce a plánované politiky a opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti a politiky a opatrenia na znižovanie emisií skleníkových plynov na úrovni Únie a vnútroštátnej úrovni;

| e) | opatrenia, ktoré členské štáty stanovili vo svojich komplexných posúdeniach podľa článku 25 ods. 1 tejto smernice a oznámili v súlade s článkom 17 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/1999. |
| --- | --- |

e)

opatrenia, ktoré členské štáty stanovili vo svojich komplexných posúdeniach podľa článku 25 ods. 1 tejto smernice a oznámili v súlade s článkom 17 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2018/1999.

Komisia do 31. októbra 2025 a následne každé štyri roky predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o tomto hodnotení a v prípade potreby navrhne opatrenia na zabezpečenie dosiahnutia cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky.

3.   Členské štáty predkladajú Komisii každý rok pred 30. aprílom štatistiky o vnútroštátnej výrobe elektriny a tepla z vysokoúčinnej a nízkoúčinnej kombinovanej výroby v súlade so všeobecnými zásadami stanovenými v prílohe II, a to vo vzťahu k celkovej výrobe tepla a elektriny. Takisto predkladajú ročné štatistiky o inštalovaných výkonoch kombinovanej výroby tepla a elektriny a palív pre kombinovanú výrobu a o výrobe a inštalovanom výkone centralizovaného zásobovania teplom a chladom vo vzťahu k celkovým inštalovaným výkonom výroby tepla a elektriny. Členské štáty predkladajú štatistické údaje o úsporách primárnej energie dosiahnutých uplatňovaním kombinovanej výroby v súlade s metodikou stanovenou v prílohe III.

4.   Komisia do 1. januára 2021 predloží Európskemu parlamentu a Rade správu vychádzajúcu z posúdenia potenciálu energetickej efektívnosti v oblasti premeny, transformácie, prenosu, prepravy a uskladňovania energie, ku ktorej v prípade potreby pripojí legislatívne návrhy.

5.   Komisia s výhradou akýchkoľvek zmien ustanovení o maloobchodných trhoch v smernici 2009/73/ES uskutoční do 31. decembra 2021 posúdenie ustanovení, ktoré sa týkajú merania, informácií o vyúčtovaní a spotrebiteľoch v prípade zemného plynu, pričom o tom predloží správu Európskemu parlamentu a Rade, na účely ich prípadného zosúladenia s príslušnými ustanoveniami týkajúcimi sa elektriny v smernici (EÚ) 2019/944 s cieľom posilniť ochranu spotrebiteľa a umožniť koncovým odberateľom, aby častejšie dostávali jasné a aktuálne informácie o svojej spotrebe zemného plynu, a umožniť im regulovať svoju spotrebu energie. Po predložení uvedenej správy Komisia v prípade potreby čo najskôr prijme legislatívne návrhy.

6.   Komisia do 31. októbra 2022 posúdi, či Únia dosiahla svoje hlavné ciele energetickej efektívnosti na rok 2020.

7.   Komisia do 28. februára 2027 a potom každých päť rokov vyhodnotí vykonávanie tejto smernice a predloží správu Európskemu parlamentu a Rade.

Uvedené hodnotenie zahŕňa:

| a) | posúdenie celkovej účinnosti tejto smernice a potreby ešte viac upraviť politiku Únie v oblasti energetickej efektívnosti v súlade s cieľmi Parížskej dohody a so zreteľom na hospodársky a inovačný vývoj; |
| --- | --- |

a)

posúdenie celkovej účinnosti tejto smernice a potreby ešte viac upraviť politiku Únie v oblasti energetickej efektívnosti v súlade s cieľmi Parížskej dohody a so zreteľom na hospodársky a inovačný vývoj;

| b) | podrobné posúdenie súhrnného makroekonomického vplyvu tejto smernice s dôrazom na vplyv na energetickú bezpečnosť Únie, ceny energie, minimalizáciu energetickej chudoby, hospodársky rast, konkurencieschopnosť, tvorbu pracovných miest, náklady na mobilitu a kúpnu silu domácností; |
| --- | --- |

b)

podrobné posúdenie súhrnného makroekonomického vplyvu tejto smernice s dôrazom na vplyv na energetickú bezpečnosť Únie, ceny energie, minimalizáciu energetickej chudoby, hospodársky rast, konkurencieschopnosť, tvorbu pracovných miest, náklady na mobilitu a kúpnu silu domácností;

| c) | hlavné ciele energetickej efektívnosti Únie na rok 2030 stanovené v článku 4 ods. 1 so zámerom zrevidovať tieto ciele smerom nahor v prípade podstatného zníženia nákladov vyplývajúceho z hospodárskeho alebo technologického vývoja alebo v prípade potreby na účely dosiahnutia dekarbonizačných cieľov Únie stanovených na roky 2040 alebo 2050 alebo splnenia jej medzinárodných záväzkov v oblasti dekarbonizácie; |
| --- | --- |

c)

hlavné ciele energetickej efektívnosti Únie na rok 2030 stanovené v článku 4 ods. 1 so zámerom zrevidovať tieto ciele smerom nahor v prípade podstatného zníženia nákladov vyplývajúceho z hospodárskeho alebo technologického vývoja alebo v prípade potreby na účely dosiahnutia dekarbonizačných cieľov Únie stanovených na roky 2040 alebo 2050 alebo splnenia jej medzinárodných záväzkov v oblasti dekarbonizácie;

| d) | posúdenie toho, či členské štáty majú v desaťročných obdobiach po roku 2030 naďalej dosahovať nové ročné úspory podľa článku 8 ods. 1 prvého pododseku písm. b) bodu iv); |
| --- | --- |

d)

posúdenie toho, či členské štáty majú v desaťročných obdobiach po roku 2030 naďalej dosahovať nové ročné úspory podľa článku 8 ods. 1 prvého pododseku písm. b) bodu iv);

| e) | posúdenie toho, či členské štáty majú naďalej každý rok zabezpečovať obnovu aspoň 3 % celkovej podlahovej plochy vykurovaných a/alebo chladených budov vo vlastníctve verejných subjektov podľa článku 6 ods. 1 z pohľadu revízie miery obnovy stanovenej v uvedenom článku; |
| --- | --- |

e)

posúdenie toho, či členské štáty majú naďalej každý rok zabezpečovať obnovu aspoň 3 % celkovej podlahovej plochy vykurovaných a/alebo chladených budov vo vlastníctve verejných subjektov podľa článku 6 ods. 1 z pohľadu revízie miery obnovy stanovenej v uvedenom článku;

| f) | či členské štáty majú v desaťročných obdobiach po roku 2030 naďalej dosahovať podiel úspor energie u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní podľa článku 8 ods. 3; |
| --- | --- |

f)

či členské štáty majú v desaťročných obdobiach po roku 2030 naďalej dosahovať podiel úspor energie u ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní podľa článku 8 ods. 3;

| g) | posúdenie toho, či členské štáty majú naďalej dosahovať znižovanie konečnej energetickej spotreby podľa článku 5 ods. 1; |
| --- | --- |

g)

posúdenie toho, či členské štáty majú naďalej dosahovať znižovanie konečnej energetickej spotreby podľa článku 5 ods. 1;

| h) | vplyvy tejto smernice na podporu hospodárskeho rastu, zvyšovanie priemyselnej výroby, zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie alebo prehĺbené úsilie o dosiahnutie klimatickej neutrality. |
| --- | --- |

h)

vplyvy tejto smernice na podporu hospodárskeho rastu, zvyšovanie priemyselnej výroby, zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie alebo prehĺbené úsilie o dosiahnutie klimatickej neutrality.

Toto hodnotenie sa tiež venuje vplyvom na snahu o elektrifikáciu hospodárstva a zavádzanie vodíka vrátane toho, či by mohla byť opodstatnená akákoľvek zmena prístupu k čistým obnoviteľným zdrojom energie, a v prípade potreby sa v ňom navrhnú riešenia akýchkoľvek prípadných identifikovaných nepriaznivých vplyvov.

K uvedenej správe sa priloží podrobné posúdenie potreby zmeny tejto smernice v záujme regulačného zjednodušenia a v prípade potreby návrhy ďalších opatrení.

8.   Komisia do 31. októbra 2032 posúdi, či Únia dosiahla svoje hlavné ciele energetickej efektívnosti na rok 2030.

Článok 36

Transpozícia

1.   Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkami 1, 2 a 3, článkom 4 ods. 1 až 4, článkom 4 ods. 5 prvým, druhým, štvrtým, piatym a šiestym pododsekom, článkom 4 ods. 6 a 7, článkami 5 až 11, článkom 12 ods. 2 až 5, článkami 21 až 25, článkom 26 ods. 1, 2 a 4 až 14, článkom 27, článkom 28 ods. 1 až 5, článkami 29 až 32 a prílohami I, III až VII, X, XI a XV do 11. októbra 2025.

Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkom 4 ods. 5 tretím pododsekom, článkom 12 ods. 1, článkom 26 ods. 3 a článkom 28 ods. 6 do dátumov v nich uvedených. Znenie týchto opatrení bezodkladne oznámia Komisii.

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Takisto uvedú, že odkazy v platných zákonoch, iných právnych predpisoch a správnych opatreniach na smernicu zrušenú touto smernicou sa považujú za odkazy na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze a jeho znenie upravia členské štáty.

2.   Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.

Článok 37

Zmena nariadenia (EÚ) 2023/955

V článku 2 nariadenia (EÚ) 2023/955 sa bod 1 nahrádza takto:

| „1. | „energetická chudoba“ je energetická chudoba v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 52 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/1791 (*1). |
| --- | --- |

„1.

„energetická chudoba“ je energetická chudoba v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 52 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/1791 (*1).

*1

Článok 38

Zrušenie

Smernica 2012/27/EÚ, zmenená aktami uvedenými v časti A prílohy XVI, sa zrušuje s účinnosťou od 12. októbra 2025 bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu smerníc uvedených v časti B prílohy XVI do vnútroštátneho práva.

Odkazy na zrušenú smernicu sa považujú za odkazy na túto smernicu a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe XVII.

Článok 39

Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom nasledujúcim po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Úradnom vestníku Európskej únie

Články 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19 a 20 a prílohy II, VIII, IX, XII, XIII a XIV sa uplatňujú od 12. októbra 2025.

Článok 37 sa uplatňuje od 30. júna 2024.

Článok 40

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

V Štrasburgu 13. septembra 2023

Za Európsky parlament

predsedníčka

R. METSOLA

Za Radu

predseda

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  Ú. v. EÚ C 152, 6.4.2022, s. 134.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 301, 5.8.2022, s. 139.

2

(3)  Pozícia Európskeho parlamentu z 11. júla 2023 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 25. júla 2023.

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ z 25. októbra 2012 o energetickej efektívnosti, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2009/125/ES a 2010/30/EÚ a ktorou sa zrušujú smernice 2004/8/ES a 2006/32/ES (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1).

4

(5)  Pozri časť A prílohy XVI.

5

(6)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 z 18. júna 2020 o vytvorení rámca na uľahčenie udržateľných investícií a o zmene nariadenia (EÚ) 2019/2088 (Ú. v. EÚ L 198, 22.6.2020, s. 13).

6

(7)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999 z 11. decembra 2018 o riadení energetickej únie a opatrení v oblasti klímy, ktorým sa menia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, smernice Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EÚ, 2012/27/EÚ a 2013/30/EÚ, smernice Rady 2009/119/ES a (EÚ) 2015/652 a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1).

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES z 13. októbra 2003 o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii, a ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 96/61/ES (Ú. v. EÚ L 275, 25.10.2003, s. 32).

8

(9)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/869 z 30. mája 2022 o usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru, ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 715/2009, (EÚ) 2019/942 a (EÚ) 2019/943 a smernice 2009/73/ES a (EÚ) 2019/944 a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 347/2013 (Ú. v. EÚ L 152, 3.6.2022, s. 45).

9

(10)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 z 5. júna 2019 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou a o zmene smernice 2012/27/EÚ (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125).

10

(11)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2020/1563 zo 14. októbra 2020 týkajúce sa energetickej chudoby (Ú. v. EÚ L 357, 27.10.2020, s. 35).

11

(12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/73/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55/ES (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 94).

12

(13)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).

13

(14)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES z 21. októbra 2009 o vytvorení rámca na stanovenie požiadaviek na ekodizajn energeticky významných výrobkov (Ú. v. EÚ L 285, 31.10.2009, s. 10).

14

(15)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369 zo 4. júla 2017, ktorým sa stanovuje rámec pre energetické označovanie a zrušuje smernica 2010/30/EÚ (Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 1).

15

(16)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/740 z 25. mája 2020 o označovaní pneumatík vzhľadom na palivovú úspornosť a iné parametre, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2017/1369 a zrušuje nariadenie (ES) č. 1222/2009 (Ú. v. EÚ L 177, 5.6.2020, s. 1).

16

(17)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/783 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Program pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1293/2013 (Ú. v. EÚ L 172, 17.5.2021, s. 53).

17

(18)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ z 26. februára 2014 o udeľovaní koncesií (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 1).

18

(19)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65).

19

(20)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/25/EÚ z 26. februára 2014 o obstarávaní vykonávanom subjektmi pôsobiacimi v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb a o zrušení smernice 2004/17/ES (Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 243).

20

(21)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/75/EÚ z 24. novembra 2010 o priemyselných emisiách (integrovaná prevencia a kontrola znečisťovania životného prostredia) (Ú. v. EÚ L 334, 17.12.2010, s. 17).

21

(22)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/2284 zo 14. decembra 2016 o znížení národných emisií určitých látok znečisťujúcich ovzdušie, ktorou sa mení smernica 2003/35/ES a zrušuje smernica 2001/81/ES (Ú. v. EÚ L 344, 17.12.2016, s. 1).

22

(23)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842 z 30. mája 2018 o záväznom ročnom znižovaní emisií skleníkových plynov členskými štátmi v rokoch 2021 až 2030, ktorým sa prispieva k opatreniam v oblasti klímy zameraným na splnenie záväzkov podľa Parížskej dohody, a o zmene nariadenia (EÚ) č. 525/2013 (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 26).

23

(24)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/31/ES z 23. apríla 2009 o geologickom ukladaní oxidu uhličitého a o zmene a doplnení smernice Rady 85/337/EHS, smerníc Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES a nariadenia (ES) č. 1013/2006 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 114).

24

(25)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

25

(26)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/943 z 5. júna 2019 o vnútornom trhu s elektrinou (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 54).

26

(27)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2009 z 13. júla 2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1775/2005 (Ú. v. EÚ L 211, 14.8.2009, s. 36).

27

(28)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2023/955 z 10. mája 2023, ktorým sa zriaďuje Sociálno-klimatický fond a mení nariadenie (EÚ) 2021/1060 (Ú. v. EÚ L 130, 16.5.2023, s. 1).

28

(29)  Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 2020/2093 zo 17. decembra 2020, ktorým sa stanovuje viacročný finančný rámec na roky 2021 až 2027 (Ú. v. EÚ L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

29

(30)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17).

30

(31)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 z 24. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/1017 (Ú. v. EÚ L 107, 26.3.2021, s. 30).

31

(32)  Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 406/2009/ES z 23. apríla 2009 o úsilí členských štátov znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom splniť záväzky Spoločenstva týkajúce sa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 (Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 136).

32

(33)  Rozhodnutie Komisie 2014/746/EÚ z 27. októbra 2014, ktorým sa podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES určuje zoznam odvetví a pododvetví, ktoré sa považujú za odvetvia a pododvetvia vystavené vysokému riziku úniku uhlíka medzi rokmi 2015 až 2019 (Ú. v. EÚ L 308, 29.10.2014, s. 114).

33

(34)  
  Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

34

(35)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 z 30. júna 2021, ktorým sa stanovuje rámec na dosiahnutie klimatickej neutrality a menia nariadenia (ES) č. 401/2009 a (EÚ) 2018/1999 (európsky právny predpis v oblasti klímy) (Ú. v. EÚ L 243, 9.7.2021, s. 1).

35

(36)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 z 22. októbra 2008 o energetickej štatistike (Ú. v. EÚ L 304, 14.11.2008, s. 1).

36

(37)  Odporúčanie Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 o vymedzení mikropodnikov, malých a stredných podnikov (Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36).

37

(38)  Odporúčanie Komisie (EÚ) 2021/1749 z 28. septembra 2021 o zásade prvoradosti energetickej efektívnosti: od zásad k praxi – Usmernenia a príklady na jej vykonávanie pri rozhodovaní v odvetví energetiky a mimo neho (Ú. v. EÚ L 350, 4.10.2021, s. 9).

38

(39)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/81/ES z 13. júla 2009 o koordinácii postupov pre zadávanie určitých zákaziek na práce, zákaziek na dodávku tovaru a zákaziek na služby verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi v oblastiach obrany a bezpečnosti a o zmene a doplnení smerníc 2004/17/ES a 2004/18/ES (Ú. v. EÚ L 216, 20.8.2009, s. 76).

39

(40)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1780 z 23. septembra 2019, ktorým sa stanovujú štandardné formuláre na uverejňovanie oznámení v oblasti verejného obstarávania a ktorým sa zrušuje vykonávacie nariadenie (EÚ) 2015/1986 („elektronické formuláre“) (Ú. v. EÚ L 272, 25.10.2019, s. 7).

40

(41)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2018/2066 z 19. decembra 2018 o monitorovaní a nahlasovaní emisií skleníkových plynov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES, ktorým sa mení nariadenie Komisie (EÚ) č. 601/2012 (Ú. v. EÚ L 334, 31.12.2018, s. 1).

41

(42)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/83/EÚ z 25. októbra 2011 o právach spotrebiteľov, ktorou sa mení a dopĺňa smernica Rady 93/13/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/44/ES a ktorou sa zrušuje smernica Rady 85/577/EHS a smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/7/ES (Ú. v. EÚ L 304, 22.11.2011, s. 64).

42

(43)  Smernica Rady 93/13/EHS z 5. apríla 1993 o nekalých podmienkach v spotrebiteľských zmluvách (Ú. v. ES L 95, 21.4.1993, s. 29).

43

(44)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 z 25. novembra 2015 o platobných službách na vnútornom trhu, ktorou sa menia smernice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EÚ a nariadenie (EÚ) č. 1093/2010 a ktorou sa zrušuje smernica 2007/64/ES (Ú. v. EÚ L 337, 23.12.2015, s. 35).

44

(45)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/11/EÚ z 21. mája 2013 o alternatívnom riešení spotrebiteľských sporov, ktorou sa mení nariadenie (ES) č. 2006/2004 a smernica 2009/22/ES (smernica o alternatívnom riešení spotrebiteľských sporov) (Ú. v. EÚ L 165, 18.6.2013, s. 63).

45

(46)  Smernica 2001/42/ES Európskeho parlamentu a Rady z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie (Ú. v. ES L 197, 21.7.2001, s. 30).

46

(47)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 z 9. júla 2008, ktorým sa stanovujú požiadavky akreditácie a ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 339/93 (Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 30).

47

(48)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2021/2178 zo 6. júla 2021, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 upresnením obsahu a prezentácie informácií, ktoré majú zverejňovať podniky, na ktoré sa vzťahuje článok 19a alebo 29a smernice 2013/34/EÚ, pokiaľ ide o environmentálne udržateľné hospodárske činnosti, a upresnením metodiky na splnenie uvedenej povinnosti zverejňovania (Ú. v. EÚ L 443, 10.12.2021, s. 9).

48

(49)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

49

---

PRÍLOHA I

NÁRODNÉ PRÍSPEVKY K CIEĽOM ENERGETICKEJ EFEKTÍVNOSTI ÚNIE V ROKU 2030 V KONEČNEJ ENERGETICKEJ SPOTREBE A/ALEBO PRIMÁRNEJ ENERGETICKEJ SPOTREBE

1.

Formula

Formula

kde CEU je korekčný faktor, Cieľ je úroveň ambície konkrétneho členského štátu, a FECB2030 PECB2030 je referenčný scenár EÚ z roku 2020 použitý ako základný scenár pre rok 2030.

2.

| a) | príspevok v závislosti od včasne vykonaných opatrení („Fearly-action“); |
| --- | --- |

a)

príspevok v závislosti od včasne vykonaných opatrení („Fearly-action“);

| b) | príspevok v závislosti od HDP na obyvateľa („Fwealth“); |
| --- | --- |

b)

príspevok v závislosti od HDP na obyvateľa („Fwealth“);

| c) | príspevok v závislosti od energetickej náročnosti („Fintensity“); |
| --- | --- |

c)

príspevok v závislosti od energetickej náročnosti („Fintensity“);

| d) | príspevok podľa potenciálu nákladovo efektívnych úspor energie („Fpotential“). |
| --- | --- |

d)

príspevok podľa potenciálu nákladovo efektívnych úspor energie („Fpotential“).

3.

Fearly-action sa pre každý členský štát vypočíta ako súčin jeho objemu úspor energie a zlepšenia energetickej náročnosti, ktoré každý členský štát dosiahol. Objem úspor energie každého členského štátu sa vypočíta na základe zníženia energetickej spotreby (vyjadrené v toe) oproti zníženiu energetickej spotreby na úrovni Únie, pričom sa porovnáva trojročný priemer za obdobie 2007 – 2009 a trojročný priemer za obdobie 2017 – 2019. Zlepšenie energetickej náročnosti každého členského štátu sa vypočíta na základe zníženia energetickej náročnosti (vyjadrené v toe/EUR) oproti zníženiu energetickej náročnosti na úrovni Únie, pričom sa porovnáva trojročný priemer za obdobie 2007 – 2009 a trojročný priemer za obdobie 2017 – 2019.

4.

Fwealth sa vypočíta pre každý členský štát na základe pomeru jeho trojročného priemerného reálneho HDP na obyvateľa podľa Eurostatu k trojročnému priemeru Únie za obdobie 2017 – 2019, vyjadreného ako parita kúpnej sily (PKS).

5.

Fintensity sa vypočíta pre každý členský štát na základe pomeru jeho trojročnej priemernej konečnej energetickej náročnosti (FEC alebo PEC na reálny HDP v PKS) k trojročnému priemeru Únie za obdobie 2017 – 2019.

6.

Fpotential sa vypočíta pre každý členský štát na základe úspor konečnej alebo primárnej energie podľa scenára PRIMES MIX 55 % na rok 2030. Úspory sú vyjadrené vo vzťahu k prognózam referenčného scenára EÚ z roku 2020 na rok 2030.

7.

Na každé kritérium stanovené v bode 2 písm. a) až d) sa uplatňuje dolná a horná hranica. Úroveň ambície pre faktory Fwealth, Fintensity a Fpotential sa obmedzí na 50 % a 150 % priemernej úrovne ambície Únie v rámci daného faktora. Úroveň ambície pre faktor Fearly-action sa obmedzí na 50 % a 100 % priemernej úrovne ambície Únie.

8.

Pokiaľ nie je uvedené inak, zdrojom vstupných údajov používaných na výpočet faktorov je Eurostat.

9.

Ftotal sa vypočíta ako vážený súčet všetkých štyroch faktorov (Fearly-action, Fwealth, Fintensity a Fpotential). Cieľ sa potom vypočíta ako súčin celkového faktora Ftotal a cieľa Únie.

10.

Komisia vypočíta korekčný faktor primárnej a konečnej energie CEU, ktorý sa použije na úpravu súčtu výsledkov vzorca pre všetky národné príspevky vo vzťahu k príslušným cieľom Únie na rok 2030. Faktor CEU je pre všetky členské štáty rovnaký.

---

PRÍLOHA II

VŠEOBECNÉ ZÁSADY VÝPOČTU MNOŽSTVA ELEKTRINY VYROBENEJ KOMBINOVANOU VÝROBOU

Časť I

Všeobecné zásady

Hodnoty používané pri výpočte množstva elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou sa určujú na základe očakávanej alebo skutočnej prevádzky zariadenia v bežných podmienkach používania. V prípade zariadení kombinovanej výroby veľmi malých výkonov môže byť tento výpočet založený na atestovaných hodnotách.

| 1. | Množstvo elektriny vyrobené kombinovanou výrobou sa považuje za rovné celkovej ročnej výrobe elektriny vyrobenej v danom zariadení meranej na výstupe z hlavných generátorov, ak sú splnené tieto podmienky:






  a) | v zariadeniach kombinovanej výroby typu 2, 4, 5, 6, 7 a 8 uvedených v časti II s celkovou ročnou účinnosťou stanovenou členskými štátmi na úrovni najmenej 75 %; |
| --- | --- | --- |

1.

Množstvo elektriny vyrobené kombinovanou výrobou sa považuje za rovné celkovej ročnej výrobe elektriny vyrobenej v danom zariadení meranej na výstupe z hlavných generátorov, ak sú splnené tieto podmienky:

a)

v zariadeniach kombinovanej výroby typu 2, 4, 5, 6, 7 a 8 uvedených v časti II s celkovou ročnou účinnosťou stanovenou členskými štátmi na úrovni najmenej 75 %;

| b) | v zariadeniach kombinovanej výroby typu 1 a 3 uvedených v časti II s celkovou ročnou účinnosťou stanovenou členskými štátmi na úrovni najmenej 80 %. |
| --- | --- |

b)

v zariadeniach kombinovanej výroby typu 1 a 3 uvedených v časti II s celkovou ročnou účinnosťou stanovenou členskými štátmi na úrovni najmenej 80 %.

| 2. | V zariadeniach kombinovanej výroby s celkovou ročnou účinnosťou nižšou ako hodnota uvedená v bode 1 písm. a), konkrétne v zariadeniach kombinovanej výroby typov 2, 4, 5, 6, 7 a 8 uvedených v časti II, alebo s celkovou ročnou účinnosťou nižšou ako hodnota uvedená v bode 1 písm. b), konkrétne v zariadeniach kombinovanej výroby typu 1 a 3 uvedených v časti II, sa množstvo elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou vypočíta podľa tohto vzorca:
  EKVET=HKVET*C
  kde:
  EKVET je množstvo elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou;
  C je pomer elektriny a tepla;
  HKVET je množstvo využiteľného tepla vyrobeného kombinovanou výrobou (vypočítané na tento účel ako celková výroba tepla znížená o akékoľvek množstvo tepla vyrobené v samostatných kotloch alebo odberom ostrej pary z parného generátora pred turbínou).
  Výpočet množstva elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou je založený na skutočnom pomere elektriny a tepla. Ak skutočný pomer elektriny a tepla zariadenia kombinovanej výroby nie je známy, je možné pre zariadenia typu 1, 2, 3, 4 a 5 uvedené v časti II používať ďalej uvedené predvolené hodnoty najmä na štatistické účely za predpokladu, že vypočítané množstvo elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou je menšie alebo sa rovná celkovému množstvu elektriny vyrobenej v zariadení:






  Typ zariadenia | Predvolená hodnota pomeru elektriny a tepla, C |
| --- | --- | --- |
| Plynová turbína s kombinovaným cyklom a s regeneráciou tepla | 0,95 |
| Protitlaková parná turbína | 0,45 |
| Kondenzačná parná turbína s odberom pary | 0,45 |
| Spaľovacia turbína s regeneráciou tepla | 0,55 |
| Spaľovací motor | 0,75 |

2.

V zariadeniach kombinovanej výroby s celkovou ročnou účinnosťou nižšou ako hodnota uvedená v bode 1 písm. a), konkrétne v zariadeniach kombinovanej výroby typov 2, 4, 5, 6, 7 a 8 uvedených v časti II, alebo s celkovou ročnou účinnosťou nižšou ako hodnota uvedená v bode 1 písm. b), konkrétne v zariadeniach kombinovanej výroby typu 1 a 3 uvedených v časti II, sa množstvo elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou vypočíta podľa tohto vzorca:

EKVET=HKVET*C

kde:

EKVET je množstvo elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou;

C je pomer elektriny a tepla;

HKVET je množstvo využiteľného tepla vyrobeného kombinovanou výrobou (vypočítané na tento účel ako celková výroba tepla znížená o akékoľvek množstvo tepla vyrobené v samostatných kotloch alebo odberom ostrej pary z parného generátora pred turbínou).

Výpočet množstva elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou je založený na skutočnom pomere elektriny a tepla. Ak skutočný pomer elektriny a tepla zariadenia kombinovanej výroby nie je známy, je možné pre zariadenia typu 1, 2, 3, 4 a 5 uvedené v časti II používať ďalej uvedené predvolené hodnoty najmä na štatistické účely za predpokladu, že vypočítané množstvo elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou je menšie alebo sa rovná celkovému množstvu elektriny vyrobenej v zariadení:

Typ zariadenia

Predvolená hodnota pomeru elektriny a tepla, C

Plynová turbína s kombinovaným cyklom a s regeneráciou tepla

0,95

Protitlaková parná turbína

0,45

Kondenzačná parná turbína s odberom pary

0,45

Spaľovacia turbína s regeneráciou tepla

0,55

Spaľovací motor

0,75

Ak členské štáty zavedú predvolené hodnoty pomerov elektriny a tepla pre zariadenia typov 6, 7, 8, 9, 10 a 11 uvedené v časti II, tieto predvolené hodnoty uverejnia a oznámia ich Komisii.

| 3. | Ak je časť energetického obsahu paliva na vstupe do procesu kombinovanej výroby získaná späť v chemikáliách a znova použitá, túto časť je možné odčítať od množstva paliva na vstupe pred výpočtom celkovej účinnosti použitým v bodoch 1 a 2. |
| --- | --- |

3.

Ak je časť energetického obsahu paliva na vstupe do procesu kombinovanej výroby získaná späť v chemikáliách a znova použitá, túto časť je možné odčítať od množstva paliva na vstupe pred výpočtom celkovej účinnosti použitým v bodoch 1 a 2.

| 4. | Členské štáty môžu určiť pomer elektriny a tepla ako pomer elektriny a využiteľného tepla pomocou prevádzkových údajov konkrétneho zariadenia pri prevádzke v režime kombinovanej výroby na nižšom výkone. |
| --- | --- |

4.

Členské štáty môžu určiť pomer elektriny a tepla ako pomer elektriny a využiteľného tepla pomocou prevádzkových údajov konkrétneho zariadenia pri prevádzke v režime kombinovanej výroby na nižšom výkone.

| 5. | Členské štáty môžu na účel výpočtov podľa bodov 1 a 2 použiť iné než ročné intervaly predkladania správ. |
| --- | --- |

5.

Členské štáty môžu na účel výpočtov podľa bodov 1 a 2 použiť iné než ročné intervaly predkladania správ.

Časť II

Technológie kombinovanej výroby, na ktoré sa vzťahuje táto smernica

| 1. | Plynová turbína s kombinovaným cyklom a s regeneráciou tepla |
| --- | --- |

1.

Plynová turbína s kombinovaným cyklom a s regeneráciou tepla

| 2. | Protitlaková parná turbína |
| --- | --- |

2.

Protitlaková parná turbína

| 3. | Kondenzačná parná turbína s odberom pary |
| --- | --- |

3.

Kondenzačná parná turbína s odberom pary

| 4. | Spaľovacia turbína s regeneráciou tepla |
| --- | --- |

4.

Spaľovacia turbína s regeneráciou tepla

| 5. | Spaľovací motor |
| --- | --- |

5.

Spaľovací motor

| 6. | Mikroturbína |
| --- | --- |

6.

Mikroturbína

| 7. | Stirlingov motor |
| --- | --- |

7.

Stirlingov motor

| 8. | Palivový článok |
| --- | --- |

8.

Palivový článok

| 9. | Parný stroj |
| --- | --- |

9.

Parný stroj

| 10. | Rankinov organický cyklus |
| --- | --- |

10.

Rankinov organický cyklus

| 11. | Akýkoľvek iný typ technológie alebo kombinácie zahŕňajúcej kombinovanú výrobu. |
| --- | --- |

11.

Akýkoľvek iný typ technológie alebo kombinácie zahŕňajúcej kombinovanú výrobu.

Pri zavádzaní a uplatňovaní všeobecných zásad výpočtu množstva elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou použijú členské štáty podrobné usmernenia, ktoré sa ustanovujú rozhodnutím Komisie 2008/952/ES (1).

---

(1)  Rozhodnutie Komisie 2008/952/ES z 19. novembra 2008, ktorým sa zavádzajú podrobné usmernenia na vykonávanie a uplatňovanie prílohy II k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/8/ES (Ú. v. EÚ L 338, 17.12.2008, s. 55).

---

PRÍLOHA III

METODIKA URČOVANIA ÚČINNOSTI PROCESU KOMBINOVANEJ VÝROBY

Hodnoty používané na výpočet účinnosti kombinovanej výroby a úspor primárnej energie sa určujú na základe očakávanej alebo skutočnej prevádzky zariadenia v bežných podmienkach používania.

a)   Vysokoúčinná kombinovaná výroba

Na účely tejto smernice musí spĺňať vysokoúčinná kombinovaná výroba tieto kritériá:

| — | výroba kombinovanou výrobou v zariadeniach kombinovanej výroby prináša úspory primárnej energie vypočítané v súlade s písmenom b) vo výške najmenej 10 % v porovnaní s referenčnými hodnotami pre samostatnú výrobu tepla a elektriny, |
| --- | --- |

—

výroba kombinovanou výrobou v zariadeniach kombinovanej výroby prináša úspory primárnej energie vypočítané v súlade s písmenom b) vo výške najmenej 10 % v porovnaní s referenčnými hodnotami pre samostatnú výrobu tepla a elektriny,

| — | výroba v malých zariadeniach kombinovanej výroby a v zariadeniach kombinovanej výroby veľmi malých výkonov prinášajúca úspory primárnej energie sa môže považovať za vysokoúčinnú kombinovanú výrobu, |
| --- | --- |

—

výroba v malých zariadeniach kombinovanej výroby a v zariadeniach kombinovanej výroby veľmi malých výkonov prinášajúca úspory primárnej energie sa môže považovať za vysokoúčinnú kombinovanú výrobu,

| — | pokiaľ ide o zariadenia kombinovanej výroby vybudované alebo významne obnovené po transpozícií tejto prílohy, priame emisie oxidu uhličitého z kombinovanej výroby, pri ktorej sa používajú fosílne palivá, sú nižšie ako 270 g CO2 na 1 kWh energie z kombinovanej výroby (vrátane vykurovania/chladenia, elektriny a mechanickej energie), |
| --- | --- |

—

pokiaľ ide o zariadenia kombinovanej výroby vybudované alebo významne obnovené po transpozícií tejto prílohy, priame emisie oxidu uhličitého z kombinovanej výroby, pri ktorej sa používajú fosílne palivá, sú nižšie ako 270 g CO2 na 1 kWh energie z kombinovanej výroby (vrátane vykurovania/chladenia, elektriny a mechanickej energie),

| — | zariadenia kombinovanej výroby v prevádzke pred 10. októbrom 2023 môžu byť do 1. januára 2034 od tejto požiadavky oslobodené, ak majú plán postupného zníženia emisií na prahovú hodnotu menej ako 270 gCO2 na 1 kWh do 1. januára 2034 a tento plán oznámili relevantnými prevádzkovateľom a príslušným orgánom. |
| --- | --- |

—

zariadenia kombinovanej výroby v prevádzke pred 10. októbrom 2023 môžu byť do 1. januára 2034 od tejto požiadavky oslobodené, ak majú plán postupného zníženia emisií na prahovú hodnotu menej ako 270 gCO2 na 1 kWh do 1. januára 2034 a tento plán oznámili relevantnými prevádzkovateľom a príslušným orgánom.

Členské štáty pri výstavbe alebo významnej obnove zariadenia kombinovanej výroby zabezpečia, aby v existujúcich zdrojoch tepla nedošlo v porovnaní s priemernou ročnou spotrebou za predchádzajúce tri kalendárne roky plnej prevádzky pred obnovou k zvýšeniu využívania iných fosílnych palív ako zemného plynu a aby žiadne nové zdroje tepla v tomto systéme nevyužívali iné fosílne palivá ako zemný plyn.

b)   Výpočet úspor primárnej energie

Výška úspor primárnej energie, ktorá vznikla kombinovanou výrobou vymedzenou v súlade s prílohou II, sa vypočíta podľa tohto vzorca:

Image 1

kde:

PES sú úspory primárnej energie;

KVET Hη je tepelná účinnosť kombinovanej výroby definovaná ako ročné vyrobené množstvo využiteľného tepla delené množstvom paliva na vstupe použitým na výrobu súčtu množstva využiteľného tepla a elektriny kombinovanou výrobou;

Ref Hη je referenčná hodnota účinnosti samostatnej výroby tepla;

KVET Eη je elektrická účinnosť kombinovanej výroby definovaná ako ročné množstvo elektriny vyrobené kombinovanou výrobou delené množstvom paliva na vstupe použitým na výrobu súčtu množstva využiteľného tepla a elektriny kombinovanou výrobou. V prípade, že zariadenie kombinovanej výroby vyrába mechanickú energiu, je možné zvýšiť ročné množstvo elektriny vyrobené kombinovanou výrobou o dodatočný prvok predstavujúci množstvo elektriny, ktoré zodpovedá množstvu mechanickej energie. Tento dodatočný prvok nezakladá právo vydávať záruky pôvodu v súlade s článkom 26 ods. 13.

Ref Eη je referenčná hodnota účinnosti samostatnej výroby elektriny.

c)   Výpočet úspor energie pomocou alternatívneho výpočtu

Členské štáty môžu vypočítať úspory primárnej energie z ďalej uvedenej výroby tepla a elektriny a mechanickej energie bez toho, aby uplatnili prílohu II, s cieľom vylúčiť časti tepla a elektriny, ktoré neboli vyrobené kombinovanou výrobou, ale ktoré sú súčasťou toho istého procesu. Takúto výrobu je možné považovať za vysokoúčinnú kombinovanú výrobu za predpokladu, že spĺňa kritériá účinnosti stanovené v písmene a) tejto prílohy a že v prípade zariadení kombinovanej výroby s elektrickým výkonom vyšším ako 25 MW je jej celková účinnosť vyššia ako 70 %. Množstvo elektriny vyrobenej kombinovanou výrobou, ktorá bola vyrobená uvedeným typom výroby, sa však pre potreby vydania záruky pôvodu a na štatistické účely určí v súlade s prílohou II.

Ak sa úspory primárnej energie pre daný proces počítajú už uvedeným alternatívnym výpočtom, úspory primárnej energie sa vypočítajú pomocou vzorca uvedeného v písmene b) tejto prílohy, pričom hodnota „KVET Hη“ sa nahradí hodnotou „Hη“ a hodnota „KVET Eη“ sa nahradí hodnotou „Eη“, kde:

Hη je tepelná účinnosť procesu definovaná ako ročné vyrobené množstvo tepla delené množstvom paliva na vstupe použitým na výrobu súčtu množstva tepla a množstva elektriny,

Eη je elektrická účinnosť procesu definovaná ako ročné vyrobené množstvo elektriny delené množstvom paliva na vstupe použitým na výrobu súčtu množstva tepla a množstva elektriny. V prípade, že zariadenie kombinovanej výroby vyrába mechanickú energiu, je možné zvýšiť ročné množstvo elektriny vyrobené kombinovanou výrobou o dodatočný prvok predstavujúci množstvo elektriny, ktoré zodpovedá množstvu mechanickej energie. Tento dodatočný prvok nezakladá právo vydávať záruky pôvodu v súlade s článkom 26 ods. 13.

Členské štáty môžu na účel výpočtov podľa písmen b) a c) tejto prílohy použiť iné než ročné intervaly predkladania správ.

V prípade zariadení kombinovanej výroby veľmi malých výkonov môže byť výpočet úspor primárnej energie založený na atestovaných údajoch.

d)   Referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby tepla a elektriny

Harmonizované referenčné hodnoty účinnosti sa skladajú z matice hodnôt rozlíšených podľa relevantných faktorov vrátane roku výroby a druhu paliva a zakladajú sa na podloženej analýze zohľadňujúcej okrem iného údaje o použití v prevádzke za reálnych podmienok, palivový mix a klimatické podmienky, ako aj použité technológie kombinovanej výroby.

Referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby tepla a elektriny v súlade so vzorcom stanoveným v písmene b) určujú prevádzkovú účinnosť samostatnej výroby tepla a elektriny, ktorá sa má nahradiť kombinovanou výrobou.

Referenčné hodnoty účinnosti sa vypočítajú podľa týchto zásad:

| i) | v prípade zariadení kombinovanej výroby sa porovnanie so samostatnou výrobou elektriny opiera o zásadu porovnania rovnakých druhov paliva; |
| --- | --- |

i)

v prípade zariadení kombinovanej výroby sa porovnanie so samostatnou výrobou elektriny opiera o zásadu porovnania rovnakých druhov paliva;

| ii) | každé zariadenie kombinovanej výroby sa porovnáva s najlepšou dostupnou a ekonomicky zdôvodnenou technológiou samostatnej výroby tepla a elektriny na trhu v roku výroby zariadenia kombinovanej výroby; |
| --- | --- |

ii)

každé zariadenie kombinovanej výroby sa porovnáva s najlepšou dostupnou a ekonomicky zdôvodnenou technológiou samostatnej výroby tepla a elektriny na trhu v roku výroby zariadenia kombinovanej výroby;

| iii) | referenčné hodnoty účinnosti zariadení kombinovanej výroby starších ako 10 rokov sa určia ako referenčné hodnoty 10-ročných zariadení; |
| --- | --- |

iii)

referenčné hodnoty účinnosti zariadení kombinovanej výroby starších ako 10 rokov sa určia ako referenčné hodnoty 10-ročných zariadení;

| iv) | referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby elektriny a výroby tepla odrážajú klimatické rozdiely medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

iv)

referenčné hodnoty účinnosti samostatnej výroby elektriny a výroby tepla odrážajú klimatické rozdiely medzi členskými štátmi.

---

PRÍLOHA IV

POŽIADAVKY NA ENERGETICKÚ EFEKTÍVNOSŤ PRI VEREJNOM OBSTARÁVANÍ

Verejní obstarávatelia a obstarávatelia, ktorí obstarávajú produkty, služby, budovy a práce, pri postupoch zadávania verejných zákaziek a koncesií:

| a) | obstarávajú iba tie produkty, ktoré spĺňajú kritérium stanovené v článku 7 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2017/1369, ak ide o produkt, na ktorý sa vzťahuje delegovaný akt prijatý podľa uvedeného nariadenia, smernica 2010/30/EÚ alebo súvisiaci vykonávací akt Komisie; |
| --- | --- |

a)

obstarávajú iba tie produkty, ktoré spĺňajú kritérium stanovené v článku 7 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2017/1369, ak ide o produkt, na ktorý sa vzťahuje delegovaný akt prijatý podľa uvedeného nariadenia, smernica 2010/30/EÚ alebo súvisiaci vykonávací akt Komisie;

| b) | obstarávajú iba tie produkty, ktoré sú v súlade s referenčnými hodnotami energetickej efektívnosti stanovenými vo vykonávacom opatrení podľa smernice 2009/125/ES, ak ide o produkt, na ktorý sa nevzťahuje písmeno a) a vzťahuje sa naň uvedené vykonávacie opatrenie; |
| --- | --- |

b)

obstarávajú iba tie produkty, ktoré sú v súlade s referenčnými hodnotami energetickej efektívnosti stanovenými vo vykonávacom opatrení podľa smernice 2009/125/ES, ak ide o produkt, na ktorý sa nevzťahuje písmeno a) a vzťahuje sa naň uvedené vykonávacie opatrenie;

| c) | vynakladajú maximálne úsilie na to, aby obstarávali iba také produkty a služby, ktoré spĺňajú aspoň technické špecifikácie stanovené na „základnej“ úrovni v príslušných kritériách Únie týkajúcich sa zeleného verejného obstarávania alebo existujúcich rovnocenných národných kritériách, a to okrem iného v kritériách pre dátové centrá, serverovne a cloudové služby, osvetlenie pozemných komunikácií a dopravnú signalizáciu, počítače, monitory, tablety a smartfóny, ak sa na produkt alebo službu vzťahujú kritériá Únie týkajúce sa zeleného verejného obstarávania alebo existujúce rovnocenné národné kritériá, ktoré majú význam z hľadiska energetickej efektívnosti produktu alebo služby; |
| --- | --- |

c)

vynakladajú maximálne úsilie na to, aby obstarávali iba také produkty a služby, ktoré spĺňajú aspoň technické špecifikácie stanovené na „základnej“ úrovni v príslušných kritériách Únie týkajúcich sa zeleného verejného obstarávania alebo existujúcich rovnocenných národných kritériách, a to okrem iného v kritériách pre dátové centrá, serverovne a cloudové služby, osvetlenie pozemných komunikácií a dopravnú signalizáciu, počítače, monitory, tablety a smartfóny, ak sa na produkt alebo službu vzťahujú kritériá Únie týkajúce sa zeleného verejného obstarávania alebo existujúce rovnocenné národné kritériá, ktoré majú význam z hľadiska energetickej efektívnosti produktu alebo služby;

| d) | obstarávajú iba pneumatiky, ktoré spĺňajú kritérium triedy najvyššej energetickej úspornosti palív v zmysle nariadenia (EÚ) 2020/740, čo verejným subjektom nebráni nakupovať pneumatiky s najvyššou triedou priľnavosti za mokra alebo najvyššou triedou vonkajšieho hluku valenia, ak je to odôvodnené z hľadiska bezpečnosti alebo verejného zdravia; |
| --- | --- |

d)

obstarávajú iba pneumatiky, ktoré spĺňajú kritérium triedy najvyššej energetickej úspornosti palív v zmysle nariadenia (EÚ) 2020/740, čo verejným subjektom nebráni nakupovať pneumatiky s najvyššou triedou priľnavosti za mokra alebo najvyššou triedou vonkajšieho hluku valenia, ak je to odôvodnené z hľadiska bezpečnosti alebo verejného zdravia;

| e) | vo svojich výzvach na predkladanie ponúk týkajúcich sa zákaziek na poskytovanie služieb požadujú od poskytovateľov služieb, aby na účely poskytovania predmetných služieb používali iba produkty, ktoré sú v súlade s písmenami a), b) a d); táto požiadavka sa uplatňuje len na nové produkty, ktoré poskytovatelia služieb obstarali čiastočne alebo úplne na účely poskytovania predmetnej služby; |
| --- | --- |

e)

vo svojich výzvach na predkladanie ponúk týkajúcich sa zákaziek na poskytovanie služieb požadujú od poskytovateľov služieb, aby na účely poskytovania predmetných služieb používali iba produkty, ktoré sú v súlade s písmenami a), b) a d); táto požiadavka sa uplatňuje len na nové produkty, ktoré poskytovatelia služieb obstarali čiastočne alebo úplne na účely poskytovania predmetnej služby;

| f) | obstarávajú budovy, ktoré spĺňajú aspoň úroveň takmer nulovej potreby energie bez toho, aby bol dotknutý článok 6 tejto smernice, alebo uzatvárajú nové zmluvy o prenájme takýchto budov, okrem prípadov, ak predmetom obstarávania je:






  i) | uskutočniť hĺbkovú obnovu alebo demoláciu; |
| --- | --- | --- |

f)

obstarávajú budovy, ktoré spĺňajú aspoň úroveň takmer nulovej potreby energie bez toho, aby bol dotknutý článok 6 tejto smernice, alebo uzatvárajú nové zmluvy o prenájme takýchto budov, okrem prípadov, ak predmetom obstarávania je:

i)

uskutočniť hĺbkovú obnovu alebo demoláciu;

| ii) | v prípade verejných subjektov budovu ďalej predať bez toho, aby ju využíval na vlastné účely verejný subjekt, alebo |
| --- | --- |

ii)

v prípade verejných subjektov budovu ďalej predať bez toho, aby ju využíval na vlastné účely verejný subjekt, alebo

| iii) | zachovať budovu ako úradne chránenú ako súčasť označeného prostredia alebo pre jej osobitnú architektonickú alebo historickú hodnotu. |
| --- | --- |

iii)

zachovať budovu ako úradne chránenú ako súčasť označeného prostredia alebo pre jej osobitnú architektonickú alebo historickú hodnotu.

Súlad s požiadavkami stanovenými v písmene f) tohto článku sa overí prostredníctvom energetických certifikátov uvedených v článku 11 smernice 2010/31/EÚ.

---

PRÍLOHA V

SPOLOČNÉ METÓDY A ZÁSADY NA VÝPOČET VPLYVU POVINNÝCH SCHÉM ENERGETICKEJ EFEKTÍVNOSTI ALEBO INÝCH POLITICKÝCH OPATRENÍ PODĽA ČLÁNKOV 8, 9 A 10 A ČLÁNKU 30 ODS. 14

1.

Povinné, zúčastňujúce sa alebo poverené subjekty alebo vykonávajúce orgány verejnej moci môžu na výpočet úspor energie použiť tieto metódy:

| a) | predpokladané úspory na základe výsledkov predchádzajúcich nezávisle monitorovaných energetických zlepšení v podobných zariadeniach; tento všeobecný prístup sa označuje ako prístup „ex ante“; |
| --- | --- |

a)

predpokladané úspory na základe výsledkov predchádzajúcich nezávisle monitorovaných energetických zlepšení v podobných zariadeniach; tento všeobecný prístup sa označuje ako prístup „ex ante“;

| b) | merané úspory, pri ktorých sa úspory zo zavedenia opatrenia alebo balíka opatrení určujú zaznamenávaním skutočného zníženia spotreby energie, pričom sa náležite zohľadnia faktory, ako je doplnkovosť, miera využívania, úrovne výroby a počasie, ktoré môže ovplyvňovať spotrebu; tento všeobecný prístup sa označuje ako prístup „ex post“; |
| --- | --- |

b)

merané úspory, pri ktorých sa úspory zo zavedenia opatrenia alebo balíka opatrení určujú zaznamenávaním skutočného zníženia spotreby energie, pričom sa náležite zohľadnia faktory, ako je doplnkovosť, miera využívania, úrovne výroby a počasie, ktoré môže ovplyvňovať spotrebu; tento všeobecný prístup sa označuje ako prístup „ex post“;

| c) | pomerné úspory, pri ktorých sa používajú technické odhady úspor; tento prístup sa môže použiť len v prípade, ak je získanie dostatočne podrobných meraných údajov pre konkrétne zariadenie náročné alebo neprimerane nákladné, napríklad nahradenie kompresora alebo elektromotora s iným menovitým výkonom v kWh, ako je ten, pri ktorom sa merali nezávislé informácie o úsporách, alebo v prípade, keď tieto odhady vykonávajú podľa vnútroštátne stanovených metodík a referenčných hodnôt kvalifikovaní alebo akreditovaní experti, ktorí sú nezávislí od príslušných povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov; |
| --- | --- |

c)

pomerné úspory, pri ktorých sa používajú technické odhady úspor; tento prístup sa môže použiť len v prípade, ak je získanie dostatočne podrobných meraných údajov pre konkrétne zariadenie náročné alebo neprimerane nákladné, napríklad nahradenie kompresora alebo elektromotora s iným menovitým výkonom v kWh, ako je ten, pri ktorom sa merali nezávislé informácie o úsporách, alebo v prípade, keď tieto odhady vykonávajú podľa vnútroštátne stanovených metodík a referenčných hodnôt kvalifikovaní alebo akreditovaní experti, ktorí sú nezávislí od príslušných povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov;

| d) | pri výpočte úspor energie na účely článku 8 ods. 3, ktoré možno započítať do plnenia povinnosti uvedenej v danom článku, môžu členské štáty odhadnúť úspory energie ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom alebo v uplatniteľných prípadoch ľudí žijúcich v sociálnom bývaní na základe technických odhadov, pri ktorých sa uplatnia štandardizované podmienky alebo parametre miery využívania a tepelného pohodlia, ako sú parametre vymedzené vo vnútroštátnych stavebných predpisoch; členské štáty by mali Komisii oznámiť spôsob, akým sa pohodlie zohľadňuje pri opatreniach v budovách, spolu s vysvetlením metodiky ich výpočtu; |
| --- | --- |

d)

pri výpočte úspor energie na účely článku 8 ods. 3, ktoré možno započítať do plnenia povinnosti uvedenej v danom článku, môžu členské štáty odhadnúť úspory energie ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov, ľudí v domácnostiach s nízkym príjmom alebo v uplatniteľných prípadoch ľudí žijúcich v sociálnom bývaní na základe technických odhadov, pri ktorých sa uplatnia štandardizované podmienky alebo parametre miery využívania a tepelného pohodlia, ako sú parametre vymedzené vo vnútroštátnych stavebných predpisoch; členské štáty by mali Komisii oznámiť spôsob, akým sa pohodlie zohľadňuje pri opatreniach v budovách, spolu s vysvetlením metodiky ich výpočtu;

| e) | úspory na základe prieskumu, pri ktorých sa určuje reakcia spotrebiteľov na rady, informačné kampane, systémy označovania energetickým štítkom alebo certifikácie alebo na inteligentné meranie; tento prístup sa používa len pri úsporách vyplývajúcich zo zmien správania spotrebiteľa; nepoužije sa pri úsporách vyplývajúcich zo zavedenia fyzických opatrení. |
| --- | --- |

e)

úspory na základe prieskumu, pri ktorých sa určuje reakcia spotrebiteľov na rady, informačné kampane, systémy označovania energetickým štítkom alebo certifikácie alebo na inteligentné meranie; tento prístup sa používa len pri úsporách vyplývajúcich zo zmien správania spotrebiteľa; nepoužije sa pri úsporách vyplývajúcich zo zavedenia fyzických opatrení.

2.

| a) | členské štáty preukážu, že jedným z cieľov politického opatrenia, či už novým, alebo existujúcim, je dosiahnutie úspor energie u konečného spotrebiteľa podľa článku 8 ods. 1, a poskytnú dôkazy a dokumentáciu vrátane dobrovoľných dohôd preukazujúce, že úspory energie sa dosiahli politickým opatrením; |
| --- | --- |

a)

členské štáty preukážu, že jedným z cieľov politického opatrenia, či už novým, alebo existujúcim, je dosiahnutie úspor energie u konečného spotrebiteľa podľa článku 8 ods. 1, a poskytnú dôkazy a dokumentáciu vrátane dobrovoľných dohôd preukazujúce, že úspory energie sa dosiahli politickým opatrením;

| b) | preukazuje sa, že ide o dodatočné úspory nad rámec tých, ktoré by sa dosiahli aj bez činnosti povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov alebo vykonávajúcich orgánov verejnej moci; na účely určenia úspor, ktoré možno nárokovať ako dodatočné, členské štáty zohľadnia, ako by sa spotreba energie a dopyt po nej vyvíjali za absencie daného politického opatrenia, pričom vezmú do úvahy aspoň tieto faktory: trendy spotreby energie, zmeny správania spotrebiteľov, technologický pokrok a zmeny spôsobené inými opatreniami vykonávanými na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

b)

preukazuje sa, že ide o dodatočné úspory nad rámec tých, ktoré by sa dosiahli aj bez činnosti povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov alebo vykonávajúcich orgánov verejnej moci; na účely určenia úspor, ktoré možno nárokovať ako dodatočné, členské štáty zohľadnia, ako by sa spotreba energie a dopyt po nej vyvíjali za absencie daného politického opatrenia, pričom vezmú do úvahy aspoň tieto faktory: trendy spotreby energie, zmeny správania spotrebiteľov, technologický pokrok a zmeny spôsobené inými opatreniami vykonávanými na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni;

| c) | úspory vyplývajúce z uplatňovania záväzného práva Únie sa považujú za úspory, ktoré by sa dosiahli v každom prípade, takže sa nesmú nárokovať ako úspory energie na účely článku 8 ods. 1; odchylne od uvedenej požiadavky, úspory súvisiace s obnovou existujúcich budov vrátane úspor, ktoré vyplývajú z vykonávania minimálnych noriem energetickej hospodárnosti v budovách v súlade so smernicou 2010/31/EÚ, možno nárokovať ako úspory energie na účely článku 8 ods. 1 za predpokladu, že kritérium podstatnosti uvedené v bode 3 písm. h) tejto prílohy je splnené; opatrenia, ktorými sa podporujú zlepšenia energetickej efektívnosti vo verejnom sektore podľa článkov 5 a 6, možno zohľadniť na účely splnenia úspor energie požadovaných podľa článku 8 ods. 1 za predpokladu, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa; výpočet úspor energie musí byť v súlade s touto prílohou; |
| --- | --- |

c)

úspory vyplývajúce z uplatňovania záväzného práva Únie sa považujú za úspory, ktoré by sa dosiahli v každom prípade, takže sa nesmú nárokovať ako úspory energie na účely článku 8 ods. 1; odchylne od uvedenej požiadavky, úspory súvisiace s obnovou existujúcich budov vrátane úspor, ktoré vyplývajú z vykonávania minimálnych noriem energetickej hospodárnosti v budovách v súlade so smernicou 2010/31/EÚ, možno nárokovať ako úspory energie na účely článku 8 ods. 1 za predpokladu, že kritérium podstatnosti uvedené v bode 3 písm. h) tejto prílohy je splnené; opatrenia, ktorými sa podporujú zlepšenia energetickej efektívnosti vo verejnom sektore podľa článkov 5 a 6, možno zohľadniť na účely splnenia úspor energie požadovaných podľa článku 8 ods. 1 za predpokladu, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa; výpočet úspor energie musí byť v súlade s touto prílohou;

| d) | úspory energie u konečného spotrebiteľa, ktoré vyplývajú z vykonávania opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti prijatých na základe predpisov pre stav núdze podľa článku 122 ZFEÚ, možno nárokovať na účely článku 8 ods. 1 za predpokladu, že predstavujú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa, s výnimkou úspor energie vyplývajúcich z uplatňovania prídelov alebo obmedzení; |
| --- | --- |

d)

úspory energie u konečného spotrebiteľa, ktoré vyplývajú z vykonávania opatrení na zlepšenie energetickej efektívnosti prijatých na základe predpisov pre stav núdze podľa článku 122 ZFEÚ, možno nárokovať na účely článku 8 ods. 1 za predpokladu, že predstavujú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa, s výnimkou úspor energie vyplývajúcich z uplatňovania prídelov alebo obmedzení;

| e) | opatrenia prijaté podľa nariadenia (EÚ) 2018/842 možno považovať za podstatné, no členské štáty musia preukázať, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa; výpočet úspor energie musí byť v súlade s touto prílohou; |
| --- | --- |

e)

opatrenia prijaté podľa nariadenia (EÚ) 2018/842 možno považovať za podstatné, no členské štáty musia preukázať, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa; výpočet úspor energie musí byť v súlade s touto prílohou;

| f) | členské štáty započítavajú iba úspory energie u konečného spotrebiteľa dosiahnuté na základe politických opatrení v sektoroch alebo zariadeniach, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES, ak vyplývajú z vykonávania článku 9 alebo 10 tejto smernice a idú nad rámec požiadaviek stanovených v smernici 2003/87/ES alebo nad rámec vykonávania opatrení súvisiacich s bezodplatným prideľovaním kvót podľa uvedenej smernice; členské štáty preukážu, že politické opatrenia vedú k overiteľným a merateľným alebo odhadnuteľným úsporám energie u konečného spotrebiteľa; výpočet úspor energie musí byť v súlade s touto prílohou; ak subjekt predstavuje povinný subjekt podľa národnej povinnej schémy energetickej efektívnosti v zmysle článku 9 tejto smernice a podľa systému EU ETS pre budovy a cestnú dopravu v súlade s kapitolou IVa smernice 2003/87/ES, systémom monitorovania a overovania sa zabezpečí, aby sa pri výpočte a vykazovaní úspor energie vyplývajúcich z jeho opatrení na úsporu energie zohľadnila cena uhlíka prenesená pri uvoľnení paliva na spotrebu podľa uvedenej kapitoly; |
| --- | --- |

f)

členské štáty započítavajú iba úspory energie u konečného spotrebiteľa dosiahnuté na základe politických opatrení v sektoroch alebo zariadeniach, na ktoré sa vzťahuje kapitola IVa smernice 2003/87/ES, ak vyplývajú z vykonávania článku 9 alebo 10 tejto smernice a idú nad rámec požiadaviek stanovených v smernici 2003/87/ES alebo nad rámec vykonávania opatrení súvisiacich s bezodplatným prideľovaním kvót podľa uvedenej smernice; členské štáty preukážu, že politické opatrenia vedú k overiteľným a merateľným alebo odhadnuteľným úsporám energie u konečného spotrebiteľa; výpočet úspor energie musí byť v súlade s touto prílohou; ak subjekt predstavuje povinný subjekt podľa národnej povinnej schémy energetickej efektívnosti v zmysle článku 9 tejto smernice a podľa systému EU ETS pre budovy a cestnú dopravu v súlade s kapitolou IVa smernice 2003/87/ES, systémom monitorovania a overovania sa zabezpečí, aby sa pri výpočte a vykazovaní úspor energie vyplývajúcich z jeho opatrení na úsporu energie zohľadnila cena uhlíka prenesená pri uvoľnení paliva na spotrebu podľa uvedenej kapitoly;

| g) | uznávať sa môžu len úspory, ktoré prekračujú tieto úrovne:






  i) | emisné normy Únie pre nové osobné vozidlá a nové ľahké úžitkové vozidlá v nadväznosti na vykonávanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 (1); na preukázanie doplnkovosti k požiadavkám Únie na emisie CO2 z nových vozidiel musia členské štáty poskytnúť dôvody, svoje predpoklady a svoju metodiku výpočtu; |
| --- | --- | --- |

g)

uznávať sa môžu len úspory, ktoré prekračujú tieto úrovne:

i)

emisné normy Únie pre nové osobné vozidlá a nové ľahké úžitkové vozidlá v nadväznosti na vykonávanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 (1); na preukázanie doplnkovosti k požiadavkám Únie na emisie CO2 z nových vozidiel musia členské štáty poskytnúť dôvody, svoje predpoklady a svoju metodiku výpočtu;

| ii) | požiadavky Únie týkajúce sa stiahnutia určitých energeticky významných výrobkov z trhu v súlade s vykonávaním vykonávacích opatrení podľa smernice 2009/125/ES; na preukázanie doplnkovosti musia členské štáty poskytnúť dôkazy, svoje predpoklady a svoju metodiku výpočtu; |
| --- | --- |

ii)

požiadavky Únie týkajúce sa stiahnutia určitých energeticky významných výrobkov z trhu v súlade s vykonávaním vykonávacích opatrení podľa smernice 2009/125/ES; na preukázanie doplnkovosti musia členské štáty poskytnúť dôkazy, svoje predpoklady a svoju metodiku výpočtu;

| h) | povoľujú sa politiky zamerané na podporu vyšších úrovní energetickej efektívnosti výrobkov, zariadení, dopravných systémov, vozidiel a palív, budov a prvkov budov, procesov či trhov s výnimkou politických opatrení:






  i) | týkajúcich sa využívania technológií priameho spaľovania fosílnych palív prvýkrát zavedených od 1. januára 2026, a |
| --- | --- | --- |

h)

povoľujú sa politiky zamerané na podporu vyšších úrovní energetickej efektívnosti výrobkov, zariadení, dopravných systémov, vozidiel a palív, budov a prvkov budov, procesov či trhov s výnimkou politických opatrení:

i)

týkajúcich sa využívania technológií priameho spaľovania fosílnych palív prvýkrát zavedených od 1. januára 2026, a

| ii) | na subvencovanie využívania technológií priameho spaľovania fosílnych palív v bytových budovách od 1. januára 2026; |
| --- | --- |

ii)

na subvencovanie využívania technológií priameho spaľovania fosílnych palív v bytových budovách od 1. januára 2026;

| i) | úspory energie vo výrobkoch, zariadeniach, dopravných systémoch, vo vozidlách, v budovách alebo pri prácach, ktoré sa dosiahli v dôsledku politických opatrení prvýkrát vykonaných od 1. januára 2024 a týkajúcich sa využívania priameho spaľovania fosílnych palív, sa nezapočítavajú do plnenia povinnosti úspor energie podľa článku 8 ods. 1 písm. b); v prípade politických opatrení podporujúcich kombinácie technológií nie je podiel úspor energie, ktoré súvisia s technológiou spaľovania fosílnych palív, oprávnený od 1. januára 2024; |
| --- | --- |

i)

úspory energie vo výrobkoch, zariadeniach, dopravných systémoch, vo vozidlách, v budovách alebo pri prácach, ktoré sa dosiahli v dôsledku politických opatrení prvýkrát vykonaných od 1. januára 2024 a týkajúcich sa využívania priameho spaľovania fosílnych palív, sa nezapočítavajú do plnenia povinnosti úspor energie podľa článku 8 ods. 1 písm. b); v prípade politických opatrení podporujúcich kombinácie technológií nie je podiel úspor energie, ktoré súvisia s technológiou spaľovania fosílnych palív, oprávnený od 1. januára 2024;

| j) | ako výnimka z písmena i) na obdobie od 1. januára 2024 do 31. decembra 2030 sa úspory energie vyplývajúce z technológií priameho spaľovania fosílnych palív, ktorými sa zlepšuje energetická efektívnosť v energeticky náročných podnikoch v odvetví priemyslu, môžu považovať za úspory energie na účely článku 8 ods. 1 písm. b) a c) len do 31. decembra 2030 za predpokladu, že:






  i) | podnik vykonal energetický audit podľa článku 11 ods. 2 a implementačný plán vrátane:






  — | prehľadu všetkých nákladovo efektívnych opatrení energetickej efektívnosti s dobou návratnosti päť rokov alebo menej na základe jednoduchých metodík doby návratnosti poskytnutých členským štátom, |
| --- | --- | --- | --- |

j)

ako výnimka z písmena i) na obdobie od 1. januára 2024 do 31. decembra 2030 sa úspory energie vyplývajúce z technológií priameho spaľovania fosílnych palív, ktorými sa zlepšuje energetická efektívnosť v energeticky náročných podnikoch v odvetví priemyslu, môžu považovať za úspory energie na účely článku 8 ods. 1 písm. b) a c) len do 31. decembra 2030 za predpokladu, že:

i)

podnik vykonal energetický audit podľa článku 11 ods. 2 a implementačný plán vrátane:

—

prehľadu všetkých nákladovo efektívnych opatrení energetickej efektívnosti s dobou návratnosti päť rokov alebo menej na základe jednoduchých metodík doby návratnosti poskytnutých členským štátom,

| — | časového rámca na vykonanie všetkých odporúčaných opatrení energetickej efektívnosti s dobou návratnosti päť rokov alebo menej, |
| --- | --- |

—

časového rámca na vykonanie všetkých odporúčaných opatrení energetickej efektívnosti s dobou návratnosti päť rokov alebo menej,

| — | výpočtu očakávaných úspor energie vyplývajúcich z odporúčaných opatrení energetickej efektívnosti, a |
| --- | --- |

—

výpočtu očakávaných úspor energie vyplývajúcich z odporúčaných opatrení energetickej efektívnosti, a

| — | opatrení energetickej efektívnosti týkajúcich sa využívania technológií priameho spaľovania fosílnych palív s relevantnými informáciami, ktoré sú potrebné na:






  — | preukázanie, že identifikované opatrenie nezvyšuje množstvo potrebnej energie alebo kapacitu zariadenia, |
| --- | --- | --- |

—

opatrení energetickej efektívnosti týkajúcich sa využívania technológií priameho spaľovania fosílnych palív s relevantnými informáciami, ktoré sú potrebné na:

—

preukázanie, že identifikované opatrenie nezvyšuje množstvo potrebnej energie alebo kapacitu zariadenia,

| — | odôvodnenie toho, že zavádzanie udržateľných technológií nefosílnych palív nie je technicky uskutočniteľné, |
| --- | --- |

—

odôvodnenie toho, že zavádzanie udržateľných technológií nefosílnych palív nie je technicky uskutočniteľné,

| — | preukázanie, že technológia priameho spaľovania fosílnych palív je v súlade s najaktuálnejšími zodpovedajúcimi právnymi predpismi Únie o emisných parametroch a že zabraňuje efektu zablokovania na určitej technológii tým, že sa zabezpečí budúca kompatibilita s klimaticky neutrálnymi alternatívnymi nefosílnymi palivami a technológiami; |
| --- | --- |

—

preukázanie, že technológia priameho spaľovania fosílnych palív je v súlade s najaktuálnejšími zodpovedajúcimi právnymi predpismi Únie o emisných parametroch a že zabraňuje efektu zablokovania na určitej technológii tým, že sa zabezpečí budúca kompatibilita s klimaticky neutrálnymi alternatívnymi nefosílnymi palivami a technológiami;

| ii) | pokračovanie vo využívaní technológií priameho spaľovania fosílnych palív je opatrením energetickej efektívnosti na zníženie spotreby energie s dobou návratnosti päť rokov alebo menej, a to na základe jednoduchých metodík doby návratnosti poskytnutých zo strany členského štátu, odporúčaným ako výsledok energetického auditu podľa článku 11 ods. 2 a zahrnutým do implementačného plánu; |
| --- | --- |

ii)

pokračovanie vo využívaní technológií priameho spaľovania fosílnych palív je opatrením energetickej efektívnosti na zníženie spotreby energie s dobou návratnosti päť rokov alebo menej, a to na základe jednoduchých metodík doby návratnosti poskytnutých zo strany členského štátu, odporúčaným ako výsledok energetického auditu podľa článku 11 ods. 2 a zahrnutým do implementačného plánu;

| iii) | využívanie technológií priameho spaľovania fosílnych palív je v súlade s najaktuálnejšími zodpovedajúcimi právnymi predpismi Únie o emisných parametroch, nevedie k efektu zablokovania sa na určitej technológii a zabezpečuje budúcu kompatibilitu s klimaticky neutrálnymi alternatívnymi palivami a technológiami; |
| --- | --- |

iii)

využívanie technológií priameho spaľovania fosílnych palív je v súlade s najaktuálnejšími zodpovedajúcimi právnymi predpismi Únie o emisných parametroch, nevedie k efektu zablokovania sa na určitej technológii a zabezpečuje budúcu kompatibilitu s klimaticky neutrálnymi alternatívnymi palivami a technológiami;

| iv) | využívanie technológií priameho spaľovania fosílnych palív v podniku nevedie k zvýšenej spotrebe energie ani nezvyšuje kapacitu zariadenia v tomto podniku; |
| --- | --- |

iv)

využívanie technológií priameho spaľovania fosílnych palív v podniku nevedie k zvýšenej spotrebe energie ani nezvyšuje kapacitu zariadenia v tomto podniku;

| v) | boli predložené dôkazy o tom, že nebolo technicky uskutočniteľné žiadne riešenie s alternatívnym, udržateľným nefosílnym palivom; |
| --- | --- |

v)

boli predložené dôkazy o tom, že nebolo technicky uskutočniteľné žiadne riešenie s alternatívnym, udržateľným nefosílnym palivom;

| vi) | využívanie technológií priameho spaľovania fosílnych palív vedie k overiteľným a merateľným alebo odhadnuteľným úsporám energie u konečného spotrebiteľa vypočítaným v súlade s touto prílohou; |
| --- | --- |

vi)

využívanie technológií priameho spaľovania fosílnych palív vedie k overiteľným a merateľným alebo odhadnuteľným úsporám energie u konečného spotrebiteľa vypočítaným v súlade s touto prílohou;

| vii) | dôkazy sú uverejnené na webovom sídle alebo sa verejne sprístupnia pre všetkých zainteresovaných občanov; |
| --- | --- |

vii)

dôkazy sú uverejnené na webovom sídle alebo sa verejne sprístupnia pre všetkých zainteresovaných občanov;

| k) | opatrenia, ktorými sa podporujú technológie na získavanie energie z obnoviteľných zdrojov v malom rozsahu na budovách alebo v nich, môžu byť oprávnené, aby boli zohľadnené na účely splnenia požadovaných úspor energie podľa článku 8 ods. 1 za predpokladu, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa; výpočet úspor energie musí byť v súlade s touto prílohou; |
| --- | --- |

k)

opatrenia, ktorými sa podporujú technológie na získavanie energie z obnoviteľných zdrojov v malom rozsahu na budovách alebo v nich, môžu byť oprávnené, aby boli zohľadnené na účely splnenia požadovaných úspor energie podľa článku 8 ods. 1 za predpokladu, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa; výpočet úspor energie musí byť v súlade s touto prílohou;

| l) | opatrenia, ktorými sa podporuje zavádzanie solárnych tepelných technológií, možno zohľadniť na účely splnenia požadovaných úspor energie podľa článku 8 ods. 1 za predpokladu, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa; teplo, ktoré vyprodukujú solárne tepelné technológie zo slnečného žiarenia, môže byť vylúčené z ich spotreby energie u konečného spotrebiteľa; |
| --- | --- |

l)

opatrenia, ktorými sa podporuje zavádzanie solárnych tepelných technológií, možno zohľadniť na účely splnenia požadovaných úspor energie podľa článku 8 ods. 1 za predpokladu, že ich výsledkom sú overiteľné a merateľné alebo odhadnuteľné úspory energie u konečného spotrebiteľa; teplo, ktoré vyprodukujú solárne tepelné technológie zo slnečného žiarenia, môže byť vylúčené z ich spotreby energie u konečného spotrebiteľa;

| m) | v prípade politík, ktoré urýchľujú zavedenie a využívanie efektívnejších výrobkov a vozidiel, s výnimkou tých, ktoré sa prvýkrát vykonali od 1. januára 2024 a ktoré sa týkajú využívania priameho spaľovania fosílnych palív, možno nárokovať celé úspory, pokiaľ sa preukáže, že k takémuto využívaniu došlo pred uplynutím priemernej predpokladanej životnosti výrobku alebo vozidla alebo jeho zvyčajného intervalu náhrady, a úspory sa nárokujú len za obdobie do konca priemernej predpokladanej životnosti výrobku alebo vozidla, ktoré sa má nahradiť; |
| --- | --- |

m)

v prípade politík, ktoré urýchľujú zavedenie a využívanie efektívnejších výrobkov a vozidiel, s výnimkou tých, ktoré sa prvýkrát vykonali od 1. januára 2024 a ktoré sa týkajú využívania priameho spaľovania fosílnych palív, možno nárokovať celé úspory, pokiaľ sa preukáže, že k takémuto využívaniu došlo pred uplynutím priemernej predpokladanej životnosti výrobku alebo vozidla alebo jeho zvyčajného intervalu náhrady, a úspory sa nárokujú len za obdobie do konca priemernej predpokladanej životnosti výrobku alebo vozidla, ktoré sa má nahradiť;

| n) | pri podpore prijímania opatrení energetickej efektívnosti členské štáty v prípade potreby zabezpečia, aby sa zachovali štandardy kvality produktov, služieb a zavádzaných opatrení, alebo ak tieto štandardy neexistujú, aby sa zaviedli; |
| --- | --- |

n)

pri podpore prijímania opatrení energetickej efektívnosti členské štáty v prípade potreby zabezpečia, aby sa zachovali štandardy kvality produktov, služieb a zavádzaných opatrení, alebo ak tieto štandardy neexistujú, aby sa zaviedli;

| o) | s cieľom zohľadniť klimatické rozdiely medzi regiónmi si môžu členské štáty vybrať, či upravia úspory na štandardizovanú hodnotu alebo udelia rôzne úspory energie v súlade s teplotnými rozdielmi medzi regiónmi; |
| --- | --- |

o)

s cieľom zohľadniť klimatické rozdiely medzi regiónmi si môžu členské štáty vybrať, či upravia úspory na štandardizovanú hodnotu alebo udelia rôzne úspory energie v súlade s teplotnými rozdielmi medzi regiónmi;

| p) | pri výpočte úspor energie sa zohľadní životnosť opatrení a miera, v akej úspory časom klesajú; uvedený výpočet počíta úspory, ktoré sa dosiahnu každým individuálnym opatrením v období od dátumu začatia jeho vykonávania do konca každého povinného obdobia; ako alternatívu môžu členské štáty prijať inú metódu, pri ktorej sa očakáva dosiahnutie aspoň rovnakého celkového objemu úspor; pri použití inej metódy členské štáty zabezpečia, aby celkový objem úspor energie vypočítaný s použitím uvedenej metódy nepresiahol objem úspor energie, ktoré by boli výsledkom výpočtu, ak by sa počítali úspory z každého individuálneho opatrenia v období od začatia jeho vykonávania do roku 2030; členské štáty vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch oznamovaných podľa článku 3 a článkov 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2018/1999 podrobne opíšu danú inú metódu a ustanovenia prijaté na zaistenie splnenia záväznej požiadavky výpočtu. |
| --- | --- |

p)

pri výpočte úspor energie sa zohľadní životnosť opatrení a miera, v akej úspory časom klesajú; uvedený výpočet počíta úspory, ktoré sa dosiahnu každým individuálnym opatrením v období od dátumu začatia jeho vykonávania do konca každého povinného obdobia; ako alternatívu môžu členské štáty prijať inú metódu, pri ktorej sa očakáva dosiahnutie aspoň rovnakého celkového objemu úspor; pri použití inej metódy členské štáty zabezpečia, aby celkový objem úspor energie vypočítaný s použitím uvedenej metódy nepresiahol objem úspor energie, ktoré by boli výsledkom výpočtu, ak by sa počítali úspory z každého individuálneho opatrenia v období od začatia jeho vykonávania do roku 2030; členské štáty vo svojich integrovaných národných energetických a klimatických plánoch oznamovaných podľa článku 3 a článkov 7 až 12 nariadenia (EÚ) 2018/1999 podrobne opíšu danú inú metódu a ustanovenia prijaté na zaistenie splnenia záväznej požiadavky výpočtu.

3.

| a) | politické opatrenia a individuálne opatrenia prinášajú overiteľnú úsporu energie u konečného spotrebiteľa; |
| --- | --- |

a)

politické opatrenia a individuálne opatrenia prinášajú overiteľnú úsporu energie u konečného spotrebiteľa;

| b) | zodpovednosť každého zúčastňujúceho sa subjektu, povereného subjektu alebo vykonávajúceho orgánu verejnej moci je jasne vymedzená; |
| --- | --- |

b)

zodpovednosť každého zúčastňujúceho sa subjektu, povereného subjektu alebo vykonávajúceho orgánu verejnej moci je jasne vymedzená;

| c) | úspory energie, ktoré sa dosahujú alebo majú dosiahnuť, sa určia transparentne; |
| --- | --- |

c)

úspory energie, ktoré sa dosahujú alebo majú dosiahnuť, sa určia transparentne;

| d) | objem úspor energie, ktoré sa vyžadujú politickým opatrením alebo ktoré sa ním majú dosiahnuť, sa vyjadrí buď ako primárna energetická spotreba alebo ako konečná energetická spotreba, pričom sa použijú koeficienty dolnej výhrevnosti alebo faktory primárnej energie uvedené v článku 31; |
| --- | --- |

d)

objem úspor energie, ktoré sa vyžadujú politickým opatrením alebo ktoré sa ním majú dosiahnuť, sa vyjadrí buď ako primárna energetická spotreba alebo ako konečná energetická spotreba, pričom sa použijú koeficienty dolnej výhrevnosti alebo faktory primárnej energie uvedené v článku 31;

| e) | predloží sa a verejne sa sprístupní výročná správa o úsporách energie, ktoré dosiahli poverené subjekty, zúčastňujúce sa subjekty a vykonávajúce orgány verejnej moci, ako aj údaje o ročnom trende úspor energie; |
| --- | --- |

e)

predloží sa a verejne sa sprístupní výročná správa o úsporách energie, ktoré dosiahli poverené subjekty, zúčastňujúce sa subjekty a vykonávajúce orgány verejnej moci, ako aj údaje o ročnom trende úspor energie;

| f) | ak pokrok nie je uspokojivý, vykoná sa monitorovanie výsledkov a prijatie vhodných opatrení; |
| --- | --- |

f)

ak pokrok nie je uspokojivý, vykoná sa monitorovanie výsledkov a prijatie vhodných opatrení;

| g) | úspory energie z individuálneho opatrenia si nenárokuje viac než jeden subjekt; |
| --- | --- |

g)

úspory energie z individuálneho opatrenia si nenárokuje viac než jeden subjekt;

| h) | je preukázané, že na dosiahnutie nárokovaných úspor energie sú podstatné činnosti zúčastňujúceho sa subjektu, povereného subjektu alebo vykonávajúceho orgánu verejnej moci; |
| --- | --- |

h)

je preukázané, že na dosiahnutie nárokovaných úspor energie sú podstatné činnosti zúčastňujúceho sa subjektu, povereného subjektu alebo vykonávajúceho orgánu verejnej moci;

| i) | činnosti zúčastňujúceho sa subjektu, povereného subjektu alebo vykonávajúceho orgánu verejnej moci nemajú nepriaznivé účinky na ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a v uplatniteľnom prípade na ľudí žijúcich v sociálnom bývaní. |
| --- | --- |

i)

činnosti zúčastňujúceho sa subjektu, povereného subjektu alebo vykonávajúceho orgánu verejnej moci nemajú nepriaznivé účinky na ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a v uplatniteľnom prípade na ľudí žijúcich v sociálnom bývaní.

4.

| a) | uznávajú sa len úspory energie vyplývajúce z daňových opatrení, ktoré prekračujú minimálne úrovne zdaňovania uplatňované na palivá, ako sa požaduje v smernici Rady 2003/96/ES (2) alebo 2006/112/ES (3); |
| --- | --- |

a)

uznávajú sa len úspory energie vyplývajúce z daňových opatrení, ktoré prekračujú minimálne úrovne zdaňovania uplatňované na palivá, ako sa požaduje v smernici Rady 2003/96/ES (2) alebo 2006/112/ES (3);

| b) | krátkodobá cenová pružnosť pre výpočet vplyvu opatrení v oblasti zdaňovania energie vyjadruje citlivosť dopytu po energii na zmeny cien a odhaduje sa na základe aktuálnych a reprezentatívnych oficiálnych zdrojov údajov vzťahujúcich sa na členský štát a v relevantnom prípade na základe sprievodných štúdií nezávislého inštitútu; ak sa použije iná ako krátkodobá cenová pružnosť, členské štáty vysvetlia, ako boli do základného scenára použitého na odhad úspor energie zahrnuté zlepšenia energetickej efektívnosti v dôsledku vykonávania iných právnych predpisov Únie alebo ako sa zabránilo dvojitému započítaniu úspor energie z iných právnych predpisov Únie; |
| --- | --- |

b)

krátkodobá cenová pružnosť pre výpočet vplyvu opatrení v oblasti zdaňovania energie vyjadruje citlivosť dopytu po energii na zmeny cien a odhaduje sa na základe aktuálnych a reprezentatívnych oficiálnych zdrojov údajov vzťahujúcich sa na členský štát a v relevantnom prípade na základe sprievodných štúdií nezávislého inštitútu; ak sa použije iná ako krátkodobá cenová pružnosť, členské štáty vysvetlia, ako boli do základného scenára použitého na odhad úspor energie zahrnuté zlepšenia energetickej efektívnosti v dôsledku vykonávania iných právnych predpisov Únie alebo ako sa zabránilo dvojitému započítaniu úspor energie z iných právnych predpisov Únie;

| c) | úspory energie zo sprievodných nástrojov daňovej politiky vrátane daňových stimulov či odvodov do fondu sa započítajú osobitne; |
| --- | --- |

c)

úspory energie zo sprievodných nástrojov daňovej politiky vrátane daňových stimulov či odvodov do fondu sa započítajú osobitne;

| d) | na posúdenie úspor energie vyplývajúcich z daňových opatrení by sa mali použiť odhady krátkodobej pružnosti, aby sa zabránilo prekrývaniu s právom Únie a inými politickými opatreniami; |
| --- | --- |

d)

na posúdenie úspor energie vyplývajúcich z daňových opatrení by sa mali použiť odhady krátkodobej pružnosti, aby sa zabránilo prekrývaniu s právom Únie a inými politickými opatreniami;

| e) | členské štáty určia distribučné účinky daňových a rovnocenných opatrení na ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní, a preukážu účinky zmierňujúcich opatrení vykonávaných v súlade s článkom 24 ods. 1, 2 a 3; |
| --- | --- |

e)

členské štáty určia distribučné účinky daňových a rovnocenných opatrení na ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní, a preukážu účinky zmierňujúcich opatrení vykonávaných v súlade s článkom 24 ods. 1, 2 a 3;

| f) | členské štáty poskytnú dôkazy vrátane metodík výpočtu, že v prípade prekrývania vplyvu opatrení v oblasti zdaňovania energie alebo uhlíka alebo obchodovania s emisiami v slade so smernicou 2003/87/ES nedochádza k dvojitému započítaniu úspor energie. |
| --- | --- |

f)

členské štáty poskytnú dôkazy vrátane metodík výpočtu, že v prípade prekrývania vplyvu opatrení v oblasti zdaňovania energie alebo uhlíka alebo obchodovania s emisiami v slade so smernicou 2003/87/ES nedochádza k dvojitému započítaniu úspor energie.

5.

Členské štáty v súlade s nariadením (EÚ) 2018/1999 oznámia Komisii svoju navrhovanú podrobnú metodiku na realizáciu povinných schém energetickej efektívnosti a alternatívnych opatrení uvedených v článkoch 9 a 10 a v článku 30 ods. 14 tejto smernice. S výnimkou prípadu zdaňovania toto oznámenie obsahuje informácie o:

| a) | úrovni úspor energie požadovanej podľa článku 8 ods. 1 prvého pododseku alebo úspor, ktorých dosiahnutie sa očakáva za celé obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030; |
| --- | --- |

a)

úrovni úspor energie požadovanej podľa článku 8 ods. 1 prvého pododseku alebo úspor, ktorých dosiahnutie sa očakáva za celé obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2030;

| b) | spôsobe postupného zavádzania vypočítaného objemu nových úspor energie požadovaných podľa článku 8 ods. 1 prvého pododseku alebo očakávaných úspor energie počas povinného obdobia; |
| --- | --- |

b)

spôsobe postupného zavádzania vypočítaného objemu nových úspor energie požadovaných podľa článku 8 ods. 1 prvého pododseku alebo očakávaných úspor energie počas povinného obdobia;

| c) | povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektoch alebo vykonávajúcich orgánoch verejnej moci; |
| --- | --- |

c)

povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektoch alebo vykonávajúcich orgánoch verejnej moci;

| d) | cieľových odvetviach; |
| --- | --- |

d)

cieľových odvetviach;

| e) | politických opatreniach a individuálnych opatreniach vrátane predpokladaného celkového objemu kumulatívnych úspor energie v prípade každého opatrenia; |
| --- | --- |

e)

politických opatreniach a individuálnych opatreniach vrátane predpokladaného celkového objemu kumulatívnych úspor energie v prípade každého opatrenia;

| f) | politických opatreniach alebo programoch, alebo opatreniach financovaných z národného fondu energetickej efektívnosti vykonávaných prioritne medzi ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, zraniteľnými odberateľmi a v uplatniteľnom prípade ľuďmi žijúcimi v sociálnom bývaní; |
| --- | --- |

f)

politických opatreniach alebo programoch, alebo opatreniach financovaných z národného fondu energetickej efektívnosti vykonávaných prioritne medzi ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, zraniteľnými odberateľmi a v uplatniteľnom prípade ľuďmi žijúcimi v sociálnom bývaní;

| g) | podiele a objeme úspor energie, ktoré sa majú dosiahnuť medzi ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, zraniteľnými odberateľmi a v uplatniteľnom prípade ľuďmi žijúcimi v sociálnom bývaní; |
| --- | --- |

g)

podiele a objeme úspor energie, ktoré sa majú dosiahnuť medzi ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, zraniteľnými odberateľmi a v uplatniteľnom prípade ľuďmi žijúcimi v sociálnom bývaní;

| h) | v uplatniteľnom prípade o použitých ukazovateľoch, priemernom aritmetickom podiele a výsledku politických opatrení stanovených podľa článku 8 ods. 3; |
| --- | --- |

h)

v uplatniteľnom prípade o použitých ukazovateľoch, priemernom aritmetickom podiele a výsledku politických opatrení stanovených podľa článku 8 ods. 3;

| i) | v uplatniteľnom prípade o vplyvoch a nepriaznivých účinkoch politických opatrení vykonávaných podľa článku 8 ods. 3 na ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní; |
| --- | --- |

i)

v uplatniteľnom prípade o vplyvoch a nepriaznivých účinkoch politických opatrení vykonávaných podľa článku 8 ods. 3 na ľudí postihnutých energetickou chudobou, zraniteľných odberateľov a v uplatniteľnom prípade ľudí žijúcich v sociálnom bývaní;

| j) | trvaní povinného obdobia pre danú povinnú schému energetickej efektívnosti; |
| --- | --- |

j)

trvaní povinného obdobia pre danú povinnú schému energetickej efektívnosti;

| k) | v uplatniteľnom prípade o objeme úspor energie alebo cieľových hodnotách zníženia nákladov, ktoré majú dosiahnuť povinné subjekty medzi ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, zraniteľnými odberateľmi a v uplatniteľnom prípade ľuďmi žijúcimi v sociálnom bývaní; |
| --- | --- |

k)

v uplatniteľnom prípade o objeme úspor energie alebo cieľových hodnotách zníženia nákladov, ktoré majú dosiahnuť povinné subjekty medzi ľuďmi postihnutými energetickou chudobou, zraniteľnými odberateľmi a v uplatniteľnom prípade ľuďmi žijúcimi v sociálnom bývaní;

| l) | činnostiach stanovených v politickom opatrení; |
| --- | --- |

l)

činnostiach stanovených v politickom opatrení;

| m) | metodike výpočtu vrátane toho, ako sa určila doplnkovosť a podstatnosť a ktoré metodiky a referenčné hodnoty sa používajú pre predpokladané a pomerné úspory, a v uplatniteľnom prípade o použitých hodnotách dolnej výhrevnosti a prevodných koeficientoch; |
| --- | --- |

m)

metodike výpočtu vrátane toho, ako sa určila doplnkovosť a podstatnosť a ktoré metodiky a referenčné hodnoty sa používajú pre predpokladané a pomerné úspory, a v uplatniteľnom prípade o použitých hodnotách dolnej výhrevnosti a prevodných koeficientoch;

| n) | životnosti opatrení a o tom, ako sa počíta alebo z čoho vychádza; |
| --- | --- |

n)

životnosti opatrení a o tom, ako sa počíta alebo z čoho vychádza;

| o) | prístupe k riešeniu klimatických rozdielov v členskom štáte; |
| --- | --- |

o)

prístupe k riešeniu klimatických rozdielov v členskom štáte;

| p) | systémoch monitorovania a overovania pre opatrenia podľa článkov 9 a 10 a spôsobe zaistenia ich nezávislosti od povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov; |
| --- | --- |

p)

systémoch monitorovania a overovania pre opatrenia podľa článkov 9 a 10 a spôsobe zaistenia ich nezávislosti od povinných, zúčastňujúcich sa alebo poverených subjektov;

| q) | v prípade zdaňovania o:






  i) | cieľových odvetviach a segmente daňovníkov; |
| --- | --- | --- |

q)

v prípade zdaňovania o:

i)

cieľových odvetviach a segmente daňovníkov;

| ii) | vykonávajúcom orgáne verejnej moci; |
| --- | --- |

ii)

vykonávajúcom orgáne verejnej moci;

| iii) | úsporách, ktorých dosiahnutie sa očakáva; |
| --- | --- |

iii)

úsporách, ktorých dosiahnutie sa očakáva;

| iv) | trvaní daňového opatrenia; |
| --- | --- |

iv)

trvaní daňového opatrenia;

| v) | metodike výpočtu vrátane použitej cenovej pružnosti a spôsobu, akým sa určila, a |
| --- | --- |

v)

metodike výpočtu vrátane použitej cenovej pružnosti a spôsobu, akým sa určila, a

| vi) | spôsobe, akým sa zabránilo prekrývaniu so systémom EU ETS v súlade so smernicou 2003/87/ES a odstránilo riziko dvojitého započítania. |
| --- | --- |

vi)

spôsobe, akým sa zabránilo prekrývaniu so systémom EU ETS v súlade so smernicou 2003/87/ES a odstránilo riziko dvojitého započítania.

---

(1)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/631 zo 17. apríla 2019, ktorým sa stanovujú emisné normy CO2 pre nové osobné vozidlá a nové ľahké úžitkové vozidlá a ktorým sa zrušujú nariadenia (ES) č. 443/2009 a (EÚ) č. 510/2011 (Ú. v. EÚ L 111, 25.4.2019, s. 13).

1

2

(2)  Smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51).

2

(3)  Smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 347, 11.12.2006, s. 1).

3

---

PRÍLOHA VI

MINIMÁLNE KRITÉRIÁ PRE ENERGETICKÉ AUDITY VRÁTANE TÝCH AUDITOV, KTORÉ SA VYKONÁVAJÚ V RÁMCI SYSTÉMOV ENERGETICKÉHO MANAŽÉRSTVA

Energetické audity uvedené v článku 11:

| a) | sa zakladajú na aktuálnych, nameraných, vysledovateľných prevádzkových údajoch o spotrebe energie a (v prípade elektriny) profiloch zaťaženia; |
| --- | --- |

a)

sa zakladajú na aktuálnych, nameraných, vysledovateľných prevádzkových údajoch o spotrebe energie a (v prípade elektriny) profiloch zaťaženia;

| b) | obsahujú podrobné preskúmanie profilu spotreby energie budov alebo skupín budov, priemyselných činností alebo zariadení vrátane dopravy; |
| --- | --- |

b)

obsahujú podrobné preskúmanie profilu spotreby energie budov alebo skupín budov, priemyselných činností alebo zariadení vrátane dopravy;

| c) | identifikujú opatrenia energetickej efektívnosti na zníženie spotreby energie; |
| --- | --- |

c)

identifikujú opatrenia energetickej efektívnosti na zníženie spotreby energie;

| d) | identifikujú potenciál nákladovo efektívneho využívania alebo výroby energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

d)

identifikujú potenciál nákladovo efektívneho využívania alebo výroby energie z obnoviteľných zdrojov;

| e) | vychádzajú vždy, keď je to možné, z analýzy nákladov založenej na životnom cykle namiesto jednoduchých období návratnosti s cieľom zohľadniť dlhodobé úspory, zostatkové hodnoty dlhodobých investícií a diskontné sadzby; |
| --- | --- |

e)

vychádzajú vždy, keď je to možné, z analýzy nákladov založenej na životnom cykle namiesto jednoduchých období návratnosti s cieľom zohľadniť dlhodobé úspory, zostatkové hodnoty dlhodobých investícií a diskontné sadzby;

| f) | sú vyvážené a dostatočne reprezentatívne, aby umožňovali vytvorenie spoľahlivého obrazu o celkovom hospodárení s energiou a spoľahlivo určili najvýznamnejšie príležitosti na zlepšenie. |
| --- | --- |

f)

sú vyvážené a dostatočne reprezentatívne, aby umožňovali vytvorenie spoľahlivého obrazu o celkovom hospodárení s energiou a spoľahlivo určili najvýznamnejšie príležitosti na zlepšenie.

Energetické audity umožňujú podrobné a overené výpočty pre navrhované opatrenia, aby bolo možné poskytovať jednoznačné informácie o potenciálnych úsporách.

Údaje použité v rámci energetického auditu sa uchovávajú, aby bola možná spätná analýza v čase a sledovanie hospodárnosti.

---

PRÍLOHA VII

MINIMÁLNE POŽIADAVKY NA MONITOROVANIE A UVEREJŇOVANIE ENERGETICKEJ HOSPODÁRNOSTI DÁTOVÝCH CENTIER

Pokiaľ ide o energetickú hospodárnosť dátových centier uvedených v článku 12, monitorujú a uverejňujú sa tieto minimálne informácie:

| a) | názov dátového centra, meno vlastníka a prevádzkovateľov dátového centra, dátum uvedenia dátového centra do prevádzky a obec, v ktorej sa dátové centrum nachádza; |
| --- | --- |

a)

názov dátového centra, meno vlastníka a prevádzkovateľov dátového centra, dátum uvedenia dátového centra do prevádzky a obec, v ktorej sa dátové centrum nachádza;

| b) | podlahová plocha dátového centra, inštalovaný výkon, ročná prichádzajúca a odchádzajúca dátová prevádzka a množstvo údajov uložených a spracúvaných v dátovom centre; |
| --- | --- |

b)

podlahová plocha dátového centra, inštalovaný výkon, ročná prichádzajúca a odchádzajúca dátová prevádzka a množstvo údajov uložených a spracúvaných v dátovom centre;

| c) | hospodárnosť dátového centra počas posledného celého kalendárneho roka v súlade s kľúčovými ukazovateľmi hospodárnosti, ktoré sa okrem iného týkajú spotreby energie, využívania energie, nastavených hodnôt teploty, využívania odpadového tepla, využívania vody a využívania energie z obnoviteľných zdrojov, pričom vo vhodných prípadoch sa do nadobudnutia účinnosti delegovaného aktu podľa článku 33 ods. 3 vychádza z dokumentu CEN/CENELEC EN 50600-4 „Informačné technológie – zariadenia a infraštruktúra dátových centier“. |
| --- | --- |

c)

hospodárnosť dátového centra počas posledného celého kalendárneho roka v súlade s kľúčovými ukazovateľmi hospodárnosti, ktoré sa okrem iného týkajú spotreby energie, využívania energie, nastavených hodnôt teploty, využívania odpadového tepla, využívania vody a využívania energie z obnoviteľných zdrojov, pričom vo vhodných prípadoch sa do nadobudnutia účinnosti delegovaného aktu podľa článku 33 ods. 3 vychádza z dokumentu CEN/CENELEC EN 50600-4 „Informačné technológie – zariadenia a infraštruktúra dátových centier“.

---

PRÍLOHA VIII

MINIMÁLNE POŽIADAVKY NA VYÚČTOVANIE A INFORMÁCIE O VYÚČTOVANÍ NA ZÁKLADE SKUTOČNEJ SPOTREBY ZEMNÉHO PLYNU

1.   Minimálne požiadavky na vyúčtovanie

1.1.   Vyúčtovanie na základe skutočnej spotreby

Aby koncoví odberatelia mohli regulovať vlastnú spotrebu energie, vyúčtovanie by sa malo uskutočňovať na základe skutočnej spotreby aspoň raz ročne a informácie o vyúčtovaní by sa mali sprístupniť aspoň raz štvrťročne, a to na požiadanie alebo v prípade, že si zákazníci zvolili možnosť dostávať vyúčtovanie v elektronickej podobe, inak dvakrát ročne. Plyn používaný len na varenie môže byť z tejto požiadavky vyňatý.

1.2.   Minimálne informácie uvádzané vo vyúčtovaní

Členské štáty zabezpečia, aby sa tam, kde je to vhodné, koncovým odberateľom vo vyúčtovaní, v zmluvách, transakciách a potvrdeniach na distribučných staniciach alebo spolu s týmito dokumentmi jednoznačným a zrozumiteľným spôsobom sprístupnili tieto informácie:

| a) | skutočné súčasné ceny a skutočná spotreba energie; |
| --- | --- |

a)

skutočné súčasné ceny a skutočná spotreba energie;

| b) | porovnania súčasnej spotreby energie koncového odberateľa so spotrebou za rovnaké obdobie v predchádzajúcom roku, pokiaľ možno v grafickej forme; |
| --- | --- |

b)

porovnania súčasnej spotreby energie koncového odberateľa so spotrebou za rovnaké obdobie v predchádzajúcom roku, pokiaľ možno v grafickej forme;

| c) | kontaktné informácie organizácií koncových odberateľov, energetických agentúr alebo podobných orgánov vrátane adries webových sídiel, na ktorých je možné získať informácie o dostupných opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, porovnateľné profily konečných spotrebiteľov a objektívne technické špecifikácie pre zariadenia využívajúce energiu. |
| --- | --- |

c)

kontaktné informácie organizácií koncových odberateľov, energetických agentúr alebo podobných orgánov vrátane adries webových sídiel, na ktorých je možné získať informácie o dostupných opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, porovnateľné profily konečných spotrebiteľov a objektívne technické špecifikácie pre zariadenia využívajúce energiu.

Okrem toho členské štáty vždy, keď to je možné a užitočné, zabezpečia, aby sa koncovým odberateľom sprístupnili porovnania s priemerným normalizovaným alebo referenčným koncovým odberateľom v rovnakej kategórii spotrebiteľov, a to jednoznačným a zrozumiteľným spôsobom vo vyúčtovaní, v zmluvách, transakciách a potvrdeniach na distribučných staniciach, spolu s týmito dokumentmi alebo tým, že sa v nich uvedie odkaz na tieto informácie.

1.3.   Poučenie o energetickej efektívnosti sprevádzajúce vyúčtovania a ďalšie spätné informácie pre koncových odberateľov

Pri zasielaní zmlúv a zmien v zmluvách, ako aj vo vyúčtovaniach, ktoré odberatelia dostávajú, alebo prostredníctvom webových sídiel určených jednotlivým spotrebiteľom distribútori energie, prevádzkovatelia distribučných sústav a maloobchodné energetické spoločnosti informujú svojich odberateľov jasným a zrozumiteľným spôsobom o kontaktných informáciách nezávislých zákazníckych poradenských centier, energetických agentúr alebo podobných inštitúcií vrátane ich internetových adries, kde môžu získať informácie o dostupných opatreniach energetickej efektívnosti, referenčných profiloch pre svoju spotrebu energie a technických špecifikáciách spotrebičov využívajúcich energiu, ktoré môžu slúžiť na zníženie spotreby týchto spotrebičov.

---

PRÍLOHA IX

MINIMÁLNE POŽIADAVKY NA VYÚČTOVANIE A INFORMÁCIE O SPOTREBE V PRÍPADE VYKUROVANIA, CHLADENIA A TEPLEJ ÚŽITKOVEJ VODY

1.   Vyúčtovanie na základe skutočnej spotreby alebo odpočtov pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov

Aby mohli koneční spotrebitelia regulovať svoju spotrebu energie, musí sa vyúčtovanie vykonávať na základe skutočnej spotreby alebo odpočtov pomerového rozdeľovača vykurovacích nákladov najmenej raz za rok.

2.   Minimálna frekvencia vyúčtovania alebo informácií o spotrebe

Do 31. decembra 2021 sa v prípade, že sú nainštalované meradlá alebo pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov umožňujúce diaľkový odpočet, informácie o vyúčtovaní alebo spotrebe, ktoré sa zakladajú na skutočnej spotrebe alebo hodnotách odčítaných z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov, poskytujú konečným spotrebiteľom najmenej štvrťročne na požiadanie alebo ak sa koncoví odberatelia rozhodli pre elektronické vyúčtovanie, inak dvakrát ročne.

Od 1. januára 2022 sa v prípade, že sú nainštalované meradlá alebo pomerové rozdeľovače vykurovacích nákladov umožňujúce diaľkový odpočet, informácie o vyúčtovaní alebo spotrebe, ktoré sa zakladajú na skutočnej spotrebe alebo hodnotách odčítaných z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov, poskytujú konečným spotrebiteľom aspoň raz mesačne. Tieto informácie môžu byť sprístupnené aj na internete a aktualizované tak často, ako to umožňujú použité meracie zariadenia a systémy. Vykurovanie a chladenie možno mimo obdobia vykurovania alebo chladenia z uvedenej požiadavky vyňať.

3.   Minimálne informácie uvádzané vo vyúčtovaní

Členské štáty zabezpečia, aby sa konečným spotrebiteľom v rámci vyúčtovania alebo spolu s ním jasne a zrozumiteľne sprístupnili nasledujúce informácie, ak sa zakladajú na skutočnej spotrebe alebo hodnotách odčítaných z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov:

| a) | skutočné súčasné ceny a skutočná spotreba energie alebo celkové náklady na vykurovanie a hodnoty odčítané z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov; |
| --- | --- |

a)

skutočné súčasné ceny a skutočná spotreba energie alebo celkové náklady na vykurovanie a hodnoty odčítané z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov;

| b) | použitý palivový mix a súvisiace ročné emisie skleníkových plynov, a to aj pre konečných spotrebiteľov napojených na centralizované zásobovanie teplom alebo chladom, a vysvetlenie jednotlivých uplatnených daní, odvodov a sadzieb; |
| --- | --- |

b)

použitý palivový mix a súvisiace ročné emisie skleníkových plynov, a to aj pre konečných spotrebiteľov napojených na centralizované zásobovanie teplom alebo chladom, a vysvetlenie jednotlivých uplatnených daní, odvodov a sadzieb;

| c) | grafické porovnanie aktuálnej spotreby energie konečných spotrebiteľov so spotrebou za rovnaké obdobie v predchádzajúcom roku a v prípade vykurovania a chladenia korigované na klimatické podmienky; |
| --- | --- |

c)

grafické porovnanie aktuálnej spotreby energie konečných spotrebiteľov so spotrebou za rovnaké obdobie v predchádzajúcom roku a v prípade vykurovania a chladenia korigované na klimatické podmienky;

| d) | kontaktné informácie organizácií koncových odberateľov, energetických agentúr alebo podobných subjektov vrátane adries webových sídel, na ktorých je možné získať informácie o dostupných opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, porovnateľné profily konečných spotrebiteľov a objektívne technické špecifikácie pre zariadenia využívajúcich energiu; |
| --- | --- |

d)

kontaktné informácie organizácií koncových odberateľov, energetických agentúr alebo podobných subjektov vrátane adries webových sídel, na ktorých je možné získať informácie o dostupných opatreniach na zlepšenie energetickej efektívnosti, porovnateľné profily konečných spotrebiteľov a objektívne technické špecifikácie pre zariadenia využívajúcich energiu;

| e) | informácie o súvisiacich postupoch podávania sťažností, službách ombudsmana alebo mechanizmoch alternatívneho riešenia sporov platných v členských štátoch; |
| --- | --- |

e)

informácie o súvisiacich postupoch podávania sťažností, službách ombudsmana alebo mechanizmoch alternatívneho riešenia sporov platných v členských štátoch;

| f) | porovnania s priemerným normalizovaným alebo referenčným konečným spotrebiteľom v rovnakej kategórii spotrebiteľov; v prípade elektronického vyúčtovania sa takéto porovnania môžu namiesto toho dať k dispozícii online a na vyúčtovaniach sa na ne môžu uviesť odkazy. |
| --- | --- |

f)

porovnania s priemerným normalizovaným alebo referenčným konečným spotrebiteľom v rovnakej kategórii spotrebiteľov; v prípade elektronického vyúčtovania sa takéto porovnania môžu namiesto toho dať k dispozícii online a na vyúčtovaniach sa na ne môžu uviesť odkazy.

Členské štáty môžu obmedziť rozsah požiadavky na poskytovanie informácií o emisiách skleníkových plynov podľa prvého pododseku písm. b) tak, aby zahŕňali iba dodávky zo systémov centralizovaného zásobovania teplom s celkovým menovitým tepelným príkonom väčším ako 20 MW.

Vyúčtovania, ktoré sa nezakladajú na skutočnej spotrebe alebo hodnotách odčítaných z pomerových rozdeľovačov vykurovacích nákladov, obsahujú jasné a zrozumiteľné vysvetlenie výpočtu sumy uvedenej vo vyúčtovaní a aspoň informácie uvedené v písmenách d) a e).

---

PRÍLOHA X

POTENCIÁL EFEKTÍVNOSTI PRI VYKUROVANÍ A CHLADENÍ

Komplexné posúdenie národného potenciálu vykurovania a chladenia uvedené v článku 25 ods. 1 obsahuje tieto prvky, z ktorých zároveň aj vychádza:

Časť I

PREHĽAD O VYKUROVANÍ A CHLADENÍ

| 1. | Dopyt po vykurovaní a chladení z hľadiska posudzovanej užitočnej energie (1) a kvantifikovanej konečnej energetickej spotreby v GWh za rok (2) podľa sektorov:






  a) | domácnosti; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

domácnosti;

| b) | služby; |
| --- | --- |

b)

služby;

| c) | priemysel; |
| --- | --- |

c)

priemysel;

| d) | akýkoľvek iný sektor, ktorý jednotlivo spotrebuje viac ako 5 % z celkového domáceho dopytu po využiteľnom vykurovaní a chladení. |
| --- | --- |

d)

akýkoľvek iný sektor, ktorý jednotlivo spotrebuje viac ako 5 % z celkového domáceho dopytu po využiteľnom vykurovaní a chladení.

| 2. | Určenie alebo, v prípade písmena a) bodu i), určenie alebo odhad súčasných dodávok vykurovania a chladenia:






  a) | podľa technológie, v GWh za rok (3), ak je to možné v sektoroch uvedených v bode 1, rozlišujúc medzi energiou získanou z fosílnych palív a obnoviteľných zdrojov:






  i) | na mieste v bytových priestoroch a v priestoroch poskytovania služieb získané pomocou:






  — | výlučne tepelných kotlov, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

a)

podľa technológie, v GWh za rok (3), ak je to možné v sektoroch uvedených v bode 1, rozlišujúc medzi energiou získanou z fosílnych palív a obnoviteľných zdrojov:

i)

na mieste v bytových priestoroch a v priestoroch poskytovania služieb získané pomocou:

—

výlučne tepelných kotlov,

| — | vysokoúčinnej kombinovanej výroby tepla a elektriny, |
| --- | --- |

—

vysokoúčinnej kombinovanej výroby tepla a elektriny,

| — | tepelných čerpadiel, |
| --- | --- |

—

tepelných čerpadiel,

| — | iných technológií a zdrojov na mieste; |
| --- | --- |

—

iných technológií a zdrojov na mieste;

| ii) | na mieste v priestoroch, kde sa neposkytujú služby, a v nebytových priestoroch získané pomocou:






  — | výlučne tepelných kotlov, |
| --- | --- | --- |

ii)

na mieste v priestoroch, kde sa neposkytujú služby, a v nebytových priestoroch získané pomocou:

—

výlučne tepelných kotlov,

| — | vysokoúčinnej kombinovanej výroby tepla a elektriny, |
| --- | --- |

—

vysokoúčinnej kombinovanej výroby tepla a elektriny,

| — | tepelných čerpadiel, |
| --- | --- |

—

tepelných čerpadiel,

| — | iných technológií a zdrojov na mieste; |
| --- | --- |

—

iných technológií a zdrojov na mieste;

| iii) | mimo miesta získané pomocou:






  — | vysokoúčinnej kombinovanej výroby tepla a elektriny, |
| --- | --- | --- |

iii)

mimo miesta získané pomocou:

—

vysokoúčinnej kombinovanej výroby tepla a elektriny,

| — | odpadového tepla, |
| --- | --- |

—

odpadového tepla,

| — | iných technológií a zdrojov mimo miesta; |
| --- | --- |

—

iných technológií a zdrojov mimo miesta;

| b) | určenie zariadení, ktoré vyrábajú odpadové teplo alebo chlad a ich potenciálne dodávky tepla alebo chladu, v GWh za rok:






  i) | zariadenia na výrobu tepelnej energie, ktoré sú schopné dodávať odpadové teplo s celkovým tepelným príkonom vyšším ako 50 MW alebo môžu byť na takéto dodávky dodatočne vybavené; |
| --- | --- | --- |

b)

určenie zariadení, ktoré vyrábajú odpadové teplo alebo chlad a ich potenciálne dodávky tepla alebo chladu, v GWh za rok:

i)

zariadenia na výrobu tepelnej energie, ktoré sú schopné dodávať odpadové teplo s celkovým tepelným príkonom vyšším ako 50 MW alebo môžu byť na takéto dodávky dodatočne vybavené;

| ii) | zariadenia na kombinovanú výrobu tepla a elektriny využívajúce technológie uvedené v časti II prílohy II s celkovým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW; |
| --- | --- |

ii)

zariadenia na kombinovanú výrobu tepla a elektriny využívajúce technológie uvedené v časti II prílohy II s celkovým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW;

| iii) | spaľovne odpadu; |
| --- | --- |

iii)

spaľovne odpadu;

| iv) | zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov s celkovým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW okrem zariadení uvedených v bodoch i) a ii), ktoré vyrábajú teplo alebo chlad s využitím energie z obnoviteľných zdrojov; |
| --- | --- |

iv)

zariadenia na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov s celkovým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW okrem zariadení uvedených v bodoch i) a ii), ktoré vyrábajú teplo alebo chlad s využitím energie z obnoviteľných zdrojov;

| v) | priemyselné zariadenia s celkovým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW, ktoré môžu dodávať odpadové teplo; |
| --- | --- |

v)

priemyselné zariadenia s celkovým tepelným príkonom vyšším ako 20 MW, ktoré môžu dodávať odpadové teplo;

| c) | nahlásený podiel energie z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla alebo chladu na konečnej energetickej spotrebe v sektore centralizovaného zásobovania teplom a chladom (4) za posledných päť rokov v súlade so smernicou (EÚ) 2018/2001. |
| --- | --- |

c)

nahlásený podiel energie z obnoviteľných zdrojov a z odpadového tepla alebo chladu na konečnej energetickej spotrebe v sektore centralizovaného zásobovania teplom a chladom (4) za posledných päť rokov v súlade so smernicou (EÚ) 2018/2001.

| 3. | Súhrnné údaje o zariadeniach kombinovanej výroby v existujúcich sieťach centralizovaného zásobovania teplom a chladom s piatimi kapacitnými rozsahmi, ktoré zahŕňajú:






  a) | primárnu energetickú spotrebu; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

primárnu energetickú spotrebu;

| b) | celkovú efektívnosť; |
| --- | --- |

b)

celkovú efektívnosť;

| c) | úspory primárnej energie; |
| --- | --- |

c)

úspory primárnej energie;

| d) | emisné faktory CO2. |
| --- | --- |

d)

emisné faktory CO2.

| 4. | Súhrnné údaje o existujúcich sieťach centralizovaného zásobovania teplom a chladom z kombinovanej výroby v piatich kapacitných rozsahoch, ktoré zahŕňajú:






  a) | celkovú primárnu energetickú spotrebu; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

celkovú primárnu energetickú spotrebu;

| b) | primárnu energetickú spotrebu zariadení kombinovanej výroby; |
| --- | --- |

b)

primárnu energetickú spotrebu zariadení kombinovanej výroby;

| c) | podiel kombinovanej výroby na centralizovanom zásobovaní teplom alebo chladom; |
| --- | --- |

c)

podiel kombinovanej výroby na centralizovanom zásobovaní teplom alebo chladom;

| d) | straty v systéme centralizovaného zásobovania teplom; |
| --- | --- |

d)

straty v systéme centralizovaného zásobovania teplom;

| e) | straty v systéme centralizovaného zásobovania chladom; |
| --- | --- |

e)

straty v systéme centralizovaného zásobovania chladom;

| f) | hustota pripojenia; |
| --- | --- |

f)

hustota pripojenia;

| g) | podiely systémov z hľadiska rôznych skupín prevádzkových teplôt. |
| --- | --- |

g)

podiely systémov z hľadiska rôznych skupín prevádzkových teplôt.

| 5. | Mapa obsahujúca celé územie štátu, v ktorej sa pri zachovaní utajenia citlivých obchodných informácií vyznačia:






  a) | oblasti dopytu po vykurovaní a chladení na základe analýzy v bode 1, pričom sa použijú konzistentné kritériá s dôrazom na oblasti s veľkou mierou dopytu po energii v obciach a mestských aglomeráciách; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

oblasti dopytu po vykurovaní a chladení na základe analýzy v bode 1, pričom sa použijú konzistentné kritériá s dôrazom na oblasti s veľkou mierou dopytu po energii v obciach a mestských aglomeráciách;

| b) | existujúce miesta dodávky vykurovania a chladenia určené podľa bodu 2 písm. b) a zariadenia na prenos centralizovaného zásobovania teplom; |
| --- | --- |

b)

existujúce miesta dodávky vykurovania a chladenia určené podľa bodu 2 písm. b) a zariadenia na prenos centralizovaného zásobovania teplom;

| c) | plánované miesta dodávky vykurovania a chladenia opísané v bode 2 písm. b) a určené nové oblasti centralizovaného zásobovania teplom a chladom. |
| --- | --- |

c)

plánované miesta dodávky vykurovania a chladenia opísané v bode 2 písm. b) a určené nové oblasti centralizovaného zásobovania teplom a chladom.

| 6. | Prognóza trendu dopytu po vykurovaní a chladení s výhľadom na nasledujúcich 30 rokov v GWh a pri zohľadnení najmä odhadov na nasledujúcich 10 rokov, zmena dopytu týkajúceho sa budov a rôznych sektorov priemyslu a vplyv politík a stratégií týkajúcich sa riadenia dopytu, ako sú dlhodobé stratégie obnovy budov podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 (5). |
| --- | --- |

6.

Časť II

CIELE, STRATÉGIE A POLITICKÉ OPATRENIA

| 7. | Plánovaný príspevok členského štátu k svojim národným zámerom, cieľovým hodnotám a príspevkom v prípade piatich rozmerov energetickej únie stanovených v článku 3 ods. 2 písm. b) nariadenia (EÚ) 2018/1999, ktoré sa dosiahnu prostredníctvom efektívnosti pri vykurovaní a chladení, najmä v súvislosti s článkom 4 písm. b) bodmi 1 až 4 a s článkom 15 ods. 4 písm. b) uvedeného nariadenia, pričom sa uvedie, ktoré z týchto prvkov sú dodatočné v porovnaní s integrovanými národnými energetickými a klimatickými plánmi oznamovanými podľa článku 3 a článkov 7 až 12 uvedeného nariadenia. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Všeobecný prehľad existujúcich politík a opatrení opísaných v najnovšej správe predloženej v súlade s článkami 3, 20 a 21 a článkom 27 písm. a) nariadenia (EÚ) 2018/1999. |
| --- | --- |

8.

Časť III

ANALÝZA EKONOMICKÉHO POTENCIÁLU EFEKTÍVNOSTI PRI VYKUROVANÍ A CHLADENÍ

| 9. | Analýza ekonomického potenciálu (6) rôznych technológií vykurovania a chladenia sa vykonáva na celom území štátu analýzou nákladov a prínosov uvedenou v článku 25 ods. 3, pričom sa ňou určia alternatívne scenáre pre efektívnejšie technológie a technológie vykurovania a chladenia s využitím obnoviteľných zdrojov energie, prípadne rozlišujúc medzi energiou získanou z fosílnych palív a obnoviteľných zdrojov.
  Mali by sa zvážiť tieto technológie:






  a) | priemyselné odpadové teplo a chlad; |
| --- | --- | --- |

9.

Mali by sa zvážiť tieto technológie:

a)

priemyselné odpadové teplo a chlad;

| b) | spaľovanie odpadu; |
| --- | --- |

b)

spaľovanie odpadu;

| c) | vysokoúčinná kombinovaná výroba; |
| --- | --- |

c)

vysokoúčinná kombinovaná výroba;

| d) | obnoviteľné zdroje energie, ako je geotermálna energia, slnečná tepelná energia a biomasa, okrem tých, ktoré sa využívajú na vysokoúčinnú kombinovanú výrobu; |
| --- | --- |

d)

obnoviteľné zdroje energie, ako je geotermálna energia, slnečná tepelná energia a biomasa, okrem tých, ktoré sa využívajú na vysokoúčinnú kombinovanú výrobu;

| e) | tepelné čerpadlá; |
| --- | --- |

e)

tepelné čerpadlá;

| f) | zníženie tepelných strát a strát chladu z existujúcich centralizovaných sietí; |
| --- | --- |

f)

zníženie tepelných strát a strát chladu z existujúcich centralizovaných sietí;

| g) | centralizované zásobovanie teplom a chladom. |
| --- | --- |

g)

centralizované zásobovanie teplom a chladom.

| 10. | Analýza ekonomického potenciálu zahŕňa tieto kroky a aspekty:






  a) | Aspekty:






  i) | analýza nákladov a prínosov na účely článku 25 ods. 3 zahŕňa ekonomickú analýzu, ktorá zohľadňuje sociálno-ekonomické a environmentálne faktory (7), a finančnú analýzu vykonanú s cieľom posúdiť projekty z hľadiska investorov, pričom ekonomická aj finančná analýza používajú čistú súčasnú hodnotu ako kritérium posudzovania; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

a)

Aspekty:

i)

analýza nákladov a prínosov na účely článku 25 ods. 3 zahŕňa ekonomickú analýzu, ktorá zohľadňuje sociálno-ekonomické a environmentálne faktory (7), a finančnú analýzu vykonanú s cieľom posúdiť projekty z hľadiska investorov, pričom ekonomická aj finančná analýza používajú čistú súčasnú hodnotu ako kritérium posudzovania;

| ii) | základný scenár by mal slúžiť ako referenčný bod a zohľadňovať existujúce politiky v čase vypracovania tohto komplexného posúdenia (8) a mal by byť spojený s údajmi získanými podľa časti I a časti II bodu 6 tejto prílohy; |
| --- | --- |

ii)

základný scenár by mal slúžiť ako referenčný bod a zohľadňovať existujúce politiky v čase vypracovania tohto komplexného posúdenia (8) a mal by byť spojený s údajmi získanými podľa časti I a časti II bodu 6 tejto prílohy;

| iii) | alternatívne scenáre k základnému scenáru zohľadňujú ciele v oblasti energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov stanovené v nariadení (EÚ) 2018/1999, pričom v každom scenári sa uvádzajú tieto prvky v porovnaní so základným scenárom:






  — | ekonomický potenciál technológií preskúmaný pomocou kritéria čistej súčasnej hodnoty, |
| --- | --- | --- |

iii)

alternatívne scenáre k základnému scenáru zohľadňujú ciele v oblasti energetickej efektívnosti a energie z obnoviteľných zdrojov stanovené v nariadení (EÚ) 2018/1999, pričom v každom scenári sa uvádzajú tieto prvky v porovnaní so základným scenárom:

—

ekonomický potenciál technológií preskúmaný pomocou kritéria čistej súčasnej hodnoty,

| — | zníženie emisií skleníkových plynov, |
| --- | --- |

—

zníženie emisií skleníkových plynov,

| — | úspory primárnej energie v GWh za rok, |
| --- | --- |

—

úspory primárnej energie v GWh za rok,

| — | vplyv na podiel obnoviteľných zdrojov energie v národnom energetickom mixe. |
| --- | --- |

—

vplyv na podiel obnoviteľných zdrojov energie v národnom energetickom mixe.

Scenáre, ktoré nie sú realizovateľné z technických dôvodov, finančných dôvodov alebo z dôvodu vnútroštátnych právnych predpisov, možno vylúčiť v skorej fáze analýzy nákladov a prínosov, ak je to opodstatnené na základe dôkladných, jednoznačných a podložených úvah.

V analyzovaných scenároch by sa pri posudzovaní a rozhodovaní mali zohľadňovať náklady a úspory energie v dôsledku zvýšenej pružnosti dodávok energie a optimálneho prevádzkovania elektrických sietí vrátane ušetrených nákladov a úspor zo znížených investícií do infraštruktúry.

| b) | Náklady a prínosy
  Náklady a prínosy uvedené v písmene a) zahŕňajú aspoň tieto náklady a prínosy:






  i) | náklady:






  — | kapitálové náklady na zariadenia a vybavenie, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Náklady a prínosy

Náklady a prínosy uvedené v písmene a) zahŕňajú aspoň tieto náklady a prínosy:

i)

náklady:

—

kapitálové náklady na zariadenia a vybavenie,

| — | kapitálové náklady na pridružené energetické siete, |
| --- | --- |

—

kapitálové náklady na pridružené energetické siete,

| — | variabilné a fixné prevádzkové náklady, |
| --- | --- |

—

variabilné a fixné prevádzkové náklady,

| — | náklady na energiu, |
| --- | --- |

—

náklady na energiu,

| — | environmentálne náklady a náklady týkajúce sa zdravia a bezpečnosti, a to v maximálnom rozsahu, |
| --- | --- |

—

environmentálne náklady a náklady týkajúce sa zdravia a bezpečnosti, a to v maximálnom rozsahu,

| — | náklady týkajúce sa pracovného trhu, energetická bezpečnosť a konkurencieschopnosť, a to v maximálnom rozsahu; |
| --- | --- |

—

náklady týkajúce sa pracovného trhu, energetická bezpečnosť a konkurencieschopnosť, a to v maximálnom rozsahu;

| ii) | prínosy:






  — | hodnota výstupu pre spotrebiteľa (vykurovanie, chladenie a elektrina), |
| --- | --- | --- |

ii)

prínosy:

—

hodnota výstupu pre spotrebiteľa (vykurovanie, chladenie a elektrina),

| — | externé prínosy, ako sú prínosy z hľadiska životného prostredia, emisií skleníkových plynov, ako aj prínosy z hľadiska zdravia a bezpečnosti, a to v maximálnom rozsahu, |
| --- | --- |

—

externé prínosy, ako sú prínosy z hľadiska životného prostredia, emisií skleníkových plynov, ako aj prínosy z hľadiska zdravia a bezpečnosti, a to v maximálnom rozsahu,

| — | vplyv na pracovný trh, energetická bezpečnosť a konkurencieschopnosť, a to v maximálnom rozsahu. |
| --- | --- |

—

vplyv na pracovný trh, energetická bezpečnosť a konkurencieschopnosť, a to v maximálnom rozsahu.

| c) | Relevantné alternatívy základného scenára:
  Zohľadňujú sa všetky relevantné alternatívy základného scenára vrátane úlohy efektívneho individuálneho vykurovania a chladenia. Analýza nákladov a prínosov sa môže vzťahovať na posúdenie projektu alebo skupiny projektov v rámci širšieho posúdenia na miestnej, regionálnej alebo národnej úrovni, a to s cieľom určiť na účely plánovania v porovnaní so základným scenárom čo najviac nákladovo efektívne a prínosné riešenie vykurovania alebo chladenia pre danú geografickú oblasť. |
| --- | --- |

c)

Relevantné alternatívy základného scenára:

Zohľadňujú sa všetky relevantné alternatívy základného scenára vrátane úlohy efektívneho individuálneho vykurovania a chladenia. Analýza nákladov a prínosov sa môže vzťahovať na posúdenie projektu alebo skupiny projektov v rámci širšieho posúdenia na miestnej, regionálnej alebo národnej úrovni, a to s cieľom určiť na účely plánovania v porovnaní so základným scenárom čo najviac nákladovo efektívne a prínosné riešenie vykurovania alebo chladenia pre danú geografickú oblasť.

| d) | Vymedzenia a integrovaný prístup:






  i) | geografické vymedzenie zahŕňa vhodnú presne ohraničenú geografickú oblasť; |
| --- | --- | --- |

d)

Vymedzenia a integrovaný prístup:

i)

geografické vymedzenie zahŕňa vhodnú presne ohraničenú geografickú oblasť;

| ii) | analýzy nákladov a prínosov zohľadňujú všetky relevantné centralizované alebo decentralizované zdroje dodávok, ktoré sú k dispozícii v rámci systému a geografického vymedzenia, vrátane technológií posudzovaných podľa časti III bodu 9 tejto prílohy, a trendy a charakteristiky dopytu po vykurovaní a chladení. |
| --- | --- |

ii)

analýzy nákladov a prínosov zohľadňujú všetky relevantné centralizované alebo decentralizované zdroje dodávok, ktoré sú k dispozícii v rámci systému a geografického vymedzenia, vrátane technológií posudzovaných podľa časti III bodu 9 tejto prílohy, a trendy a charakteristiky dopytu po vykurovaní a chladení.

| e) | Predpoklady:






  i) | členské štáty poskytnú na účely analýz nákladov a prínosov predpokladané ceny hlavných vstupných a výstupných faktorov a predpokladanú diskontnú sadzbu; |
| --- | --- | --- |

e)

Predpoklady:

i)

členské štáty poskytnú na účely analýz nákladov a prínosov predpokladané ceny hlavných vstupných a výstupných faktorov a predpokladanú diskontnú sadzbu;

| ii) | diskontná sadzba použitá v ekonomickej analýze na výpočet čistej súčasnej hodnoty sa zvolí na základe európskych alebo vnútroštátnych usmernení; |
| --- | --- |

ii)

diskontná sadzba použitá v ekonomickej analýze na výpočet čistej súčasnej hodnoty sa zvolí na základe európskych alebo vnútroštátnych usmernení;

| iii) | členské štáty používajú vnútroštátne, európske alebo medzinárodné prognózy vývoja cien energie, ak je to vhodné v ich celoštátnom, regionálnom alebo miestnom kontexte; |
| --- | --- |

iii)

členské štáty používajú vnútroštátne, európske alebo medzinárodné prognózy vývoja cien energie, ak je to vhodné v ich celoštátnom, regionálnom alebo miestnom kontexte;

| iv) | ceny použité v ekonomickej analýze odrážajú sociálno-ekonomické náklady a prínosy; externé náklady, ako sú environmentálne účinky a účinky týkajúce sa zdravia, by sa mali zahrnúť v maximálnom rozsahu, to znamená keď existuje trhová cena alebo keď je už zahrnutá do európskych alebo vnútroštátnych právnych predpisov. |
| --- | --- |

iv)

ceny použité v ekonomickej analýze odrážajú sociálno-ekonomické náklady a prínosy; externé náklady, ako sú environmentálne účinky a účinky týkajúce sa zdravia, by sa mali zahrnúť v maximálnom rozsahu, to znamená keď existuje trhová cena alebo keď je už zahrnutá do európskych alebo vnútroštátnych právnych predpisov.

| f) | Analýza citlivosti: táto analýza sa uskutoční s cieľom posúdiť náklady a prínosy projektu alebo skupiny projektov a založí sa na premenných faktoroch, ktoré majú významný vplyv na výsledok výpočtov, ako sú rôzne ceny energie, úrovne dopytu, diskontné sadzby a ostatné. |
| --- | --- |

f)

Analýza citlivosti: táto analýza sa uskutoční s cieľom posúdiť náklady a prínosy projektu alebo skupiny projektov a založí sa na premenných faktoroch, ktoré majú významný vplyv na výsledok výpočtov, ako sú rôzne ceny energie, úrovne dopytu, diskontné sadzby a ostatné.

Časť IV

POTENCIÁLNE NOVÉ STRATÉGIE A POLITICKÉ OPATRENIA

| 11. | Prehľad nových legislatívnych a nelegislatívnych politických opatrení (9) s cieľom využiť ekonomický potenciál určený v súlade s bodmi 9 a 10, spolu s prognózami na:






  a) | zníženie emisií skleníkových plynov; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

zníženie emisií skleníkových plynov;

| b) | úspory primárnej energie v GWh za rok; |
| --- | --- |

b)

úspory primárnej energie v GWh za rok;

| c) | vplyv na podiel vysokoúčinnej kombinovanej výroby; |
| --- | --- |

c)

vplyv na podiel vysokoúčinnej kombinovanej výroby;

| d) | vplyv na podiel obnoviteľných zdrojov energie v národnom energetickom mixe a v sektore vykurovania a chladenia; |
| --- | --- |

d)

vplyv na podiel obnoviteľných zdrojov energie v národnom energetickom mixe a v sektore vykurovania a chladenia;

| e) | prepojenia na vnútroštátne finančné plánovanie a úspory nákladov pre verejný rozpočet a účastníkov trhu; |
| --- | --- |

e)

prepojenia na vnútroštátne finančné plánovanie a úspory nákladov pre verejný rozpočet a účastníkov trhu;

| f) | odhadované opatrenia verejnej podpory, ak existujú, s ich ročným rozpočtom a určenie potenciálneho prvku pomoci. |
| --- | --- |

f)

odhadované opatrenia verejnej podpory, ak existujú, s ich ročným rozpočtom a určenie potenciálneho prvku pomoci.

---

(1)  Množstvo tepelnej energie potrebnej na uspokojenie dopytu konečných spotrebiteľov po vykurovaní a chladení.

(2)  Mali by sa použiť najnovšie dostupné údaje.

(3)  Mali by sa použiť najnovšie dostupné údaje.

(4)  Po stanovení metodiky výpočtu množstva energie z obnoviteľných zdrojov využívanej na chladenie a centralizované zásobovanie chladom v súlade s článkom 35 smernice (EÚ) 2018/2001 sa určenie „chladenia s využitím obnoviteľných zdrojov energie“ vykonáva v súlade s uvedenou smernicou. Dovtedy sa vykonáva podľa príslušnej vnútroštátnej metodiky.

(5)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov a smernica 2012/27/EÚ o energetickej efektívnosti (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 75).

(6)  V analýze ekonomického potenciálu by sa malo uvádzať množstvo energie (v GWh), ktoré je možné vyrobiť za rok každou analyzovanou technológiou. Zohľadniť by sa mali aj obmedzenia a vzájomné súvislosti v rámci energetického systému. Pri analýze sa môžu využívať modely založené na predpokladoch predstavujúcich prevádzkovanie bežných typov technológií alebo systémov.

(7)  Vrátane posúdenia uvedeného v článku 15 ods. 7 smernice (EÚ) 2018/2001.

(8)  Koncový dátum na zohľadnenie politík v prípade základného scenára je koniec roka, ktorý predchádza roku, do konca ktorého sa má komplexné posúdenie vykonať. To znamená, že nie je potrebné zohľadňovať politiky prijaté do jedného roka pred termínom na predloženie komplexného posúdenia.

(9)  Tento prehľad zahŕňa aj finančné opatrenia a programy, ktoré sa môžu prijať počas obdobia komplexného posúdenia bez toho, aby bolo dotknuté samostatné oznámenie systémov verejnej podpory na posúdenie štátnej pomoci.

---

PRÍLOHA XI

ANALÝZY NÁKLADOV A PRÍNOSOV

V analýzach nákladov a prínosov sa poskytujú informácie na účely opatrení uvedených v článku 25 ods. 3 a článku 26 ods. 7:

Ak sa plánuje zariadenie vyrábajúce iba elektrinu alebo zariadenie bez regenerácie tepla, porovnajú sa plánované zariadenia alebo plánovaná obnova a rovnocenné zariadenie vyrábajúce rovnaké množstvo elektriny alebo procesného tepla, ktoré však spätne získava odpadové teplo a dodáva teplo prostredníctvom vysokoúčinnej kombinovanej výroby alebo sietí účinného centralizovaného zásobovania teplom a chladom či oboch.

V rámci daného geografického vymedzenia sa v posúdení zohľadní plánované zariadenie a všetky príslušné existujúce alebo potenciálne miesta dopytu po teple alebo chlade, ktoré by sa z neho mohli zásobovať, pričom sa vezmú do úvahy racionálne možnosti, napríklad technická uskutočniteľnosť a vzdialenosť.

Hranice systému sa stanovia tak, aby boli zahrnuté plánované zariadenie a tepelné a chladiace zaťaženie, ako je budova (budovy) a priemyselné procesy. V rámci týchto hraníc systému sa celkové náklady na poskytnutie tepla a elektriny určia pre obidva prípady a porovnajú sa.

Tepelné alebo chladiace zaťaženie zahŕňa existujúce tepelné alebo chladiace zaťaženie, ako sú priemyselné zariadenia alebo existujúce systémy centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom, a v mestských oblastiach aj tepelné alebo chladiace zaťaženie a náklady, ktoré by existovali, ak by skupina budov alebo časť mesta boli vybavené novou sieťou centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom alebo by boli do takej siete pripojené alebo oboje.

Analýzy nákladov a prínosov vychádzajú z opisu plánovaného zariadenia a z porovnateľného zariadenia (zariadení), pričom tento opis zahŕňa elektrický a tepelný výkon, podľa potreby, typ paliva, plánované využívanie a plánovaný ročný počet prevádzkových hodín, umiestnenie a dopyt po elektrine a teple.

Pri posudzovaní využívania odpadového tepla sa zohľadnia súčasné technológie. V posúdení sa zohľadní priame využitie odpadového tepla alebo jeho prispôsobenie na vyššie teplotné úrovne, alebo oboje. V prípade rekuperácie odpadového tepla na mieste sa posúdi aspoň používanie výmenníkov tepla, tepelných čerpadiel a technológií premeny tepla na elektrickú energiu. V prípade rekuperácie odpadového tepla mimo miesta sa ako potenciálne miesta dopytu posudzujú aspoň priemyselné zariadenia, poľnohospodárske lokality a siete centralizovaného zásobovania teplom.

Na účely porovnania sa zohľadní dopyt po tepelnej energii a druhy vykurovania a chladenia použité v blízkych miestach dopytu po teple alebo chlade. Porovnanie sa vzťahuje na náklady súvisiace s infraštruktúrou pre plánované zariadenie a pre zariadenie, s ktorým sa porovnáva.

Analýzy nákladov a prínosov na účely článku 26 ods. 7 obsahujú ekonomickú analýzu zahŕňajúcu finančnú analýzu, v ktorej sa odrážajú skutočné transakcie peňažných tokov v dôsledku investovania do jednotlivých zariadení a ich prevádzky.

Projekty s kladným výsledkom nákladov a prínosov sú tie, v prípade ktorých súčet diskontovaných prínosov v ekonomickej a finančnej analýze prevyšuje súčet diskontovaných nákladov (prevaha prínosov nad nákladmi).

Členské štáty stanovia pre potreby ekonomickej analýzy hlavné zásady, pokiaľ ide o metodiku, predpoklady a časový horizont.

Členské štáty môžu požadovať, aby spoločnosti zodpovedné za prevádzku tepelných zariadení na výrobu elektriny, priemyselné spoločnosti, siete centralizovaného zásobovania teplom a chladom alebo iné subjekty, ktorých sa dotýka dané systémové a geografické vymedzenie, prispievali údajmi, ktoré sa použijú pri posudzovaní nákladov a prínosov individuálneho zariadenia.

---

PRÍLOHA XII

ZÁRUKA PÔVODU ELEKTRINY VYROBENEJ Z VYSOKOÚČINNEJ KOMBINOVANEJ VÝROBY

| 1. | Členské štáty prijmú opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby:






  a) | záruka pôvodu elektriny vyrobenej z vysokoúčinnej kombinovanej výroby:






  — | umožnila výrobcom preukázať, že elektrina, ktorú predávajú, je vyrobená vysokoúčinnou kombinovanou výrobou, a aby sa na tieto účely vydávala na žiadosť výrobcu, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Členské štáty prijmú opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby:

a)

záruka pôvodu elektriny vyrobenej z vysokoúčinnej kombinovanej výroby:

—

umožnila výrobcom preukázať, že elektrina, ktorú predávajú, je vyrobená vysokoúčinnou kombinovanou výrobou, a aby sa na tieto účely vydávala na žiadosť výrobcu,

| — | bola presná, dôveryhodná a chránená voči podvodom, |
| --- | --- |

—

bola presná, dôveryhodná a chránená voči podvodom,

| — | bola vydávaná, prenášaná a rušená elektronicky; |
| --- | --- |

—

bola vydávaná, prenášaná a rušená elektronicky;

| b) | sa tá istá jednotka energie z vysokoúčinnej kombinovanej výroby počítala iba raz. |
| --- | --- |

b)

sa tá istá jednotka energie z vysokoúčinnej kombinovanej výroby počítala iba raz.

| 2. | Záruka pôvodu uvedená v článku 26 ods. 13 obsahuje prinajmenšom tieto informácie:






  a) | identifikačné údaje, umiestnenie, typ a výkon (tepelný a elektrický) zariadenia, v ktorom sa energia vyrobila; |
| --- | --- | --- |

2.

Záruka pôvodu uvedená v článku 26 ods. 13 obsahuje prinajmenšom tieto informácie:

a)

identifikačné údaje, umiestnenie, typ a výkon (tepelný a elektrický) zariadenia, v ktorom sa energia vyrobila;

| b) | dátumy a miesta výroby; |
| --- | --- |

b)

dátumy a miesta výroby;

| c) | dolnú výhrevnosť palivového zdroja, z ktorého sa elektrina vyrobila; |
| --- | --- |

c)

dolnú výhrevnosť palivového zdroja, z ktorého sa elektrina vyrobila;

| d) | množstvo a využitie tepla vyrobeného spolu s elektrinou; |
| --- | --- |

d)

množstvo a využitie tepla vyrobeného spolu s elektrinou;

| e) | množstvo elektriny z vysokoúčinnej kombinovanej výroby v súlade s prílohou III, na ktoré sa táto záruka pôvodu vzťahuje; |
| --- | --- |

e)

množstvo elektriny z vysokoúčinnej kombinovanej výroby v súlade s prílohou III, na ktoré sa táto záruka pôvodu vzťahuje;

| f) | úspory primárnej energie vypočítané v súlade s prílohou III na základe harmonizovaných referenčných hodnôt účinnosti uvedených v prílohe III písm. d); |
| --- | --- |

f)

úspory primárnej energie vypočítané v súlade s prílohou III na základe harmonizovaných referenčných hodnôt účinnosti uvedených v prílohe III písm. d);

| g) | menovitú elektrickú a tepelnú účinnosť zariadenia; |
| --- | --- |

g)

menovitú elektrickú a tepelnú účinnosť zariadenia;

| h) | či a do akej miery zariadenie využilo investičnú podporu; |
| --- | --- |

h)

či a do akej miery zariadenie využilo investičnú podporu;

| i) | či a do akej miery jednotka energie akýmkoľvek iným spôsobom využila národné systémy podpory a o aký druh systému podpory ide; |
| --- | --- |

i)

či a do akej miery jednotka energie akýmkoľvek iným spôsobom využila národné systémy podpory a o aký druh systému podpory ide;

| j) | dátum sprevádzkovania zariadenia a |
| --- | --- |

j)

dátum sprevádzkovania zariadenia a

| k) | dátum a krajinu vydania a jedinečné identifikačné číslo. |
| --- | --- |

k)

dátum a krajinu vydania a jedinečné identifikačné číslo.

Záruka pôvodu sa vzťahuje na štandardné množstvo 1 MWh. Vzťahuje sa na čistú výrobu elektriny meranú na hranici zariadenia a dodanú do sústavy.

---

PRÍLOHA XIII

KRITÉRIÁ ENERGETICKEJ EFEKTÍVNOSTI PRE REGULÁCIU ENERGETICKÝCH SIETÍ A TARIFY ELEKTRICKÝCH SIETÍ

1.

Sieťové tarify sú transparentné, nediskrimininačné a v súlade s článkom 18 nariadenia (EÚ) 2019/943 a odrážajú úspory nákladov v sieťach dosiahnuté na strane dopytu a na základe opatrení reakcie strany dopytu a distribuovanej výroby vrátane úspor zo znižovania nákladov na dodávku alebo investícií do sietí a optimálnejšej prevádzky siete.

2.

| a) | presunom zaťaženia koncových odberateľov z času špičky na čas mimo špičky, berúc do úvahy dostupnosť energie z obnoviteľných zdrojov, energie z kombinovanej výroby a distribuovanej výroby; |
| --- | --- |

a)

presunom zaťaženia koncových odberateľov z času špičky na čas mimo špičky, berúc do úvahy dostupnosť energie z obnoviteľných zdrojov, energie z kombinovanej výroby a distribuovanej výroby;

| b) | úsporami energie z riadenia dopytu zo strany rozptýlených spotrebiteľov prostredníctvom nezávislých agregátorov; |
| --- | --- |

b)

úsporami energie z riadenia dopytu zo strany rozptýlených spotrebiteľov prostredníctvom nezávislých agregátorov;

| c) | znížením dopytu na základe opatrení energetickej efektívnosti prijatých poskytovateľmi energetických služieb vrátane spoločností poskytujúcich energetické služby; |
| --- | --- |

c)

znížením dopytu na základe opatrení energetickej efektívnosti prijatých poskytovateľmi energetických služieb vrátane spoločností poskytujúcich energetické služby;

| d) | pripojením a využívaním zdrojov výroby na nižších úrovniach napätia; |
| --- | --- |

d)

pripojením a využívaním zdrojov výroby na nižších úrovniach napätia;

| e) | pripojením zdrojov výroby umiestnených bližšie k miestu spotreby a |
| --- | --- |

e)

pripojením zdrojov výroby umiestnených bližšie k miestu spotreby a

| f) | uskladnením energie. |
| --- | --- |

f)

uskladnením energie.

3.

| a) | tarify podľa doby využívania; |
| --- | --- |

a)

tarify podľa doby využívania;

| b) | cenotvorba v čase kritickej špičky; |
| --- | --- |

b)

cenotvorba v čase kritickej špičky;

| c) | cenotvorba v reálnom čase a |
| --- | --- |

c)

cenotvorba v reálnom čase a

| d) | zľavy v čase špičky. |
| --- | --- |

d)

zľavy v čase špičky.

---

PRÍLOHA XIV

POŽIADAVKY NA ENERGETICKÚ EFEKTÍVNOSŤ PRE PREVÁDZKOVATEĽOV PRENOSOVÝCH SÚSTAV A PREVÁDZKOVATEĽOV DISTRIBUČNÝCH SÚSTAV

Prevádzkovatelia prenosových sústav a prevádzkovatelia distribučných sústav:

| a) | stanovia a zverejnia svoje štandardné pravidlá vzťahujúce sa na znášanie a rozdelenie nákladov na technické úpravy, akými sú napríklad pripojenie do sústavy, posilnenie sústavy a zavedenie nových sústav, zlepšenie prevádzky sústavy a pravidlá nediskriminačného uplatňovania predpisov sústavy, ktoré sú nevyhnutné na začlenenie nových výrobcov dodávajúcich elektrinu vyrobenú vysokoúčinnou kombinovanou výrobou do prepojenej sústavy; |
| --- | --- |

a)

stanovia a zverejnia svoje štandardné pravidlá vzťahujúce sa na znášanie a rozdelenie nákladov na technické úpravy, akými sú napríklad pripojenie do sústavy, posilnenie sústavy a zavedenie nových sústav, zlepšenie prevádzky sústavy a pravidlá nediskriminačného uplatňovania predpisov sústavy, ktoré sú nevyhnutné na začlenenie nových výrobcov dodávajúcich elektrinu vyrobenú vysokoúčinnou kombinovanou výrobou do prepojenej sústavy;

| b) | poskytnú každému novému výrobcovi elektriny z vysokoúčinnej kombinovanej výroby, ktorý chce byť pripojený do sústavy, komplexné a nevyhnutné informácie, o ktoré tento výrobca požiada, vrátane:






  i) | komplexného a podrobného odhadu nákladov spojených s pripojením; |
| --- | --- | --- |

b)

poskytnú každému novému výrobcovi elektriny z vysokoúčinnej kombinovanej výroby, ktorý chce byť pripojený do sústavy, komplexné a nevyhnutné informácie, o ktoré tento výrobca požiada, vrátane:

i)

komplexného a podrobného odhadu nákladov spojených s pripojením;

| ii) | primeraného a presného harmonogramu prijímania a spracúvania žiadostí o pripojenie do sústavy; |
| --- | --- |

ii)

primeraného a presného harmonogramu prijímania a spracúvania žiadostí o pripojenie do sústavy;

| iii) | primeraného orientačného harmonogramu pre každé navrhované pripojenie do sústavy; celý proces pripájania do sústavy by nemal presiahnuť 24 mesiacov, pričom sa prihliada na praktickú uskutočniteľnosť a nediskriminačný prístup; |
| --- | --- |

iii)

primeraného orientačného harmonogramu pre každé navrhované pripojenie do sústavy; celý proces pripájania do sústavy by nemal presiahnuť 24 mesiacov, pričom sa prihliada na praktickú uskutočniteľnosť a nediskriminačný prístup;

| c) | zabezpečia štandardizované a zjednodušené postupy pre zapojenie rozptýlených výrobcov elektriny vysokoúčinnou kombinovanou výrobou s cieľom uľahčiť ich pripojenie do sústavy. |
| --- | --- |

c)

zabezpečia štandardizované a zjednodušené postupy pre zapojenie rozptýlených výrobcov elektriny vysokoúčinnou kombinovanou výrobou s cieľom uľahčiť ich pripojenie do sústavy.

Štandardné pravidlá uvedené v prvom odseku písm. a) sa zakladajú na objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritériách s osobitným zohľadnením všetkých nákladov a prínosov spojených s pripojením týchto výrobcov do sústavy. Tieto pravidlá sa môžu vzťahovať na rôzne typy pripojenia.

---

PRÍLOHA XV

MINIMÁLNE POLOŽKY, KTORÉ SA MAJÚ ZAHRNÚŤ DO ZMLÚV O ENERGETICKEJ EFEKTÍVNOSTI ALEBO DO ŠPECIFIKÁCIÍ SÚVISIACICH VÝZIEV NA PREDKLADANIE PONÚK

| — | Zistenia a odporúčania stanovené v analýzach a energetické audity vykonané pred uzatvorením zmluvy, ktoré sa vzťahujú na využitie energie v budove, s cieľom zaviesť opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti. |
| --- | --- |

—

Zistenia a odporúčania stanovené v analýzach a energetické audity vykonané pred uzatvorením zmluvy, ktoré sa vzťahujú na využitie energie v budove, s cieľom zaviesť opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti.

| — | Jasný a transparentný zoznam opatrení efektívnosti, ktoré sa majú realizovať, alebo výsledkov v oblasti efektívnosti, ktoré sa majú dosiahnuť. |
| --- | --- |

—

Jasný a transparentný zoznam opatrení efektívnosti, ktoré sa majú realizovať, alebo výsledkov v oblasti efektívnosti, ktoré sa majú dosiahnuť.

| — | Garantované úspory, ktoré sa majú dosiahnuť realizáciou opatrení v zmluve. |
| --- | --- |

—

Garantované úspory, ktoré sa majú dosiahnuť realizáciou opatrení v zmluve.

| — | Trvanie a dôležité medzníky zmluvy, podmienky a výpovedná lehota. |
| --- | --- |

—

Trvanie a dôležité medzníky zmluvy, podmienky a výpovedná lehota.

| — | Jasný a transparentný zoznam povinností každej zmluvnej strany. |
| --- | --- |

—

Jasný a transparentný zoznam povinností každej zmluvnej strany.

| — | Referenčný dátum alebo dátumy stanovené na dosiahnutie úspor. |
| --- | --- |

—

Referenčný dátum alebo dátumy stanovené na dosiahnutie úspor.

| — | Jasný a transparentný zoznam krokov, ktoré sa majú podniknúť v záujme realizácie opatrenia alebo balíka opatrení, a v príslušných prípadoch súvisiace náklady. |
| --- | --- |

—

Jasný a transparentný zoznam krokov, ktoré sa majú podniknúť v záujme realizácie opatrenia alebo balíka opatrení, a v príslušných prípadoch súvisiace náklady.

| — | Povinnosť v plnej miere realizovať opatrenia v zmluve a dokumentácia všetkých zmien uskutočnených počas projektu. |
| --- | --- |

—

Povinnosť v plnej miere realizovať opatrenia v zmluve a dokumentácia všetkých zmien uskutočnených počas projektu.

| — | Predpisy upravujúce zahrnutie rovnocenných požiadaviek do všetkých subdodávateľských zmlúv s tretími stranami. |
| --- | --- |

—

Predpisy upravujúce zahrnutie rovnocenných požiadaviek do všetkých subdodávateľských zmlúv s tretími stranami.

| — | Jasné a transparentné informácie o finančných dôsledkoch projektu a rozdelenie podielu oboch zmluvných strán na dosiahnutých peňažných úsporách, to znamená odmena poskytovateľovi služieb. |
| --- | --- |

—

Jasné a transparentné informácie o finančných dôsledkoch projektu a rozdelenie podielu oboch zmluvných strán na dosiahnutých peňažných úsporách, to znamená odmena poskytovateľovi služieb.

| — | Jasné a transparentné ustanovenia o meraní a overovaní dosiahnutých garantovaných úspor, kontrolách kvality a zárukách. |
| --- | --- |

—

Jasné a transparentné ustanovenia o meraní a overovaní dosiahnutých garantovaných úspor, kontrolách kvality a zárukách.

| — | Ustanovenia objasňujúce postup pri meniacich sa rámcových podmienkach, ktoré ovplyvňujú obsah a výsledok zmluvy, to znamená meniace sa ceny energií a intenzita používania zariadenia. |
| --- | --- |

—

Ustanovenia objasňujúce postup pri meniacich sa rámcových podmienkach, ktoré ovplyvňujú obsah a výsledok zmluvy, to znamená meniace sa ceny energií a intenzita používania zariadenia.

| — | Podrobné informácie o povinnostiach každej zmluvnej strany a sankciách v prípade ich porušenia. |
| --- | --- |

—

Podrobné informácie o povinnostiach každej zmluvnej strany a sankciách v prípade ich porušenia.

---

PRÍLOHA XVI

Časť A

Zrušená smernica so zoznamom jej neskorších zmien (v zmysle článku 39)

| Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ
  (Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1) | |
| --- | --- |
| Smernica Rady 2013/12/EÚ
  (Ú. v. EÚ L 141, 28.5.2013, s. 28) | |
| Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844
  (Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 75) | iba článok 2 |
| Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2002
  (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 210) | |
| Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999
  (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1) | iba článok 54 |
| Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/504
  (Ú. v. EÚ L 85 I, 27.3.2019, s. 66) | iba článok 1 |
| Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/826
  (Ú. v. EÚ L 137, 23.5.2019, s. 3) | |
| Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944
  (Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125) | iba článok 70 |

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/27/EÚ

(Ú. v. EÚ L 315, 14.11.2012, s. 1)

Smernica Rady 2013/12/EÚ

(Ú. v. EÚ L 141, 28.5.2013, s. 28)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/844

(Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 75)

iba článok 2

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2002

(Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 210)

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999

(Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 1)

iba článok 54

Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/504

(Ú. v. EÚ L 85 I, 27.3.2019, s. 66)

iba článok 1

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/826

(Ú. v. EÚ L 137, 23.5.2019, s. 3)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944

(Ú. v. EÚ L 158, 14.6.2019, s. 125)

iba článok 70

Časť B

Lehoty na transpozíciu do vnútroštátneho práva (v zmysle článku 39)

| Smernica | Lehota na transpozíciu |
| --- | --- |
| 2012/27/EÚ | 5. jún 2014 |
| (EÚ) 2018/844 | 10. marec 2020 |
| (EÚ) 2018/2002 | 25. jún 2020 s výnimkou článku 1 bodov 5 až 10 a prílohy, bodov 3 a 4
  25. október 2020, pokiaľ ide o článok 1 body 5 až 10 a prílohu body 3 a 4 |
| (EÚ) 2019/944 | 31. december 2019, pokiaľ ide o článok 70 bod 5 písm. a)
  25. október 2020, pokiaľ ide o článok 70 bod 4
  31. december 2020, pokiaľ ide o článok 70 body 1 až 3, 5 písm. b) a 6 |

Smernica

Lehota na transpozíciu

2012/27/EÚ

5. jún 2014

(EÚ) 2018/844

10. marec 2020

(EÚ) 2018/2002

25. jún 2020 s výnimkou článku 1 bodov 5 až 10 a prílohy, bodov 3 a 4

25. október 2020, pokiaľ ide o článok 1 body 5 až 10 a prílohu body 3 a 4

(EÚ) 2019/944

31. december 2019, pokiaľ ide o článok 70 bod 5 písm. a)

25. október 2020, pokiaľ ide o článok 70 bod 4

31. december 2020, pokiaľ ide o článok 70 body 1 až 3, 5 písm. b) a 6

---

PRÍLOHA XVII

TABUĽKA ZHODY

| Smernica 2012/27/EÚ | Táto smernica |
| --- | --- |
| článok 1 | článok 1 |
| článok 2 úvodná časť | článok 2 úvodná časť |
| článok 2 bod 1 | článok 2 bod 1 |
| – | článok 2 body 2, 3 a 4 |
| článok 2 bod 2 | článok 2 bod 5 |
| článok 2 bod 3 | článok 2 bod 6 |
| – | článok 2 bod 7 |
| článok 2 bod 4 | článok 2 bod 8 |
| článok 2 bod 5 | článok 2 bod 9 |
| článok 2 bod 6 | článok 2 bod 10 |
| článok 2 bod 7 | článok 2 bod 11 |
| článok 2 bod 8 | článok 2 bod 12 |
| článok 2 bod 9 | – |
| článok 2 bod 10 | článok 2 bod 13 |
| – | článok 2 body 14 a 15 |
| článok 2 bod 11 | článok 2 bod 16 |
| článok 2 bod 12 | článok 2 bod 17 |
| článok 2 bod 13 | článok 2 bod 18 |
| článok 2 bod 14 | článok 2 bod 19 |
| článok 2 bod 15 | článok 2 bod 20 |
| článok 2 bod 16 | článok 2 bod 21 |
| článok 2 bod 17 | článok 2 bod 22 |
| článok 2 bod 18 | článok 2 bod 23 |
| článok 2 bod 19 | článok 2 bod 24 |
| článok 2 bod 20 | článok 2 bod 25 |
| článok 2 bod 21 | článok 2 bod 26 |
| článok 2 bod 22 | článok 2 bod 27 |
| článok 2 bod 23 | článok 2 bod 28 |
| článok 2 bod 24 | článok 2 bod 29 |
| – | článok 2 bod 30 |
| – | článok 2 bod 31 |
| článok 2 bod 25 | článok 2 bod 32 |
| článok 2 bod 26 | – |
| článok 2 bod 27 | článok 2 bod 33 |
| článok 2 bod 28 | článok 2 bod 34 |
| článok 2 bod 29 | článok 2 bod 35 |
| článok 2 bod 30 | článok 2 bod 36 |
| článok 2 bod 31 | článok 2 bod 37 |
| článok 2 bod 32 | článok 2 bod 38 |
| článok 2 bod 33 | článok 2 bod 39 |
| článok 2 bod 34 | článok 2 bod 40 |
| článok 2 bod 35 | článok 2 bod 41 |
| článok 2 bod 36 | článok 2 bod 42 |
| článok 2 bod 37 | článok 2 bod 43 |
| článok 2 bod 38 | článok 2 bod 44 |
| článok 2 bod 39 | článok 2 bod 45 |
| článok 2 bod 40 | – |
| článok 2 bod 41 | článok 2 bod 46 |
| článok 2 bod 42 | článok 2 bod 47 |
| článok 2 bod 43 | článok 2 bod 48 |
| – | článok 2 bod 49 |
| článok 2 bod 44 | článok 2 bod 50 |
| článok 2 bod 45 | článok 2 bod 51 |
| – | článok 2 body 52, 53, 54, 55 a 56 |
| – | článok 3 |
| – | článok 4 ods. 1 |
| článok 3 ods. 1 prvý pododsek | článok 4 ods. 2 prvý pododsek
  článok 4 ods. 2 druhý pododsek |
| článok 3 ods. 1 druhý pododsek úvodná časť | článok 4 ods. 3 prvý pododsek úvodná časť |
| článok 3 ods. 1 druhý pododsek písm. a) a b) | článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. a) a b) |
| článok 3 ods. 1 druhý pododsek písm. c) | – |
| článok 3 ods. 1 druhý pododsek písm. d) | článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. c) |
| článok 3 ods. 1 tretí pododsek úvodná časť | – |
| – | článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. d) úvodná časť |
| – | článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. d) body i), ii) a iii) |
| článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. a) | článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. d) bod iv) |
| – | článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. e) úvodná časť |
| článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. b) | článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. e) bod i) |
| článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. c) | článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. e) bod ii) |
| článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. d) | článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. e) bod iii) |
| článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. e) | – |
| – | článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. e) bod iv) |
| článok 3 ods. 2 a 3 | – |
| článok 3 ods. 4 | článok 35 ods. 6 |
| článok 3 ods. 5 a 6 | – |
| – | článok 4 ods. 4 |
| – | článok 4 ods. 5 |
| – | článok 4 ods. 6 |
| – | článok 4 ods. 7 |
| – | článok 5 |
| článok 5 ods. 1 prvý pododsek | článok 6 ods. 1 prvý pododsek |
| článok 5 ods. 1 druhý pododsek | článok 6 ods. 1 piaty pododsek |
| – | článok 6 ods. 1 druhý a tretí pododsek |
| článok 5 ods. 1 tretí pododsek | článok 6 ods. 1 štvrtý pododsek |
| článok 5 ods. 1 štvrtý a piaty pododsek | – |
| článok 5 ods. 2
  – | článok 6 ods. 2
  článok 6 ods. 2 druhý pododsek |
| článok 5 ods. 3 | článok 6 ods. 3 |
| článok 5 ods. 4 | článok 6 ods. 4 |
| článok 5 ods. 5 | článok 6 ods. 5 |
| článok 5 ods. 5 prvý pododsek písm. b) | článok 6 ods. 5 druhý pododsek písm. c) |
| – | článok 6 ods. 5 druhý pododsek písm. b) |
| článok 5 ods. 6 | článok 6 ods. 6 |
| – | článok 6 ods. 6 druhý pododsek písm. a) |
| článok 5 ods. 6 druhý pododsek | článok 6 ods. 6 druhý pododsek písm. b) |
| článok 5 ods. 6 tretí pododsek | článok 6 ods. 6 tretí pododsek |
| článok 5 ods. 7 | – |
| článok 6 ods. 1 prvý pododsek | článok 7 ods. 1 prvý pododsek |
| článok 6 ods. 1 druhý pododsek | článok 7 ods. 1 prvý pododsek |
| – | článok 7 ods. 1 druhý pododsek |
| | – |
| článok 6 ods. 2, 3 a 4 | článok 7 ods. 2, 3 a 4 |
| – | článok 7 ods. 5, 6, 7 a 8 |
| – | |
| článok 7 ods. 1 úvodná časť písm. a) a b) | článok 8 ods. 1 úvodná časť písm. a) a b) |
| – | článok 8 ods. 1 písm. c) |
| článok 7 ods. 1 druhý pododsek | článok 8 ods. 5 |
| článok 7 ods. 1 tretí pododsek | článok 8 ods. 1 piaty pododsek |
| článok 7 ods. 1 štvrtý pododsek | článok 8 ods. 1 štvrtý pododsek |
| – | článok 8 ods. 3 a 4 |
| článok 7 ods. 2 | článok 8 ods. 6 |
| článok 7 ods. 3 | článok 8 ods. 7 |
| článok 7 ods. 4 | článok 8 ods. 8 |
| článok 7 ods. 5 | článok 8 ods. 9 |
| článok 7 ods. 6 | článok 8 ods. 10 |
| článok 7 ods. 7 | – |
| článok 7 ods. 8 | – |
| článok 7 ods. 9 | – |
| článok 7 ods. 10 | článok 8 ods. 2 |
| článok 7 ods. 11 | – |
| – | článok 8 ods. 11, 12 a 13 |
| článok 7 ods. 12 | článok 8 ods. 14 |
| článok 7a ods. 1 | článok 9 ods. 1 |
| článok 7a ods. 2 | článok 9 ods. 3 |
| článok 7a ods. 3 | článok 9 ods. 4 |
| – | článok 9 ods. 2 |
| – | článok 9 ods. 5, 6 a 7 |
| článok 7a ods. 4 a 5 | článok 9 ods. 8 a 9 |
| – | článok 9 ods. 10 |
| článok 7a ods. 6 a 7 | článok 9 ods. 11 a 12 |
| článok 7b ods. 1 a 2 | článok 10 ods. 1 a 2 |
| – | článok 10 ods. 3 a 4 |
| – | článok 11 ods. 1 a 2 |
| – | článok 11 ods. 3 a 4 |
| článok 8 ods. 1 a 2 | článok 11 ods. 5, 6 a 7 |
| článok 8 ods. 3 a 4 | – |
| – | článok 11 ods. 8 |
| článok 8 ods. 5 | článok 11 ods. 9 |
| – | článok 11 ods. 10 |
| článok 8 ods. 6 | článok 11 ods. 11 |
| článok 8 ods. 7 | článok 11 ods. 12 |
| – | článok 12 |
| článok 9 | článok 13 |
| článok 9a | článok 14 |
| článok 9b | článok 15 |
| článok 9c | článok 16 |
| článok 10 | článok 17 |
| článok 10a | článok 18 |
| článok 11 | článok 19 |
| článok 12 | článok 20 |
| – | článok 21 |
| – | článok 22 ods. 1 |
| článok 12 ods. 1 | článok 22 ods. 2 |
| článok 12 ods. 2 úvodná časť a písm. a) body i) až v) | článok 22 ods. 2 druhý pododsek písm. a) až g)
  článok 22 ods. 2 druhý pododsek písm. h) |
| článok 12 ods. 2 písm. b) | článok 22 ods. 3 tretí pododsek |
| – | článok 22 ods. 3 tretí pododsek písm. a) a b) |
| článok 12 ods. 2 písm. b) body i) a ii) | článok 22 ods. 3 tretí pododsek písm. c) a d) |
| – | článok 22 ods. 3 tretí pododsek písm. e) |
| – | článok 22 ods. 4 až 9 |
| – | článok 23 |
| – | článok 24 |
| článok 13 | článok 32 |
| článok 14 ods. 1 | článok 25 ods. 1 |
| – | článok 25 ods. 2 |
| článok 14 ods. 2 | článok 25 ods. 5 |
| článok 14 ods. 3 | článok 25 ods. 3 prvý pododsek |
| – | článok 25 ods. 3 druhý pododsek |
| článok 14 ods. 4 | článok 25 ods. 4 |
| – | článok 25 ods. 6 |
| – | článok 26 ods. 1, 2, 3, 4, 5 a 6 |
| článok 14 ods. 5 úvodná časť a písm. a) | článok 26 ods. 7 úvodná časť a písm. a) |
| článok 14 ods. 5 písm. b), c) a d) | – |
| – | článok 26 ods. 7 písm. b), c) a d) a druhý pododsek |
| článok 14 ods. 5 druhý a tretí pododsek | článok 26 ods. 7 tretí a štvrtý pododsek |
| článok 14 ods. 6 písm. a) | článok 26 ods. 8 písm. a) |
| článok 14 ods. 6 písm. b) | – |
| článok 14 ods. 6 písm. c) | článok 26 ods. 8 písm. b) |
| – | článok 26 ods. 8 písm. c) |
| článok 14 ods. 6 druhý a tretí pododsek | článok 26 ods. 8 druhý a tretí pododsek |
| článok 14 ods. 7, 8 a 9 | článok 26 ods. 9, 10 a 11 |
| – | článok 26 ods. 12 |
| článok 14 ods. 10 a 11 | článok 26 ods. 13 a 14 |
| článok 15 ods. 1 prvý pododsek | článok 27 ods. 1 |
| článok 15 ods. 1 druhý a tretí pododsek | – |
| – | článok 27 ods. 2, 3 a 4 |
| článok 15 ods. 1 štvrtý pododsek | článok 27 ods. 5 |
| článok 15 ods. 2 a 2a | – |
| článok 15 ods. 3, 4 a 5 prvý pododsek | článok 27 ods. 6, 7 a 8 |
| článok 15 ods. 5 druhý pododsek | – |
| článok 15 ods. 6 prvý pododsek | – |
| článok 15 ods. 6 druhý pododsek | článok 27 ods. 9 |
| článok 15 ods. 7 | článok 27 ods. 10 |
| článok 15 ods. 9 prvý pododsek | článok 27 ods. 11 |
| článok 15 ods. 9 druhý pododsek | – |
| článok 16 ods. 1 a 2 | – |
| – | článok 28 ods. 1, 2, 3 a 5 |
| článok 16 ods. 3 | článok 28 ods. 4 |
| článok 17 ods. 1 prvý pododsek | – |
| článok 17 ods. 1 druhý pododsek | článok 30 ods. 3 |
| článok 17 ods. 2 | článok 22 ods. 7 |
| článok 17 ods. 3 | – |
| článok 17 ods. 4 | – |
| článok 17 ods. 5 | článok 22 ods. 10 |
| článok 18 ods. 1 úvodná časť | článok 29 ods. 1 úvodná časť |
| článok 18 ods. 1 písm. a) body i) a ii) | článok 29 ods. 1 písm. a) a b) |
| – | článok 29 ods. 1 písm. c) a d) |
| článok 18 ods. 1 písm. b) | článok 29 ods. 2 |
| článok 18 ods. 1 písm. c) | článok 29 ods. 3 |
| – | článok 29 ods. 4 |
| článok 18 ods. 1 písm. d) body i) a ii) | článok 29 ods. 5 písm. a) a b) |
| – | článok 29 ods. 5 písm. c) |
| článok 18 ods. 2 písm. a) a b) | článok 29 ods. 6 písm. a) a b) |
| článok 18 ods. 2 písm. c) a d) | – |
| – | článok 29 ods. 6 písm. c) |
| – | článok 29 ods. 7 |
| článok 18 ods. 3 | článok 29 ods. 8 |
| článok 19 ods. 1 písm. a) | článok 22 ods. 5 prvý pododsek |
| článok 19 ods. 1 písm. b) | článok 7 ods. 7 prvý pododsek |
| článok 19 ods. 1 druhý pododsek | článok 22 ods. 9 druhý pododsek |
| článok 19 ods. 2 | – |
| článok 20 ods. 1 a 2 | článok 30 ods. 1 a 2 |
| – | článok 30 ods. 3, 4 a 5 |
| článok 20 ods. 3, 3a, 3b a 3c | článok 30 ods. 6, 7, 8 a 9 |
| článok 20 ods. 3d | článok 30 ods. 10 prvý pododsek |
| – | článok 30 ods. 10 druhý pododsek |
| článok 20 ods. 4, 5, 6 a 7 | článok 30 ods. 11, 13, 14 a 15 |
| – | článok 30 ods. 12 |
| – | článok 30 ods. 16 |
| – | článok 30 ods. 17 a 18 |
| článok 21 | článok 31 ods. 1 |
| príloha IV poznámka pod čiarou 3 | článok 31 ods. 2, 3 a 4 |
| – | článok 31 ods. 5 |
| príloha IV poznámka pod čiarou 3 | článok 31 ods. 6 a 7 |
| článok 22 ods. 1 a 2 | článok 33 ods. 1 a 2 |
| – | článok 33 ods. 3 |
| článok 23 | článok 34 |
| článok 24 ods. 4a, 5 a 6 | článok 35 ods. 1, 2 a 3 |
| článok 24 ods. 7, 8, 9, 10 a 12 | – |
| článok 24 ods. 13 a 14 | článok 35 ods. 4 a 5 |
| článok 24 ods. 15 úvodná časť | článok 35 ods. 7 úvodná časť |
| článok 24 ods. 15 písm. a) | – |
| článok 24 ods. 15 písm. b) | článok 35 ods. 7 písm. a) |
| – | článok 35 ods. 7 písm. b), c), d), e), f), g) a h) |
| – | článok 35 ods. 7 druhý pododsek |
| článok 24 ods. 8 | článok 35 ods. 7 tretí pododsek |
| článok 25 | – |
| článok 26 | – |
| článok 28 | článok 36 |
| – | článok 37 |
| článok 27 prvý odsek | článok 38 prvý odsek |
| článok 27 druhý odsek | – |
| článok 27 tretí odsek | článok 38 druhý odsek |
| | |
| článok 28 ods. 1 prvý pododsek | článok 36 ods. 1 prvý pododsek |
| článok 28 ods. 1 druhý pododsek | – |
| článok 28 ods. 1 tretí a štvrtý pododsek | článok 36 ods. 1 druhý pododsek |
| článok 28 ods. 2 | článok 36 ods. 2 |
| článok 29 | článok 39 |
| – | článok 39 druhý odsek |
| – | článok 39 tretí odsek |
| článok 30 | článok 40 |
| – | príloha I |
| príloha I | príloha II |
| príloha II | príloha III |
| príloha III | príloha IV |
| príloha IV | – |
| príloha V | príloha V |
| príloha VI
  – | príloha VI
  príloha VII |
| príloha VII | príloha VIII |
| príloha VIIa | príloha IX |
| príloha VIII | príloha X |
| príloha IX | príloha XI |
| príloha X | príloha XII |
| príloha XI | príloha XIII |
| príloha XII | príloha XIV |
| príloha XIII | príloha XV |
| príloha XV | – |
| – | príloha XVI |
| – | príloha XVII |

Smernica 2012/27/EÚ

Táto smernica

článok 1

článok 1

článok 2 úvodná časť

článok 2 úvodná časť

článok 2 bod 1

článok 2 bod 1

–

článok 2 body 2, 3 a 4

článok 2 bod 2

článok 2 bod 5

článok 2 bod 3

článok 2 bod 6

–

článok 2 bod 7

článok 2 bod 4

článok 2 bod 8

článok 2 bod 5

článok 2 bod 9

článok 2 bod 6

článok 2 bod 10

článok 2 bod 7

článok 2 bod 11

článok 2 bod 8

článok 2 bod 12

článok 2 bod 9

–

článok 2 bod 10

článok 2 bod 13

–

článok 2 body 14 a 15

článok 2 bod 11

článok 2 bod 16

článok 2 bod 12

článok 2 bod 17

článok 2 bod 13

článok 2 bod 18

článok 2 bod 14

článok 2 bod 19

článok 2 bod 15

článok 2 bod 20

článok 2 bod 16

článok 2 bod 21

článok 2 bod 17

článok 2 bod 22

článok 2 bod 18

článok 2 bod 23

článok 2 bod 19

článok 2 bod 24

článok 2 bod 20

článok 2 bod 25

článok 2 bod 21

článok 2 bod 26

článok 2 bod 22

článok 2 bod 27

článok 2 bod 23

článok 2 bod 28

článok 2 bod 24

článok 2 bod 29

–

článok 2 bod 30

–

článok 2 bod 31

článok 2 bod 25

článok 2 bod 32

článok 2 bod 26

–

článok 2 bod 27

článok 2 bod 33

článok 2 bod 28

článok 2 bod 34

článok 2 bod 29

článok 2 bod 35

článok 2 bod 30

článok 2 bod 36

článok 2 bod 31

článok 2 bod 37

článok 2 bod 32

článok 2 bod 38

článok 2 bod 33

článok 2 bod 39

článok 2 bod 34

článok 2 bod 40

článok 2 bod 35

článok 2 bod 41

článok 2 bod 36

článok 2 bod 42

článok 2 bod 37

článok 2 bod 43

článok 2 bod 38

článok 2 bod 44

článok 2 bod 39

článok 2 bod 45

článok 2 bod 40

–

článok 2 bod 41

článok 2 bod 46

článok 2 bod 42

článok 2 bod 47

článok 2 bod 43

článok 2 bod 48

–

článok 2 bod 49

článok 2 bod 44

článok 2 bod 50

článok 2 bod 45

článok 2 bod 51

–

článok 2 body 52, 53, 54, 55 a 56

–

článok 3

–

článok 4 ods. 1

článok 3 ods. 1 prvý pododsek

článok 4 ods. 2 prvý pododsek

článok 4 ods. 2 druhý pododsek

článok 3 ods. 1 druhý pododsek úvodná časť

článok 4 ods. 3 prvý pododsek úvodná časť

článok 3 ods. 1 druhý pododsek písm. a) a b)

článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. a) a b)

článok 3 ods. 1 druhý pododsek písm. c)

–

článok 3 ods. 1 druhý pododsek písm. d)

článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. c)

článok 3 ods. 1 tretí pododsek úvodná časť

–

–

článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. d) úvodná časť

–

článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. d) body i), ii) a iii)

článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. a)

článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. d) bod iv)

–

článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. e) úvodná časť

článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. b)

článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. e) bod i)

článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. c)

článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. e) bod ii)

článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. d)

článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. e) bod iii)

článok 3 ods. 1 tretí pododsek písm. e)

–

–

článok 4 ods. 3 prvý pododsek písm. e) bod iv)

článok 3 ods. 2 a 3

–

článok 3 ods. 4

článok 35 ods. 6

článok 3 ods. 5 a 6

–

–

článok 4 ods. 4

–

článok 4 ods. 5

–

článok 4 ods. 6

–

článok 4 ods. 7

–

článok 5

článok 5 ods. 1 prvý pododsek

článok 6 ods. 1 prvý pododsek

článok 5 ods. 1 druhý pododsek

článok 6 ods. 1 piaty pododsek

–

článok 6 ods. 1 druhý a tretí pododsek

článok 5 ods. 1 tretí pododsek

článok 6 ods. 1 štvrtý pododsek

článok 5 ods. 1 štvrtý a piaty pododsek

–

článok 5 ods. 2

–

článok 6 ods. 2

článok 6 ods. 2 druhý pododsek

článok 5 ods. 3

článok 6 ods. 3

článok 5 ods. 4

článok 6 ods. 4

článok 5 ods. 5

článok 6 ods. 5

článok 5 ods. 5 prvý pododsek písm. b)

článok 6 ods. 5 druhý pododsek písm. c)

–

článok 6 ods. 5 druhý pododsek písm. b)

článok 5 ods. 6

článok 6 ods. 6

–

článok 6 ods. 6 druhý pododsek písm. a)

článok 5 ods. 6 druhý pododsek

článok 6 ods. 6 druhý pododsek písm. b)

článok 5 ods. 6 tretí pododsek

článok 6 ods. 6 tretí pododsek

článok 5 ods. 7

–

článok 6 ods. 1 prvý pododsek

článok 7 ods. 1 prvý pododsek

článok 6 ods. 1 druhý pododsek

článok 7 ods. 1 prvý pododsek

–

článok 7 ods. 1 druhý pododsek

–

článok 6 ods. 2, 3 a 4

článok 7 ods. 2, 3 a 4

–

článok 7 ods. 5, 6, 7 a 8

–

článok 7 ods. 1 úvodná časť písm. a) a b)

článok 8 ods. 1 úvodná časť písm. a) a b)

–

článok 8 ods. 1 písm. c)

článok 7 ods. 1 druhý pododsek

článok 8 ods. 5

článok 7 ods. 1 tretí pododsek

článok 8 ods. 1 piaty pododsek

článok 7 ods. 1 štvrtý pododsek

článok 8 ods. 1 štvrtý pododsek

–

článok 8 ods. 3 a 4

článok 7 ods. 2

článok 8 ods. 6

článok 7 ods. 3

článok 8 ods. 7

článok 7 ods. 4

článok 8 ods. 8

článok 7 ods. 5

článok 8 ods. 9

článok 7 ods. 6

článok 8 ods. 10

článok 7 ods. 7

–

článok 7 ods. 8

–

článok 7 ods. 9

–

článok 7 ods. 10

článok 8 ods. 2

článok 7 ods. 11

–

–

článok 8 ods. 11, 12 a 13

článok 7 ods. 12

článok 8 ods. 14

článok 7a ods. 1

článok 9 ods. 1

článok 7a ods. 2

článok 9 ods. 3

článok 7a ods. 3

článok 9 ods. 4

–

článok 9 ods. 2

–

článok 9 ods. 5, 6 a 7

článok 7a ods. 4 a 5

článok 9 ods. 8 a 9

–

článok 9 ods. 10

článok 7a ods. 6 a 7

článok 9 ods. 11 a 12

článok 7b ods. 1 a 2

článok 10 ods. 1 a 2

–

článok 10 ods. 3 a 4

–

článok 11 ods. 1 a 2

–

článok 11 ods. 3 a 4

článok 8 ods. 1 a 2

článok 11 ods. 5, 6 a 7

článok 8 ods. 3 a 4

–

–

článok 11 ods. 8

článok 8 ods. 5

článok 11 ods. 9

–

článok 11 ods. 10

článok 8 ods. 6

článok 11 ods. 11

článok 8 ods. 7

článok 11 ods. 12

–

článok 12

článok 9

článok 13

článok 9a

článok 14

článok 9b

článok 15

článok 9c

článok 16

článok 10

článok 17

článok 10a

článok 18

článok 11

článok 19

článok 12

článok 20

–

článok 21

–

článok 22 ods. 1

článok 12 ods. 1

článok 22 ods. 2

článok 12 ods. 2 úvodná časť a písm. a) body i) až v)

článok 22 ods. 2 druhý pododsek písm. a) až g)

článok 22 ods. 2 druhý pododsek písm. h)

článok 12 ods. 2 písm. b)

článok 22 ods. 3 tretí pododsek

–

článok 22 ods. 3 tretí pododsek písm. a) a b)

článok 12 ods. 2 písm. b) body i) a ii)

článok 22 ods. 3 tretí pododsek písm. c) a d)

–

článok 22 ods. 3 tretí pododsek písm. e)

–

článok 22 ods. 4 až 9

–

článok 23

–

článok 24

článok 13

článok 32

článok 14 ods. 1

článok 25 ods. 1

–

článok 25 ods. 2

článok 14 ods. 2

článok 25 ods. 5

článok 14 ods. 3

článok 25 ods. 3 prvý pododsek

–

článok 25 ods. 3 druhý pododsek

článok 14 ods. 4

článok 25 ods. 4

–

článok 25 ods. 6

–

článok 26 ods. 1, 2, 3, 4, 5 a 6

článok 14 ods. 5 úvodná časť a písm. a)

článok 26 ods. 7 úvodná časť a písm. a)

článok 14 ods. 5 písm. b), c) a d)

–

–

článok 26 ods. 7 písm. b), c) a d) a druhý pododsek

článok 14 ods. 5 druhý a tretí pododsek

článok 26 ods. 7 tretí a štvrtý pododsek

článok 14 ods. 6 písm. a)

článok 26 ods. 8 písm. a)

článok 14 ods. 6 písm. b)

–

článok 14 ods. 6 písm. c)

článok 26 ods. 8 písm. b)

–

článok 26 ods. 8 písm. c)

článok 14 ods. 6 druhý a tretí pododsek

článok 26 ods. 8 druhý a tretí pododsek

článok 14 ods. 7, 8 a 9

článok 26 ods. 9, 10 a 11

–

článok 26 ods. 12

článok 14 ods. 10 a 11

článok 26 ods. 13 a 14

článok 15 ods. 1 prvý pododsek

článok 27 ods. 1

článok 15 ods. 1 druhý a tretí pododsek

–

–

článok 27 ods. 2, 3 a 4

článok 15 ods. 1 štvrtý pododsek

článok 27 ods. 5

článok 15 ods. 2 a 2a

–

článok 15 ods. 3, 4 a 5 prvý pododsek

článok 27 ods. 6, 7 a 8

článok 15 ods. 5 druhý pododsek

–

článok 15 ods. 6 prvý pododsek

–

článok 15 ods. 6 druhý pododsek

článok 27 ods. 9

článok 15 ods. 7

článok 27 ods. 10

článok 15 ods. 9 prvý pododsek

článok 27 ods. 11

článok 15 ods. 9 druhý pododsek

–

článok 16 ods. 1 a 2

–

–

článok 28 ods. 1, 2, 3 a 5

článok 16 ods. 3

článok 28 ods. 4

článok 17 ods. 1 prvý pododsek

–

článok 17 ods. 1 druhý pododsek

článok 30 ods. 3

článok 17 ods. 2

článok 22 ods. 7

článok 17 ods. 3

–

článok 17 ods. 4

–

článok 17 ods. 5

článok 22 ods. 10

článok 18 ods. 1 úvodná časť

článok 29 ods. 1 úvodná časť

článok 18 ods. 1 písm. a) body i) a ii)

článok 29 ods. 1 písm. a) a b)

–

článok 29 ods. 1 písm. c) a d)

článok 18 ods. 1 písm. b)

článok 29 ods. 2

článok 18 ods. 1 písm. c)

článok 29 ods. 3

–

článok 29 ods. 4

článok 18 ods. 1 písm. d) body i) a ii)

článok 29 ods. 5 písm. a) a b)

–

článok 29 ods. 5 písm. c)

článok 18 ods. 2 písm. a) a b)

článok 29 ods. 6 písm. a) a b)

článok 18 ods. 2 písm. c) a d)

–

–

článok 29 ods. 6 písm. c)

–

článok 29 ods. 7

článok 18 ods. 3

článok 29 ods. 8

článok 19 ods. 1 písm. a)

článok 22 ods. 5 prvý pododsek

článok 19 ods. 1 písm. b)

článok 7 ods. 7 prvý pododsek

článok 19 ods. 1 druhý pododsek

článok 22 ods. 9 druhý pododsek

článok 19 ods. 2

–

článok 20 ods. 1 a 2

článok 30 ods. 1 a 2

–

článok 30 ods. 3, 4 a 5

článok 20 ods. 3, 3a, 3b a 3c

článok 30 ods. 6, 7, 8 a 9

článok 20 ods. 3d

článok 30 ods. 10 prvý pododsek

–

článok 30 ods. 10 druhý pododsek

článok 20 ods. 4, 5, 6 a 7

článok 30 ods. 11, 13, 14 a 15

–

článok 30 ods. 12

–

článok 30 ods. 16

–

článok 30 ods. 17 a 18

článok 21

článok 31 ods. 1

príloha IV poznámka pod čiarou 3

článok 31 ods. 2, 3 a 4

–

článok 31 ods. 5

príloha IV poznámka pod čiarou 3

článok 31 ods. 6 a 7

článok 22 ods. 1 a 2

článok 33 ods. 1 a 2

–

článok 33 ods. 3

článok 23

článok 34

článok 24 ods. 4a, 5 a 6

článok 35 ods. 1, 2 a 3

článok 24 ods. 7, 8, 9, 10 a 12

–

článok 24 ods. 13 a 14

článok 35 ods. 4 a 5

článok 24 ods. 15 úvodná časť

článok 35 ods. 7 úvodná časť

článok 24 ods. 15 písm. a)

–

článok 24 ods. 15 písm. b)

článok 35 ods. 7 písm. a)

–

článok 35 ods. 7 písm. b), c), d), e), f), g) a h)

–

článok 35 ods. 7 druhý pododsek

článok 24 ods. 8

článok 35 ods. 7 tretí pododsek

článok 25

–

článok 26

–

článok 28

článok 36

–

článok 37

článok 27 prvý odsek

článok 38 prvý odsek

článok 27 druhý odsek

–

článok 27 tretí odsek

článok 38 druhý odsek

článok 28 ods. 1 prvý pododsek

článok 36 ods. 1 prvý pododsek

článok 28 ods. 1 druhý pododsek

–

článok 28 ods. 1 tretí a štvrtý pododsek

článok 36 ods. 1 druhý pododsek

článok 28 ods. 2

článok 36 ods. 2

článok 29

článok 39

–

článok 39 druhý odsek

–

článok 39 tretí odsek

článok 30

článok 40

–

príloha I

príloha I

príloha II

príloha II

príloha III

príloha III

príloha IV

príloha IV

–

príloha V

príloha V

príloha VI

–

príloha VI

príloha VII

príloha VII

príloha VIII

príloha VIIa

príloha IX

príloha VIII

príloha X

príloha IX

príloha XI

príloha X

príloha XII

príloha XI

príloha XIII

príloha XII

príloha XIV

príloha XIII

príloha XV

príloha XV

–

–

príloha XVI

–

príloha XVII

---

II Nelegislatívne akty

NARIADENIA

| 20.9.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 231/112 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 231/112

---

VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2023/1792

z 13. septembra 2023,

ktorým sa schvaľuje zmena špecifikácie výrobku na úrovni Únie týkajúca sa chráneného označenia pôvodu alebo chráneného zemepisného označenia [„Ribera del Guadiana“ (CHOP)]

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2019/33 zo 17. októbra 2018, ktorým sa dopĺňa nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013, pokiaľ ide o žiadosti o ochranu označení pôvodu, zemepisných označení a tradičných pojmov v sektore vinohradníctva a vinárstva, námietkové konanie, obmedzenie používania, zmeny špecifikácií výrobkov, zrušenie ochrany a označovanie a obchodnú úpravu (1), a najmä na jeho článok 15 ods. 2,

keďže:

| (1) | Komisia preskúmala žiadosť o schválenie zmeny špecifikácie výrobku na úrovni Únie týkajúcej sa chráneného označenia pôvodu „Ribera del Guadiana“, ktorú zaslalo Španielsko v súlade s článkom 105 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 (2) v spojení s článkom 15 delegovaného nariadenia (EÚ) 2019/33. |
| --- | --- |

(1)

Komisia preskúmala žiadosť o schválenie zmeny špecifikácie výrobku na úrovni Únie týkajúcej sa chráneného označenia pôvodu „Ribera del Guadiana“, ktorú zaslalo Španielsko v súlade s článkom 105 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 (2) v spojení s článkom 15 delegovaného nariadenia (EÚ) 2019/33.

| (2) | V zmysle požiadaviek článku 97 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 Komisia túto žiadosť o schválenie zmeny špecifikácie výrobku na úrovni Únie uverejnila v Úradnom vestníku Európskej únie (3). |
| --- | --- |

(2)

V zmysle požiadaviek článku 97 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 Komisia túto žiadosť o schválenie zmeny špecifikácie výrobku na úrovni Únie uverejnila v Úradnom vestníku Európskej únie (3).

| (3) | Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 98 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 98 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013.

| (4) | Zmena špecifikácie výrobku na úrovni Únie by sa preto v súlade s článkom 99 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 v spojení s článkom 15 ods. 2 delegovaného nariadenia (EÚ) 2019/33 mala schváliť, |
| --- | --- |

(4)

Zmena špecifikácie výrobku na úrovni Únie by sa preto v súlade s článkom 99 nariadenia (EÚ) č. 1308/2013 v spojení s článkom 15 ods. 2 delegovaného nariadenia (EÚ) 2019/33 mala schváliť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Zmena špecifikácie výrobku uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie týkajúca sa názvu „Ribera del Guadiana“ (CHOP) sa schvaľuje.

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli 13. septembra 2023

Za Komisiu

v mene predsedníčky

Janusz WOJCIECHOWSKI

člen Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 9, 11.1.2019, s. 2.

1

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671).

2

(3)  
  Ú. v. EÚ C 215, 19.6.2023, s. 25.

3

---

ROZHODNUTIA

| 20.9.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 231/114 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 231/114

---

ROZHODNUTIE ZÁSTUPCOV VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV (EÚ) 2023/1793

z 15. septembra 2023,

ktorým sa vymenúvajú dvaja sudcovia Všeobecného súdu

ZÁSTUPCOVIA VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 19,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 254 a 255,

keďže:

| (1) | Funkčné obdobie dvadsiatich troch sudcov Všeobecného súdu sa skončilo 31. augusta 2019. |
| --- | --- |

(1)

Funkčné obdobie dvadsiatich troch sudcov Všeobecného súdu sa skončilo 31. augusta 2019.

| (2) | V uvedenej súvislosti bol na funkčné obdobie, ktoré sa končí 31. augusta 2025, navrhnutý za sudcu Všeobecného súdu pán Saulius Lukas KALĖDA. |
| --- | --- |

(2)

V uvedenej súvislosti bol na funkčné obdobie, ktoré sa končí 31. augusta 2025, navrhnutý za sudcu Všeobecného súdu pán Saulius Lukas KALĖDA.

| (3) | Okrem toho je podľa článkov 5 a 7 Protokolu č. 3 o štatúte Súdneho dvora Európskej únie a v dôsledku odstúpenia pána Stena FRIMODTA NIELSENA potrebné vymenovať sudcu Všeobecného súdu na zvyšný čas funkčného obdobia pána Stena FRIMODTA NIELSENA, ktoré trvá do 31. augusta 2028. |
| --- | --- |

(3)

Okrem toho je podľa článkov 5 a 7 Protokolu č. 3 o štatúte Súdneho dvora Európskej únie a v dôsledku odstúpenia pána Stena FRIMODTA NIELSENA potrebné vymenovať sudcu Všeobecného súdu na zvyšný čas funkčného obdobia pána Stena FRIMODTA NIELSENA, ktoré trvá do 31. augusta 2028.

| (4) | Na uvoľnené miesto bola ako kandidátka navrhnutá pani Louise SPANGSBERGOVÁ GRØNFELDTOVÁ. |
| --- | --- |

(4)

Na uvoľnené miesto bola ako kandidátka navrhnutá pani Louise SPANGSBERGOVÁ GRØNFELDTOVÁ.

| (5) | Výbor zriadený podľa článku 255 Zmluvy o fungovaní Európskej únie poskytol stanovisko k vhodnosti uvedených kandidátov vykonávať funkciu sudcu Všeobecného súdu, |
| --- | --- |

(5)

Výbor zriadený podľa článku 255 Zmluvy o fungovaní Európskej únie poskytol stanovisko k vhodnosti uvedených kandidátov vykonávať funkciu sudcu Všeobecného súdu,

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pán Saulius Lukas KALĖDA sa týmto vymenúva za sudcu Všeobecného súdu na obdobie od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia do 31. augusta 2025.

Článok 2

Pani Louise SPANGSBERG GRØNFELDT sa týmto vymenúva za sudkyňu Všeobecného súdu na obdobie od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia do 31. augusta 2028.

Článok 3

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 15. septembra 2023

predseda

M. ALONSO ALONSO

---

| 20.9.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 231/115 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 231/115

---

ROZHODNUTIE RADY (EÚ) 2023/1794

z 18. septembra 2023,

ktorým sa stanovuje pozícia, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať vo Výbore pre vládne obstarávanie o prijatí jeho rokovacieho poriadku na výber predsedu

(Text s významom pre EHP)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 4 prvý pododsek v spojení s jej článkom 218 ods. 9,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Dohoda o vládnom obstarávaní je viacstranná dohoda v rámci Svetovej obchodnej organizácie, ktorej cieľom je vzájomne otvoriť trhy verejného obstarávania medzi jej zmluvnými stranami. Revidované znenie uvedenej dohody nadobudlo platnosť 6. apríla 2014 (ďalej len „revidovaná dohoda“). |
| --- | --- |

(1)

Dohoda o vládnom obstarávaní je viacstranná dohoda v rámci Svetovej obchodnej organizácie, ktorej cieľom je vzájomne otvoriť trhy verejného obstarávania medzi jej zmluvnými stranami. Revidované znenie uvedenej dohody nadobudlo platnosť 6. apríla 2014 (ďalej len „revidovaná dohoda“).

| (2) | Článkom XXI ods. 1 revidovanej dohody sa zriaďuje Výbor pre vládne obstarávanie (ďalej len „výbor“) s cieľom poskytnúť zmluvným stranám možnosť konzultovať o akýchkoľvek záležitostiach týkajúcich sa fungovania revidovanej dohody alebo podpory jej cieľov. |
| --- | --- |

(2)

Článkom XXI ods. 1 revidovanej dohody sa zriaďuje Výbor pre vládne obstarávanie (ďalej len „výbor“) s cieľom poskytnúť zmluvným stranám možnosť konzultovať o akýchkoľvek záležitostiach týkajúcich sa fungovania revidovanej dohody alebo podpory jej cieľov.

| (3) | V článku XXI ods. 1 revidovanej dohody sa stanovuje, že výbor si zvolí svojho predsedu. |
| --- | --- |

(3)

V článku XXI ods. 1 revidovanej dohody sa stanovuje, že výbor si zvolí svojho predsedu.

| (4) | Výbor rozposlal 12. mája 2023 návrh rokovacieho poriadku na výber predsedu. |
| --- | --- |

(4)

Výbor rozposlal 12. mája 2023 návrh rokovacieho poriadku na výber predsedu.

| (5) | Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má v mene Únie zaujať vo výbore, pokiaľ ide o prijatie jeho rokovacieho poriadku, keďže uvedený rokovací poriadok bude pre Úniu záväzný. |
| --- | --- |

(5)

Je vhodné stanoviť pozíciu, ktorá sa má v mene Únie zaujať vo výbore, pokiaľ ide o prijatie jeho rokovacieho poriadku, keďže uvedený rokovací poriadok bude pre Úniu záväzný.

| (6) | S cieľom upraviť fungovanie výboru by sa preto mal prijať návrh rokovacieho poriadku na výber predsedu, ktorý výbor rozposlal 12. mája 2023, |
| --- | --- |

(6)

S cieľom upraviť fungovanie výboru by sa preto mal prijať návrh rokovacieho poriadku na výber predsedu, ktorý výbor rozposlal 12. mája 2023,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Pozícia, ktorá sa má v mene Európskej únie zaujať vo Výbore pre vládne obstarávanie zriadenom Dohodou o vládnom obstarávaní, je podporiť prijatie jeho rokovacieho poriadku na výber predsedu.

Znenie uvedeného rokovacieho poriadku je pripojené k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho prijatia.

V Bruseli 18. septembra 2023

Za Radu

predseda

L. PLANAS PUCHADES

---

Rokovací poriadok na výber predsedu Výboru WTO pre vládne obstarávanie (ďalej len „výbor“)

(1)

Zmluvné strany si každoročne vyberajú predsedu spomedzi svojich zástupcov vo Výbore pre vládne obstarávanie.

(2)

Zmluvné strany sa môžu rozhodnúť predĺžiť funkčné obdobie predsedu na základe pracovného plánu predsedu na nasledujúci rok.

(3)

Kandidát sa vyberie za predsedu na základe schopností, skúseností, dostupnosti a spôsobilosti vykonávať súvisiace povinnosti. Predseda bude vykonávať svoju funkciu osobne.

(4)

Odchádzajúci predseda uskutoční konzultácie s cieľom uľahčiť výber. Ak nie je vo funkcii predseda, zmluvné strany môžu na základe konsenzu vymenovať dočasného predsedu alebo vyzvať zmluvnú stranu, z ktorej pochádzal predchádzajúci predseda, aby uskutočnila takéto konzultácie.

(5)

Kandidáti na pozíciu predsedu pred konzultáciami alebo počas nich dostanú príležitosť predložiť zmluvným stranám návrhy plánov na obdobie predsedníctva výboru.

(6)

Vymenovanie sa uskutoční na prvom pravidelnom zasadnutí výboru v danom roku. Ak sa úrad predsedu uvoľní uprostred roka, zmluvné strany sa usilujú nájsť náhradu čo najkratšom čase.

(7)

Vymenovanie nadobúda účinnosť na konci zasadnutia uvedeného v predchádzajúcom odseku. Ak v tom čase nie je vo funkcii predseda, nadobúda účinnosť okamžite.

(8)

Predseda vykonáva svoju funkciu do konca prvého pravidelného zasadnutia v nasledujúcom kalendárnom roku okrem prípadov, keď predseda už nie je schopný vykonávať funkciu alebo odstúpi skôr.

(9)

Ak zmluvné strany nie sú schopné dosiahnuť konsenzus o výbere predsedu tak, že výbor nemôže splniť svoju povinnosť zasadať aspoň raz ročne, výbor môže na základe konsenzu vymenovať dočasného predsedu spomedzi kandidátov, prípadne môže vyzvať zmluvnú stranu, z ktorej pochádzal predchádzajúci predseda, aby dočasne zabezpečovala zasadnutia výboru dovtedy, kým nebude možné vymenovať predsedu.

(10)

Zmluvné strany sa môžu rozhodnúť doplniť tento rokovací poriadok. Rokovací poriadok sa môže revidovať do piatich rokov od jeho prijatia.

---

| 20.9.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 231/118 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 231/118

---

VYKONÁVACIE ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2023/1795

z 10. júla 2023

podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 o primeranej úrovni ochrany osobných údajov na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA

[oznámené pod číslom C(2023) 4745]

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov) (1), a najmä na jeho článok 45 ods. 3,

keďže:

1.   ÚVOD

ÚVOD

| (1) | V nariadení (EÚ) 2016/679 (2) sa stanovujú pravidlá prenosu osobných údajov od prevádzkovateľov alebo sprostredkovateľov v Únii do tretích krajín a medzinárodným organizáciám, pokiaľ tieto prenosy patria do rozsahu jeho pôsobnosti. Pravidlá upravujúce medzinárodné prenosy údajov sa stanovujú v kapitole V uvedeného nariadenia. Hoci je pre rozmach cezhraničného obchodu a medzinárodnej spolupráce nevyhnutný tok osobných údajov do krajín mimo Európskej únie aj z takýchto krajín, prenosy do tretích krajín alebo medzinárodným organizáciám nesmú ohrozovať zabezpečovanú úroveň ochrany osobných údajov v Únii (3). |
| --- | --- |

(1)

V nariadení (EÚ) 2016/679 (2) sa stanovujú pravidlá prenosu osobných údajov od prevádzkovateľov alebo sprostredkovateľov v Únii do tretích krajín a medzinárodným organizáciám, pokiaľ tieto prenosy patria do rozsahu jeho pôsobnosti. Pravidlá upravujúce medzinárodné prenosy údajov sa stanovujú v kapitole V uvedeného nariadenia. Hoci je pre rozmach cezhraničného obchodu a medzinárodnej spolupráce nevyhnutný tok osobných údajov do krajín mimo Európskej únie aj z takýchto krajín, prenosy do tretích krajín alebo medzinárodným organizáciám nesmú ohrozovať zabezpečovanú úroveň ochrany osobných údajov v Únii (3).

2

3

| (2) | Podľa článku 45 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 môže Komisia prostredníctvom vykonávacieho aktu rozhodnúť, že tretia krajina, územie alebo jeden či viaceré určené sektory v tretej krajine zaručujú primeranú úroveň ochrany. Pod touto podmienkou sa prenosy osobných údajov do tretej krajiny môžu uskutočňovať bez potreby získania ďalšieho povolenia, ako sa stanovuje v článku 45 ods. 1 a v odôvodnení 103 nariadenia (EÚ) 2016/679. |
| --- | --- |

(2)

Podľa článku 45 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 môže Komisia prostredníctvom vykonávacieho aktu rozhodnúť, že tretia krajina, územie alebo jeden či viaceré určené sektory v tretej krajine zaručujú primeranú úroveň ochrany. Pod touto podmienkou sa prenosy osobných údajov do tretej krajiny môžu uskutočňovať bez potreby získania ďalšieho povolenia, ako sa stanovuje v článku 45 ods. 1 a v odôvodnení 103 nariadenia (EÚ) 2016/679.

| (3) | Ako sa uvádza v článku 45 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/679, prijatie rozhodnutia o primeranosti musí vychádzať z komplexnej analýzy právneho poriadku tretej krajiny, pričom sa vzťahuje na pravidlá uplatniteľné na dovozcov údajov, ako aj na obmedzenia a záruky týkajúce sa prístupu k osobným údajom zo strany orgánov verejnej moci. Komisia musí v rámci svojho posúdenia určiť, či predmetná tretia krajina zaručuje úroveň ochrany, ktorá „v zásade zodpovedá“ úrovni zabezpečenej v rámci Únie [odôvodnenie 104 nariadenia (EÚ) 2016/679]. Či ide o tento prípad, sa posúdi na základe právnych predpisov Únie, najmä nariadenia (EÚ) 2016/679, ako aj judikatúry Súdneho dvora Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) (4). |
| --- | --- |

(3)

Ako sa uvádza v článku 45 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/679, prijatie rozhodnutia o primeranosti musí vychádzať z komplexnej analýzy právneho poriadku tretej krajiny, pričom sa vzťahuje na pravidlá uplatniteľné na dovozcov údajov, ako aj na obmedzenia a záruky týkajúce sa prístupu k osobným údajom zo strany orgánov verejnej moci. Komisia musí v rámci svojho posúdenia určiť, či predmetná tretia krajina zaručuje úroveň ochrany, ktorá „v zásade zodpovedá“ úrovni zabezpečenej v rámci Únie [odôvodnenie 104 nariadenia (EÚ) 2016/679]. Či ide o tento prípad, sa posúdi na základe právnych predpisov Únie, najmä nariadenia (EÚ) 2016/679, ako aj judikatúry Súdneho dvora Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) (4).

4

| (4) | Ako objasnil Súdny dvor v rozsudku zo 6. októbra 2015 vo veci C-362/14, Maximillian Schrems/Data Protection Commissioner (5) (ďalej len „Schrems“), nie je potrebné, aby bola zaistená rovnaká úroveň ochrany. Konkrétne prostriedky, ktoré dotknutá tretia krajina využíva na ochranu osobných údajov, sa môžu líšiť od prostriedkov využívaných v Únii, pokiaľ sa v praxi preukáže, že sa nimi účinne zabezpečuje primeraná úroveň ochrany (6). V záujme dosiahnutia štandardu primeranosti teda nie je potrebné, aby pravidlá druhej krajiny do detailu zodpovedali pravidlám Únie. Namiesto toho sa skôr overuje, či príslušný zahraničný systém ako celok zabezpečuje prostredníctvom hmotnoprávnej úpravy práv na súkromie a ich účinného uplatňovania, presadzovania, ako aj dohľadu nad nimi, požadovanú úroveň ochrany (7). Okrem toho podľa uvedeného rozsudku by Komisia pri uplatňovaní tohto štandardu mala predovšetkým posúdiť, či sa v právnom rámci dotknutej tretej krajiny stanovujú pravidlá, ktorých cieľom je obmedzenie zásahov do základných práv osôb, ktorých údaje sú prenesené z Únie, teda zásahov, ktoré by subjekty verejnej moci danej krajiny boli oprávnené uskutočniť v rámci sledovania legitímnych cieľov, akým je napríklad národná bezpečnosť, a či sa v ňom poskytuje účinná právna ochrana pred zásahmi tohto druhu (8). Usmernenie v tomto smere sa poskytuje aj v Referenčnom kritériu primeranosti Európskeho výboru pre ochranu údajov, v ktorom sa tento štandard podrobnejšie objasňuje (9). |
| --- | --- |

(4)

Ako objasnil Súdny dvor v rozsudku zo 6. októbra 2015 vo veci C-362/14, Maximillian Schrems/Data Protection Commissioner (5) (ďalej len „Schrems“), nie je potrebné, aby bola zaistená rovnaká úroveň ochrany. Konkrétne prostriedky, ktoré dotknutá tretia krajina využíva na ochranu osobných údajov, sa môžu líšiť od prostriedkov využívaných v Únii, pokiaľ sa v praxi preukáže, že sa nimi účinne zabezpečuje primeraná úroveň ochrany (6). V záujme dosiahnutia štandardu primeranosti teda nie je potrebné, aby pravidlá druhej krajiny do detailu zodpovedali pravidlám Únie. Namiesto toho sa skôr overuje, či príslušný zahraničný systém ako celok zabezpečuje prostredníctvom hmotnoprávnej úpravy práv na súkromie a ich účinného uplatňovania, presadzovania, ako aj dohľadu nad nimi, požadovanú úroveň ochrany (7). Okrem toho podľa uvedeného rozsudku by Komisia pri uplatňovaní tohto štandardu mala predovšetkým posúdiť, či sa v právnom rámci dotknutej tretej krajiny stanovujú pravidlá, ktorých cieľom je obmedzenie zásahov do základných práv osôb, ktorých údaje sú prenesené z Únie, teda zásahov, ktoré by subjekty verejnej moci danej krajiny boli oprávnené uskutočniť v rámci sledovania legitímnych cieľov, akým je napríklad národná bezpečnosť, a či sa v ňom poskytuje účinná právna ochrana pred zásahmi tohto druhu (8). Usmernenie v tomto smere sa poskytuje aj v Referenčnom kritériu primeranosti Európskeho výboru pre ochranu údajov, v ktorom sa tento štandard podrobnejšie objasňuje (9).

5

6

7

8

9

| (5) | Uplatniteľný štandard, pokiaľ ide o takýto zásah do základných práv na súkromie a ochranu údajov, Súdny dvor podrobnejšie objasnil v rozsudku zo 16. júla 2020 vo veci C-311/18, Data Protection Commissioner/Facebook Ireland Limited a Maximillian Schrems (ďalej len „Schrems II“), ktorým bolo zrušené vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1250 (10) o predchádzajúcom rámci pre transatlantický tok údajov, ktorým bol štít na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (ďalej len „štít na ochranu osobných údajov“). Súdny dvor dospel k záveru, že obmedzenia ochrany osobných údajov, ktoré vyplývajú z vnútroštátnej právnej úpravy Spojených štátov týkajúcej sa prístupu amerických orgánov verejnej moci k údajom prenášaným z Únie do Spojených štátov na účely národnej bezpečnosti a ich používania týmito orgánmi, nie sú vymedzené takým spôsobom, aby zodpovedali požiadavkám, ktoré sú v podstate rovnocenné požiadavkám podľa práva Únie, pokiaľ ide o nevyhnutnosť a primeranosť takýchto zásahov do práva na ochranu údajov (11). Súdny dvor takisto dospel k záveru, že nie je dostupný žiadny opravný prostriedok pred orgánom, ktorý ponúka osobám, ktorých údaje boli prenesené do Spojených štátov, záruky, ktoré sú v podstate rovnocenné so zárukami vyžadovanými podľa článku 47 Charty o práve na účinný prostriedok nápravy (12). |
| --- | --- |

(5)

Uplatniteľný štandard, pokiaľ ide o takýto zásah do základných práv na súkromie a ochranu údajov, Súdny dvor podrobnejšie objasnil v rozsudku zo 16. júla 2020 vo veci C-311/18, Data Protection Commissioner/Facebook Ireland Limited a Maximillian Schrems (ďalej len „Schrems II“), ktorým bolo zrušené vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1250 (10) o predchádzajúcom rámci pre transatlantický tok údajov, ktorým bol štít na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (ďalej len „štít na ochranu osobných údajov“). Súdny dvor dospel k záveru, že obmedzenia ochrany osobných údajov, ktoré vyplývajú z vnútroštátnej právnej úpravy Spojených štátov týkajúcej sa prístupu amerických orgánov verejnej moci k údajom prenášaným z Únie do Spojených štátov na účely národnej bezpečnosti a ich používania týmito orgánmi, nie sú vymedzené takým spôsobom, aby zodpovedali požiadavkám, ktoré sú v podstate rovnocenné požiadavkám podľa práva Únie, pokiaľ ide o nevyhnutnosť a primeranosť takýchto zásahov do práva na ochranu údajov (11). Súdny dvor takisto dospel k záveru, že nie je dostupný žiadny opravný prostriedok pred orgánom, ktorý ponúka osobám, ktorých údaje boli prenesené do Spojených štátov, záruky, ktoré sú v podstate rovnocenné so zárukami vyžadovanými podľa článku 47 Charty o práve na účinný prostriedok nápravy (12).

10

11

12

| (6) | V nadväznosti na rozsudok vo veci Schrems II Komisia začala rozhovory s vládou USA s cieľom dospieť k prípadnému novému rozhodnutiu o primeranosti, ktoré by spĺňalo požiadavky článku 45 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/679 podľa výkladu Súdneho dvora. Na základe týchto rokovaní Spojené štáty prijali 7. októbra 2022 vykonávacie nariadenie č. 14086 „Zlepšovanie záruk v rámci činností signálového spravodajstva USA“ (ďalej len „vykonávacie nariadenie č. 14086“), ktoré je doplnené nariadením o Súde pre preskúmanie dodržiavania ochrany údajov, ktoré vydal generálny prokurátor USA (ďalej len „nariadenie generálneho prokurátora“) (13). Okrem toho bol aktualizovaný rámec vzťahujúci sa na obchodné subjekty spracúvajúce údaje prenášané z Únie podľa tohto rozhodnutia – „rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA“. |
| --- | --- |

(6)

V nadväznosti na rozsudok vo veci Schrems II Komisia začala rozhovory s vládou USA s cieľom dospieť k prípadnému novému rozhodnutiu o primeranosti, ktoré by spĺňalo požiadavky článku 45 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/679 podľa výkladu Súdneho dvora. Na základe týchto rokovaní Spojené štáty prijali 7. októbra 2022 vykonávacie nariadenie č. 14086 „Zlepšovanie záruk v rámci činností signálového spravodajstva USA“ (ďalej len „vykonávacie nariadenie č. 14086“), ktoré je doplnené nariadením o Súde pre preskúmanie dodržiavania ochrany údajov, ktoré vydal generálny prokurátor USA (ďalej len „nariadenie generálneho prokurátora“) (13). Okrem toho bol aktualizovaný rámec vzťahujúci sa na obchodné subjekty spracúvajúce údaje prenášané z Únie podľa tohto rozhodnutia – „rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA“.

13

| (7) | Komisia dôkladne analyzovala právne predpisy a prax v USA vrátane vykonávacieho nariadenia č. 14086 a nariadenia generálneho prokurátora. Na základe zistení uvedených v odôvodneniach 9 – 200 Komisia dospela k záveru, že Spojené štáty zaisťujú primeranú úroveň ochrany osobných údajov prenášaných podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa v Únii (14) organizáciám v Spojených štátoch, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad. |
| --- | --- |

(7)

Komisia dôkladne analyzovala právne predpisy a prax v USA vrátane vykonávacieho nariadenia č. 14086 a nariadenia generálneho prokurátora. Na základe zistení uvedených v odôvodneniach 9 – 200 Komisia dospela k záveru, že Spojené štáty zaisťujú primeranú úroveň ochrany osobných údajov prenášaných podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa v Únii (14) organizáciám v Spojených štátoch, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad.

14

| (8) | Na základe tohto rozhodnutia sa môžu prenosy osobných údajov od prevádzkovateľov a sprostredkovateľov v Únii (15) organizáciám v Spojených štátoch, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad, uskutočňovať bez potreby získania ďalšieho povolenia. Nemá to vplyv na priame uplatňovanie nariadenia (EÚ) 2016/679 na také organizácie, v prípade ktorých sú splnené podmienky týkajúce sa územného rozsahu uvedeného nariadenia stanovené v jeho článku 3. |
| --- | --- |

(8)

Na základe tohto rozhodnutia sa môžu prenosy osobných údajov od prevádzkovateľov a sprostredkovateľov v Únii (15) organizáciám v Spojených štátoch, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad, uskutočňovať bez potreby získania ďalšieho povolenia. Nemá to vplyv na priame uplatňovanie nariadenia (EÚ) 2016/679 na také organizácie, v prípade ktorých sú splnené podmienky týkajúce sa územného rozsahu uvedeného nariadenia stanovené v jeho článku 3.

15

2.   RÁMEC PRE OCHRANU OSOBNÝCH ÚDAJOV MEDZI EÚ A USA

RÁMEC PRE OCHRANU OSOBNÝCH ÚDAJOV MEDZI EÚ A USA

2.1.   Osobná a vecná pôsobnosť

Osobná a vecná pôsobnosť

2.1.1.   
  Organizácie, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad

Organizácie, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad

| (9) | Rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA je založený na systéme osvedčovania, prostredníctvom ktorého sa organizácie v USA zaväzujú dodržiavať súbor zásad ochrany súkromia – „zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA“ vrátane doplnkových zásad (ďalej spoločne len „zásady“), ktoré vydalo ministerstvo obchodu USA (ďalej len „ministerstvo obchodu“) a ktoré sú uvedené v prílohe I k tomuto rozhodnutiu (16). Na to, aby bola organizácia oprávnená na osvedčenie na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, musí podliehať vyšetrovacím právomociam a právomociam presadzovania práva Federálnej obchodnej komisie (ďalej len „FTC“) alebo ministerstva dopravy USA (ďalej len „ministerstvo dopravy“) (17). Zásady sa uplatňujú ihneď po osvedčení. Ako sa podrobnejšie vysvetľuje v odôvodneniach 48 – 52, organizácie zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sú povinné každoročne opätovne osvedčiť svoje dodržiavanie zásad (18). |
| --- | --- |

(9)

Rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA je založený na systéme osvedčovania, prostredníctvom ktorého sa organizácie v USA zaväzujú dodržiavať súbor zásad ochrany súkromia – „zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA“ vrátane doplnkových zásad (ďalej spoločne len „zásady“), ktoré vydalo ministerstvo obchodu USA (ďalej len „ministerstvo obchodu“) a ktoré sú uvedené v prílohe I k tomuto rozhodnutiu (16). Na to, aby bola organizácia oprávnená na osvedčenie na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, musí podliehať vyšetrovacím právomociam a právomociam presadzovania práva Federálnej obchodnej komisie (ďalej len „FTC“) alebo ministerstva dopravy USA (ďalej len „ministerstvo dopravy“) (17). Zásady sa uplatňujú ihneď po osvedčení. Ako sa podrobnejšie vysvetľuje v odôvodneniach 48 – 52, organizácie zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sú povinné každoročne opätovne osvedčiť svoje dodržiavanie zásad (18).

16

17

18

2.1.2.   
  Vymedzenie pojmov osobné údaje, prevádzkovateľ a „zástupca“

Vymedzenie pojmov osobné údaje, prevádzkovateľ a „zástupca“

| (10) | Ochrana, ktorú poskytuje rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, sa vzťahuje na všetky osobné údaje prenášané z Únie organizáciám v USA, ktoré ministerstvu obchodu osvedčili svoje dodržiavanie zásad, s výnimkou údajov, ktoré sa získavajú na účely uverejnenia v tlači, vysielania rozhlasom alebo televíziou alebo na účely iných foriem zverejňovania publicistického materiálu a informácií v už uverejnenom materiáli rozšírenom z mediálnych archívov (19). Takéto informácie preto nemožno prenášať na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. |
| --- | --- |

(10)

Ochrana, ktorú poskytuje rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, sa vzťahuje na všetky osobné údaje prenášané z Únie organizáciám v USA, ktoré ministerstvu obchodu osvedčili svoje dodržiavanie zásad, s výnimkou údajov, ktoré sa získavajú na účely uverejnenia v tlači, vysielania rozhlasom alebo televíziou alebo na účely iných foriem zverejňovania publicistického materiálu a informácií v už uverejnenom materiáli rozšírenom z mediálnych archívov (19). Takéto informácie preto nemožno prenášať na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

19

| (11) | V zásadách sa osobné údaje/osobné informácie vymedzujú rovnakým spôsobom ako v nariadení (EÚ) 2016/679, t. j. ako „údaje o identifikovanej alebo identifikovateľnej fyzickej osobe patriace do rozsahu pôsobnosti všeobecného nariadenia o ochrane údajov, ktoré získava organizácia v Spojených štátoch z EÚ a ktoré sú zaznamenané v akejkoľvek forme“ (20). V súlade s tým zahŕňajú aj pseudonymizované (alebo „kľúčom kódované“) výskumné údaje (vrátane prípadov, keď sa kľúč nesprístupňuje získavajúcej organizácii v USA) (21). Podobne sa pojem spracúvanie vymedzuje ako „akákoľvek operácia alebo súbor operácií s osobnými údajmi, napríklad získavanie, zaznamenávanie, usporadúvanie, uchovávanie, prepracúvanie alebo zmena, vyhľadávanie, prehliadanie, využívanie, sprístupňovanie alebo poskytovanie a vymazanie alebo likvidácia, bez ohľadu na to, či sa vykonávajú automatizovanými alebo neautomatizovanými prostriedkami“ (22). |
| --- | --- |

(11)

V zásadách sa osobné údaje/osobné informácie vymedzujú rovnakým spôsobom ako v nariadení (EÚ) 2016/679, t. j. ako „údaje o identifikovanej alebo identifikovateľnej fyzickej osobe patriace do rozsahu pôsobnosti všeobecného nariadenia o ochrane údajov, ktoré získava organizácia v Spojených štátoch z EÚ a ktoré sú zaznamenané v akejkoľvek forme“ (20). V súlade s tým zahŕňajú aj pseudonymizované (alebo „kľúčom kódované“) výskumné údaje (vrátane prípadov, keď sa kľúč nesprístupňuje získavajúcej organizácii v USA) (21). Podobne sa pojem spracúvanie vymedzuje ako „akákoľvek operácia alebo súbor operácií s osobnými údajmi, napríklad získavanie, zaznamenávanie, usporadúvanie, uchovávanie, prepracúvanie alebo zmena, vyhľadávanie, prehliadanie, využívanie, sprístupňovanie alebo poskytovanie a vymazanie alebo likvidácia, bez ohľadu na to, či sa vykonávajú automatizovanými alebo neautomatizovanými prostriedkami“ (22).

20

21

22

| (12) | Rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa vzťahuje na organizácie v USA, ktoré spĺňajú podmienky ako prevádzkovatelia (t. j. ako osoby alebo organizácie, ktoré samy alebo spoločne s inými určujú účely a prostriedky spracúvania osobných údajov) (23) alebo ako sprostredkovatelia (t. j. ako zástupcovia konajúci v mene prevádzkovateľa) (24). Sprostredkovatelia v USA sa musia zmluvne zaviazať, že budú konať len na pokyny prevádzkovateľa z EÚ a pomáhať mu pri odpovedaní fyzickým osobám, ktoré si uplatnia svoje práva v zmysle zásad (25). Okrem toho v prípade subsprostredkovania spracúvania musí sprostredkovateľ uzavrieť so subsprostredkovateľom zmluvu, ktorou sa zaručí rovnaká úroveň ochrany, akú poskytujú zásady, a musí prijať opatrenia na zabezpečenie jej riadneho vykonávania (26). |
| --- | --- |

(12)

Rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa vzťahuje na organizácie v USA, ktoré spĺňajú podmienky ako prevádzkovatelia (t. j. ako osoby alebo organizácie, ktoré samy alebo spoločne s inými určujú účely a prostriedky spracúvania osobných údajov) (23) alebo ako sprostredkovatelia (t. j. ako zástupcovia konajúci v mene prevádzkovateľa) (24). Sprostredkovatelia v USA sa musia zmluvne zaviazať, že budú konať len na pokyny prevádzkovateľa z EÚ a pomáhať mu pri odpovedaní fyzickým osobám, ktoré si uplatnia svoje práva v zmysle zásad (25). Okrem toho v prípade subsprostredkovania spracúvania musí sprostredkovateľ uzavrieť so subsprostredkovateľom zmluvu, ktorou sa zaručí rovnaká úroveň ochrany, akú poskytujú zásady, a musí prijať opatrenia na zabezpečenie jej riadneho vykonávania (26).

23

24

25

26

2.2.   Zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA

Zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA

2.2.1.   
  Obmedzenie účelu a možnosť voľby

Obmedzenie účelu a možnosť voľby

| (13) | Osobné údaje by sa mali spracúvať zákonným a spravodlivým spôsobom. Mali by sa spracúvať na konkrétny účel a následne by sa mali používať, len pokiaľ to nie je nezlučiteľné s daným účelom spracúvania. |
| --- | --- |

(13)

Osobné údaje by sa mali spracúvať zákonným a spravodlivým spôsobom. Mali by sa spracúvať na konkrétny účel a následne by sa mali používať, len pokiaľ to nie je nezlučiteľné s daným účelom spracúvania.

| (14) | Podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa to zabezpečuje prostredníctvom rôznych zásad. Po prvé podľa zásady integrity údajov a obmedzenia účelu, podobne ako podľa článku 5 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2016/679, organizácia nesmie spracúvať osobné údaje spôsobom, ktorý nie je zlučiteľný s účelom, na ktorý boli pôvodne získané alebo následne schválené dotknutou osobou (27). |
| --- | --- |

(14)

Podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa to zabezpečuje prostredníctvom rôznych zásad. Po prvé podľa zásady integrity údajov a obmedzenia účelu, podobne ako podľa článku 5 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 2016/679, organizácia nesmie spracúvať osobné údaje spôsobom, ktorý nie je zlučiteľný s účelom, na ktorý boli pôvodne získané alebo následne schválené dotknutou osobou (27).

zásady integrity údajov a obmedzenia účelu

27

| (15) | Po druhé, než organizácia použije osobné údaje na nový (zmenený) účel, ktorý sa od pôvodného účelu podstatne odlišuje, ale je s ním naďalej v súlade, alebo než ich sprístupní tretej strane, v súlade so zásadou možnosti voľby (28) musí dotknutým osobám poskytnúť možnosť namietať (vyjadriť nesúhlas) prostredníctvom jasného, zreteľného a ľahko dostupného mechanizmu. Je dôležité poznamenať, že táto zásada nenahrádza výslovný zákaz nezlučiteľného spracovania (29). |
| --- | --- |

(15)

Po druhé, než organizácia použije osobné údaje na nový (zmenený) účel, ktorý sa od pôvodného účelu podstatne odlišuje, ale je s ním naďalej v súlade, alebo než ich sprístupní tretej strane, v súlade so zásadou možnosti voľby (28) musí dotknutým osobám poskytnúť možnosť namietať (vyjadriť nesúhlas) prostredníctvom jasného, zreteľného a ľahko dostupného mechanizmu. Je dôležité poznamenať, že táto zásada nenahrádza výslovný zákaz nezlučiteľného spracovania (29).

zásadou možnosti voľby

28

29

2.2.2.   
  Spracúvanie osobitných kategórií osobných údajov

Spracúvanie osobitných kategórií osobných údajov

| (16) | Na spracúvanie „osobitných kategórií“ údajov by sa mali vzťahovať osobitné záruky. |
| --- | --- |

(16)

Na spracúvanie „osobitných kategórií“ údajov by sa mali vzťahovať osobitné záruky.

| (17) | V súlade so zásadou možnosti voľby sa osobitné záruky vzťahujú na spracúvanie „citlivých informácií“, t. j. osobných údajov týkajúcich sa liečebnej starostlivosti alebo zdravotného stavu, rasového alebo etnického pôvodu, politických názorov, náboženskej viery alebo svetonázoru, členstva v odborových zväzoch, informácií o sexuálnom živote fyzickej osoby alebo akýchkoľvek iných informácií získaných od tretej strany, ktoré táto tretia strana označila za citlivé a s ktorými zaobchádza ako s citlivými (30). To znamená, že organizácie, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad, budú so všetkými údajmi, ktoré sa podľa právnych predpisov Únie o ochrane údajov považujú za citlivé (vrátane údajov o sexuálnej orientácii, genetických údajov a biometrických údajov), zaobchádzať podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA ako s citlivými údajmi. |
| --- | --- |

(17)

V súlade so zásadou možnosti voľby sa osobitné záruky vzťahujú na spracúvanie „citlivých informácií“, t. j. osobných údajov týkajúcich sa liečebnej starostlivosti alebo zdravotného stavu, rasového alebo etnického pôvodu, politických názorov, náboženskej viery alebo svetonázoru, členstva v odborových zväzoch, informácií o sexuálnom živote fyzickej osoby alebo akýchkoľvek iných informácií získaných od tretej strany, ktoré táto tretia strana označila za citlivé a s ktorými zaobchádza ako s citlivými (30). To znamená, že organizácie, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad, budú so všetkými údajmi, ktoré sa podľa právnych predpisov Únie o ochrane údajov považujú za citlivé (vrátane údajov o sexuálnej orientácii, genetických údajov a biometrických údajov), zaobchádzať podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA ako s citlivými údajmi.

zásadou možnosti voľby

30

| (18) | Vo všeobecnosti musia organizácie od fyzických osôb získať potvrdzujúci výslovný súhlas (t. j. vyjadrenie súhlasu), ak sa citlivé informácie majú využiť na iný účel než ten, na ktorý boli pôvodne získané alebo následne schválené fyzickou osobou (prostredníctvom vyjadrenia súhlasu), alebo ak sa majú sprístupniť tretím stranám (31). |
| --- | --- |

(18)

Vo všeobecnosti musia organizácie od fyzických osôb získať potvrdzujúci výslovný súhlas (t. j. vyjadrenie súhlasu), ak sa citlivé informácie majú využiť na iný účel než ten, na ktorý boli pôvodne získané alebo následne schválené fyzickou osobou (prostredníctvom vyjadrenia súhlasu), alebo ak sa majú sprístupniť tretím stranám (31).

31

| (19) | Takýto súhlas nie je nutné získať za obmedzených okolností, ktoré sú podobné porovnateľným výnimkám stanoveným v právnych predpisoch Únie o ochrane údajov, napr. ak je spracúvanie citlivých údajov v životne dôležitom záujme osoby, je potrebné na uplatnenie právnych nárokov alebo je nevyhnutné na účely poskytnutia zdravotnej starostlivosti alebo stanovenia diagnózy (32). |
| --- | --- |

(19)

Takýto súhlas nie je nutné získať za obmedzených okolností, ktoré sú podobné porovnateľným výnimkám stanoveným v právnych predpisoch Únie o ochrane údajov, napr. ak je spracúvanie citlivých údajov v životne dôležitom záujme osoby, je potrebné na uplatnenie právnych nárokov alebo je nevyhnutné na účely poskytnutia zdravotnej starostlivosti alebo stanovenia diagnózy (32).

32

2.2.3.   
  Presnosť, minimalizácia a bezpečnosť údajov

Presnosť, minimalizácia a bezpečnosť údajov

| (20) | Údaje by mali byť presné a v prípade potreby by sa mali aktualizovať. Mali by byť aj primerané, relevantné a nie nadmerné vzhľadom na účely, na ktoré sa spracúvajú, a v zásade by sa nemali uchovávať dlhšie, ako je nevyhnutné na účely, na ktoré sa osobné údaje spracúvajú. |
| --- | --- |

(20)

Údaje by mali byť presné a v prípade potreby by sa mali aktualizovať. Mali by byť aj primerané, relevantné a nie nadmerné vzhľadom na účely, na ktoré sa spracúvajú, a v zásade by sa nemali uchovávať dlhšie, ako je nevyhnutné na účely, na ktoré sa osobné údaje spracúvajú.

| (21) | Podľa zásady integrity údajov a obmedzenia účelu (33) musia byť osobné údaje obmedzené na to, čo je relevantné na účely spracovania. Okrem toho musia organizácie v rozsahu nevyhnutnom na účely spracovania prijať primerané opatrenia, aby zaistili spoľahlivosť osobných údajov na zamýšľaný účel, ich presnosť, úplnosť a aktuálnosť. |
| --- | --- |

(21)

Podľa zásady integrity údajov a obmedzenia účelu (33) musia byť osobné údaje obmedzené na to, čo je relevantné na účely spracovania. Okrem toho musia organizácie v rozsahu nevyhnutnom na účely spracovania prijať primerané opatrenia, aby zaistili spoľahlivosť osobných údajov na zamýšľaný účel, ich presnosť, úplnosť a aktuálnosť.

zásady integrity údajov a obmedzenia účelu

33

| (22) | Navyše možno osobné informácie uchovávať vo forme, ktorou sa fyzická osoba identifikuje alebo ktorá ju robí identifikovateľnou (a teda vo forme osobných údajov) (34), len pokiaľ to slúži na účely, na ktoré boli pôvodne získané alebo následne schválené fyzickou osobou podľa zásady možnosti voľby. Táto povinnosť organizáciám nebráni v tom, aby pokračovali v spracúvaní osobných informácií dlhší čas, ale len počas obdobia a v rozsahu, v akom takéto spracúvanie odôvodnene slúži na jeden z týchto osobitných účelov, ktoré sú podobné porovnateľným výnimkám stanoveným v právnych predpisoch Únie o ochrane údajov: archivácia, žurnalistika, literatúra a umenie, vedecký a historický výskum a štatistická analýza (35). Ak sa osobné údaje uchovávajú na jeden z týchto účelov, ich spracúvanie podlieha zárukám stanoveným v zásadách (36). |
| --- | --- |

(22)

Navyše možno osobné informácie uchovávať vo forme, ktorou sa fyzická osoba identifikuje alebo ktorá ju robí identifikovateľnou (a teda vo forme osobných údajov) (34), len pokiaľ to slúži na účely, na ktoré boli pôvodne získané alebo následne schválené fyzickou osobou podľa zásady možnosti voľby. Táto povinnosť organizáciám nebráni v tom, aby pokračovali v spracúvaní osobných informácií dlhší čas, ale len počas obdobia a v rozsahu, v akom takéto spracúvanie odôvodnene slúži na jeden z týchto osobitných účelov, ktoré sú podobné porovnateľným výnimkám stanoveným v právnych predpisoch Únie o ochrane údajov: archivácia, žurnalistika, literatúra a umenie, vedecký a historický výskum a štatistická analýza (35). Ak sa osobné údaje uchovávajú na jeden z týchto účelov, ich spracúvanie podlieha zárukám stanoveným v zásadách (36).

34

zásady možnosti voľby

35

36

| (23) | Osobné údaje by sa mali spracúvať spôsobom, ktorým sa zaistí ich bezpečnosť vrátane ochrany pred neoprávneným alebo nezákonným spracúvaním a náhodnou stratou, zničením alebo poškodením. Na tento účel by prevádzkovatelia a sprostredkovatelia mali prijať vhodné technické alebo organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov pred možnými hrozbami. Tieto opatrenia by sa mali posúdiť s prihliadnutím na najmodernejšie postupy, súvisiace náklady a povahu, rozsah, súvislosti a účel spracúvania, ako aj na riziká, ktoré predstavujú pre práva jednotlivcov. |
| --- | --- |

(23)

Osobné údaje by sa mali spracúvať spôsobom, ktorým sa zaistí ich bezpečnosť vrátane ochrany pred neoprávneným alebo nezákonným spracúvaním a náhodnou stratou, zničením alebo poškodením. Na tento účel by prevádzkovatelia a sprostredkovatelia mali prijať vhodné technické alebo organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov pred možnými hrozbami. Tieto opatrenia by sa mali posúdiť s prihliadnutím na najmodernejšie postupy, súvisiace náklady a povahu, rozsah, súvislosti a účel spracúvania, ako aj na riziká, ktoré predstavujú pre práva jednotlivcov.

| (24) | Na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa to zabezpečuje prostredníctvom zásady bezpečnosti, podľa ktorej sa podobne ako v článku 32 nariadenia (EÚ) 2016/679 vyžaduje, aby sa prijali primerané a vhodné bezpečnostné opatrenia s prihliadnutím na riziká spojené so spracúvaním a s povahou údajov (37). |
| --- | --- |

(24)

Na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa to zabezpečuje prostredníctvom zásady bezpečnosti, podľa ktorej sa podobne ako v článku 32 nariadenia (EÚ) 2016/679 vyžaduje, aby sa prijali primerané a vhodné bezpečnostné opatrenia s prihliadnutím na riziká spojené so spracúvaním a s povahou údajov (37).

zásady bezpečnosti

37

2.2.4.   
  Transparentnosť

Transparentnosť

| (25) | Dotknuté osoby by mali byť informované o hlavných znakoch spracúvania ich osobných údajov. |
| --- | --- |

(25)

Dotknuté osoby by mali byť informované o hlavných znakoch spracúvania ich osobných údajov.

| (26) | To sa zabezpečuje prostredníctvom zásady oznámenia (38), podľa ktorej sa podobne ako v prípade požiadaviek na transparentnosť podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 vyžaduje, aby organizácie informovali dotknuté osoby okrem iného o i) zapojení organizácie do rámca pre ochranu osobných údajov; ii) druhu získavaných údajov; iii) účele spracúvania; iv) druhu alebo totožnosti tretích strán, ktorým sa môžu osobné údaje sprístupniť, a účeloch sprístupňovania osobných údajov; v) ich individuálnych právach; vi) spôsobe, ako možno organizáciu kontaktovať, a o vii) dostupných možnostiach dosiahnutia nápravy. |
| --- | --- |

(26)

To sa zabezpečuje prostredníctvom zásady oznámenia (38), podľa ktorej sa podobne ako v prípade požiadaviek na transparentnosť podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 vyžaduje, aby organizácie informovali dotknuté osoby okrem iného o i) zapojení organizácie do rámca pre ochranu osobných údajov; ii) druhu získavaných údajov; iii) účele spracúvania; iv) druhu alebo totožnosti tretích strán, ktorým sa môžu osobné údaje sprístupniť, a účeloch sprístupňovania osobných údajov; v) ich individuálnych právach; vi) spôsobe, ako možno organizáciu kontaktovať, a o vii) dostupných možnostiach dosiahnutia nápravy.

zásady oznámenia

38

| (27) | Toto oznámenie musí byť poskytnuté v jasnom a zrozumiteľnom jazyku vtedy, keď sa od fyzických osôb po prvýkrát požaduje poskytnutie osobných údajov, alebo čo možno najskôr po tom, ale v každom prípade pred tým, ako sú dané údaje použité na podstatne odlišný (ale zlučiteľný) účel než ten, na ktorý boli získané, alebo pred tým, ako sú sprístupnené tretej strane (39). |
| --- | --- |

(27)

Toto oznámenie musí byť poskytnuté v jasnom a zrozumiteľnom jazyku vtedy, keď sa od fyzických osôb po prvýkrát požaduje poskytnutie osobných údajov, alebo čo možno najskôr po tom, ale v každom prípade pred tým, ako sú dané údaje použité na podstatne odlišný (ale zlučiteľný) účel než ten, na ktorý boli získané, alebo pred tým, ako sú sprístupnené tretej strane (39).

39

| (28) | Okrem toho musia organizácie zverejniť svoje podmienky ochrany súkromia zohľadňujúce zásady (alebo v prípade údajov o ľudských zdrojoch poskytnúť dotknutým fyzickým osobám jednoduchý prístup) a uviesť odkazy na webové sídlo ministerstva obchodu (s ďalšími podrobnosťami o osvedčovaní, právach dotknutých osôb a dostupných mechanizmoch nápravy), zoznam organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov (ďalej len „zoznam zapojených organizácií“) a webové sídlo vhodného poskytovateľa alternatívneho riešenia sporov (40). |
| --- | --- |

(28)

Okrem toho musia organizácie zverejniť svoje podmienky ochrany súkromia zohľadňujúce zásady (alebo v prípade údajov o ľudských zdrojoch poskytnúť dotknutým fyzickým osobám jednoduchý prístup) a uviesť odkazy na webové sídlo ministerstva obchodu (s ďalšími podrobnosťami o osvedčovaní, právach dotknutých osôb a dostupných mechanizmoch nápravy), zoznam organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov (ďalej len „zoznam zapojených organizácií“) a webové sídlo vhodného poskytovateľa alternatívneho riešenia sporov (40).

40

2.2.5.   
  Individuálne práva

Individuálne práva

| (29) | Dotknuté osoby by mali mať určité práva, ktoré možno uplatniť voči prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi, najmä právo na prístup k údajom, právo namietať proti spracúvaniu a právo na opravu a vymazanie údajov. |
| --- | --- |

(29)

Dotknuté osoby by mali mať určité práva, ktoré možno uplatniť voči prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi, najmä právo na prístup k údajom, právo namietať proti spracúvaniu a právo na opravu a vymazanie údajov.

| (30) | Tieto práva fyzickým osobám zabezpečuje zásada prístupu (41) podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Dotknuté osoby majú predovšetkým právo získať od organizácie potvrdenie o tom, či spracúva osobné údaje, ktoré sa ich týkajú, právo získať od nej dané údaje a právo získať informácie o účele spracúvania, kategóriách spracúvaných osobných údajov a príjemcoch (kategóriách príjemcov), ktorým sa údaje sprístupňujú (42), a to bez nutnosti odôvodniť svoju žiadosť. Organizácie sú povinné odpovedať na žiadosti o prístup v primeranej lehote (43). Organizácia môže primerane obmedziť počet prípadov, v ktorých sa v rámci určitého časového obdobia vyhovie žiadostiam určitej fyzickej osoby o prístup, a môže si účtovať poplatok, ktorý nie je neprimerane vysoký, napríklad v prípade zjavne neprimeraných žiadostí o prístup, najmä z dôvodu ich opakujúceho sa charakteru (44). |
| --- | --- |

(30)

Tieto práva fyzickým osobám zabezpečuje zásada prístupu (41) podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Dotknuté osoby majú predovšetkým právo získať od organizácie potvrdenie o tom, či spracúva osobné údaje, ktoré sa ich týkajú, právo získať od nej dané údaje a právo získať informácie o účele spracúvania, kategóriách spracúvaných osobných údajov a príjemcoch (kategóriách príjemcov), ktorým sa údaje sprístupňujú (42), a to bez nutnosti odôvodniť svoju žiadosť. Organizácie sú povinné odpovedať na žiadosti o prístup v primeranej lehote (43). Organizácia môže primerane obmedziť počet prípadov, v ktorých sa v rámci určitého časového obdobia vyhovie žiadostiam určitej fyzickej osoby o prístup, a môže si účtovať poplatok, ktorý nie je neprimerane vysoký, napríklad v prípade zjavne neprimeraných žiadostí o prístup, najmä z dôvodu ich opakujúceho sa charakteru (44).

zásada prístupu

41

42

43

44

| (31) | Právo na prístup možno obmedziť len za výnimočných okolností podobných tým, ktoré sú stanovené v právnych predpisoch Únie o ochrane údajov, najmä ak by boli porušené legitímne práva iných osôb, ak by zaťaženie alebo náklady spojené s poskytnutím prístupu boli neúmerné rizikám pre súkromie jednotlivca za daných okolností (hoci náklady a zaťaženie nie sú kontrolnými faktormi pri určovaní toho, či je poskytnutie prístupu primerané), pokiaľ je pravdepodobné, že predmetné sprístupnenie je v rozpore s ochranou dôležitých protikladných verejných záujmov, ako je napríklad národná bezpečnosť alebo obrana, ak informácie obsahujú dôverné obchodné informácie alebo ak sa informácie spracúvajú výlučne na výskumné alebo štatistické účely (45). Akékoľvek odopretie alebo obmedzenie práva musí byť nevyhnutné a riadne odôvodnené, pričom organizácia nesie bremeno preukazovania, že tieto požiadavky sú splnené (46). Pri tomto posúdení musí organizácia osobitne zohľadniť záujmy príslušnej fyzickej osoby (47). Ak sa dané informácie dajú oddeliť od iných údajov podliehajúcich obmedzeniu, organizácia musí chránené informácie odčleniť a sprístupniť zvyšné informácie (48). |
| --- | --- |

(31)

Právo na prístup možno obmedziť len za výnimočných okolností podobných tým, ktoré sú stanovené v právnych predpisoch Únie o ochrane údajov, najmä ak by boli porušené legitímne práva iných osôb, ak by zaťaženie alebo náklady spojené s poskytnutím prístupu boli neúmerné rizikám pre súkromie jednotlivca za daných okolností (hoci náklady a zaťaženie nie sú kontrolnými faktormi pri určovaní toho, či je poskytnutie prístupu primerané), pokiaľ je pravdepodobné, že predmetné sprístupnenie je v rozpore s ochranou dôležitých protikladných verejných záujmov, ako je napríklad národná bezpečnosť alebo obrana, ak informácie obsahujú dôverné obchodné informácie alebo ak sa informácie spracúvajú výlučne na výskumné alebo štatistické účely (45). Akékoľvek odopretie alebo obmedzenie práva musí byť nevyhnutné a riadne odôvodnené, pričom organizácia nesie bremeno preukazovania, že tieto požiadavky sú splnené (46). Pri tomto posúdení musí organizácia osobitne zohľadniť záujmy príslušnej fyzickej osoby (47). Ak sa dané informácie dajú oddeliť od iných údajov podliehajúcich obmedzeniu, organizácia musí chránené informácie odčleniť a sprístupniť zvyšné informácie (48).

45

46

47

48

| (32) | Dotknuté osoby majú okrem toho právo na opravu alebo zmenu nesprávnych údajov a na vymazanie údajov, ktoré boli spracované v rozpore so zásadami (49). Okrem toho, ako je vysvetlené v odôvodnení 15, fyzické osoby majú právo namietať proti spracúvaniu svojich údajov/vyjadriť nesúhlas s ich spracúvaním na účely, ktoré sú podstatne odlišné (ale zlučiteľné) od účelov, na ktoré boli údaje získané, a právo namietať proti sprístupneniu svojich údajov tretím stranám/vyjadriť nesúhlas s takýmto sprístupnením. Ak sa osobné údaje používajú na účely priameho marketingu, fyzické osoby majú všeobecné právo kedykoľvek vyjadriť nesúhlas so spracovaním (50). |
| --- | --- |

(32)

Dotknuté osoby majú okrem toho právo na opravu alebo zmenu nesprávnych údajov a na vymazanie údajov, ktoré boli spracované v rozpore so zásadami (49). Okrem toho, ako je vysvetlené v odôvodnení 15, fyzické osoby majú právo namietať proti spracúvaniu svojich údajov/vyjadriť nesúhlas s ich spracúvaním na účely, ktoré sú podstatne odlišné (ale zlučiteľné) od účelov, na ktoré boli údaje získané, a právo namietať proti sprístupneniu svojich údajov tretím stranám/vyjadriť nesúhlas s takýmto sprístupnením. Ak sa osobné údaje používajú na účely priameho marketingu, fyzické osoby majú všeobecné právo kedykoľvek vyjadriť nesúhlas so spracovaním (50).

49

50

| (33) | V zásadách sa osobitne nerieši otázka rozhodnutí s vplyvom na dotknutú osobu výlučne na základne automatizovaného spracúvania osobných údajov. Pokiaľ ide o osobné údaje získané v Únii, každé rozhodnutie založené na automatizovanom spracúvaní však zvyčajne prijme prevádzkovateľ v Únii (ktorý má priamy vzťah s príslušnou dotknutou osobou), a preto sa naň vzťahuje nariadenie (EÚ) 2016/679 (51). To zahŕňa situácie prenosu, v ktorých spracúvanie vykonáva zahraničný (napríklad americký) hospodársky subjekt konajúci ako zástupca (sprostredkovateľ) v mene prevádzkovateľa v Únii (alebo ako subsprostredkovateľ konajúci v mene sprostredkovateľa v Únii, ktorý dostal údaje od prevádzkovateľa z Únie, ktorý ich získal), ktorý na tomto základe následne prijme rozhodnutie. |
| --- | --- |

(33)

V zásadách sa osobitne nerieši otázka rozhodnutí s vplyvom na dotknutú osobu výlučne na základne automatizovaného spracúvania osobných údajov. Pokiaľ ide o osobné údaje získané v Únii, každé rozhodnutie založené na automatizovanom spracúvaní však zvyčajne prijme prevádzkovateľ v Únii (ktorý má priamy vzťah s príslušnou dotknutou osobou), a preto sa naň vzťahuje nariadenie (EÚ) 2016/679 (51). To zahŕňa situácie prenosu, v ktorých spracúvanie vykonáva zahraničný (napríklad americký) hospodársky subjekt konajúci ako zástupca (sprostredkovateľ) v mene prevádzkovateľa v Únii (alebo ako subsprostredkovateľ konajúci v mene sprostredkovateľa v Únii, ktorý dostal údaje od prevádzkovateľa z Únie, ktorý ich získal), ktorý na tomto základe následne prijme rozhodnutie.

51

| (34) | Bolo to potvrdené v štúdii, ktorú Komisia zadala v roku 2018 v kontexte druhého každoročného preskúmania fungovania štítu na ochranu osobných údajov (52), v ktorej sa dospelo k záveru, že v tom čase neexistovali žiadne dôkazy, ktoré by naznačovali, že automatizované rozhodovanie zvyčajne vykonávajú organizácie zapojené do štítu na ochranu osobných údajov na základe osobných údajov prenášaných v rámci štítu na ochranu osobných údajov. |
| --- | --- |

(34)

Bolo to potvrdené v štúdii, ktorú Komisia zadala v roku 2018 v kontexte druhého každoročného preskúmania fungovania štítu na ochranu osobných údajov (52), v ktorej sa dospelo k záveru, že v tom čase neexistovali žiadne dôkazy, ktoré by naznačovali, že automatizované rozhodovanie zvyčajne vykonávajú organizácie zapojené do štítu na ochranu osobných údajov na základe osobných údajov prenášaných v rámci štítu na ochranu osobných údajov.

52

| (35) | V každom prípade v oblastiach, v ktorých sa spoločnosti s najväčšou pravdepodobnosťou uchyľujú k automatizovanému spracovaniu osobných údajov v záujme prijatia rozhodnutí, ktoré sa dotýkajú danej fyzickej osoby (napríklad poskytovanie úverov, ponuky hypoték, zamestnanie, bývanie a poistenie), sa v právnych predpisoch USA poskytujú osobitné ochranné prvky pred nepriaznivými rozhodnutiami (53). V týchto zákonoch sa obvykle stanovuje, že fyzické osoby majú právo byť informované o osobitných dôvodoch, na základe ktorých sa rozhodnutie (napríklad zamietnutie úveru) prijalo, právo namietať proti neúplným alebo nepresným informáciám (ako aj proti opieraniu sa o nezákonné faktory) a právo dožadovať sa nápravy. Pokiaľ ide o oblasť spotrebiteľských úverov, zákon o náležitom podávaní informácií o úverovej schopnosti (Fair Credit Reporting Act – FCRA) a zákon o rovnakých úverových príležitostiach (Equal Credit Opportunity Act – ECOA) obsahujú záruky, ktoré spotrebiteľom poskytujú určitú formu práva na vysvetlenie a práva napadnúť rozhodnutie. Tieto zákony sú relevantné v širokej škále oblastí vrátane poskytovania úverov, zamestnania, bývania a poistenia. Okrem toho určité antidiskriminačné zákony, ako napríklad hlava VII zákona o občianskych právach (Civil Rights Act) a zákon o spravodlivom bývaní (Fair Housing Act), poskytujú fyzickým osobám ochranu v súvislosti s modelmi používanými pri automatizovanom rozhodovaní, ktoré by mohli viesť k diskriminácii na základe určitých charakteristík, a stanovuje sa v nich právo fyzických osôb napadnúť takéto rozhodnutia vrátane automatizovaných rozhodnutí. Pokiaľ ide o zdravotné informácie, na základe pravidla ochrany súkromia začleneného v zákone o prenosnosti a zúčtovateľnosti zdravotného poistenia (Health Insurance Portability and Accountability Act – HIPAA) vznikajú určité práva, ktoré sú podobné právam stanoveným v nariadení (EÚ) 2016/679, pokiaľ ide o prístup k osobným zdravotným informáciám. Ďalej sa v usmerneniach orgánov USA vyžaduje, aby poskytovatelia zdravotnej starostlivosti získavali informácie, ktoré im umožnia informovať fyzické osoby o automatizovaných systémoch rozhodovania používaných v zdravotníctve (54). |
| --- | --- |

(35)

V každom prípade v oblastiach, v ktorých sa spoločnosti s najväčšou pravdepodobnosťou uchyľujú k automatizovanému spracovaniu osobných údajov v záujme prijatia rozhodnutí, ktoré sa dotýkajú danej fyzickej osoby (napríklad poskytovanie úverov, ponuky hypoték, zamestnanie, bývanie a poistenie), sa v právnych predpisoch USA poskytujú osobitné ochranné prvky pred nepriaznivými rozhodnutiami (53). V týchto zákonoch sa obvykle stanovuje, že fyzické osoby majú právo byť informované o osobitných dôvodoch, na základe ktorých sa rozhodnutie (napríklad zamietnutie úveru) prijalo, právo namietať proti neúplným alebo nepresným informáciám (ako aj proti opieraniu sa o nezákonné faktory) a právo dožadovať sa nápravy. Pokiaľ ide o oblasť spotrebiteľských úverov, zákon o náležitom podávaní informácií o úverovej schopnosti (Fair Credit Reporting Act – FCRA) a zákon o rovnakých úverových príležitostiach (Equal Credit Opportunity Act – ECOA) obsahujú záruky, ktoré spotrebiteľom poskytujú určitú formu práva na vysvetlenie a práva napadnúť rozhodnutie. Tieto zákony sú relevantné v širokej škále oblastí vrátane poskytovania úverov, zamestnania, bývania a poistenia. Okrem toho určité antidiskriminačné zákony, ako napríklad hlava VII zákona o občianskych právach (Civil Rights Act) a zákon o spravodlivom bývaní (Fair Housing Act), poskytujú fyzickým osobám ochranu v súvislosti s modelmi používanými pri automatizovanom rozhodovaní, ktoré by mohli viesť k diskriminácii na základe určitých charakteristík, a stanovuje sa v nich právo fyzických osôb napadnúť takéto rozhodnutia vrátane automatizovaných rozhodnutí. Pokiaľ ide o zdravotné informácie, na základe pravidla ochrany súkromia začleneného v zákone o prenosnosti a zúčtovateľnosti zdravotného poistenia (Health Insurance Portability and Accountability Act – HIPAA) vznikajú určité práva, ktoré sú podobné právam stanoveným v nariadení (EÚ) 2016/679, pokiaľ ide o prístup k osobným zdravotným informáciám. Ďalej sa v usmerneniach orgánov USA vyžaduje, aby poskytovatelia zdravotnej starostlivosti získavali informácie, ktoré im umožnia informovať fyzické osoby o automatizovaných systémoch rozhodovania používaných v zdravotníctve (54).

53

Fair Credit Reporting Act

Equal Credit Opportunity Act

Civil Rights Act

Fair Housing Act

Health Insurance Portability and Accountability Act

54

| (36) | Tieto pravidlá preto poskytujú ochranu podobnú ochrane stanovenej v právnych predpisoch Únie o ochrane údajov v nepravdepodobnej situácii, v ktorej by automatizované rozhodnutia prijímala samotná organizácia zapojená do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. |
| --- | --- |

(36)

Tieto pravidlá preto poskytujú ochranu podobnú ochrane stanovenej v právnych predpisoch Únie o ochrane údajov v nepravdepodobnej situácii, v ktorej by automatizované rozhodnutia prijímala samotná organizácia zapojená do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

2.2.6.   
  Obmedzenia týkajúce sa následných prenosov

Obmedzenia týkajúce sa následných prenosov

| (37) | Úroveň ochrany osobných údajov prenášaných z Únie organizáciám v USA nesmie byť oslabená ďalším prenosom takýchto údajov príjemcovi v Spojených štátoch alebo inej tretej krajine. |
| --- | --- |

(37)

Úroveň ochrany osobných údajov prenášaných z Únie organizáciám v USA nesmie byť oslabená ďalším prenosom takýchto údajov príjemcovi v Spojených štátoch alebo inej tretej krajine.

| (38) | Podľa zásady zodpovednosti za následný prenos (55) sa uplatňujú osobitné pravidlá v prípade tzv. následných prenosov, t. j. prenosov osobných údajov od organizácie zapojenej do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi, ktorý je treťou stranou, bez ohľadu na to, či sa tento prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ nachádza v Spojených štátoch, alebo v tretej krajine mimo Spojených štátov (a Únie). Akýkoľvek následný prenos sa môže uskutočniť len i) na obmedzené a konkrétne účely; ii) na základe zmluvy medzi organizáciou zapojenou do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a treťou stranou (56) (alebo porovnateľnej dohody v rámci skupiny podnikov (57)) a iii) iba v prípade, že v danej zmluve sa od tretej strany vyžaduje poskytovanie rovnakej úrovne ochrany, ako je ochrana zaručená zásadami. |
| --- | --- |

(38)

Podľa zásady zodpovednosti za následný prenos (55) sa uplatňujú osobitné pravidlá v prípade tzv. následných prenosov, t. j. prenosov osobných údajov od organizácie zapojenej do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi, ktorý je treťou stranou, bez ohľadu na to, či sa tento prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ nachádza v Spojených štátoch, alebo v tretej krajine mimo Spojených štátov (a Únie). Akýkoľvek následný prenos sa môže uskutočniť len i) na obmedzené a konkrétne účely; ii) na základe zmluvy medzi organizáciou zapojenou do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a treťou stranou (56) (alebo porovnateľnej dohody v rámci skupiny podnikov (57)) a iii) iba v prípade, že v danej zmluve sa od tretej strany vyžaduje poskytovanie rovnakej úrovne ochrany, ako je ochrana zaručená zásadami.

zásady zodpovednosti za následný prenos

55

56

57

| (39) | Táto povinnosť poskytnúť rovnakú úroveň ochrany, akú zaručujú zásady, v spojení so zásadou integrity údajov a obmedzenia účelu konkrétne znamená, že tretia strana môže spracúvať osobné informácie, ktoré jej boli prenesené, len na účely, ktoré nie sú nezlučiteľné s účelmi, na ktoré boli získané alebo následne schválené fyzickou osobou (v súlade so zásadou možnosti voľby). |
| --- | --- |

(39)

Táto povinnosť poskytnúť rovnakú úroveň ochrany, akú zaručujú zásady, v spojení so zásadou integrity údajov a obmedzenia účelu konkrétne znamená, že tretia strana môže spracúvať osobné informácie, ktoré jej boli prenesené, len na účely, ktoré nie sú nezlučiteľné s účelmi, na ktoré boli získané alebo následne schválené fyzickou osobou (v súlade so zásadou možnosti voľby).

zásadou integrity údajov a obmedzenia účelu

zásadou možnosti voľby

| (40) | Zásada zodpovednosti za následný prenos by sa zároveň mala chápať v spojení so zásadou oznámenia a v prípade následného prenosu prevádzkovateľovi, ktorý je treťou stranou (58), so zásadou možnosti voľby, podľa ktorých musia byť dotknuté osoby informované (okrem iného) o type/totožnosti každého príjemcu, ktorý je treťou stranou, účele následného prenosu a o ponúkanej možnosti voľby a môžu namietať (vyjadriť nesúhlas) alebo, v prípade citlivých údajov, musia poskytnúť „potvrdzujúci výslovný súhlas“ (vyjadrenie súhlasu) s následným prenosom. |
| --- | --- |

(40)

Zásada zodpovednosti za následný prenos by sa zároveň mala chápať v spojení so zásadou oznámenia a v prípade následného prenosu prevádzkovateľovi, ktorý je treťou stranou (58), so zásadou možnosti voľby, podľa ktorých musia byť dotknuté osoby informované (okrem iného) o type/totožnosti každého príjemcu, ktorý je treťou stranou, účele následného prenosu a o ponúkanej možnosti voľby a môžu namietať (vyjadriť nesúhlas) alebo, v prípade citlivých údajov, musia poskytnúť „potvrdzujúci výslovný súhlas“ (vyjadrenie súhlasu) s následným prenosom.

Zásada zodpovednosti za následný prenos

zásadou oznámenia

58

zásadou možnosti voľby

| (41) | Povinnosť poskytnúť rovnakú úroveň ochrany, aká sa vyžaduje v zásadách, sa vzťahuje na všetky tretie strany zapojené do spracovania takto prenášaných údajov bez ohľadu na to, kde sa nachádzajú (v USA alebo inej tretej krajine), ako aj v prípade, keď samotný pôvodný príjemca, ktorý je treťou stranou, vykoná prenos týchto údajov inému príjemcovi – tretej strane, napríklad na účely subsprostredkovania spracúvania. |
| --- | --- |

(41)

Povinnosť poskytnúť rovnakú úroveň ochrany, aká sa vyžaduje v zásadách, sa vzťahuje na všetky tretie strany zapojené do spracovania takto prenášaných údajov bez ohľadu na to, kde sa nachádzajú (v USA alebo inej tretej krajine), ako aj v prípade, keď samotný pôvodný príjemca, ktorý je treťou stranou, vykoná prenos týchto údajov inému príjemcovi – tretej strane, napríklad na účely subsprostredkovania spracúvania.

| (42) | Vo všetkých prípadoch musí byť v zmluve s príjemcom, ktorý je treťou stranou, stanovené, že ak daný príjemca prijme rozhodnutie, že túto povinnosť viac nedokáže plniť, oznámi to organizácii zapojenej do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Spracovanie treťou stranou sa pri takomto rozhodnutí musí ukončiť, prípadne sa musia prijať iné odôvodnené a primerané kroky s cieľom napraviť túto situáciu (59). |
| --- | --- |

(42)

Vo všetkých prípadoch musí byť v zmluve s príjemcom, ktorý je treťou stranou, stanovené, že ak daný príjemca prijme rozhodnutie, že túto povinnosť viac nedokáže plniť, oznámi to organizácii zapojenej do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Spracovanie treťou stranou sa pri takomto rozhodnutí musí ukončiť, prípadne sa musia prijať iné odôvodnené a primerané kroky s cieľom napraviť túto situáciu (59).

59

| (43) | V prípade následného prenosu zástupcovi (t. j. sprostredkovateľovi), ktorý je treťou stranou, sa uplatňujú ďalšie ochranné opatrenia. Organizácia v USA musí v takom prípade zabezpečiť, aby zástupca konal len na základe jej pokynov, a prijať odôvodnené a primerané kroky i) s cieľom zaistiť, aby zástupca účinne spracúval osobné informácie prenášané spôsobom, ktorý je v súlade s povinnosťami organizácie v zmysle zásad, a ii) s cieľom zastaviť a na základe oznámenia napraviť nepovolené spracovanie (60). Ministerstvo obchodu môže od organizácie požadovať, aby poskytla zhrnutie alebo reprezentatívnu kópiu ustanovení o ochrane súkromia obsiahnutých v zmluve (61). V prípade vzniku problémov s dodržiavaním predpisov v (sub)spracovateľskom reťazci bude zodpovednosť v zásade niesť organizácia konajúca ako prevádzkovateľ osobných údajov, ako sa uvádza v zásade nápravy, presadzovania a zodpovednosti, s výnimkou prípadu, keď preukáže, že nie je zodpovedná za okolnosť, ktorá viedla k vzniku škody (62). |
| --- | --- |

(43)

V prípade následného prenosu zástupcovi (t. j. sprostredkovateľovi), ktorý je treťou stranou, sa uplatňujú ďalšie ochranné opatrenia. Organizácia v USA musí v takom prípade zabezpečiť, aby zástupca konal len na základe jej pokynov, a prijať odôvodnené a primerané kroky i) s cieľom zaistiť, aby zástupca účinne spracúval osobné informácie prenášané spôsobom, ktorý je v súlade s povinnosťami organizácie v zmysle zásad, a ii) s cieľom zastaviť a na základe oznámenia napraviť nepovolené spracovanie (60). Ministerstvo obchodu môže od organizácie požadovať, aby poskytla zhrnutie alebo reprezentatívnu kópiu ustanovení o ochrane súkromia obsiahnutých v zmluve (61). V prípade vzniku problémov s dodržiavaním predpisov v (sub)spracovateľskom reťazci bude zodpovednosť v zásade niesť organizácia konajúca ako prevádzkovateľ osobných údajov, ako sa uvádza v zásade nápravy, presadzovania a zodpovednosti, s výnimkou prípadu, keď preukáže, že nie je zodpovedná za okolnosť, ktorá viedla k vzniku škody (62).

60

61

zásade nápravy, presadzovania a zodpovednosti

62

2.2.7.   
  Zodpovednosť

Zodpovednosť

| (44) | Podľa zásady zodpovednosti sa od subjektov, ktoré spracúvajú údaje, vyžaduje, aby zaviedli vhodné technické a organizačné opatrenia v záujme účinného dodržiavania svojich povinností v oblasti ochrany údajov a aby vedeli takéto dodržiavanie preukázať, najmä príslušnému dozornému orgánu. |
| --- | --- |

(44)

Podľa zásady zodpovednosti sa od subjektov, ktoré spracúvajú údaje, vyžaduje, aby zaviedli vhodné technické a organizačné opatrenia v záujme účinného dodržiavania svojich povinností v oblasti ochrany údajov a aby vedeli takéto dodržiavanie preukázať, najmä príslušnému dozornému orgánu.

| (45) | Keď sa organizácia dobrovoľne rozhodne predložiť osvedčenie (63) na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, účinné dodržiavanie zásad sa pre ňu stáva povinným a vymáhateľným. Podľa zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti (64) musia organizácie zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA poskytnúť účinné mechanizmy na zabezpečenie dodržiavania zásad. Organizácie musia zároveň prijať opatrenia na overenie (65), či sú ich podmienky ochrany súkromia v súlade so zásadami a či sa skutočne dodržiavajú. Môžu to vykonať buď prostredníctvom systému samoposúdenia, ktorý musí zahŕňať interné postupy na zabezpečenie odbornej prípravy zamestnancov zameranej na uplatňovanie podmienok ochrany súkromia organizácie a pravidelného preskúmania ich dodržiavania objektívnym spôsobom, alebo prostredníctvom externých posúdení dodržiavania zásad, ktorých metódy môžu zahŕňať audit, náhodné kontroly či využívanie technologických nástrojov. |
| --- | --- |

(45)

Keď sa organizácia dobrovoľne rozhodne predložiť osvedčenie (63) na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, účinné dodržiavanie zásad sa pre ňu stáva povinným a vymáhateľným. Podľa zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti (64) musia organizácie zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA poskytnúť účinné mechanizmy na zabezpečenie dodržiavania zásad. Organizácie musia zároveň prijať opatrenia na overenie (65), či sú ich podmienky ochrany súkromia v súlade so zásadami a či sa skutočne dodržiavajú. Môžu to vykonať buď prostredníctvom systému samoposúdenia, ktorý musí zahŕňať interné postupy na zabezpečenie odbornej prípravy zamestnancov zameranej na uplatňovanie podmienok ochrany súkromia organizácie a pravidelného preskúmania ich dodržiavania objektívnym spôsobom, alebo prostredníctvom externých posúdení dodržiavania zásad, ktorých metódy môžu zahŕňať audit, náhodné kontroly či využívanie technologických nástrojov.

63

zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti

64

65

| (46) | Organizácie musia navyše uchovávať záznamy o vykonávaní svojich postupov rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a na požiadanie ich sprístupniť nezávislému orgánu pre riešenie sporov alebo príslušnému orgánu presadzovania práva v súvislosti s vyšetrovaním alebo so sťažnosťou týkajúcou sa nedodržiavania zásad (66). |
| --- | --- |

(46)

Organizácie musia navyše uchovávať záznamy o vykonávaní svojich postupov rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a na požiadanie ich sprístupniť nezávislému orgánu pre riešenie sporov alebo príslušnému orgánu presadzovania práva v súvislosti s vyšetrovaním alebo so sťažnosťou týkajúcou sa nedodržiavania zásad (66).

66

2.3.   Správa, dohľad a presadzovanie

Správa, dohľad a presadzovanie

| (47) | Rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA bude spravovať a monitorovať ministerstvo obchodu. V rámci sa stanovujú mechanizmy dohľadu a presadzovania s cieľom overiť a zabezpečiť dodržiavanie zásad zo strany organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a zaistiť riešenie všetkých prípadov nedodržiavania zásad. Tieto mechanizmy sú vymedzené v zásadách (príloha I) a v záväzkoch, ktoré prijalo ministerstvo obchodu (príloha III), FTC (príloha IV) a ministerstvo dopravy (príloha V). |
| --- | --- |

(47)

Rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA bude spravovať a monitorovať ministerstvo obchodu. V rámci sa stanovujú mechanizmy dohľadu a presadzovania s cieľom overiť a zabezpečiť dodržiavanie zásad zo strany organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a zaistiť riešenie všetkých prípadov nedodržiavania zásad. Tieto mechanizmy sú vymedzené v zásadách (príloha I) a v záväzkoch, ktoré prijalo ministerstvo obchodu (príloha III), FTC (príloha IV) a ministerstvo dopravy (príloha V).

2.3.1.   
  Opätovné osvedčovanie

Opätovné osvedčovanie

| (48) | Na účely osvedčenia na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (alebo na účely každoročného opätovného osvedčenia) sa od organizácií vyžaduje, aby verejne vyhlásili svoj záväzok dodržiavať zásady, sprístupnili svoje podmienky ochrany súkromia a v plnej miere ich vykonávali (67). Organizácie musia v rámci svojej žiadosti o (opätovné) osvedčenie predložiť ministerstvu obchodu určité informácie, a to okrem iného názov príslušnej organizácie, opis účelov, na ktoré bude organizácia spracúvať osobné údaje, informácie o osobných údajoch, na ktoré sa osvedčenie bude vzťahovať, ako aj o zvolenej metóde overovania, príslušnom nezávislom mechanizme nápravy a zákonom zriadenom orgáne, ktorý má právomoc presadzovať dodržiavanie zásad (68). |
| --- | --- |

(48)

Na účely osvedčenia na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (alebo na účely každoročného opätovného osvedčenia) sa od organizácií vyžaduje, aby verejne vyhlásili svoj záväzok dodržiavať zásady, sprístupnili svoje podmienky ochrany súkromia a v plnej miere ich vykonávali (67). Organizácie musia v rámci svojej žiadosti o (opätovné) osvedčenie predložiť ministerstvu obchodu určité informácie, a to okrem iného názov príslušnej organizácie, opis účelov, na ktoré bude organizácia spracúvať osobné údaje, informácie o osobných údajoch, na ktoré sa osvedčenie bude vzťahovať, ako aj o zvolenej metóde overovania, príslušnom nezávislom mechanizme nápravy a zákonom zriadenom orgáne, ktorý má právomoc presadzovať dodržiavanie zásad (68).

67

68

| (49) | Organizácie môžu získavať osobné údaje na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA odo dňa, keď ich ministerstvo obchodu zaradí do zoznamu zapojených organizácií. Aby sa zabezpečila právna istota a zabránilo sa „nepravdivým tvrdeniam“, organizácie podstupujúce proces osvedčenia po prvýkrát nesmú verejne odkazovať na svoje dodržiavanie zásad skôr, než ministerstvo obchodu vydá rozhodnutie o úplnosti predloženého osvedčenia a danú organizáciu doplní do zoznamu zapojených organizácií (69). Ak takéto organizácie chcú zotrvať v rámci pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, aby mohli získavať osobné údaje z Únie, musia každoročne opätovne osvedčovať svoje zapojenie doň. Keď organizácia z akéhokoľvek dôvodu opustí rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, musí odstrániť všetky vyhlásenia naznačujúce, že daná organizácia je do tohto rámca naďalej zapojená (70). |
| --- | --- |

(49)

Organizácie môžu získavať osobné údaje na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA odo dňa, keď ich ministerstvo obchodu zaradí do zoznamu zapojených organizácií. Aby sa zabezpečila právna istota a zabránilo sa „nepravdivým tvrdeniam“, organizácie podstupujúce proces osvedčenia po prvýkrát nesmú verejne odkazovať na svoje dodržiavanie zásad skôr, než ministerstvo obchodu vydá rozhodnutie o úplnosti predloženého osvedčenia a danú organizáciu doplní do zoznamu zapojených organizácií (69). Ak takéto organizácie chcú zotrvať v rámci pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, aby mohli získavať osobné údaje z Únie, musia každoročne opätovne osvedčovať svoje zapojenie doň. Keď organizácia z akéhokoľvek dôvodu opustí rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, musí odstrániť všetky vyhlásenia naznačujúce, že daná organizácia je do tohto rámca naďalej zapojená (70).

69

70

| (50) | Ako sa uvádza v záväzkoch stanovených v prílohe III, ministerstvo obchodu overí, či organizácie spĺňajú všetky požiadavky na osvedčovanie a či majú zavedené (zverejnené) podmienky ochrany súkromia obsahujúce informácie požadované podľa zásady oznámenia (71). Na základe skúseností s procesom (opätovného) osvedčovania v rámci štítu na ochranu osobných údajov bude ministerstvo obchodu vykonávať viaceré kontroly vrátane overovania, či podmienky organizácií v oblasti ochrany súkromia obsahujú hypertextový odkaz na správny formulár sťažnosti na webovom sídle príslušného mechanizmu riešenia sporov, a v prípadoch, keď predložené osvedčenie zahŕňa viacero subjektov a dcérskych spoločností jednej organizácie, či podmienky každého z týchto subjektov v oblasti ochrany súkromia spĺňajú požiadavky na osvedčovanie a či sú dotknutým osobám ľahko dostupné (72). Okrem toho bude ministerstvo obchodu v prípade potreby vykonávať krížové kontroly s FTC a ministerstvom dopravy s cieľom overiť, či organizácie podliehajú orgánu dohľadu určenému v predloženom (opätovnom) osvedčení, a bude spolupracovať s orgánmi pre alternatívne riešenie sporov s cieľom overiť, či sú organizácie zaregistrované v nezávislom mechanizme nápravy uvedenom v predloženom (opätovnom) osvedčení (73). |
| --- | --- |

(50)

Ako sa uvádza v záväzkoch stanovených v prílohe III, ministerstvo obchodu overí, či organizácie spĺňajú všetky požiadavky na osvedčovanie a či majú zavedené (zverejnené) podmienky ochrany súkromia obsahujúce informácie požadované podľa zásady oznámenia (71). Na základe skúseností s procesom (opätovného) osvedčovania v rámci štítu na ochranu osobných údajov bude ministerstvo obchodu vykonávať viaceré kontroly vrátane overovania, či podmienky organizácií v oblasti ochrany súkromia obsahujú hypertextový odkaz na správny formulár sťažnosti na webovom sídle príslušného mechanizmu riešenia sporov, a v prípadoch, keď predložené osvedčenie zahŕňa viacero subjektov a dcérskych spoločností jednej organizácie, či podmienky každého z týchto subjektov v oblasti ochrany súkromia spĺňajú požiadavky na osvedčovanie a či sú dotknutým osobám ľahko dostupné (72). Okrem toho bude ministerstvo obchodu v prípade potreby vykonávať krížové kontroly s FTC a ministerstvom dopravy s cieľom overiť, či organizácie podliehajú orgánu dohľadu určenému v predloženom (opätovnom) osvedčení, a bude spolupracovať s orgánmi pre alternatívne riešenie sporov s cieľom overiť, či sú organizácie zaregistrované v nezávislom mechanizme nápravy uvedenom v predloženom (opätovnom) osvedčení (73).

zásady oznámenia

71

72

73

| (51) | Ministerstvo obchodu bude organizácie informovať, že na dokončenie (opätovného) osvedčenia musia vyriešiť všetky problémy zistené počas preskúmania. Ak organizácia neodpovie v lehote stanovenej ministerstvom obchodu (napríklad pri opätovnom osvedčení sa očakáva dokončenie procesu do 45 dní) (74) alebo ak sa jej z iných dôvodov nepodarí dokončiť proces osvedčenia, bude sa to považovať za upustenie od predloženej žiadosti. V takom prípade môže FTC alebo ministerstvo dopravy v súvislosti s akýmikoľvek nepravdivými vyhláseniami o zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA alebo o jeho dodržiavaní prijať opatrenia presadzovania práva (75). |
| --- | --- |

(51)

Ministerstvo obchodu bude organizácie informovať, že na dokončenie (opätovného) osvedčenia musia vyriešiť všetky problémy zistené počas preskúmania. Ak organizácia neodpovie v lehote stanovenej ministerstvom obchodu (napríklad pri opätovnom osvedčení sa očakáva dokončenie procesu do 45 dní) (74) alebo ak sa jej z iných dôvodov nepodarí dokončiť proces osvedčenia, bude sa to považovať za upustenie od predloženej žiadosti. V takom prípade môže FTC alebo ministerstvo dopravy v súvislosti s akýmikoľvek nepravdivými vyhláseniami o zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA alebo o jeho dodržiavaní prijať opatrenia presadzovania práva (75).

74

75

| (52) | V záujme riadneho uplatňovania rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA musia zainteresované strany, napríklad dotknuté osoby, vývozcovia údajov a vnútroštátne orgány pre ochranu osobných údajov, byť schopné určiť tie organizácie, ktoré dodržiavajú zásady. S cieľom zaistiť túto transparentnosť v „mieste vstupu“ sa ministerstvo obchodu zaviazalo viesť a sprístupňovať verejnosti zoznam organizácií, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad a ktoré patria do právomoci prinajmenšom jedného z orgánov presadzovania práva uvedených v prílohách IV a V k tomuto rozhodnutiu (76). Ministerstvo obchodu bude tento zoznam aktualizovať na základe predložených informácií o každoročnom opätovnom osvedčení organizácie a vždy, keď organizácia odstúpi od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA alebo je z neho vyradená. Okrem toho s cieľom zaručiť transparentnosť aj v „mieste výstupu“ bude ministerstvo obchodu viesť a sprístupňovať verejnosti záznamy o organizáciách, ktoré boli zo zoznamu vyradené, pričom v každom prípade uvedie dôvod vyradenia (77). Napokon poskytne hypertextový odkaz na webovú stránku FTC venovanú rámcu pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, na ktorej sa budú uvádzať opatrenia presadzovania práva, ktoré FTC na základe rámca prijala (78). |
| --- | --- |

(52)

V záujme riadneho uplatňovania rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA musia zainteresované strany, napríklad dotknuté osoby, vývozcovia údajov a vnútroštátne orgány pre ochranu osobných údajov, byť schopné určiť tie organizácie, ktoré dodržiavajú zásady. S cieľom zaistiť túto transparentnosť v „mieste vstupu“ sa ministerstvo obchodu zaviazalo viesť a sprístupňovať verejnosti zoznam organizácií, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad a ktoré patria do právomoci prinajmenšom jedného z orgánov presadzovania práva uvedených v prílohách IV a V k tomuto rozhodnutiu (76). Ministerstvo obchodu bude tento zoznam aktualizovať na základe predložených informácií o každoročnom opätovnom osvedčení organizácie a vždy, keď organizácia odstúpi od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA alebo je z neho vyradená. Okrem toho s cieľom zaručiť transparentnosť aj v „mieste výstupu“ bude ministerstvo obchodu viesť a sprístupňovať verejnosti záznamy o organizáciách, ktoré boli zo zoznamu vyradené, pričom v každom prípade uvedie dôvod vyradenia (77). Napokon poskytne hypertextový odkaz na webovú stránku FTC venovanú rámcu pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, na ktorej sa budú uvádzať opatrenia presadzovania práva, ktoré FTC na základe rámca prijala (78).

76

77

78

2.3.2.   
  Monitorovanie dodržiavania zásad

Monitorovanie dodržiavania zásad

| (53) | Ministerstvo obchodu bude prostredníctvom rôznych mechanizmov priebežne monitorovať účinné dodržiavanie zásad organizáciami zapojenými do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (79). Konkrétne bude vykonávať „kontroly na mieste“ v náhodne vybraných organizáciách, ako aj ad hoc kontroly na mieste v konkrétnych organizáciách v prípade, že sa zistia potenciálne problémy s dodržiavaním zásad (napr. ak ich ministerstvu obchodu nahlásia tretie strany), s cieľom overiť, i) či je k dispozícii kontaktné miesto na vybavovanie sťažností a žiadostí dotknutých osôb a či na takéto sťažnosti a žiadosti reaguje; ii) či sú podmienky organizácie v oblasti ochrany súkromia ľahko dostupné na webovom sídle organizácie, ako aj prostredníctvom hypertextového odkazu na webovom sídle ministerstva obchodu; iii) či podmienky organizácie v oblasti ochrany súkromia naďalej spĺňajú požiadavky na osvedčovanie a iv) či je nezávislý mechanizmus riešenia sporov, ktorý si organizácia vybrala, dostupný na riešenie sťažností (80). |
| --- | --- |

(53)

Ministerstvo obchodu bude prostredníctvom rôznych mechanizmov priebežne monitorovať účinné dodržiavanie zásad organizáciami zapojenými do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (79). Konkrétne bude vykonávať „kontroly na mieste“ v náhodne vybraných organizáciách, ako aj ad hoc kontroly na mieste v konkrétnych organizáciách v prípade, že sa zistia potenciálne problémy s dodržiavaním zásad (napr. ak ich ministerstvu obchodu nahlásia tretie strany), s cieľom overiť, i) či je k dispozícii kontaktné miesto na vybavovanie sťažností a žiadostí dotknutých osôb a či na takéto sťažnosti a žiadosti reaguje; ii) či sú podmienky organizácie v oblasti ochrany súkromia ľahko dostupné na webovom sídle organizácie, ako aj prostredníctvom hypertextového odkazu na webovom sídle ministerstva obchodu; iii) či podmienky organizácie v oblasti ochrany súkromia naďalej spĺňajú požiadavky na osvedčovanie a iv) či je nezávislý mechanizmus riešenia sporov, ktorý si organizácia vybrala, dostupný na riešenie sťažností (80).

79

ad hoc

80

| (54) | Ak existujú dôveryhodné dôkazy o tom, že si organizácia neplní záväzky podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (vrátane prípadov, keď ministerstvo obchodu dostane sťažnosti alebo keď organizácia uspokojivo neodpovie na otázky ministerstva obchodu), ministerstvo obchodu bude od organizácie vyžadovať, aby vyplnila a predložila podrobný dotazník (81). Organizácia, ktorá tento dotazník uspokojivo a včas nevyplní, bude postúpená príslušnému orgánu (FTC alebo ministerstvu dopravy) na účely prípadných opatrení presadzovania práva (82). V rámci svojich činností monitorovania dodržiavania zásad v rámci štítu na ochranu osobných údajov ministerstvo obchodu pravidelne vykonávalo kontroly na mieste uvedené v odôvodnení 53 a nepretržite monitorovalo verejné reportáže, vďaka čomu mohlo identifikovať problémy s dodržiavaním zásad, zaoberať sa nimi a vyriešiť ich (83). Organizácie, ktoré trvalo nedodržiavajú zásady, budú vyradené zo zoznamu zapojených organizácií a budú musieť vrátiť alebo vymazať osobné údaje, ktoré na základe rámca získali (84). |
| --- | --- |

(54)

Ak existujú dôveryhodné dôkazy o tom, že si organizácia neplní záväzky podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (vrátane prípadov, keď ministerstvo obchodu dostane sťažnosti alebo keď organizácia uspokojivo neodpovie na otázky ministerstva obchodu), ministerstvo obchodu bude od organizácie vyžadovať, aby vyplnila a predložila podrobný dotazník (81). Organizácia, ktorá tento dotazník uspokojivo a včas nevyplní, bude postúpená príslušnému orgánu (FTC alebo ministerstvu dopravy) na účely prípadných opatrení presadzovania práva (82). V rámci svojich činností monitorovania dodržiavania zásad v rámci štítu na ochranu osobných údajov ministerstvo obchodu pravidelne vykonávalo kontroly na mieste uvedené v odôvodnení 53 a nepretržite monitorovalo verejné reportáže, vďaka čomu mohlo identifikovať problémy s dodržiavaním zásad, zaoberať sa nimi a vyriešiť ich (83). Organizácie, ktoré trvalo nedodržiavajú zásady, budú vyradené zo zoznamu zapojených organizácií a budú musieť vrátiť alebo vymazať osobné údaje, ktoré na základe rámca získali (84).

81

82

83

84

| (55) | V ostatných prípadoch vyradenia, napríklad v prípade dobrovoľného odstúpenia od rámca alebo nepredloženia opätovného osvedčenia, organizácia buď musí údaje vymazať, resp. vrátiť, alebo si ich môže ponechať pod podmienkou, že ministerstvu obchodu každoročne potvrdí záväzok pokračovať v dodržiavaní zásad alebo poskytne primeranú ochranu osobných údajov inými povolenými prostriedkami (napr. prostredníctvom zmluvy, ktorá plne odzrkadľuje požiadavky príslušných štandardných zmluvných doložiek schválených Komisiou) (85). V takom prípade musí organizácia zároveň určiť kontaktné miesto v rámci organizácie pre všetky otázky súvisiace s rámcom pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. |
| --- | --- |

(55)

V ostatných prípadoch vyradenia, napríklad v prípade dobrovoľného odstúpenia od rámca alebo nepredloženia opätovného osvedčenia, organizácia buď musí údaje vymazať, resp. vrátiť, alebo si ich môže ponechať pod podmienkou, že ministerstvu obchodu každoročne potvrdí záväzok pokračovať v dodržiavaní zásad alebo poskytne primeranú ochranu osobných údajov inými povolenými prostriedkami (napr. prostredníctvom zmluvy, ktorá plne odzrkadľuje požiadavky príslušných štandardných zmluvných doložiek schválených Komisiou) (85). V takom prípade musí organizácia zároveň určiť kontaktné miesto v rámci organizácie pre všetky otázky súvisiace s rámcom pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

85

2.3.3.   
  Identifikácia a riešenie nepravdivých tvrdení o zapojení

Identifikácia a riešenie nepravdivých tvrdení o zapojení

| (56) | Ministerstvo obchodu bude monitorovať všetky nepravdivé tvrdenia o zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA alebo prípady nevhodného používania certifikačnej značky rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a to ex officio aj na základe sťažností (napr. od orgánov pre ochranu osobných údajov) (86). Ministerstvo obchodu bude predovšetkým priebežne overovať, či organizácie, ktoré i) odstúpili od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA; ii) nedokončili proces každoročného opätovného osvedčenia (t. j. buď s ním začali, ale nedokončili ho včas, alebo s ním ani nezačali); iii) boli z rámca vyradené predovšetkým z dôvodu „trvalého nedodržiavania zásad“ alebo iv) nedokončili proces prvého osvedčenia (t. j. začali s ním, ale nedokončili ho včas), odstránili zo všetkých príslušných zverejnených podmienok ochrany súkromia odkazy na rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktoré naznačujú, že daná organizácia je do tohto rámca aktívne zapojená (87). Ministerstvo obchodu bude takisto vykonávať vyhľadávania na internete s cieľom identifikovať odkazy na rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA v podmienkach organizácií v oblasti ochrany súkromia, a to aj s cieľom identifikovať nepravdivé tvrdenia organizácií, ktoré neboli do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA nikdy zapojené (88). |
| --- | --- |

(56)

Ministerstvo obchodu bude monitorovať všetky nepravdivé tvrdenia o zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA alebo prípady nevhodného používania certifikačnej značky rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a to ex officio aj na základe sťažností (napr. od orgánov pre ochranu osobných údajov) (86). Ministerstvo obchodu bude predovšetkým priebežne overovať, či organizácie, ktoré i) odstúpili od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA; ii) nedokončili proces každoročného opätovného osvedčenia (t. j. buď s ním začali, ale nedokončili ho včas, alebo s ním ani nezačali); iii) boli z rámca vyradené predovšetkým z dôvodu „trvalého nedodržiavania zásad“ alebo iv) nedokončili proces prvého osvedčenia (t. j. začali s ním, ale nedokončili ho včas), odstránili zo všetkých príslušných zverejnených podmienok ochrany súkromia odkazy na rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktoré naznačujú, že daná organizácia je do tohto rámca aktívne zapojená (87). Ministerstvo obchodu bude takisto vykonávať vyhľadávania na internete s cieľom identifikovať odkazy na rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA v podmienkach organizácií v oblasti ochrany súkromia, a to aj s cieľom identifikovať nepravdivé tvrdenia organizácií, ktoré neboli do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA nikdy zapojené (88).

ex officio

86

87

88

| (57) | Ak ministerstvo obchodu zistí, že odkazy na rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA neboli odstránené alebo sa používajú nesprávne, informuje danú organizáciu o možnosti postúpenia veci FTC/ministerstvu dopravy (89). Ak organizácia nereaguje uspokojivým spôsobom, ministerstvo obchodu vec postúpi príslušnému orgánu na účely prípadných opatrení presadzovania práva (90). Akékoľvek nepravdivé vyhlásenie pre verejnosť v súvislosti s dodržiavaním zásad organizáciou vo forme zavádzajúcich vyhlásení alebo praktík je postihnuteľné zo strany FTC, ministerstva dopravy alebo iných príslušných orgánov presadzovania práva USA. Nepravdivé vyhlásenia predložené ministerstvu obchodu sú postihnuteľné podľa zákona o nepravdivých vyhláseniach (False Statements Act, hlava 18 § 1001 Zákonníka Spojených štátov). |
| --- | --- |

(57)

Ak ministerstvo obchodu zistí, že odkazy na rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA neboli odstránené alebo sa používajú nesprávne, informuje danú organizáciu o možnosti postúpenia veci FTC/ministerstvu dopravy (89). Ak organizácia nereaguje uspokojivým spôsobom, ministerstvo obchodu vec postúpi príslušnému orgánu na účely prípadných opatrení presadzovania práva (90). Akékoľvek nepravdivé vyhlásenie pre verejnosť v súvislosti s dodržiavaním zásad organizáciou vo forme zavádzajúcich vyhlásení alebo praktík je postihnuteľné zo strany FTC, ministerstva dopravy alebo iných príslušných orgánov presadzovania práva USA. Nepravdivé vyhlásenia predložené ministerstvu obchodu sú postihnuteľné podľa zákona o nepravdivých vyhláseniach (False Statements Act, hlava 18 § 1001 Zákonníka Spojených štátov).

89

90

False Statements Act

2.3.4.   
  Presadzovanie

Presadzovanie

| (58) | S cieľom zaistiť, aby bola primeraná úroveň ochrany údajov zabezpečená v praxi, by mal byť zriadený nezávislý dozorný orgán, ktorý bude mať právomoc monitorovať a presadzovať dodržiavanie pravidiel ochrany údajov. |
| --- | --- |

(58)

S cieľom zaistiť, aby bola primeraná úroveň ochrany údajov zabezpečená v praxi, by mal byť zriadený nezávislý dozorný orgán, ktorý bude mať právomoc monitorovať a presadzovať dodržiavanie pravidiel ochrany údajov.

| (59) | Organizácie zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA musia podliehať právomoci príslušných orgánov USA – FTC a ministerstva dopravy –, ktoré majú potrebné vyšetrovacie právomoci a právomoci v oblasti presadzovania práva na účinné zabezpečenie dodržiavania zásad (91). |
| --- | --- |

(59)

Organizácie zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA musia podliehať právomoci príslušných orgánov USA – FTC a ministerstva dopravy –, ktoré majú potrebné vyšetrovacie právomoci a právomoci v oblasti presadzovania práva na účinné zabezpečenie dodržiavania zásad (91).

91

| (60) | FTC je nezávislý orgán zložený z piatich komisárov, ktorých vymenúva prezident na základe odporúčania a súhlasu Senátu (92). Komisári sa vymenúvajú na sedemročné funkčné obdobie a môže ich odvolať len prezident z dôvodu neefektívnosti, zanedbania povinností alebo zneužitia právomoci. Vo FTC nesmú byť viac než traja komisári z tej istej politickej strany a komisári nesmú počas svojho funkčného obdobia vykonávať žiadnu inú činnosť, funkciu ani zamestnanie. |
| --- | --- |

(60)

FTC je nezávislý orgán zložený z piatich komisárov, ktorých vymenúva prezident na základe odporúčania a súhlasu Senátu (92). Komisári sa vymenúvajú na sedemročné funkčné obdobie a môže ich odvolať len prezident z dôvodu neefektívnosti, zanedbania povinností alebo zneužitia právomoci. Vo FTC nesmú byť viac než traja komisári z tej istej politickej strany a komisári nesmú počas svojho funkčného obdobia vykonávať žiadnu inú činnosť, funkciu ani zamestnanie.

92

| (61) | FTC môže preskúmavať dodržiavanie zásad, ako aj nepravdivé tvrdenia o dodržiavaní zásad alebo zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA v prípade organizácií, ktoré už nie sú v zozname zapojených organizácií alebo nikdy nevykonali proces osvedčenia (93). FTC môže dodržiavanie zásad presadzovať predložením veci správnemu alebo federálnemu súdu [a to aj s cieľom dospieť k príkazu o súhlase (consent order), ktorý je výsledkom urovnávania sporov] (94) na účely vydania predbežného alebo trvalého súdneho príkazu či iných prostriedkov nápravy a bude systematicky monitorovať ich splnenie (95). Ak organizácia takéto príkazy nesplní, FTC môže požadovať občianskoprávne sankcie a iné prostriedky nápravy vrátane náhrady prípadnej ujmy spôsobenej protiprávnym konaním. Každý príkaz o súhlase vydaný organizácii zapojenej do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA bude obsahovať ustanovenia o predkladaní správ dotknutou organizáciou (96) a organizácie budú povinné zverejniť všetky príslušné oddiely týkajúce sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA obsiahnuté v akejkoľvek správe o dodržiavaní zásad alebo o posúdení, ktorú predložili FTC. Napokon bude FTC viesť online zoznam organizácií, na ktoré sa vzťahujú správne opatrenia FTC alebo súdne príkazy v prípadoch súvisiacich s rámcom pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (97). |
| --- | --- |

(61)

FTC môže preskúmavať dodržiavanie zásad, ako aj nepravdivé tvrdenia o dodržiavaní zásad alebo zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA v prípade organizácií, ktoré už nie sú v zozname zapojených organizácií alebo nikdy nevykonali proces osvedčenia (93). FTC môže dodržiavanie zásad presadzovať predložením veci správnemu alebo federálnemu súdu [a to aj s cieľom dospieť k príkazu o súhlase (consent order), ktorý je výsledkom urovnávania sporov] (94) na účely vydania predbežného alebo trvalého súdneho príkazu či iných prostriedkov nápravy a bude systematicky monitorovať ich splnenie (95). Ak organizácia takéto príkazy nesplní, FTC môže požadovať občianskoprávne sankcie a iné prostriedky nápravy vrátane náhrady prípadnej ujmy spôsobenej protiprávnym konaním. Každý príkaz o súhlase vydaný organizácii zapojenej do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA bude obsahovať ustanovenia o predkladaní správ dotknutou organizáciou (96) a organizácie budú povinné zverejniť všetky príslušné oddiely týkajúce sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA obsiahnuté v akejkoľvek správe o dodržiavaní zásad alebo o posúdení, ktorú predložili FTC. Napokon bude FTC viesť online zoznam organizácií, na ktoré sa vzťahujú správne opatrenia FTC alebo súdne príkazy v prípadoch súvisiacich s rámcom pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (97).

93

consent order

94

95

96

97

| (62) | Pokiaľ ide o štít na ochranu osobných údajov, FTC prijala opatrenia presadzovania práva približne v 22 prípadoch, a to v súvislosti s porušením osobitných požiadaviek rámca (napr. v prípadoch, keď organizácia po odstúpení od rámca nepotvrdila ministerstvu obchodu, že naďalej uplatňuje ochranu podľa štítu na ochranu osobných údajov, alebo neposkytla overenie prostredníctvom samoposúdenia alebo externého posúdenia dodržiavania rámca) (98), ako aj v súvislosti s nepravdivými tvrdeniami o zapojení do rámca (napr. zo strany organizácií, ktoré nedokončili potrebné kroky na získanie osvedčenia alebo ktorých osvedčenie prepadlo, ale napriek tomu uvádzali nepravdivé tvrdenia o svojom pokračujúcom zapojení do rámca) (99). Tieto opatrenia presadzovania práva boli okrem iného výsledkom aktívneho využívania administratívnych výziev s cieľom získať od určitých účastníkov štítu na ochranu osobných údajov materiály na účely preverenia závažných porušení povinností vyplývajúcich zo štítu na ochranu osobných údajov (100). |
| --- | --- |

(62)

Pokiaľ ide o štít na ochranu osobných údajov, FTC prijala opatrenia presadzovania práva približne v 22 prípadoch, a to v súvislosti s porušením osobitných požiadaviek rámca (napr. v prípadoch, keď organizácia po odstúpení od rámca nepotvrdila ministerstvu obchodu, že naďalej uplatňuje ochranu podľa štítu na ochranu osobných údajov, alebo neposkytla overenie prostredníctvom samoposúdenia alebo externého posúdenia dodržiavania rámca) (98), ako aj v súvislosti s nepravdivými tvrdeniami o zapojení do rámca (napr. zo strany organizácií, ktoré nedokončili potrebné kroky na získanie osvedčenia alebo ktorých osvedčenie prepadlo, ale napriek tomu uvádzali nepravdivé tvrdenia o svojom pokračujúcom zapojení do rámca) (99). Tieto opatrenia presadzovania práva boli okrem iného výsledkom aktívneho využívania administratívnych výziev s cieľom získať od určitých účastníkov štítu na ochranu osobných údajov materiály na účely preverenia závažných porušení povinností vyplývajúcich zo štítu na ochranu osobných údajov (100).

98

99

100

| (63) | Vyjadrené všeobecnejšie, FTC v posledných rokoch prijala opatrenia na presadzovanie práva vo viacerých prípadoch týkajúcich sa dodržiavania osobitných požiadaviek na ochranu údajov, ktoré existujú aj v rámci pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, napr. pokiaľ ide o zásady obmedzenia účelu a uchovávania údajov (101), minimalizácie údajov (102), bezpečnosti údajov (103) a presnosti údajov (104). |
| --- | --- |

(63)

Vyjadrené všeobecnejšie, FTC v posledných rokoch prijala opatrenia na presadzovanie práva vo viacerých prípadoch týkajúcich sa dodržiavania osobitných požiadaviek na ochranu údajov, ktoré existujú aj v rámci pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, napr. pokiaľ ide o zásady obmedzenia účelu a uchovávania údajov (101), minimalizácie údajov (102), bezpečnosti údajov (103) a presnosti údajov (104).

101

102

103

104

| (64) | Ministerstvo dopravy má výlučnú právomoc regulovať postupy leteckých spoločností v oblasti ochrany súkromia, pričom sa o právomoc, pokiaľ ide o postupy v oblasti ochrany súkromia pri predaji leteniek, delí s FTC. Úradníci ministerstva dopravy sa v prvom rade zameriavajú na dosiahnutie urovnania a, ak to nie je možné, môžu začať vykonávacie konanie zahŕňajúce vypočutie dôkazov pred správnym sudcom ministerstva dopravy, ktorý je oprávnený vydávať príkazy na zdržanie sa konania a ukladať občianskoprávne sankcie (105). Na správnych sudcov sa vzťahuje viacero ochranných opatrení podľa zákona o správnom konaní (Administrative Procedure Act – APA), aby sa zabezpečila ich nezávislosť a nestrannosť. Napríklad môžu byť odvolaní len zo závažných dôvodov, veci sú im prideľované na rotačnom základe, nesmú vykonávať povinnosti, ktoré sú v rozpore s ich povinnosťami a úlohami správnych sudcov, nepodliehajú dohľadu vyšetrovacieho tímu orgánu, v ktorom sú zamestnaní (v tomto prípade ministerstvo dopravy), a musia vykonávať svoju funkciu v oblasti rozhodovania/presadzovania nestranne (106). Ministerstvo dopravy sa zaviazalo monitorovať vykonávacie príkazy a zabezpečiť, aby boli príkazy vyplývajúce z prípadov týkajúcich sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA zverejnené na jeho webovom sídle (107). |
| --- | --- |

(64)

Ministerstvo dopravy má výlučnú právomoc regulovať postupy leteckých spoločností v oblasti ochrany súkromia, pričom sa o právomoc, pokiaľ ide o postupy v oblasti ochrany súkromia pri predaji leteniek, delí s FTC. Úradníci ministerstva dopravy sa v prvom rade zameriavajú na dosiahnutie urovnania a, ak to nie je možné, môžu začať vykonávacie konanie zahŕňajúce vypočutie dôkazov pred správnym sudcom ministerstva dopravy, ktorý je oprávnený vydávať príkazy na zdržanie sa konania a ukladať občianskoprávne sankcie (105). Na správnych sudcov sa vzťahuje viacero ochranných opatrení podľa zákona o správnom konaní (Administrative Procedure Act – APA), aby sa zabezpečila ich nezávislosť a nestrannosť. Napríklad môžu byť odvolaní len zo závažných dôvodov, veci sú im prideľované na rotačnom základe, nesmú vykonávať povinnosti, ktoré sú v rozpore s ich povinnosťami a úlohami správnych sudcov, nepodliehajú dohľadu vyšetrovacieho tímu orgánu, v ktorom sú zamestnaní (v tomto prípade ministerstvo dopravy), a musia vykonávať svoju funkciu v oblasti rozhodovania/presadzovania nestranne (106). Ministerstvo dopravy sa zaviazalo monitorovať vykonávacie príkazy a zabezpečiť, aby boli príkazy vyplývajúce z prípadov týkajúcich sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA zverejnené na jeho webovom sídle (107).

105

Administrative Procedure Act

106

107

2.4.   Prostriedky nápravy

Prostriedky nápravy

| (65) | V záujme zabezpečenia primeranej ochrany, a najmä uplatňovania individuálnych práv, by dotknutá osoba mala mať k dispozícii účinné správne a súdne prostriedky nápravy. |
| --- | --- |

(65)

V záujme zabezpečenia primeranej ochrany, a najmä uplatňovania individuálnych práv, by dotknutá osoba mala mať k dispozícii účinné správne a súdne prostriedky nápravy.

| (66) | Na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa od organizácií prostredníctvom zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti vyžaduje, aby fyzickým osobám, ktorých sa nedodržiavanie zásad dotýka, poskytli prostriedky nápravy, a teda možnosť pre dotknuté osoby z Únie podať sťažnosť v súvislosti s nedodržiavaním zásad zo strany organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a dosiahnuť vyriešenie danej sťažnosti, a to v prípade potreby aj na základe rozhodnutia poskytujúceho účinný prostriedok nápravy (108). Organizácie musia ako súčasť svojho osvedčenia splniť požiadavky tejto zásady zabezpečením účinných a ľahko dostupných nezávislých mechanizmov nápravy, na základe ktorých možno sťažnosti a spory každej fyzickej osoby vyšetriť a bezodkladne vyriešiť bez toho, aby danej osobe vznikli akékoľvek náklady (109). |
| --- | --- |

(66)

Na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa od organizácií prostredníctvom zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti vyžaduje, aby fyzickým osobám, ktorých sa nedodržiavanie zásad dotýka, poskytli prostriedky nápravy, a teda možnosť pre dotknuté osoby z Únie podať sťažnosť v súvislosti s nedodržiavaním zásad zo strany organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a dosiahnuť vyriešenie danej sťažnosti, a to v prípade potreby aj na základe rozhodnutia poskytujúceho účinný prostriedok nápravy (108). Organizácie musia ako súčasť svojho osvedčenia splniť požiadavky tejto zásady zabezpečením účinných a ľahko dostupných nezávislých mechanizmov nápravy, na základe ktorých možno sťažnosti a spory každej fyzickej osoby vyšetriť a bezodkladne vyriešiť bez toho, aby danej osobe vznikli akékoľvek náklady (109).

zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti

108

109

| (67) | Organizácie si môžu vybrať nezávislé mechanizmy nápravy buď v Únii, alebo v USA. Ako sa podrobnejšie vysvetľuje v odôvodnení 73, zahŕňa to možnosť dobrovoľne sa zaviazať k spolupráci s orgánmi EÚ pre ochranu osobných údajov. Ak organizácie spracúvajú údaje o ľudských zdrojoch, takýto záväzok spolupracovať s orgánmi EÚ pre ochranu osobných údajov je povinný. Medzi ďalšie alternatívy patrí nezávislé alternatívne riešenie sporov alebo programy ochrany súkromia vytvorené súkromným sektorom, v prípade ktorých sú zásady začlenené do ich pravidiel. Programy ochrany súkromia musia zahŕňať účinné mechanizmy presadzovania v súlade s požiadavkami zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti. |
| --- | --- |

(67)

Organizácie si môžu vybrať nezávislé mechanizmy nápravy buď v Únii, alebo v USA. Ako sa podrobnejšie vysvetľuje v odôvodnení 73, zahŕňa to možnosť dobrovoľne sa zaviazať k spolupráci s orgánmi EÚ pre ochranu osobných údajov. Ak organizácie spracúvajú údaje o ľudských zdrojoch, takýto záväzok spolupracovať s orgánmi EÚ pre ochranu osobných údajov je povinný. Medzi ďalšie alternatívy patrí nezávislé alternatívne riešenie sporov alebo programy ochrany súkromia vytvorené súkromným sektorom, v prípade ktorých sú zásady začlenené do ich pravidiel. Programy ochrany súkromia musia zahŕňať účinné mechanizmy presadzovania v súlade s požiadavkami zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti.

zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti

| (68) | Na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa preto dotknutým osobám poskytuje niekoľko možností na uplatnenie svojich práv, podanie sťažnosti týkajúcej sa nedodržiavania zásad zo strany organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a dosiahnutie vyriešenia ich sťažnosti, a to v prípade potreby na základe rozhodnutia poskytujúceho účinný prostriedok nápravy. Fyzické osoby môžu sťažnosť predložiť priamo organizácii, nezávislému orgánu pre riešenie sporov určenému organizáciou, vnútroštátnym orgánom pre ochranu osobných údajov, ministerstvu obchodu alebo FTC. V prípadoch, keď sa ich sťažnosti nevybavia na základe žiadneho z týchto mechanizmov nápravy alebo presadzovania práva, majú fyzické osoby takisto právo využiť záväzné rozhodcovské konanie (príloha I k prílohe I k tomuto rozhodnutiu). Okrem rozhodcovského výboru, v prípade ktorého sa požaduje, aby sa pred jeho využitím už vyčerpali určité prostriedky nápravy, môžu fyzické osoby využiť ktorýkoľvek mechanizmus nápravy alebo všetky mechanizmy nápravy podľa vlastného výberu a nie sú povinné prednostne si zvoliť jeden mechanizmus ani dodržať osobitné poradie. |
| --- | --- |

(68)

Na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa preto dotknutým osobám poskytuje niekoľko možností na uplatnenie svojich práv, podanie sťažnosti týkajúcej sa nedodržiavania zásad zo strany organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a dosiahnutie vyriešenia ich sťažnosti, a to v prípade potreby na základe rozhodnutia poskytujúceho účinný prostriedok nápravy. Fyzické osoby môžu sťažnosť predložiť priamo organizácii, nezávislému orgánu pre riešenie sporov určenému organizáciou, vnútroštátnym orgánom pre ochranu osobných údajov, ministerstvu obchodu alebo FTC. V prípadoch, keď sa ich sťažnosti nevybavia na základe žiadneho z týchto mechanizmov nápravy alebo presadzovania práva, majú fyzické osoby takisto právo využiť záväzné rozhodcovské konanie (príloha I k prílohe I k tomuto rozhodnutiu). Okrem rozhodcovského výboru, v prípade ktorého sa požaduje, aby sa pred jeho využitím už vyčerpali určité prostriedky nápravy, môžu fyzické osoby využiť ktorýkoľvek mechanizmus nápravy alebo všetky mechanizmy nápravy podľa vlastného výberu a nie sú povinné prednostne si zvoliť jeden mechanizmus ani dodržať osobitné poradie.

| (69) | Po prvé dotknuté osoby z Únie môžu riešiť prípady nedodržiavania zásad prostredníctvom priamej komunikácie s organizáciami zapojenými do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (110). V záujme uľahčenia riešenia musí organizácia zaviesť účinný mechanizmus nápravy na riešenie týchto sťažností. Podmienky ochrany súkromia organizácie musia preto obsahovať jasnú informáciu o kontaktnom mieste vnútri alebo mimo organizácie, ktoré sa bude zaoberať sťažnosťami (vrátane prípadnej prevádzkarne v Únii, ktorá môže odpovedať na otázky alebo sťažnosti), ako aj o určenom nezávislom orgáne pre riešenie sporov (pozri odôvodnenie 70). Po prijatí sťažnosti fyzickej osoby, priamo od fyzickej osoby alebo prostredníctvom ministerstva obchodu na základe postúpenia orgánom pre ochranu osobných údajov, musí organizácia poskytnúť dotknutej osobe z Únie odpoveď v lehote 45 dní (111). Organizácie takisto musia pohotovo odpovedať na otázky a iné žiadosti o informácie od ministerstva obchodu alebo orgánu pre ochranu osobných údajov (112) (ak sa organizácia zaviazala spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov), ktoré sa týkajú ich dodržiavania zásad. |
| --- | --- |

(69)

Po prvé dotknuté osoby z Únie môžu riešiť prípady nedodržiavania zásad prostredníctvom priamej komunikácie s organizáciami zapojenými do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (110). V záujme uľahčenia riešenia musí organizácia zaviesť účinný mechanizmus nápravy na riešenie týchto sťažností. Podmienky ochrany súkromia organizácie musia preto obsahovať jasnú informáciu o kontaktnom mieste vnútri alebo mimo organizácie, ktoré sa bude zaoberať sťažnosťami (vrátane prípadnej prevádzkarne v Únii, ktorá môže odpovedať na otázky alebo sťažnosti), ako aj o určenom nezávislom orgáne pre riešenie sporov (pozri odôvodnenie 70). Po prijatí sťažnosti fyzickej osoby, priamo od fyzickej osoby alebo prostredníctvom ministerstva obchodu na základe postúpenia orgánom pre ochranu osobných údajov, musí organizácia poskytnúť dotknutej osobe z Únie odpoveď v lehote 45 dní (111). Organizácie takisto musia pohotovo odpovedať na otázky a iné žiadosti o informácie od ministerstva obchodu alebo orgánu pre ochranu osobných údajov (112) (ak sa organizácia zaviazala spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov), ktoré sa týkajú ich dodržiavania zásad.

110

111

112

| (70) | Po druhé fyzické osoby môžu predložiť sťažnosť aj priamo nezávislému orgánu pre riešenie sporov (v USA alebo v Únii) určenému organizáciou, ktorý bude vyšetrovať a riešiť ich sťažnosti (pokiaľ nie sú zjavne neopodstatnené alebo nezmyselné) a bezplatne poskytovať fyzickým osobám vhodné prostriedky nápravy (113). Sankcie a prostriedky nápravy uložené takýmto orgánom musia byť dostatočne prísne, aby sa zabezpečilo, že organizácie budú dodržiavať zásady, a mali by poskytovať spôsob, akým organizácia odstráni alebo napraví účinky nedodržania zásad, a v závislosti od okolností aj možnosť ukončenia ďalšieho spracovania príslušných osobných údajov a/alebo ich vymazania, ako aj povinnosť zverejniť zistenia o nedodržaní zásad (114). Nezávislé orgány pre riešenie sporov určené organizáciou sú povinné uvádzať na svojom verejnom webovom sídle príslušné informácie o rámci pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a o službách, ktoré na jeho základe poskytujú (115). Každý rok musia zverejniť výročnú správu so súhrnnými štatistickými údajmi o týchto službách (116). |
| --- | --- |

(70)

Po druhé fyzické osoby môžu predložiť sťažnosť aj priamo nezávislému orgánu pre riešenie sporov (v USA alebo v Únii) určenému organizáciou, ktorý bude vyšetrovať a riešiť ich sťažnosti (pokiaľ nie sú zjavne neopodstatnené alebo nezmyselné) a bezplatne poskytovať fyzickým osobám vhodné prostriedky nápravy (113). Sankcie a prostriedky nápravy uložené takýmto orgánom musia byť dostatočne prísne, aby sa zabezpečilo, že organizácie budú dodržiavať zásady, a mali by poskytovať spôsob, akým organizácia odstráni alebo napraví účinky nedodržania zásad, a v závislosti od okolností aj možnosť ukončenia ďalšieho spracovania príslušných osobných údajov a/alebo ich vymazania, ako aj povinnosť zverejniť zistenia o nedodržaní zásad (114). Nezávislé orgány pre riešenie sporov určené organizáciou sú povinné uvádzať na svojom verejnom webovom sídle príslušné informácie o rámci pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a o službách, ktoré na jeho základe poskytujú (115). Každý rok musia zverejniť výročnú správu so súhrnnými štatistickými údajmi o týchto službách (116).

113

114

115

116

| (71) | Ministerstvo obchodu môže v rámci svojich postupov preskúmania dodržiavania zásad overiť, či sa organizácie zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA skutočne zaregistrovali v nezávislých mechanizmoch nápravy, o ktorých to tvrdia (117). Organizácie aj zodpovedné nezávislé mechanizmy nápravy sú povinné rýchlo reagovať na otázky a žiadosti ministerstva obchodu o informácie týkajúce sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Ministerstvo obchodu bude spolupracovať s nezávislými mechanizmami nápravy s cieľom overiť, či na svojom webovom sídle uvádzajú informácie o zásadách a službách, ktoré poskytujú na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a či zverejňujú výročné správy (118). |
| --- | --- |

(71)

Ministerstvo obchodu môže v rámci svojich postupov preskúmania dodržiavania zásad overiť, či sa organizácie zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA skutočne zaregistrovali v nezávislých mechanizmoch nápravy, o ktorých to tvrdia (117). Organizácie aj zodpovedné nezávislé mechanizmy nápravy sú povinné rýchlo reagovať na otázky a žiadosti ministerstva obchodu o informácie týkajúce sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Ministerstvo obchodu bude spolupracovať s nezávislými mechanizmami nápravy s cieľom overiť, či na svojom webovom sídle uvádzajú informácie o zásadách a službách, ktoré poskytujú na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a či zverejňujú výročné správy (118).

117

118

| (72) | Ak organizácia nesplní rozhodnutie orgánu pre riešenie sporov alebo samoregulačného orgánu, tento orgán musí túto skutočnosť oznámiť ministerstvu obchodu a FTC (alebo inému orgánu USA s právomocou vyšetrovať nedodržiavanie zásad organizáciou), prípadne príslušnému súdu (119). Ak organizácia odmietne vyhovieť konečnému rozhodnutiu akéhokoľvek samoregulačného orgánu, ktorý sa zaoberá ochranou súkromia, nezávislého orgánu pre riešenie sporov alebo štátneho orgánu, alebo ak tento orgán rozhodne, že organizácia často nedodržiava zásady, môže sa to považovať za pretrvávajúce nedodržiavanie zásad, pričom výsledkom bude, že ministerstvo obchodu po tom, ako organizácii, ktorá nedodržala zásady, najprv 30 dní vopred poskytne oznámenie a príležitosť na odpoveď, vyškrtne túto organizáciu zo zoznamu zapojených organizácií (120). Ak organizácia po tom, ako bola vyradená zo zoznamu, naďalej uvádza, že disponuje osvedčením podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ministerstvo obchodu vec postúpi FTC alebo inému orgánu presadzovania práva (121). |
| --- | --- |

(72)

Ak organizácia nesplní rozhodnutie orgánu pre riešenie sporov alebo samoregulačného orgánu, tento orgán musí túto skutočnosť oznámiť ministerstvu obchodu a FTC (alebo inému orgánu USA s právomocou vyšetrovať nedodržiavanie zásad organizáciou), prípadne príslušnému súdu (119). Ak organizácia odmietne vyhovieť konečnému rozhodnutiu akéhokoľvek samoregulačného orgánu, ktorý sa zaoberá ochranou súkromia, nezávislého orgánu pre riešenie sporov alebo štátneho orgánu, alebo ak tento orgán rozhodne, že organizácia často nedodržiava zásady, môže sa to považovať za pretrvávajúce nedodržiavanie zásad, pričom výsledkom bude, že ministerstvo obchodu po tom, ako organizácii, ktorá nedodržala zásady, najprv 30 dní vopred poskytne oznámenie a príležitosť na odpoveď, vyškrtne túto organizáciu zo zoznamu zapojených organizácií (120). Ak organizácia po tom, ako bola vyradená zo zoznamu, naďalej uvádza, že disponuje osvedčením podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ministerstvo obchodu vec postúpi FTC alebo inému orgánu presadzovania práva (121).

119

120

121

| (73) | Po tretie môžu fyzické osoby svoje sťažnosti podať aj vnútroštátnemu orgánu pre ochranu osobných údajov v Únii, ktorý môže využiť svoju vyšetrovaciu právomoc a právomoc prijímať nápravné opatrenia podľa nariadenia (EÚ) 2016/679. Organizácie majú povinnosť spolupracovať pri vyšetrovaní a riešení sťažnosti zo strany orgánu pre ochranu osobných údajov, buď ak sa týka spracúvania údajov o ľudských zdrojoch získaných v rámci pracovnoprávneho vzťahu, alebo ak sa príslušné organizácie dobrovoľne podrobili dohľadu orgánov pre ochranu osobných údajov (122). Organizácie predovšetkým musia odpovedať na otázky, dodržiavať odporúčania orgánu pre ochranu osobných údajov, a to aj v súvislosti s opravnými alebo kompenzačnými opatreniami, a predložiť orgánu pre ochranu osobných údajov písomné potvrdenie, že takéto opatrenia boli prijaté (123). V prípade nedodržania odporúčania, ktoré poskytol orgán pre ochranu osobných údajov, orgán pre ochranu osobných údajov postúpi takéto prípady ministerstvu obchodu (ktoré môže odstrániť organizácie zo zoznamu zapojených organizácií) alebo, pokiaľ ide o možné opatrenia na presadzovanie práva, FTC alebo ministerstvu dopravy (v prípade nespolupráce s orgánmi pre ochranu osobných údajov alebo nedodržania zásad možno podľa práva USA využiť právne prostriedky nápravy) (124). |
| --- | --- |

(73)

Po tretie môžu fyzické osoby svoje sťažnosti podať aj vnútroštátnemu orgánu pre ochranu osobných údajov v Únii, ktorý môže využiť svoju vyšetrovaciu právomoc a právomoc prijímať nápravné opatrenia podľa nariadenia (EÚ) 2016/679. Organizácie majú povinnosť spolupracovať pri vyšetrovaní a riešení sťažnosti zo strany orgánu pre ochranu osobných údajov, buď ak sa týka spracúvania údajov o ľudských zdrojoch získaných v rámci pracovnoprávneho vzťahu, alebo ak sa príslušné organizácie dobrovoľne podrobili dohľadu orgánov pre ochranu osobných údajov (122). Organizácie predovšetkým musia odpovedať na otázky, dodržiavať odporúčania orgánu pre ochranu osobných údajov, a to aj v súvislosti s opravnými alebo kompenzačnými opatreniami, a predložiť orgánu pre ochranu osobných údajov písomné potvrdenie, že takéto opatrenia boli prijaté (123). V prípade nedodržania odporúčania, ktoré poskytol orgán pre ochranu osobných údajov, orgán pre ochranu osobných údajov postúpi takéto prípady ministerstvu obchodu (ktoré môže odstrániť organizácie zo zoznamu zapojených organizácií) alebo, pokiaľ ide o možné opatrenia na presadzovanie práva, FTC alebo ministerstvu dopravy (v prípade nespolupráce s orgánmi pre ochranu osobných údajov alebo nedodržania zásad možno podľa práva USA využiť právne prostriedky nápravy) (124).

122

123

124

| (74) | S cieľom uľahčiť spoluprácu pri účinnom vybavovaní sťažností ministerstvo obchodu aj FTC zriadili osobitné kontaktné miesto, ktoré je zodpovedné za priamu komunikáciu s orgánmi pre ochranu osobných údajov (125). Tieto kontaktné miesta pomáhajú s otázkami orgánov pre ochranu osobných údajov týkajúcimi sa dodržiavania zásad organizáciou. |
| --- | --- |

(74)

S cieľom uľahčiť spoluprácu pri účinnom vybavovaní sťažností ministerstvo obchodu aj FTC zriadili osobitné kontaktné miesto, ktoré je zodpovedné za priamu komunikáciu s orgánmi pre ochranu osobných údajov (125). Tieto kontaktné miesta pomáhajú s otázkami orgánov pre ochranu osobných údajov týkajúcimi sa dodržiavania zásad organizáciou.

125

| (75) | Odporúčania orgánov pre ochranu osobných údajov (126) sa vydajú po tom, ako obe strany sporu dostanú primeranú možnosť vyjadriť sa a poskytnúť akékoľvek dôkazy podľa svojho želania. Výbor môže poskytnúť odporúčanie tak rýchlo, ako to umožní požiadavka na náležitý proces, a spravidla do 60 dní od prijatia sťažnosti (127). Ak určitá organizácia do 25 dní odo dňa doručenia odporúčaní nekoná v súlade s nimi a neposkytne žiadne uspokojujúce vysvetlenie omeškania, výbor môže oznámiť svoj zámer buď predložiť záležitosť FTC (alebo inému orgánu presadzovania práva USA), alebo dospieť k záveru, že záväzok spolupracovať bol závažným spôsobom porušený. V prvom prípade to môže viesť k začatiu konania vo veci presadzovania podľa oddielu 5 zákona o FTC (alebo podľa podobného zákona) (128). V druhom prípade výbor informuje ministerstvo obchodu, ktoré posúdi odmietnutie organizácie dodržať odporúčanie výboru orgánov pre ochranu osobných údajov ako pretrvávajúce nedodržiavanie zásad, čo bude mať za následok vyradenie organizácie zo zoznamu zapojených organizácií. |
| --- | --- |

(75)

Odporúčania orgánov pre ochranu osobných údajov (126) sa vydajú po tom, ako obe strany sporu dostanú primeranú možnosť vyjadriť sa a poskytnúť akékoľvek dôkazy podľa svojho želania. Výbor môže poskytnúť odporúčanie tak rýchlo, ako to umožní požiadavka na náležitý proces, a spravidla do 60 dní od prijatia sťažnosti (127). Ak určitá organizácia do 25 dní odo dňa doručenia odporúčaní nekoná v súlade s nimi a neposkytne žiadne uspokojujúce vysvetlenie omeškania, výbor môže oznámiť svoj zámer buď predložiť záležitosť FTC (alebo inému orgánu presadzovania práva USA), alebo dospieť k záveru, že záväzok spolupracovať bol závažným spôsobom porušený. V prvom prípade to môže viesť k začatiu konania vo veci presadzovania podľa oddielu 5 zákona o FTC (alebo podľa podobného zákona) (128). V druhom prípade výbor informuje ministerstvo obchodu, ktoré posúdi odmietnutie organizácie dodržať odporúčanie výboru orgánov pre ochranu osobných údajov ako pretrvávajúce nedodržiavanie zásad, čo bude mať za následok vyradenie organizácie zo zoznamu zapojených organizácií.

126

127

128

| (76) | Ak orgán pre ochranu osobných údajov, ktorému bola sťažnosť predložená, prijal nedostatočné alebo neprijal žiadne opatrenia na riešenie sťažnosti, má každý sťažovateľ možnosť napadnúť toto konanie (nekonanie) na vnútroštátnych súdoch príslušného členského štátu EÚ. |
| --- | --- |

(76)

Ak orgán pre ochranu osobných údajov, ktorému bola sťažnosť predložená, prijal nedostatočné alebo neprijal žiadne opatrenia na riešenie sťažnosti, má každý sťažovateľ možnosť napadnúť toto konanie (nekonanie) na vnútroštátnych súdoch príslušného členského štátu EÚ.

| (77) | Fyzické osoby môžu predložiť sťažnosti orgánom pre ochranu osobných údajov dokonca aj v prípade, keď výbor orgánov pre ochranu osobných údajov nebol určený ako orgán pre riešenie sporov danej organizácie. Orgán pre ochranu osobných údajov môže v týchto prípadoch postúpiť takéto sťažnosti buď ministerstvu obchodu, alebo FTC. V záujme uľahčenia a posilnenia spolupráce v otázkach týkajúcich sa sťažností fyzických osôb a nedodržiavania zásad zo strany organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA zriadi ministerstvo obchodu vyhradené kontaktné miesto, ktoré bude plniť úlohu sprostredkovateľa a pomáhať s otázkami orgánov pre ochranu osobných údajov týkajúcimi sa dodržiavania zásad organizáciou (129). FTC sa takisto zaviazala zriadiť osobitné kontaktné miesto (130). |
| --- | --- |

(77)

Fyzické osoby môžu predložiť sťažnosti orgánom pre ochranu osobných údajov dokonca aj v prípade, keď výbor orgánov pre ochranu osobných údajov nebol určený ako orgán pre riešenie sporov danej organizácie. Orgán pre ochranu osobných údajov môže v týchto prípadoch postúpiť takéto sťažnosti buď ministerstvu obchodu, alebo FTC. V záujme uľahčenia a posilnenia spolupráce v otázkach týkajúcich sa sťažností fyzických osôb a nedodržiavania zásad zo strany organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA zriadi ministerstvo obchodu vyhradené kontaktné miesto, ktoré bude plniť úlohu sprostredkovateľa a pomáhať s otázkami orgánov pre ochranu osobných údajov týkajúcimi sa dodržiavania zásad organizáciou (129). FTC sa takisto zaviazala zriadiť osobitné kontaktné miesto (130).

129

130

| (78) | Po štvrté ministerstvo obchodu sa zaviazalo prijímať a preskúmavať sťažnosti týkajúce sa nedodržiavania zásad organizáciou a vyvinúť maximálne úsilie o ich vybavenie (131). Na tieto účely ministerstvo obchodu stanovilo pre orgány pre ochranu osobných údajov osobitné postupy na postupovanie sťažností vyhradenému kontaktnému miestu, ich sledovanie a následnú komunikáciu s organizáciami s cieľom uľahčiť ich vybavovanie (132). V záujme urýchlenia spracovania sťažností fyzických osôb kontaktné miesto v otázkach dodržiavania zásad komunikuje priamo s príslušným orgánom pre ochranu osobných údajov, a predovšetkým mu poskytuje aktuálne informácie o stave sťažnosti v lehote najviac 90 dní od jej postúpenia (133). To dotknutým osobám umožňuje podávať sťažnosti týkajúce sa nedodržiavania zásad zo strany spoločností zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA priamo svojmu vnútroštátnemu orgánu pre ochranu osobných údajov, ktorý ich postúpi ministerstvu obchodu ako orgánu, ktorý má v USA na starosti správu rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. |
| --- | --- |

(78)

Po štvrté ministerstvo obchodu sa zaviazalo prijímať a preskúmavať sťažnosti týkajúce sa nedodržiavania zásad organizáciou a vyvinúť maximálne úsilie o ich vybavenie (131). Na tieto účely ministerstvo obchodu stanovilo pre orgány pre ochranu osobných údajov osobitné postupy na postupovanie sťažností vyhradenému kontaktnému miestu, ich sledovanie a následnú komunikáciu s organizáciami s cieľom uľahčiť ich vybavovanie (132). V záujme urýchlenia spracovania sťažností fyzických osôb kontaktné miesto v otázkach dodržiavania zásad komunikuje priamo s príslušným orgánom pre ochranu osobných údajov, a predovšetkým mu poskytuje aktuálne informácie o stave sťažnosti v lehote najviac 90 dní od jej postúpenia (133). To dotknutým osobám umožňuje podávať sťažnosti týkajúce sa nedodržiavania zásad zo strany spoločností zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA priamo svojmu vnútroštátnemu orgánu pre ochranu osobných údajov, ktorý ich postúpi ministerstvu obchodu ako orgánu, ktorý má v USA na starosti správu rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

131

132

133

| (79) | Ak ministerstvo obchodu na základe svojich overení ex officio, na základe sťažností alebo akýchkoľvek iných informácií dospeje k záveru, že organizácia trvale nedodržiava zásady, môže takú organizáciu vyradiť zo zoznamu zapojených organizácií (134). Odmietnutie vyhovieť konečnému rozhodnutiu akéhokoľvek samoregulačného orgánu, ktorý sa zaoberá ochranou súkromia, nezávislého orgánu na riešenie sporov alebo štátneho orgánu vrátane orgánu pre ochranu osobných údajov sa bude považovať za trvalé nedodržiavanie zásad (135). |
| --- | --- |

(79)

Ak ministerstvo obchodu na základe svojich overení ex officio, na základe sťažností alebo akýchkoľvek iných informácií dospeje k záveru, že organizácia trvale nedodržiava zásady, môže takú organizáciu vyradiť zo zoznamu zapojených organizácií (134). Odmietnutie vyhovieť konečnému rozhodnutiu akéhokoľvek samoregulačného orgánu, ktorý sa zaoberá ochranou súkromia, nezávislého orgánu na riešenie sporov alebo štátneho orgánu vrátane orgánu pre ochranu osobných údajov sa bude považovať za trvalé nedodržiavanie zásad (135).

ex officio

134

135

| (80) | Po piate organizácia zapojená do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA musí podliehať právomoci orgánov USA, konkrétne FTC (136), ktoré majú potrebné vyšetrovacie právomoci a právomoci v oblasti presadzovania práva na účinné zabezpečenie dodržiavania zásad. FTC sa pri stanovovaní, či bol porušený oddiel 5 zákona o FTC, prioritne zaoberá prípadmi nedodržania zásad postúpenými nezávislými orgánmi pre riešenie sporov alebo samoregulačnými orgánmi, ministerstvom obchodu a orgánmi pre ochranu osobných údajov (ktoré konajú z vlastného podnetu alebo na základe sťažností) (137). FTC sa zaviazala vytvoriť štandardizovaný proces postupovania, určiť kontaktné miesto v rámci svojej štruktúry na prijímanie prípadov postúpených orgánmi pre ochranu osobných údajov a vymieňať si informácie o postúpených prípadoch. Okrem toho môže prijímať sťažnosti priamo od fyzických osôb a vykonávať vyšetrovania týkajúce sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA z vlastného podnetu, najmä ako súčasť rozsiahlejších vyšetrovaní otázok ochrany súkromia. |
| --- | --- |

(80)

Po piate organizácia zapojená do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA musí podliehať právomoci orgánov USA, konkrétne FTC (136), ktoré majú potrebné vyšetrovacie právomoci a právomoci v oblasti presadzovania práva na účinné zabezpečenie dodržiavania zásad. FTC sa pri stanovovaní, či bol porušený oddiel 5 zákona o FTC, prioritne zaoberá prípadmi nedodržania zásad postúpenými nezávislými orgánmi pre riešenie sporov alebo samoregulačnými orgánmi, ministerstvom obchodu a orgánmi pre ochranu osobných údajov (ktoré konajú z vlastného podnetu alebo na základe sťažností) (137). FTC sa zaviazala vytvoriť štandardizovaný proces postupovania, určiť kontaktné miesto v rámci svojej štruktúry na prijímanie prípadov postúpených orgánmi pre ochranu osobných údajov a vymieňať si informácie o postúpených prípadoch. Okrem toho môže prijímať sťažnosti priamo od fyzických osôb a vykonávať vyšetrovania týkajúce sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA z vlastného podnetu, najmä ako súčasť rozsiahlejších vyšetrovaní otázok ochrany súkromia.

136

137

| (81) | Po šieste v prípade, že sa sťažnosť fyzickej osoby uspokojivo nevyriešila žiadnymi inými dostupnými možnosťami dosiahnutia nápravy, môže sa dotknutá osoba z Únie dovolávať záväzného rozhodcovského konania pred „výborom pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA“ ako mechanizmom nápravy „poslednej inštancie“ (138). Organizácie musia fyzické osoby informovať o možnosti využiť záväzné rozhodcovské konanie a sú povinné odpovedať po tom, ako osoba využila túto možnosť doručením oznámenia dotknutej organizácii (139). |
| --- | --- |

(81)

Po šieste v prípade, že sa sťažnosť fyzickej osoby uspokojivo nevyriešila žiadnymi inými dostupnými možnosťami dosiahnutia nápravy, môže sa dotknutá osoba z Únie dovolávať záväzného rozhodcovského konania pred „výborom pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA“ ako mechanizmom nápravy „poslednej inštancie“ (138). Organizácie musia fyzické osoby informovať o možnosti využiť záväzné rozhodcovské konanie a sú povinné odpovedať po tom, ako osoba využila túto možnosť doručením oznámenia dotknutej organizácii (139).

138

139

| (82) | Tento výbor pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA tvorí skupina najmenej desiatich rozhodcov, ktorých určí ministerstvo obchodu a Komisia na základe ich nezávislosti, bezúhonnosti, ako aj skúseností s právnymi predpismi USA a Únie v oblasti ochrany údajov. V každom jednotlivom spore účastníci vyberú z tejto skupiny výbor zložený z jedného alebo troch (140) rozhodcov. |
| --- | --- |

(82)

Tento výbor pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA tvorí skupina najmenej desiatich rozhodcov, ktorých určí ministerstvo obchodu a Komisia na základe ich nezávislosti, bezúhonnosti, ako aj skúseností s právnymi predpismi USA a Únie v oblasti ochrany údajov. V každom jednotlivom spore účastníci vyberú z tejto skupiny výbor zložený z jedného alebo troch (140) rozhodcov.

140

| (83) | Ministerstvo obchodu vybralo na plnenie funkcie správy rozhodcovských konaní Medzinárodné centrum pre riešenie sporov (ICDR), ktoré je útvarom Amerického arbitrážneho združenia (AAA) pre medzinárodné záležitosti. Konania pred výborom pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa budú riadiť súborom dohodnutých pravidiel rozhodcovského konania a kódexom správania pre vymenovaných rozhodcov. Na webovom sídle ICDR-AAA sa poskytujú jasné a stručné informácie pre fyzické osoby o rozhodcovskom mechanizme a postupe podania návrhu na rozhodcovské konanie. |
| --- | --- |

(83)

Ministerstvo obchodu vybralo na plnenie funkcie správy rozhodcovských konaní Medzinárodné centrum pre riešenie sporov (ICDR), ktoré je útvarom Amerického arbitrážneho združenia (AAA) pre medzinárodné záležitosti. Konania pred výborom pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa budú riadiť súborom dohodnutých pravidiel rozhodcovského konania a kódexom správania pre vymenovaných rozhodcov. Na webovom sídle ICDR-AAA sa poskytujú jasné a stručné informácie pre fyzické osoby o rozhodcovskom mechanizme a postupe podania návrhu na rozhodcovské konanie.

| (84) | Pravidlami rozhodcovského konania dohodnutými medzi ministerstvom obchodu a Komisiou sa dopĺňa rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktorý obsahuje niekoľko prvkov, ktorými sa posilňuje prístupnosť tohto mechanizmu pre dotknuté osoby z Únie: i) pri príprave sťažnosti výboru môže dotknutej osobe pomôcť príslušný vnútroštátny orgán pre ochranu osobných údajov; ii) keďže rozhodcovské konanie sa bude konať v USA, dotknuté osoby z Únie sa môžu rozhodnúť zúčastniť sa prostredníctvom videokonferencie alebo telefonickej konferencie, a to bez toho, aby im tým vznikli nejaké náklady; iii) keďže jazykom, ktorý sa bude používať v rozhodcovskom konaní, bude spravidla angličtina, tlmočenie a preklad v rámci rozhodcovského konania sa dotknutej osobe poskytnú v zásade na základe odôvodnenej žiadosti a bezplatne, iv) a napokon, hoci každý účastník si náklady na právneho zástupcu hradí sám, ak je zastúpený pred výborom právnym zástupcom, ministerstvo obchodu bude udržiavať fond s ročnými príspevkami od organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, z ktorého sa budú hradiť trovy rozhodcovského konania až do maximálnej sumy, ktorú stanovia orgány USA po konzultácii s Komisiou (141). |
| --- | --- |

(84)

Pravidlami rozhodcovského konania dohodnutými medzi ministerstvom obchodu a Komisiou sa dopĺňa rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktorý obsahuje niekoľko prvkov, ktorými sa posilňuje prístupnosť tohto mechanizmu pre dotknuté osoby z Únie: i) pri príprave sťažnosti výboru môže dotknutej osobe pomôcť príslušný vnútroštátny orgán pre ochranu osobných údajov; ii) keďže rozhodcovské konanie sa bude konať v USA, dotknuté osoby z Únie sa môžu rozhodnúť zúčastniť sa prostredníctvom videokonferencie alebo telefonickej konferencie, a to bez toho, aby im tým vznikli nejaké náklady; iii) keďže jazykom, ktorý sa bude používať v rozhodcovskom konaní, bude spravidla angličtina, tlmočenie a preklad v rámci rozhodcovského konania sa dotknutej osobe poskytnú v zásade na základe odôvodnenej žiadosti a bezplatne, iv) a napokon, hoci každý účastník si náklady na právneho zástupcu hradí sám, ak je zastúpený pred výborom právnym zástupcom, ministerstvo obchodu bude udržiavať fond s ročnými príspevkami od organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, z ktorého sa budú hradiť trovy rozhodcovského konania až do maximálnej sumy, ktorú stanovia orgány USA po konzultácii s Komisiou (141).

141

| (85) | Výbor pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA má právomoc uložiť nepeňažnú spravodlivú náhradu pre konkrétnu osobu (142) potrebnú na nápravu nedodržania zásad. Hoci výbor pri rozhodovaní zohľadní aj iné prostriedky nápravy, ktoré už boli dosiahnuté prostredníctvom iných mechanizmov v rámci pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, fyzické osoby môžu vždy využiť rozhodcovské konanie, ak sa domnievajú, že tieto iné prostriedky nápravy sú nedostatočné. Dotknutým osobám z Únie to umožňuje využiť rozhodcovské konanie vo všetkých prípadoch, keď sa v dôsledku konania alebo nekonania organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, nezávislých mechanizmov nápravy alebo príslušných orgánov USA (napríklad FTC) ich sťažnosti uspokojivo nevyriešia. Rozhodcovského konania sa nemožno dovolávať, ak má orgán pre ochranu osobných údajov podľa právnych predpisov právomoc riešiť danú sťažnosť týkajúcu sa organizácie zapojenej do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, najmä v tých prípadoch, kde je organizácia buď povinná spolupracovať a dodržiavať odporúčania orgánov pre ochranu osobných údajov, pokiaľ ide o spracovanie údajov o ľudských zdrojoch v súvislosti s pracovným pomerom, alebo sa k tomu dobrovoľne zaviazala. Fyzické osoby môžu vymáhať rozhodcovské rozhodnutia na súdoch USA podľa federálneho zákona o rozhodcovskom konaní, čím sa zabezpečuje právny prostriedok nápravy v prípade, že organizácia rozhodcovské rozhodnutie nevykoná. |
| --- | --- |

(85)

Výbor pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA má právomoc uložiť nepeňažnú spravodlivú náhradu pre konkrétnu osobu (142) potrebnú na nápravu nedodržania zásad. Hoci výbor pri rozhodovaní zohľadní aj iné prostriedky nápravy, ktoré už boli dosiahnuté prostredníctvom iných mechanizmov v rámci pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, fyzické osoby môžu vždy využiť rozhodcovské konanie, ak sa domnievajú, že tieto iné prostriedky nápravy sú nedostatočné. Dotknutým osobám z Únie to umožňuje využiť rozhodcovské konanie vo všetkých prípadoch, keď sa v dôsledku konania alebo nekonania organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, nezávislých mechanizmov nápravy alebo príslušných orgánov USA (napríklad FTC) ich sťažnosti uspokojivo nevyriešia. Rozhodcovského konania sa nemožno dovolávať, ak má orgán pre ochranu osobných údajov podľa právnych predpisov právomoc riešiť danú sťažnosť týkajúcu sa organizácie zapojenej do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, najmä v tých prípadoch, kde je organizácia buď povinná spolupracovať a dodržiavať odporúčania orgánov pre ochranu osobných údajov, pokiaľ ide o spracovanie údajov o ľudských zdrojoch v súvislosti s pracovným pomerom, alebo sa k tomu dobrovoľne zaviazala. Fyzické osoby môžu vymáhať rozhodcovské rozhodnutia na súdoch USA podľa federálneho zákona o rozhodcovskom konaní, čím sa zabezpečuje právny prostriedok nápravy v prípade, že organizácia rozhodcovské rozhodnutie nevykoná.

142

| (86) | Po siedme, ak si organizácia neplní záväzok dodržiavať zásady a zverejnené podmienky ochrany súkromia, podľa amerických právnych predpisov sú k dispozícii ďalšie možnosti dosiahnutia súdnej nápravy vrátane možnosti získať náhradu škody. Fyzické osoby môžu napríklad za určitých podmienok dosiahnuť súdnu nápravu (vrátane náhrady škody) podľa právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa jednotlivých štátov v prípadoch podvodného nepravdivého vyhlásenia, nekalého alebo klamlivého konania alebo takýchto praktík (143) a podľa práva občianskoprávnych deliktov (najmä v prípade občianskoprávnych deliktov porušenia súkromia (144), privlastnenia si mena alebo podoby (145) a zverejnenia skutočností súkromného života (146)). |
| --- | --- |

(86)

Po siedme, ak si organizácia neplní záväzok dodržiavať zásady a zverejnené podmienky ochrany súkromia, podľa amerických právnych predpisov sú k dispozícii ďalšie možnosti dosiahnutia súdnej nápravy vrátane možnosti získať náhradu škody. Fyzické osoby môžu napríklad za určitých podmienok dosiahnuť súdnu nápravu (vrátane náhrady škody) podľa právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa jednotlivých štátov v prípadoch podvodného nepravdivého vyhlásenia, nekalého alebo klamlivého konania alebo takýchto praktík (143) a podľa práva občianskoprávnych deliktov (najmä v prípade občianskoprávnych deliktov porušenia súkromia (144), privlastnenia si mena alebo podoby (145) a zverejnenia skutočností súkromného života (146)).

143

144

145

146

| (87) | Jednotlivými možnosťami dosiahnutia nápravy uvedenými vyššie sa spoločne zabezpečuje, aby sa o každej sťažnosti týkajúcej sa nesúladu s rámcom pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA zo strany organizácií, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad, riadne rozhodlo a aby sa dosiahla náprava. |
| --- | --- |

(87)

Jednotlivými možnosťami dosiahnutia nápravy uvedenými vyššie sa spoločne zabezpečuje, aby sa o každej sťažnosti týkajúcej sa nesúladu s rámcom pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA zo strany organizácií, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad, riadne rozhodlo a aby sa dosiahla náprava.

3.   PRÍSTUP K OSOBNÝM ÚDAJOM PRENÁŠANÝM Z EURÓPSKEJ ÚNIE ORGÁNMI VEREJNEJ MOCI V SPOJENÝCH ŠTÁTOCH A ICH POUŽÍVANIE TÝMITO ORGÁNMI

PRÍSTUP K OSOBNÝM ÚDAJOM PRENÁŠANÝM Z EURÓPSKEJ ÚNIE ORGÁNMI VEREJNEJ MOCI V SPOJENÝCH ŠTÁTOCH A ICH POUŽÍVANIE TÝMITO ORGÁNMI

| (88) | Komisia takisto posúdila obmedzenia a záruky vrátane mechanizmov dohľadu a individuálnych prostriedkov nápravy, ktoré sú v americkom práve k dispozícii vo vzťahu k získavaniu a následnému používaniu osobných údajov prenášaných prevádzkovateľmi a sprostredkovateľmi v USA, ktoré vo verejnom záujme uskutočňujú americké orgány verejnej moci, a to najmä na účely presadzovania práva v trestných veciach a na účely národnej bezpečnosti (ďalej len „prístup vlády“) (147). Komisia pri posudzovaní toho, či podmienky, na základe ktorých sa vláde poskytuje prístup k údajom prenášaným do Spojených štátov podľa tohto rozhodnutia, spĺňajú kritérium „zásadnej rovnocennosti“ v súlade s článkom 45 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/679, ako ho vykladá Súdny dvor so zreteľom na Chartu základných práv, zohľadnila viaceré kritériá. |
| --- | --- |

(88)

Komisia takisto posúdila obmedzenia a záruky vrátane mechanizmov dohľadu a individuálnych prostriedkov nápravy, ktoré sú v americkom práve k dispozícii vo vzťahu k získavaniu a následnému používaniu osobných údajov prenášaných prevádzkovateľmi a sprostredkovateľmi v USA, ktoré vo verejnom záujme uskutočňujú americké orgány verejnej moci, a to najmä na účely presadzovania práva v trestných veciach a na účely národnej bezpečnosti (ďalej len „prístup vlády“) (147). Komisia pri posudzovaní toho, či podmienky, na základe ktorých sa vláde poskytuje prístup k údajom prenášaným do Spojených štátov podľa tohto rozhodnutia, spĺňajú kritérium „zásadnej rovnocennosti“ v súlade s článkom 45 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/679, ako ho vykladá Súdny dvor so zreteľom na Chartu základných práv, zohľadnila viaceré kritériá.

147

| (89) | Konkrétne akékoľvek obmedzenie práva na ochranu osobných údajov musí byť stanovené zákonom a v samotnom právnom základe, ktorý povoľuje zasahovanie do takéhoto práva, sa musí vymedziť, v akom rozsahu možno uplatňovanie príslušného práva obmedziť (148). Okrem toho v záujme splnenia požiadavky proporcionality, podľa ktorej sa v demokratickej spoločnosti musia výnimky z ochrany osobných údajov a obmedzenia ochrany osobných údajov uplatňovať len do prísne nevyhnutnej miery, aby boli splnené konkrétne ciele všeobecného záujmu, ktoré sú rovnocenné s cieľmi uznávanými Úniou, sa v tomto právnom základe musia stanovovať jasné a presné pravidlá upravujúce rozsah a uplatňovanie takýchto opatrení a zavádzať minimálne záruky, aby osoby, ktorých údaje boli prenesené, mali dostatočné záruky umožňujúce účinne chrániť ich osobné údaje pred rizikom zneužitia (149). Tieto pravidlá a záruky musia byť navyše právne záväzné a vymáhateľné fyzickými osobami (150). Dotknuté osoby musia mať najmä možnosť uplatniť právne prostriedky nápravy pred nezávislým a nestranným súdom, aby mali prístup k svojim osobným údajom, alebo dosiahnuť opravu alebo vymazanie takýchto údajov (151). |
| --- | --- |

(89)

Konkrétne akékoľvek obmedzenie práva na ochranu osobných údajov musí byť stanovené zákonom a v samotnom právnom základe, ktorý povoľuje zasahovanie do takéhoto práva, sa musí vymedziť, v akom rozsahu možno uplatňovanie príslušného práva obmedziť (148). Okrem toho v záujme splnenia požiadavky proporcionality, podľa ktorej sa v demokratickej spoločnosti musia výnimky z ochrany osobných údajov a obmedzenia ochrany osobných údajov uplatňovať len do prísne nevyhnutnej miery, aby boli splnené konkrétne ciele všeobecného záujmu, ktoré sú rovnocenné s cieľmi uznávanými Úniou, sa v tomto právnom základe musia stanovovať jasné a presné pravidlá upravujúce rozsah a uplatňovanie takýchto opatrení a zavádzať minimálne záruky, aby osoby, ktorých údaje boli prenesené, mali dostatočné záruky umožňujúce účinne chrániť ich osobné údaje pred rizikom zneužitia (149). Tieto pravidlá a záruky musia byť navyše právne záväzné a vymáhateľné fyzickými osobami (150). Dotknuté osoby musia mať najmä možnosť uplatniť právne prostriedky nápravy pred nezávislým a nestranným súdom, aby mali prístup k svojim osobným údajom, alebo dosiahnuť opravu alebo vymazanie takýchto údajov (151).

148

149

150

151

3.1.   Prístup a používanie zo strany orgánov verejnej moci Spojených štátov na účely presadzovania práva v trestných veciach

Prístup a používanie zo strany orgánov verejnej moci Spojených štátov na účely presadzovania práva v trestných veciach

| (90) | Pokiaľ ide o zasahovanie do osobných údajov prenášaných na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA na účely presadzovania práva v trestných veciach, v práve Spojených štátov sa ukladá viacero obmedzení prístupu k osobným údajom a ich používania a poskytujú sa mechanizmy dohľadu a nápravy, ktoré sú v súlade s požiadavkami uvedenými v odôvodnení 89 tohto rozhodnutia. Podmienky, za ktorých sa takýto prístup môže uskutočniť, a záruky, ktoré sa vzťahujú na uplatnenie týchto právomocí, sa podrobne posudzujú v nasledujúcich oddieloch. V tejto súvislosti vláda USA (prostredníctvom ministerstva spravodlivosti) poskytla aj uistenie týkajúce sa uplatniteľných obmedzení a záruk (príloha VI k tomuto rozhodnutiu). |
| --- | --- |

(90)

Pokiaľ ide o zasahovanie do osobných údajov prenášaných na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA na účely presadzovania práva v trestných veciach, v práve Spojených štátov sa ukladá viacero obmedzení prístupu k osobným údajom a ich používania a poskytujú sa mechanizmy dohľadu a nápravy, ktoré sú v súlade s požiadavkami uvedenými v odôvodnení 89 tohto rozhodnutia. Podmienky, za ktorých sa takýto prístup môže uskutočniť, a záruky, ktoré sa vzťahujú na uplatnenie týchto právomocí, sa podrobne posudzujú v nasledujúcich oddieloch. V tejto súvislosti vláda USA (prostredníctvom ministerstva spravodlivosti) poskytla aj uistenie týkajúce sa uplatniteľných obmedzení a záruk (príloha VI k tomuto rozhodnutiu).

3.1.1.   
  Právne základy, obmedzenia a záruky

Právne základy, obmedzenia a záruky

3.1.1.1.   Obmedzenia a záruky, pokiaľ ide o získavanie osobných údajov na účely presadzovania práva v trestných veciach

Obmedzenia a záruky, pokiaľ ide o získavanie osobných údajov na účely presadzovania práva v trestných veciach

| (91) | K osobným údajom spracúvaným organizáciami v USA, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad, prenášaným z Únie na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA môžu získať prístup americkí federálni prokurátori a federálni vyšetrovací agenti na účely presadzovania práva v trestných veciach v rámci rôznych postupov, ako sa podrobnejšie vysvetľuje v odôvodneniach 92 – 99. Tieto postupy sa uplatňujú rovnakým spôsobom, ako keď sa informácie získavajú od ktorejkoľvek organizácie v USA, bez ohľadu na štátnu príslušnosť alebo miesto bydliska dotknutých osôb (152). |
| --- | --- |

(91)

K osobným údajom spracúvaným organizáciami v USA, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad, prenášaným z Únie na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA môžu získať prístup americkí federálni prokurátori a federálni vyšetrovací agenti na účely presadzovania práva v trestných veciach v rámci rôznych postupov, ako sa podrobnejšie vysvetľuje v odôvodneniach 92 – 99. Tieto postupy sa uplatňujú rovnakým spôsobom, ako keď sa informácie získavajú od ktorejkoľvek organizácie v USA, bez ohľadu na štátnu príslušnosť alebo miesto bydliska dotknutých osôb (152).

152

| (92) | Po prvé sudca môže na žiadosť federálneho úradníka pre presadzovanie práva alebo právneho zástupcu vlády vydať príkaz na domovú prehliadku alebo na zaistenie (vrátane elektronicky uložených informácií) (153). Takýto príkaz možno vydať len v prípade existencie „dôvodnosti“ (probable cause) (154), teda dôvodného zistenia, že na mieste označenom v súdnom príkaze sa pravdepodobne nachádzajú „predmety podliehajúce zaisteniu“ (dôkazy o trestnom čine, nezákonne držané predmety alebo majetok, ktorý je určený na použitie alebo bol použitý na spáchanie trestného činu). V príkaze musí byť identifikovaný majetok alebo predmet, ktorý sa má zaistiť, a určený sudca, ktorému sa má príkaz vrátiť. Osoba, ktorá sa podrobuje domovej prehliadke alebo ktorej majetok je predmetom prehliadky, môže podať návrh na zákaz použitia dôkazov získaných alebo vyvodených z nezákonnej prehliadky, ak sa tieto dôkazy predložia proti danej osobe počas trestného konania (155). Ak sa od držiteľa údajov (napr. spoločnosti) vyžaduje, aby sprístupnil údaje na základe príkazu, môže predovšetkým napadnúť požiadavku na sprístupnenie ako neprimerane zaťažujúcu (156). |
| --- | --- |

(92)

Po prvé sudca môže na žiadosť federálneho úradníka pre presadzovanie práva alebo právneho zástupcu vlády vydať príkaz na domovú prehliadku alebo na zaistenie (vrátane elektronicky uložených informácií) (153). Takýto príkaz možno vydať len v prípade existencie „dôvodnosti“ (probable cause) (154), teda dôvodného zistenia, že na mieste označenom v súdnom príkaze sa pravdepodobne nachádzajú „predmety podliehajúce zaisteniu“ (dôkazy o trestnom čine, nezákonne držané predmety alebo majetok, ktorý je určený na použitie alebo bol použitý na spáchanie trestného činu). V príkaze musí byť identifikovaný majetok alebo predmet, ktorý sa má zaistiť, a určený sudca, ktorému sa má príkaz vrátiť. Osoba, ktorá sa podrobuje domovej prehliadke alebo ktorej majetok je predmetom prehliadky, môže podať návrh na zákaz použitia dôkazov získaných alebo vyvodených z nezákonnej prehliadky, ak sa tieto dôkazy predložia proti danej osobe počas trestného konania (155). Ak sa od držiteľa údajov (napr. spoločnosti) vyžaduje, aby sprístupnil údaje na základe príkazu, môže predovšetkým napadnúť požiadavku na sprístupnenie ako neprimerane zaťažujúcu (156).

153

probable cause

154

155

156

| (93) | Po druhé veľká porota (vyšetrovacia zložka súdu zostavená sudcom alebo magistrátnym sudcom) môže vydať výzvu v súvislosti s vyšetrovaním určitých závažných trestných činov (157), a to zvyčajne na žiadosť federálneho prokurátora, s cieľom požadovať od niekoho, aby predložil alebo sprístupnil obchodné záznamy, elektronicky uložené informácie alebo iné hmotné predmety. Okrem toho sa v rôznych zákonoch povoľuje používanie administratívnych výziev na predloženie alebo sprístupnenie obchodných záznamov, elektronicky uložených informácií alebo iných hmotných predmetov súvisiacich s vyšetrovaním podvodov v zdravotníctve, zneužívania detí, ochrany tajnej služby, prípadov kontrolovaných látok a s vyšetrovaním generálneho inšpektora (158). V oboch prípadoch musia byť informácie relevantné pre dané vyšetrovanie a výzva nesmie byť neopodstatnená, t. j. nekonkrétna, obmedzujúca alebo neprimerane zaťažujúca (čo sú dôvody, na základe ktorých môže príjemca výzvy predmetnú výzvu napadnúť) (159). |
| --- | --- |

(93)

Po druhé veľká porota (vyšetrovacia zložka súdu zostavená sudcom alebo magistrátnym sudcom) môže vydať výzvu v súvislosti s vyšetrovaním určitých závažných trestných činov (157), a to zvyčajne na žiadosť federálneho prokurátora, s cieľom požadovať od niekoho, aby predložil alebo sprístupnil obchodné záznamy, elektronicky uložené informácie alebo iné hmotné predmety. Okrem toho sa v rôznych zákonoch povoľuje používanie administratívnych výziev na predloženie alebo sprístupnenie obchodných záznamov, elektronicky uložených informácií alebo iných hmotných predmetov súvisiacich s vyšetrovaním podvodov v zdravotníctve, zneužívania detí, ochrany tajnej služby, prípadov kontrolovaných látok a s vyšetrovaním generálneho inšpektora (158). V oboch prípadoch musia byť informácie relevantné pre dané vyšetrovanie a výzva nesmie byť neopodstatnená, t. j. nekonkrétna, obmedzujúca alebo neprimerane zaťažujúca (čo sú dôvody, na základe ktorých môže príjemca výzvy predmetnú výzvu napadnúť) (159).

157

158

159

| (94) | Veľmi podobné podmienky sa vzťahujú na administratívne výzvy vydané s cieľom získať prístup k údajom v držbe spoločností v USA na civilné alebo regulačné účely (z hľadiska verejného záujmu). Právomoc agentúr s civilnou a regulačnou zodpovednosťou vydávať takéto administratívne výzvy musí byť stanovená v zákone. Použitie administratívnej výzvy podlieha „kritériu primeranosti“, čo si vyžaduje, aby sa vyšetrovanie vykonávalo na legitímny účel, aby informácie požadované na základe výzvy boli na tento účel relevantné, aby agentúra ešte nemala k dispozícii informácie, ktoré požaduje na základe výzvy, a aby sa vykonali potrebné administratívne kroky na vydanie výzvy (160). V judikatúre najvyššieho súdu sa takisto objasnila potreba vyvážiť význam verejného záujmu v súvislosti s požadovanými informáciami s významom osobných a organizačných záujmov v oblasti súkromia (161). Hoci použitie administratívnej výzvy nepodlieha predchádzajúcemu súdnemu schváleniu, podlieha súdnemu preskúmaniu v prípade námietky príjemcu z uvádzaných dôvodov alebo ak sa vydávajúca agentúra snaží o presadenie výzvy na súde (162). Okrem týchto všeobecných hlavných obmedzení môžu z jednotlivých zákonov vyplývať osobitné (prísnejšie) požiadavky (163). |
| --- | --- |

(94)

Veľmi podobné podmienky sa vzťahujú na administratívne výzvy vydané s cieľom získať prístup k údajom v držbe spoločností v USA na civilné alebo regulačné účely (z hľadiska verejného záujmu). Právomoc agentúr s civilnou a regulačnou zodpovednosťou vydávať takéto administratívne výzvy musí byť stanovená v zákone. Použitie administratívnej výzvy podlieha „kritériu primeranosti“, čo si vyžaduje, aby sa vyšetrovanie vykonávalo na legitímny účel, aby informácie požadované na základe výzvy boli na tento účel relevantné, aby agentúra ešte nemala k dispozícii informácie, ktoré požaduje na základe výzvy, a aby sa vykonali potrebné administratívne kroky na vydanie výzvy (160). V judikatúre najvyššieho súdu sa takisto objasnila potreba vyvážiť význam verejného záujmu v súvislosti s požadovanými informáciami s významom osobných a organizačných záujmov v oblasti súkromia (161). Hoci použitie administratívnej výzvy nepodlieha predchádzajúcemu súdnemu schváleniu, podlieha súdnemu preskúmaniu v prípade námietky príjemcu z uvádzaných dôvodov alebo ak sa vydávajúca agentúra snaží o presadenie výzvy na súde (162). Okrem týchto všeobecných hlavných obmedzení môžu z jednotlivých zákonov vyplývať osobitné (prísnejšie) požiadavky (163).

160

161

162

163

| (95) | Po tretie viaceré právne základy umožňujú orgánom činným v trestnom konaní získať prístup k údajom o komunikácii. Súd môže vydať príkaz, ktorým sa povoľuje získavanie informácií v reálnom čase o vytáčaní, smerovaní, adresovaní a signalizovaní, bez obsahu samotnej komunikácie, týkajúcich sa určitého telefónneho čísla alebo e-mailovej adresy (prostredníctvom záznamníkov zdrojov a cieľov elektronickej komunikácie), ak dospeje k záveru, že daný orgán potvrdil, že informácie, ktoré sa pravdepodobne získajú, sú relevantné pre prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu (164). V príkaze sa musí okrem iného uviesť totožnosť podozrivej osoby, ak je známa, atribúty komunikácie, na ktorú sa príkaz vzťahuje, a vyhlásenie o trestnom čine, ktorého sa takto získavané informácie týkajú. Používanie záznamníkov zdrojov a cieľov elektronickej komunikácie môže byť povolené najviac na obdobie šesťdesiatich dní, ktoré možno predĺžiť len novým súdnym príkazom. |
| --- | --- |

(95)

Po tretie viaceré právne základy umožňujú orgánom činným v trestnom konaní získať prístup k údajom o komunikácii. Súd môže vydať príkaz, ktorým sa povoľuje získavanie informácií v reálnom čase o vytáčaní, smerovaní, adresovaní a signalizovaní, bez obsahu samotnej komunikácie, týkajúcich sa určitého telefónneho čísla alebo e-mailovej adresy (prostredníctvom záznamníkov zdrojov a cieľov elektronickej komunikácie), ak dospeje k záveru, že daný orgán potvrdil, že informácie, ktoré sa pravdepodobne získajú, sú relevantné pre prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu (164). V príkaze sa musí okrem iného uviesť totožnosť podozrivej osoby, ak je známa, atribúty komunikácie, na ktorú sa príkaz vzťahuje, a vyhlásenie o trestnom čine, ktorého sa takto získavané informácie týkajú. Používanie záznamníkov zdrojov a cieľov elektronickej komunikácie môže byť povolené najviac na obdobie šesťdesiatich dní, ktoré možno predĺžiť len novým súdnym príkazom.

164

| (96) | Okrem toho na účely presadzovania práva v trestných veciach možno na základe zákona o uloženej komunikácii (Stored Communications Act) (165) získať prístup k informáciám o účastníkoch, prevádzkovým údajom a uloženému obsahu komunikácie v držbe poskytovateľov internetových služieb, telefónnych spoločností a iných poskytovateľov služieb, ktorí sú tretími stranami. Na získanie uloženého obsahu elektronickej komunikácie musia orgány činné v trestnom konaní v zásade získať od sudcu príkaz na základe dôvodnosti domnienky, že predmetné konto obsahuje dôkaz o trestnom čine (166). Na získanie registračných údajov účastníkov, IP adries a príslušných časových pečiatok, ako aj fakturačných údajov, môžu orgány činné v trestnom konaní využiť výzvu. Na získanie väčšiny iných uložených informácií bez obsahu samotnej komunikácie, ako sú napríklad hlavičky e-mailov bez predmetu, musí orgán činný v trestnom konaní získať súdny príkaz, ktorý sudca vydá, ak je presvedčený o tom, že existujú opodstatnené dôvody domnievať sa, že požadované informácie sú relevantné a podstatné pre prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu. |
| --- | --- |

(96)

Okrem toho na účely presadzovania práva v trestných veciach možno na základe zákona o uloženej komunikácii (Stored Communications Act) (165) získať prístup k informáciám o účastníkoch, prevádzkovým údajom a uloženému obsahu komunikácie v držbe poskytovateľov internetových služieb, telefónnych spoločností a iných poskytovateľov služieb, ktorí sú tretími stranami. Na získanie uloženého obsahu elektronickej komunikácie musia orgány činné v trestnom konaní v zásade získať od sudcu príkaz na základe dôvodnosti domnienky, že predmetné konto obsahuje dôkaz o trestnom čine (166). Na získanie registračných údajov účastníkov, IP adries a príslušných časových pečiatok, ako aj fakturačných údajov, môžu orgány činné v trestnom konaní využiť výzvu. Na získanie väčšiny iných uložených informácií bez obsahu samotnej komunikácie, ako sú napríklad hlavičky e-mailov bez predmetu, musí orgán činný v trestnom konaní získať súdny príkaz, ktorý sudca vydá, ak je presvedčený o tom, že existujú opodstatnené dôvody domnievať sa, že požadované informácie sú relevantné a podstatné pre prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu.

Stored Communications Act

165

166

| (97) | Poskytovatelia, ktorí dostanú žiadosť podľa zákona o uloženej komunikácii, to môžu na dobrovoľnom základe oznámiť zákazníkovi alebo účastníkovi, ktorého informácie sa požadujú, s výnimkou prípadov, keď príslušný orgán činný v trestnom konaní získa ochranný príkaz, v ktorom sa takéto oznámenie zakazuje (167). Ochranný príkaz je súdny príkaz, ktorým sa poskytovateľovi elektronických komunikačných služieb alebo diaľkových počítačových služieb, ktorému sú príkaz, výzva alebo súdny príkaz určené, ukladá povinnosť neoznámiť existenciu daného príkazu, výzvy alebo súdneho príkazu žiadnej inej osobe, pokiaľ to súd považuje za vhodné. Ochranný príkaz sa vydá vtedy, keď súd dospeje k záveru, že existuje dôvod domnievať sa, že oznámenie by vážne ohrozilo vyšetrovanie alebo neprimerane oneskorilo súdne konanie, napr. preto, že by viedlo k ohrozeniu života alebo fyzickej bezpečnosti osoby, k úteku pred trestným stíhaním, k zastrašovaniu potenciálnych svedkov atď. V memorande zástupcu generálneho prokurátora (ktoré je záväzné pre všetkých prokurátorov a zástupcov ministerstva spravodlivosti) sa vyžaduje, aby prokurátori podrobne určili potrebu ochranného príkazu a poskytli súdu odôvodnenie toho, ako sú v konkrétnom prípade splnené zákonné kritériá na získanie ochranného príkazu (168). V memorande sa ďalej vyžaduje, aby sa v návrhoch na ochranný príkaz vo všeobecnosti nestanovovalo dodatočné oznámenie s odstupom dlhším ako jeden rok. Ak by za výnimočných okolností bol potrebný príkaz s dlhším trvaním, žiadosť o vydanie takéhoto príkazu podlieha písomnému súhlasu dozorného úradníka určeného generálnym prokurátorom USA alebo príslušným námestníkom generálneho prokurátora. Okrem toho musí prokurátor pri ukončení vyšetrovania okamžite posúdiť, či existuje dôvod na zachovanie prípadných naďalej platných ochranných príkazov, a ak nie, zrušiť ochranný príkaz a zabezpečiť, aby bol poskytovateľ služieb o tom upovedomený (169). |
| --- | --- |

(97)

Poskytovatelia, ktorí dostanú žiadosť podľa zákona o uloženej komunikácii, to môžu na dobrovoľnom základe oznámiť zákazníkovi alebo účastníkovi, ktorého informácie sa požadujú, s výnimkou prípadov, keď príslušný orgán činný v trestnom konaní získa ochranný príkaz, v ktorom sa takéto oznámenie zakazuje (167). Ochranný príkaz je súdny príkaz, ktorým sa poskytovateľovi elektronických komunikačných služieb alebo diaľkových počítačových služieb, ktorému sú príkaz, výzva alebo súdny príkaz určené, ukladá povinnosť neoznámiť existenciu daného príkazu, výzvy alebo súdneho príkazu žiadnej inej osobe, pokiaľ to súd považuje za vhodné. Ochranný príkaz sa vydá vtedy, keď súd dospeje k záveru, že existuje dôvod domnievať sa, že oznámenie by vážne ohrozilo vyšetrovanie alebo neprimerane oneskorilo súdne konanie, napr. preto, že by viedlo k ohrozeniu života alebo fyzickej bezpečnosti osoby, k úteku pred trestným stíhaním, k zastrašovaniu potenciálnych svedkov atď. V memorande zástupcu generálneho prokurátora (ktoré je záväzné pre všetkých prokurátorov a zástupcov ministerstva spravodlivosti) sa vyžaduje, aby prokurátori podrobne určili potrebu ochranného príkazu a poskytli súdu odôvodnenie toho, ako sú v konkrétnom prípade splnené zákonné kritériá na získanie ochranného príkazu (168). V memorande sa ďalej vyžaduje, aby sa v návrhoch na ochranný príkaz vo všeobecnosti nestanovovalo dodatočné oznámenie s odstupom dlhším ako jeden rok. Ak by za výnimočných okolností bol potrebný príkaz s dlhším trvaním, žiadosť o vydanie takéhoto príkazu podlieha písomnému súhlasu dozorného úradníka určeného generálnym prokurátorom USA alebo príslušným námestníkom generálneho prokurátora. Okrem toho musí prokurátor pri ukončení vyšetrovania okamžite posúdiť, či existuje dôvod na zachovanie prípadných naďalej platných ochranných príkazov, a ak nie, zrušiť ochranný príkaz a zabezpečiť, aby bol poskytovateľ služieb o tom upovedomený (169).

167

168

169

| (98) | Orgány činné v trestnom konaní môžu takisto odpočúvať prebiehajúcu telefonickú, ústnu alebo elektronickú komunikáciu na základe súdneho príkazu, v ktorom sudca dospel okrem iného k záveru, že je dôvodné domnievať sa, že odpočúvanie alebo elektronické zachytenie poskytne dôkaz o federálnom zločine alebo o pobyte utečenca unikajúceho pred stíhaním (170). |
| --- | --- |

(98)

Orgány činné v trestnom konaní môžu takisto odpočúvať prebiehajúcu telefonickú, ústnu alebo elektronickú komunikáciu na základe súdneho príkazu, v ktorom sudca dospel okrem iného k záveru, že je dôvodné domnievať sa, že odpočúvanie alebo elektronické zachytenie poskytne dôkaz o federálnom zločine alebo o pobyte utečenca unikajúceho pred stíhaním (170).

170

| (99) | Ďalšiu ochranu poskytujú rôzne politiky a usmernenia ministerstva spravodlivosti vrátane usmernení generálneho prokurátora k domácim operáciám FBI (Attorney General Guidelines for Domestic FBI Operations – AGG-DOM), v ktorých sa okrem iného vyžaduje, aby Federálny úrad pre vyšetrovanie (FBI) používal dostupné vyšetrovacie metódy, ktoré menej zasahujú do súkromia, so zohľadnením ich účinku na súkromie a občianske slobody (171). |
| --- | --- |

(99)

Ďalšiu ochranu poskytujú rôzne politiky a usmernenia ministerstva spravodlivosti vrátane usmernení generálneho prokurátora k domácim operáciám FBI (Attorney General Guidelines for Domestic FBI Operations – AGG-DOM), v ktorých sa okrem iného vyžaduje, aby Federálny úrad pre vyšetrovanie (FBI) používal dostupné vyšetrovacie metódy, ktoré menej zasahujú do súkromia, so zohľadnením ich účinku na súkromie a občianske slobody (171).

Attorney General Guidelines for Domestic FBI Operations

171

| (100) | Podľa vyhlásení vlády USA sa na vyšetrovania v rámci presadzovania práva na úrovni jednotlivých štátov vzťahuje už uvedená rovnaká alebo vyššia ochrana (pokiaľ ide o vyšetrovania vykonávané podľa právnych predpisov jednotlivých štátov) (172). Najmä ústavné ustanovenia, ako aj zákony a judikatúra na štátnej úrovni opätovne potvrdzujú uvedenú ochranu pred neprimeranými prehliadkami a zaisteniami tým, že vyžadujú vydanie príkazu na domovú prehliadku (173). Príkazy na domovú prehliadku sa môžu podobne ako záruky na federálnej úrovni vydávať len na základe preukázania dôvodnosti a musia obsahovať opis miesta, ktoré sa má prehľadať, a osoby alebo veci, ktoré sa majú zaistiť (174). |
| --- | --- |

(100)

Podľa vyhlásení vlády USA sa na vyšetrovania v rámci presadzovania práva na úrovni jednotlivých štátov vzťahuje už uvedená rovnaká alebo vyššia ochrana (pokiaľ ide o vyšetrovania vykonávané podľa právnych predpisov jednotlivých štátov) (172). Najmä ústavné ustanovenia, ako aj zákony a judikatúra na štátnej úrovni opätovne potvrdzujú uvedenú ochranu pred neprimeranými prehliadkami a zaisteniami tým, že vyžadujú vydanie príkazu na domovú prehliadku (173). Príkazy na domovú prehliadku sa môžu podobne ako záruky na federálnej úrovni vydávať len na základe preukázania dôvodnosti a musia obsahovať opis miesta, ktoré sa má prehľadať, a osoby alebo veci, ktoré sa majú zaistiť (174).

172

173

174

3.1.1.2.   Ďalšie používanie získaných informácií

Ďalšie používanie získaných informácií

| (101) | V súvislosti s ďalším používaním údajov získaných federálnymi orgánmi činnými v trestnom konaní sa v rôznych zákonoch, usmerneniach a normách ukladajú osobitné záruky. S výnimkou osobitných nástrojov, ktoré sa vzťahujú na činnosti FBI (AGG-DOM a usmernenia FBI k domácim vyšetrovaniam a operáciám), sa požiadavky opísané v tomto oddiele vo všeobecnosti vzťahujú na ďalšie používanie údajov akýmkoľvek federálnym orgánom vrátane údajov, ku ktorým sa získava prístup na civilné alebo regulačné účely. Patria sem požiadavky vyplývajúce z memoránd/nariadení Úradu pre riadenie a rozpočet, federálneho zákona o modernizácii v oblasti riadenia informačnej bezpečnosti, zo zákona o elektronickej verejnej správe a zákona o záznamoch federálnych agentúr. |
| --- | --- |

(101)

V súvislosti s ďalším používaním údajov získaných federálnymi orgánmi činnými v trestnom konaní sa v rôznych zákonoch, usmerneniach a normách ukladajú osobitné záruky. S výnimkou osobitných nástrojov, ktoré sa vzťahujú na činnosti FBI (AGG-DOM a usmernenia FBI k domácim vyšetrovaniam a operáciám), sa požiadavky opísané v tomto oddiele vo všeobecnosti vzťahujú na ďalšie používanie údajov akýmkoľvek federálnym orgánom vrátane údajov, ku ktorým sa získava prístup na civilné alebo regulačné účely. Patria sem požiadavky vyplývajúce z memoránd/nariadení Úradu pre riadenie a rozpočet, federálneho zákona o modernizácii v oblasti riadenia informačnej bezpečnosti, zo zákona o elektronickej verejnej správe a zákona o záznamoch federálnych agentúr.

| (102) | V súlade s právomocou uloženou v Clingerovom-Cohenovom zákone (Clinger-Cohen Act, Pub. L. 104-106, oddiel E) a zákone z roku 1987 o počítačovej bezpečnosti (Computer Security Act, Pub. L. 100-235) vydal Úrad pre riadenie a rozpočet (OMB) obežník č. A-130 stanovujúci všeobecne záväzné usmernenia, ktoré sa vzťahujú na všetky federálne agentúry (vrátane orgánov presadzovania práva) v situáciách, keď nakladajú s informáciami o totožnosti (175). V obežníku sa predovšetkým vyžaduje, aby všetky federálne agentúry „obmedzili vytváranie, získavanie, používanie, spracúvanie, ukladanie, uchovávanie, poskytovanie a sprístupňovanie informácií o totožnosti na to, čo je zákonne povolené, relevantné a odôvodnene považované za potrebné na riadny výkon funkcií oprávnenej agentúry“ (176). Okrem toho, pokiaľ je to prakticky uskutočniteľné, federálne agentúry musia zabezpečiť, aby boli informácie o totožnosti presné, relevantné, aktuálne a úplné a aby boli obmedzené na minimum potrebné na riadny výkon funkcií agentúry. Vo všeobecnosti musia federálne agentúry zaviesť komplexný program ochrany súkromia s cieľom zabezpečiť súlad s platnými požiadavkami na ochranu súkromia, vypracovať a vyhodnotiť podmienky ochrany súkromia a riadiť riziká v oblasti ochrany súkromia, zachovávať postupy na odhaľovanie, dokumentovanie a nahlasovanie incidentov týkajúcich sa dodržiavania ochrany súkromia, vypracovať programy na zvyšovanie informovanosti o ochrane súkromia a programy odbornej prípravy pre zamestnancov a dodávateľov a zaviesť politiky a postupy na zabezpečenie toho, aby zamestnanci niesli zodpovednosť za dodržiavanie požiadaviek a podmienok ochrany súkromia (177). |
| --- | --- |

(102)

V súlade s právomocou uloženou v Clingerovom-Cohenovom zákone (Clinger-Cohen Act, Pub. L. 104-106, oddiel E) a zákone z roku 1987 o počítačovej bezpečnosti (Computer Security Act, Pub. L. 100-235) vydal Úrad pre riadenie a rozpočet (OMB) obežník č. A-130 stanovujúci všeobecne záväzné usmernenia, ktoré sa vzťahujú na všetky federálne agentúry (vrátane orgánov presadzovania práva) v situáciách, keď nakladajú s informáciami o totožnosti (175). V obežníku sa predovšetkým vyžaduje, aby všetky federálne agentúry „obmedzili vytváranie, získavanie, používanie, spracúvanie, ukladanie, uchovávanie, poskytovanie a sprístupňovanie informácií o totožnosti na to, čo je zákonne povolené, relevantné a odôvodnene považované za potrebné na riadny výkon funkcií oprávnenej agentúry“ (176). Okrem toho, pokiaľ je to prakticky uskutočniteľné, federálne agentúry musia zabezpečiť, aby boli informácie o totožnosti presné, relevantné, aktuálne a úplné a aby boli obmedzené na minimum potrebné na riadny výkon funkcií agentúry. Vo všeobecnosti musia federálne agentúry zaviesť komplexný program ochrany súkromia s cieľom zabezpečiť súlad s platnými požiadavkami na ochranu súkromia, vypracovať a vyhodnotiť podmienky ochrany súkromia a riadiť riziká v oblasti ochrany súkromia, zachovávať postupy na odhaľovanie, dokumentovanie a nahlasovanie incidentov týkajúcich sa dodržiavania ochrany súkromia, vypracovať programy na zvyšovanie informovanosti o ochrane súkromia a programy odbornej prípravy pre zamestnancov a dodávateľov a zaviesť politiky a postupy na zabezpečenie toho, aby zamestnanci niesli zodpovednosť za dodržiavanie požiadaviek a podmienok ochrany súkromia (177).

Clinger-Cohen Act

Computer Security Act

175

176

177

| (103) | Okrem toho sa v zákone o elektronickej verejnej správe (E-Government Act) (178) vyžaduje, aby všetky federálne agentúry (vrátane orgánov činných v trestnom konaní) zaviedli ochranu bezpečnosti informácií úmernú riziku a rozsahu ujmy, ktorá by vznikla v dôsledku neoprávneného prístupu, používania, sprístupnenia, narušenia, zmeny alebo zničenia, aby mali hlavného úradníka pre informácie na zaistenie súladu s požiadavkami na bezpečnosť informácií a aby svoj program a postupy v oblasti informačnej bezpečnosti každoročne podrobili nezávislému hodnoteniu (napr. hodnotenie generálnym inšpektorom, pozri odôvodnenie 109) (179). Podobne sa v zákone o záznamoch federálnych agentúr (Federal Records Act – FRA) (180) a doplňujúcich právnych predpisoch (181) vyžaduje, aby informácie, ktorými disponujú federálne agentúry, podliehali zárukám zabezpečujúcim fyzickú integritu informácií a ich ochranu pred neoprávneným prístupom. |
| --- | --- |

(103)

Okrem toho sa v zákone o elektronickej verejnej správe (E-Government Act) (178) vyžaduje, aby všetky federálne agentúry (vrátane orgánov činných v trestnom konaní) zaviedli ochranu bezpečnosti informácií úmernú riziku a rozsahu ujmy, ktorá by vznikla v dôsledku neoprávneného prístupu, používania, sprístupnenia, narušenia, zmeny alebo zničenia, aby mali hlavného úradníka pre informácie na zaistenie súladu s požiadavkami na bezpečnosť informácií a aby svoj program a postupy v oblasti informačnej bezpečnosti každoročne podrobili nezávislému hodnoteniu (napr. hodnotenie generálnym inšpektorom, pozri odôvodnenie 109) (179). Podobne sa v zákone o záznamoch federálnych agentúr (Federal Records Act – FRA) (180) a doplňujúcich právnych predpisoch (181) vyžaduje, aby informácie, ktorými disponujú federálne agentúry, podliehali zárukám zabezpečujúcim fyzickú integritu informácií a ich ochranu pred neoprávneným prístupom.

E-Government Act

178

179

Federal Records Act

180

181

| (104) | Podľa federálnych právnych predpisov vrátane federálneho zákona z roku 2014 o modernizácii v oblasti informačnej bezpečnosti (Federal Information Security Modernisation Act) vypracoval úrad OMB a Národný normalizačný a technologický inštitút (NIST) normy, ktoré sú záväzné pre federálne agentúry (vrátane orgánov činných v trestnom konaní) a v ktorých sa ďalej špecifikujú minimálne požiadavky na bezpečnosť informácií, ktoré sa musia zaviesť, vrátane kontrol prístupu, zabezpečenia informovanosti a odbornej prípravy, plánovania pre prípad nepredvídaných udalostí, reakcie na incidenty, nástrojov auditu a zodpovednosti, zabezpečenia integrity systémov a informácií, vykonávania posúdení rizík v oblasti ochrany súkromia a bezpečnosti atď. (182) Okrem toho v súlade s usmerneniami úradu OMB musia všetky federálne agentúry (vrátane orgánov činných v trestnom konaní) zachovávať a vykonávať plán riešenia prípadov porušenia ochrany údajov, a to aj pokiaľ ide o reakciu na takéto porušenia a posudzovanie rizík ujmy (183). |
| --- | --- |

(104)

Podľa federálnych právnych predpisov vrátane federálneho zákona z roku 2014 o modernizácii v oblasti informačnej bezpečnosti (Federal Information Security Modernisation Act) vypracoval úrad OMB a Národný normalizačný a technologický inštitút (NIST) normy, ktoré sú záväzné pre federálne agentúry (vrátane orgánov činných v trestnom konaní) a v ktorých sa ďalej špecifikujú minimálne požiadavky na bezpečnosť informácií, ktoré sa musia zaviesť, vrátane kontrol prístupu, zabezpečenia informovanosti a odbornej prípravy, plánovania pre prípad nepredvídaných udalostí, reakcie na incidenty, nástrojov auditu a zodpovednosti, zabezpečenia integrity systémov a informácií, vykonávania posúdení rizík v oblasti ochrany súkromia a bezpečnosti atď. (182) Okrem toho v súlade s usmerneniami úradu OMB musia všetky federálne agentúry (vrátane orgánov činných v trestnom konaní) zachovávať a vykonávať plán riešenia prípadov porušenia ochrany údajov, a to aj pokiaľ ide o reakciu na takéto porušenia a posudzovanie rizík ujmy (183).

Federal Information Security Modernisation Act

182

183

| (105) | Pokiaľ ide o uchovávanie údajov, v zákone o záznamoch federálnych agentúr (184) sa od federálnych agentúr USA (vrátane orgánov činných v trestnom konaní) vyžaduje, aby stanovili obdobia uchovávania svojich záznamov (po ktorých uplynutí sa predmetné záznamy musia odstrániť), ktoré musí schváliť Národná správa archívov a záznamov (185). Dĺžka týchto období uchovávania sa určuje na základe rôznych faktorov ako druh vyšetrovania, či sú dôkazy pre vyšetrovanie naďalej relevantné atď. Pokiaľ ide o FBI, v usmerneniach AGG-DOM sa stanovuje, že FBI musí mať zavedený takýto plán uchovávania záznamov a viesť systém, v ktorom možno rýchlo získať informácie o stave vyšetrovania a jeho základe. |
| --- | --- |

(105)

Pokiaľ ide o uchovávanie údajov, v zákone o záznamoch federálnych agentúr (184) sa od federálnych agentúr USA (vrátane orgánov činných v trestnom konaní) vyžaduje, aby stanovili obdobia uchovávania svojich záznamov (po ktorých uplynutí sa predmetné záznamy musia odstrániť), ktoré musí schváliť Národná správa archívov a záznamov (185). Dĺžka týchto období uchovávania sa určuje na základe rôznych faktorov ako druh vyšetrovania, či sú dôkazy pre vyšetrovanie naďalej relevantné atď. Pokiaľ ide o FBI, v usmerneniach AGG-DOM sa stanovuje, že FBI musí mať zavedený takýto plán uchovávania záznamov a viesť systém, v ktorom možno rýchlo získať informácie o stave vyšetrovania a jeho základe.

184

185

| (106) | Napokon obežník úradu OMB č. A-130 obsahuje aj určité požiadavky týkajúce sa poskytovania informácií o totožnosti. Šírenie a sprístupňovanie osobne identifikovateľných informácií sa v zásade musí obmedziť na to, čo je zákonne povolené, relevantné a považované za primerane nevyhnutné na riadny výkon funkcií agentúry (186). Federálne agentúry USA musia pri výmene informácií o totožnosti s inými subjektmi verejnej správy podľa potreby stanoviť podmienky (vrátane vykonávania osobitných kontrol bezpečnosti a ochrany súkromia), ktorými sa riadi spracúvanie informácií, a to prostredníctvom písomných dohôd (vrátane zmlúv, dohôd o používaní údajov, dohôd o výmene informácií a memoránd o porozumení) (187). Pokiaľ ide o dôvody, na základe ktorých možno informácie šíriť, v usmerneniach AGG-DOM a v usmerneniach FBI k domácim vyšetrovaniam a operáciám (188) sa napríklad stanovuje, že FBI môže mať právnu povinnosť tak konať (napr. podľa medzinárodnej dohody) alebo je oprávnený informácie šíriť za určitých okolností, napríklad iným agentúram USA, ak je poskytnutie zlučiteľné s účelom, na ktorý sa informácie získali, a súvisí s ich úlohami; kongresovým výborom; zahraničným agentúram, ak sa informácie týkajú ich povinností a šírenie je v súlade so záujmami Spojených štátov; šírenie je potrebné najmä na ochranu a bezpečnosť osôb alebo majetku alebo na ochranu pred trestným činom alebo ohrozením v oblasti národnej bezpečnosti alebo na predchádzanie trestnej činnosti alebo ohrozeniu v oblasti národnej bezpečnosti a sprístupnenie je zlučiteľné s účelom, na ktorý sa informácie získali (189). |
| --- | --- |

(106)

Napokon obežník úradu OMB č. A-130 obsahuje aj určité požiadavky týkajúce sa poskytovania informácií o totožnosti. Šírenie a sprístupňovanie osobne identifikovateľných informácií sa v zásade musí obmedziť na to, čo je zákonne povolené, relevantné a považované za primerane nevyhnutné na riadny výkon funkcií agentúry (186). Federálne agentúry USA musia pri výmene informácií o totožnosti s inými subjektmi verejnej správy podľa potreby stanoviť podmienky (vrátane vykonávania osobitných kontrol bezpečnosti a ochrany súkromia), ktorými sa riadi spracúvanie informácií, a to prostredníctvom písomných dohôd (vrátane zmlúv, dohôd o používaní údajov, dohôd o výmene informácií a memoránd o porozumení) (187). Pokiaľ ide o dôvody, na základe ktorých možno informácie šíriť, v usmerneniach AGG-DOM a v usmerneniach FBI k domácim vyšetrovaniam a operáciám (188) sa napríklad stanovuje, že FBI môže mať právnu povinnosť tak konať (napr. podľa medzinárodnej dohody) alebo je oprávnený informácie šíriť za určitých okolností, napríklad iným agentúram USA, ak je poskytnutie zlučiteľné s účelom, na ktorý sa informácie získali, a súvisí s ich úlohami; kongresovým výborom; zahraničným agentúram, ak sa informácie týkajú ich povinností a šírenie je v súlade so záujmami Spojených štátov; šírenie je potrebné najmä na ochranu a bezpečnosť osôb alebo majetku alebo na ochranu pred trestným činom alebo ohrozením v oblasti národnej bezpečnosti alebo na predchádzanie trestnej činnosti alebo ohrozeniu v oblasti národnej bezpečnosti a sprístupnenie je zlučiteľné s účelom, na ktorý sa informácie získali (189).

186

187

188

189

3.1.2.   
  Dohľad

Dohľad

| (107) | Konanie federálnych orgánov činných v trestnom konaní podlieha dohľadu rôznych orgánov (190). Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 92 – 99, vo väčšine prípadov to zahŕňa predchádzajúci dohľad zo strany súdnictva, ktoré musí povoliť individuálne opatrenia na získavanie údajov pred ich použitím. Okrem toho iné orgány dohliadajú na rôzne fázy činnosti orgánov presadzovania práva v trestných veciach vrátane získavania a spracúvania osobných údajov. Tieto justičné a iné ako justičné orgány spoločne zabezpečujú, aby orgány presadzovania práva podliehali nezávislému dohľadu. |
| --- | --- |

(107)

Konanie federálnych orgánov činných v trestnom konaní podlieha dohľadu rôznych orgánov (190). Ako sa vysvetľuje v odôvodneniach 92 – 99, vo väčšine prípadov to zahŕňa predchádzajúci dohľad zo strany súdnictva, ktoré musí povoliť individuálne opatrenia na získavanie údajov pred ich použitím. Okrem toho iné orgány dohliadajú na rôzne fázy činnosti orgánov presadzovania práva v trestných veciach vrátane získavania a spracúvania osobných údajov. Tieto justičné a iné ako justičné orgány spoločne zabezpečujú, aby orgány presadzovania práva podliehali nezávislému dohľadu.

190

| (108) | Po prvé v rámci rôznych ministerstiev poverených zodpovednosťou v oblasti presadzovania práva v trestných veciach pôsobia úradníci pre ochranu súkromia a občianskych slobôd (191). Hoci konkrétne právomoci týchto úradníkov sa môžu mierne líšiť v závislosti od povoľujúceho zákona, zvyčajne zahŕňajú dohľad nad postupmi s cieľom zabezpečiť, aby príslušné ministerstvo/agentúra primerane zohľadňovali otázky ochrany súkromia a občianskych slobôd a zaviedli vhodné postupy vybavovania sťažností fyzických osôb, ktoré sa domnievajú, že bolo narušené ich súkromie alebo občianske slobody. Všetci ministri, resp. riaditelia agentúr, musia zabezpečiť, aby úradníci pre ochranu súkromia a občianskych slobôd disponovali materiálmi a zdrojmi na plnenie svojho mandátu, mali prístup ku všetkým materiálom a zamestnancom potrebným na vykonávanie svojich funkcií, boli informovaní o navrhovaných zmenách podmienok ochrany a aby sa s nimi v súvislosti s takýmito zmenami konzultovalo (192). Úradníci pre ochranu súkromia a občianskych slobôd pravidelne podávajú správy Kongresu, ktoré okrem iného zahŕňajú informácie o počte a povahe sťažností prijatých ministerstvom/agentúrou a zhrnutia riešení týchto sťažností, vykonaných preskúmaní a zodpovedaných otázok a vplyvu činností vykonaných úradníkom (193). |
| --- | --- |

(108)

Po prvé v rámci rôznych ministerstiev poverených zodpovednosťou v oblasti presadzovania práva v trestných veciach pôsobia úradníci pre ochranu súkromia a občianskych slobôd (191). Hoci konkrétne právomoci týchto úradníkov sa môžu mierne líšiť v závislosti od povoľujúceho zákona, zvyčajne zahŕňajú dohľad nad postupmi s cieľom zabezpečiť, aby príslušné ministerstvo/agentúra primerane zohľadňovali otázky ochrany súkromia a občianskych slobôd a zaviedli vhodné postupy vybavovania sťažností fyzických osôb, ktoré sa domnievajú, že bolo narušené ich súkromie alebo občianske slobody. Všetci ministri, resp. riaditelia agentúr, musia zabezpečiť, aby úradníci pre ochranu súkromia a občianskych slobôd disponovali materiálmi a zdrojmi na plnenie svojho mandátu, mali prístup ku všetkým materiálom a zamestnancom potrebným na vykonávanie svojich funkcií, boli informovaní o navrhovaných zmenách podmienok ochrany a aby sa s nimi v súvislosti s takýmito zmenami konzultovalo (192). Úradníci pre ochranu súkromia a občianskych slobôd pravidelne podávajú správy Kongresu, ktoré okrem iného zahŕňajú informácie o počte a povahe sťažností prijatých ministerstvom/agentúrou a zhrnutia riešení týchto sťažností, vykonaných preskúmaní a zodpovedaných otázok a vplyvu činností vykonaných úradníkom (193).

191

192

193

| (109) | Po druhé, okrem toho na činnosti ministerstva spravodlivosti vrátane FBI dohliada nezávislý generálny inšpektor (194). Generálni inšpektori sú zo zákona nezávislí (195) a zodpovední za vykonávanie nezávislých vyšetrovaní, auditov a inšpekcií programov a operácií ministerstva. Majú prístup ku všetkým záznamom, správam, auditom, preskúmaniam, dokumentom, publikáciám, odporúčaniam alebo iným relevantným materiálom, v prípade potreby aj prostredníctvom výzvy, a môžu prijímať výpovede svedkov (196). Hoci generálni inšpektori vydávajú nezáväzné odporúčania na nápravné opatrenia, ich správy vrátane správ o následných opatreniach (alebo ich neexistencii) (197) sa vo všeobecnosti zverejňujú a posielajú Kongresu, ktorý môže na tomto základe vykonávať svoju funkciu dohľadu (pozri odôvodnenie 111) (198). |
| --- | --- |

(109)

Po druhé, okrem toho na činnosti ministerstva spravodlivosti vrátane FBI dohliada nezávislý generálny inšpektor (194). Generálni inšpektori sú zo zákona nezávislí (195) a zodpovední za vykonávanie nezávislých vyšetrovaní, auditov a inšpekcií programov a operácií ministerstva. Majú prístup ku všetkým záznamom, správam, auditom, preskúmaniam, dokumentom, publikáciám, odporúčaniam alebo iným relevantným materiálom, v prípade potreby aj prostredníctvom výzvy, a môžu prijímať výpovede svedkov (196). Hoci generálni inšpektori vydávajú nezáväzné odporúčania na nápravné opatrenia, ich správy vrátane správ o následných opatreniach (alebo ich neexistencii) (197) sa vo všeobecnosti zverejňujú a posielajú Kongresu, ktorý môže na tomto základe vykonávať svoju funkciu dohľadu (pozri odôvodnenie 111) (198).

194

195

196

197

198

| (110) | Po tretie, pokiaľ útvary zodpovedné za presadzovanie trestného práva vykonávajú protiteroristické činnosti, podliehajú dohľadu Rady pre dohľad nad ochranou súkromia a občianskych slobôd (PCLOB), nezávislej agentúry v rámci výkonnej zložky zloženej z päťčlennej rady z dvoch strán, ktorú vymenúva prezident na pevne stanovené obdobie šiestich rokov so súhlasom Senátu (199). Rada PCLOB je podľa svojich stanov poverená úlohami v oblasti politík boja proti terorizmu a ich vykonávania s ohľadom na ochranu súkromia a občianskych slobôd. Pri preskúmavaní má prístup ku všetkým relevantným záznamom, správam, auditom, preskúmaniam, dokumentom, publikáciám a odporúčaniam agentúr vrátane utajovaných skutočností, môže viesť vypočúvania a prijímať výpovede svedkov (200). Prijíma správy od úradníkov pre ochranu občianskych slobôd a súkromia z viacerých federálnych ministerstiev/agentúr (201), môže vydávať odporúčania vládnym orgánom a orgánom presadzovania práva a pravidelne podáva správy výborom Kongresu a prezidentovi (202). Správy rady vrátane správ určených Kongresu sa musia v čo najväčšej možnej miere zverejňovať (203). |
| --- | --- |

(110)

Po tretie, pokiaľ útvary zodpovedné za presadzovanie trestného práva vykonávajú protiteroristické činnosti, podliehajú dohľadu Rady pre dohľad nad ochranou súkromia a občianskych slobôd (PCLOB), nezávislej agentúry v rámci výkonnej zložky zloženej z päťčlennej rady z dvoch strán, ktorú vymenúva prezident na pevne stanovené obdobie šiestich rokov so súhlasom Senátu (199). Rada PCLOB je podľa svojich stanov poverená úlohami v oblasti politík boja proti terorizmu a ich vykonávania s ohľadom na ochranu súkromia a občianskych slobôd. Pri preskúmavaní má prístup ku všetkým relevantným záznamom, správam, auditom, preskúmaniam, dokumentom, publikáciám a odporúčaniam agentúr vrátane utajovaných skutočností, môže viesť vypočúvania a prijímať výpovede svedkov (200). Prijíma správy od úradníkov pre ochranu občianskych slobôd a súkromia z viacerých federálnych ministerstiev/agentúr (201), môže vydávať odporúčania vládnym orgánom a orgánom presadzovania práva a pravidelne podáva správy výborom Kongresu a prezidentovi (202). Správy rady vrátane správ určených Kongresu sa musia v čo najväčšej možnej miere zverejňovať (203).

199

200

201

202

203

| (111) | Napokon činnosti v oblasti presadzovania práva v trestných veciach podliehajú dohľadu osobitných výborov Kongresu USA (výbory Snemovne reprezentantov a Senátu pre súdnictvo). Výbory pre súdnictvo vykonávajú pravidelný dohľad rôznymi spôsobmi, najmä prostredníctvom vypočutí, vyšetrovaní, preskúmaní a správ (204). |
| --- | --- |

(111)

Napokon činnosti v oblasti presadzovania práva v trestných veciach podliehajú dohľadu osobitných výborov Kongresu USA (výbory Snemovne reprezentantov a Senátu pre súdnictvo). Výbory pre súdnictvo vykonávajú pravidelný dohľad rôznymi spôsobmi, najmä prostredníctvom vypočutí, vyšetrovaní, preskúmaní a správ (204).

204

3.1.3.   
  Prostriedky nápravy

Prostriedky nápravy

| (112) | Ako už bolo uvedené, orgány činné v trestnom konaní musia vo väčšine prípadov na získavanie osobných údajov získať predchádzajúce súdne povolenie. Administratívne výzvy tejto požiadavke síce nepodliehajú, ale sú obmedzené na osobitné situácie a sú predmetom nezávislého súdneho preskúmania prinajmenšom v prípadoch, keď sa vláda usiluje o ich presadenie na súde. Príjemcovia administratívnych výziev môžu tieto výzvy na súde napadnúť z dôvodu, že sú neopodstatnené, t. j. nekonkrétne, obmedzujúce alebo neprimerane zaťažujúce (205). |
| --- | --- |

(112)

Ako už bolo uvedené, orgány činné v trestnom konaní musia vo väčšine prípadov na získavanie osobných údajov získať predchádzajúce súdne povolenie. Administratívne výzvy tejto požiadavke síce nepodliehajú, ale sú obmedzené na osobitné situácie a sú predmetom nezávislého súdneho preskúmania prinajmenšom v prípadoch, keď sa vláda usiluje o ich presadenie na súde. Príjemcovia administratívnych výziev môžu tieto výzvy na súde napadnúť z dôvodu, že sú neopodstatnené, t. j. nekonkrétne, obmedzujúce alebo neprimerane zaťažujúce (205).

205

| (113) | Fyzické osoby môžu predovšetkým podávať žiadosti alebo sťažnosti orgánom presadzovania práva v trestných veciach v súvislosti so zaobchádzaním s ich osobnými údajmi. Zahŕňa to aj možnosť požiadať o prístup k osobným údajom a o ich opravu (206). Pokiaľ ide o činnosti súvisiace s bojom proti terorizmu, fyzické osoby môžu podať sťažnosť aj úradníkom pre ochranu súkromia a občianskych slobôd (alebo iným úradníkom pre ochranu súkromia) v rámci orgánov presadzovania práva (207). |
| --- | --- |

(113)

Fyzické osoby môžu predovšetkým podávať žiadosti alebo sťažnosti orgánom presadzovania práva v trestných veciach v súvislosti so zaobchádzaním s ich osobnými údajmi. Zahŕňa to aj možnosť požiadať o prístup k osobným údajom a o ich opravu (206). Pokiaľ ide o činnosti súvisiace s bojom proti terorizmu, fyzické osoby môžu podať sťažnosť aj úradníkom pre ochranu súkromia a občianskych slobôd (alebo iným úradníkom pre ochranu súkromia) v rámci orgánov presadzovania práva (207).

206

207

| (114) | V práve USA sa navyše stanovuje niekoľko možností súdnej nápravy pre fyzické osoby, a to voči orgánu verejnej moci alebo niektorému z jeho úradníkov, ak tieto orgány spracovávajú osobné údaje (208). Tieto možnosti, ktoré vyplývajú najmä zo zákona o správnom konaní (Administrative Procedure Act – APA), zákona o slobodnom prístupe k informáciám (Freedom of Information Act – FOIA) a zákona o ochrane súkromia v rámci elektronickej komunikácie (Electronic Communications Privacy Act – ECPA), môžu využiť všetky fyzické osoby bez ohľadu na štátnu príslušnosť, s výhradou akýchkoľvek uplatniteľných podmienok. |
| --- | --- |

(114)

V práve USA sa navyše stanovuje niekoľko možností súdnej nápravy pre fyzické osoby, a to voči orgánu verejnej moci alebo niektorému z jeho úradníkov, ak tieto orgány spracovávajú osobné údaje (208). Tieto možnosti, ktoré vyplývajú najmä zo zákona o správnom konaní (Administrative Procedure Act – APA), zákona o slobodnom prístupe k informáciám (Freedom of Information Act – FOIA) a zákona o ochrane súkromia v rámci elektronickej komunikácie (Electronic Communications Privacy Act – ECPA), môžu využiť všetky fyzické osoby bez ohľadu na štátnu príslušnosť, s výhradou akýchkoľvek uplatniteľných podmienok.

208

Administrative Procedure Act

Freedom of Information Act

Electronic Communications Privacy Act

| (115) | Vo všeobecnosti má v zmysle ustanovení zákona APA (209) týkajúcich sa súdneho preskúmania „každá osoba, ktorá utrpí právnu krivdu v dôsledku činnosti agentúry, alebo ktorú činnosť agentúry nepriaznivo postihuje alebo poškodzuje“, nárok dožadovať sa súdneho preskúmania (210). To zahŕňa možnosť požiadať súd, aby „činnosť agentúry, zistenia a závery, ktoré sa považujú za [...] svojvoľné, nevypočítateľné alebo za zneužitie právomoci, alebo inak v nesúlade so zákonom, vyhlásil za protiprávne a zrušil ich“ (211). |
| --- | --- |

(115)

Vo všeobecnosti má v zmysle ustanovení zákona APA (209) týkajúcich sa súdneho preskúmania „každá osoba, ktorá utrpí právnu krivdu v dôsledku činnosti agentúry, alebo ktorú činnosť agentúry nepriaznivo postihuje alebo poškodzuje“, nárok dožadovať sa súdneho preskúmania (210). To zahŕňa možnosť požiadať súd, aby „činnosť agentúry, zistenia a závery, ktoré sa považujú za [...] svojvoľné, nevypočítateľné alebo za zneužitie právomoci, alebo inak v nesúlade so zákonom, vyhlásil za protiprávne a zrušil ich“ (211).

209

210

211

| (116) | Konkrétnejšie, v hlave II zákona ECPA (212) sa uvádza systém zákonných práv v oblasti ochrany súkromia a ako takým sa ním upravuje prístup orgánov presadzovania práva k obsahu telefonickej, ústnej alebo elektronickej komunikácie, ktorú uchovávajú poskytovatelia služieb, ktorí sú tretími stranami (213). Trestne sa ním postihuje nezákonný prístup (t. j. nie povolený súdom alebo inak prípustný) k tejto komunikácii a poskytuje sa ním možnosť nápravy pre dotknuté osoby prostredníctvom podania občianskoprávnej žaloby na federálnom súde USA o náhradu skutočnej škody a represívnu náhradu škody, ako aj spravodlivé alebo deklaratórne nápravné opatrenie voči štátnemu úradníkovi, ktorý vedome spáchal tieto nezákonné činy, alebo voči USA. |
| --- | --- |

(116)

Konkrétnejšie, v hlave II zákona ECPA (212) sa uvádza systém zákonných práv v oblasti ochrany súkromia a ako takým sa ním upravuje prístup orgánov presadzovania práva k obsahu telefonickej, ústnej alebo elektronickej komunikácie, ktorú uchovávajú poskytovatelia služieb, ktorí sú tretími stranami (213). Trestne sa ním postihuje nezákonný prístup (t. j. nie povolený súdom alebo inak prípustný) k tejto komunikácii a poskytuje sa ním možnosť nápravy pre dotknuté osoby prostredníctvom podania občianskoprávnej žaloby na federálnom súde USA o náhradu skutočnej škody a represívnu náhradu škody, ako aj spravodlivé alebo deklaratórne nápravné opatrenie voči štátnemu úradníkovi, ktorý vedome spáchal tieto nezákonné činy, alebo voči USA.

212

213

| (117) | Navyše niekoľko ďalších zákonov poskytuje fyzickým osobám právo podať žalobu na orgán verejnej moci USA alebo úradníka, pokiaľ ide o spracovanie ich osobných údajov, napríklad zákon o odpočúvaní (Wiretap Act) (214), zákon o počítačových podvodoch a zneužívaní (Computer Fraud and Abuse Act) (215), federálny zákon o žalobe za ujmu (Federal Torts Claim Act) (216), zákon o práve na ochranu osobných finančných údajov (Right to Financial Privacy Act) (217) a zákon o náležitom podávaní informácií o úverovej schopnosti (Fair Credit Reporting Act) (218). |
| --- | --- |

(117)

Navyše niekoľko ďalších zákonov poskytuje fyzickým osobám právo podať žalobu na orgán verejnej moci USA alebo úradníka, pokiaľ ide o spracovanie ich osobných údajov, napríklad zákon o odpočúvaní (Wiretap Act) (214), zákon o počítačových podvodoch a zneužívaní (Computer Fraud and Abuse Act) (215), federálny zákon o žalobe za ujmu (Federal Torts Claim Act) (216), zákon o práve na ochranu osobných finančných údajov (Right to Financial Privacy Act) (217) a zákon o náležitom podávaní informácií o úverovej schopnosti (Fair Credit Reporting Act) (218).

Wiretap Act

214

Computer Fraud and Abuse Act

215

Federal Torts Claim Act

216

Right to Financial Privacy Act

217

Fair Credit Reporting Act

218

| (118) | Takisto podľa zákona FOIA (219), hlavy 5 § 552 Zákonníka Spojených štátov, má každá osoba právo získať prístup k záznamom federálnej agentúry vrátane tých, ktoré obsahujú osobné údaje tejto fyzickej osoby. Po vyčerpaní správnych opravných prostriedkov sa fyzická osoba môže dovolávať takéhoto práva na prístup na súde, pokiaľ tieto záznamy nie sú chránené pred zverejnením na základe výnimky alebo osobitného vylúčenia týkajúceho sa presadzovania práva (220). V tomto prípade súd posúdi, či sa uplatňuje nejaká výnimka alebo či sa jej v súlade so zákonom dovoláva príslušný orgán verejnej moci. |
| --- | --- |

(118)

Takisto podľa zákona FOIA (219), hlavy 5 § 552 Zákonníka Spojených štátov, má každá osoba právo získať prístup k záznamom federálnej agentúry vrátane tých, ktoré obsahujú osobné údaje tejto fyzickej osoby. Po vyčerpaní správnych opravných prostriedkov sa fyzická osoba môže dovolávať takéhoto práva na prístup na súde, pokiaľ tieto záznamy nie sú chránené pred zverejnením na základe výnimky alebo osobitného vylúčenia týkajúceho sa presadzovania práva (220). V tomto prípade súd posúdi, či sa uplatňuje nejaká výnimka alebo či sa jej v súlade so zákonom dovoláva príslušný orgán verejnej moci.

219

220

3.2.   Prístup a použitie zo strany orgánov verejnej moci USA na účely národnej bezpečnosti

Prístup a použitie zo strany orgánov verejnej moci USA na účely národnej bezpečnosti

| (119) | Právo Spojených štátov obsahuje rôzne obmedzenia a záruky týkajúce sa prístupu k osobným údajom a ich používania na účely národnej bezpečnosti a poskytuje mechanizmy dohľadu a nápravy, ktoré sú v súlade s požiadavkami uvedenými v odôvodnení 89 tohto rozhodnutia. Podmienky, za ktorých sa takýto prístup môže uskutočniť, a záruky, ktoré sa vzťahujú na uplatnenie týchto právomocí, sa podrobne posudzujú v nasledujúcich oddieloch. |
| --- | --- |

(119)

Právo Spojených štátov obsahuje rôzne obmedzenia a záruky týkajúce sa prístupu k osobným údajom a ich používania na účely národnej bezpečnosti a poskytuje mechanizmy dohľadu a nápravy, ktoré sú v súlade s požiadavkami uvedenými v odôvodnení 89 tohto rozhodnutia. Podmienky, za ktorých sa takýto prístup môže uskutočniť, a záruky, ktoré sa vzťahujú na uplatnenie týchto právomocí, sa podrobne posudzujú v nasledujúcich oddieloch.

3.2.1.   
  Právne základy, obmedzenia a záruky

Právne základy, obmedzenia a záruky

3.2.1.1.   Platný právny rámec

Platný právny rámec

| (120) | Orgány USA môžu získavať osobné údaje prenášané z Únie organizáciám zapojeným do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA v záujme národnej bezpečnosti na základe rôznych právnych nástrojov za osobitných podmienok a záruk. |
| --- | --- |

(120)

Orgány USA môžu získavať osobné údaje prenášané z Únie organizáciám zapojeným do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA v záujme národnej bezpečnosti na základe rôznych právnych nástrojov za osobitných podmienok a záruk.

| (121) | Keď organizácie v Spojených štátoch prijali osobné údaje, spravodajské agentúry USA môžu žiadať o prístup k týmto údajom na účely národnej bezpečnosti len na základe zákona, konkrétne podľa zákona o sledovaní v rámci zahraničného spravodajstva (Foreign Intelligence Surveillance Act – FISA) alebo podľa zákonných ustanovení, ktorými sa povoľuje prístup prostredníctvom príkazov na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti (National Security Letters – NSL) (221). Zákon FISA obsahuje niekoľko právnych základov, ktoré možno použiť na získavanie (a následné spracúvanie) osobných údajov dotknutých osôb z Únie prenášaných na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (oddiely 105 (222), 302 (223), 402 (224), 501 (225) a 702 (226) zákona FISA), ako sa podrobnejšie opisuje v odôvodneniach 142 – 152. |
| --- | --- |

(121)

Keď organizácie v Spojených štátoch prijali osobné údaje, spravodajské agentúry USA môžu žiadať o prístup k týmto údajom na účely národnej bezpečnosti len na základe zákona, konkrétne podľa zákona o sledovaní v rámci zahraničného spravodajstva (Foreign Intelligence Surveillance Act – FISA) alebo podľa zákonných ustanovení, ktorými sa povoľuje prístup prostredníctvom príkazov na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti (National Security Letters – NSL) (221). Zákon FISA obsahuje niekoľko právnych základov, ktoré možno použiť na získavanie (a následné spracúvanie) osobných údajov dotknutých osôb z Únie prenášaných na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (oddiely 105 (222), 302 (223), 402 (224), 501 (225) a 702 (226) zákona FISA), ako sa podrobnejšie opisuje v odôvodneniach 142 – 152.

Foreign Intelligence Surveillance Act

National Security Letters

221

222

223

224

225

226

| (122) | Spravodajské agentúry USA majú takisto možnosti získavať osobné údaje mimo Spojených štátov, ktoré môžu zahŕňať osobné údaje prenášané medzi Úniou a Spojenými štátmi. Získavanie mimo Spojených štátov sa zakladá na vykonávacom nariadení č. 12333 (227), ktoré vydal prezident (228). |
| --- | --- |

(122)

Spravodajské agentúry USA majú takisto možnosti získavať osobné údaje mimo Spojených štátov, ktoré môžu zahŕňať osobné údaje prenášané medzi Úniou a Spojenými štátmi. Získavanie mimo Spojených štátov sa zakladá na vykonávacom nariadení č. 12333 (227), ktoré vydal prezident (228).

227

228

| (123) | Získavanie spravodajských informácií prostredníctvom signálového spravodajstva predstavuje formu získavania spravodajských informácií, ktorá je pre tento záver o primeranosti najrelevantnejšia, keďže sa týka získavania elektronických komunikácií a údajov z informačných systémov. Takéto údaje môžu spravodajské agentúry USA získavať tak v rámci Spojených štátov (na základe zákona FISA), ako aj pri prenose údajov do Spojených štátov (na základe vykonávacieho nariadenia č. 12333). |
| --- | --- |

(123)

Získavanie spravodajských informácií prostredníctvom signálového spravodajstva predstavuje formu získavania spravodajských informácií, ktorá je pre tento záver o primeranosti najrelevantnejšia, keďže sa týka získavania elektronických komunikácií a údajov z informačných systémov. Takéto údaje môžu spravodajské agentúry USA získavať tak v rámci Spojených štátov (na základe zákona FISA), ako aj pri prenose údajov do Spojených štátov (na základe vykonávacieho nariadenia č. 12333).

| (124) | Prezident USA vydal 7. októbra 2022 vykonávacie nariadenie č. 14086 o posilnení záruk v prípade signálového spravodajstva Spojených štátov, v ktorom sa stanovujú obmedzenia a záruky pre všetky činnosti signálového spravodajstva USA. Týmto vykonávacím nariadením sa vo veľkej miere nahrádza prezidentská politická smernica (PPD-28) (229), posilňujú sa ním podmienky, obmedzenia a záruky, ktoré sa vzťahujú na všetky činnosti signálového spravodajstva (t. j. na základe zákona FISA a vykonávacieho nariadenia č. 12333) bez ohľadu na to, kde sa uskutočňujú (230), a zavádza sa ním nový mechanizmus nápravy, prostredníctvom ktorého môžu fyzické osoby tieto záruky uplatniť a presadzovať (231) (pozri podrobnejšie odôvodnenia 176 – 194). Do práva USA sa ním teda implementuje výsledok rozhovorov, ktoré sa uskutočnili medzi EÚ a USA po tom, ako Súdny dvor zrušil rozhodnutie Komisie o primeranosti štítu na ochranu osobných údajov (pozri odôvodnenie 6). Je preto mimoriadne dôležitým prvkom právneho rámca, ktorý sa posudzuje v tomto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(124)

Prezident USA vydal 7. októbra 2022 vykonávacie nariadenie č. 14086 o posilnení záruk v prípade signálového spravodajstva Spojených štátov, v ktorom sa stanovujú obmedzenia a záruky pre všetky činnosti signálového spravodajstva USA. Týmto vykonávacím nariadením sa vo veľkej miere nahrádza prezidentská politická smernica (PPD-28) (229), posilňujú sa ním podmienky, obmedzenia a záruky, ktoré sa vzťahujú na všetky činnosti signálového spravodajstva (t. j. na základe zákona FISA a vykonávacieho nariadenia č. 12333) bez ohľadu na to, kde sa uskutočňujú (230), a zavádza sa ním nový mechanizmus nápravy, prostredníctvom ktorého môžu fyzické osoby tieto záruky uplatniť a presadzovať (231) (pozri podrobnejšie odôvodnenia 176 – 194). Do práva USA sa ním teda implementuje výsledok rozhovorov, ktoré sa uskutočnili medzi EÚ a USA po tom, ako Súdny dvor zrušil rozhodnutie Komisie o primeranosti štítu na ochranu osobných údajov (pozri odôvodnenie 6). Je preto mimoriadne dôležitým prvkom právneho rámca, ktorý sa posudzuje v tomto rozhodnutí.

229

230

231

| (125) | Obmedzenia a záruky zavedené vykonávacím nariadením č. 14086 dopĺňajú obmedzenia a záruky stanovené v oddiele 702 zákona FISA a vo vykonávacom nariadení č. 12333. Požiadavky opísané ďalej (v oddieloch 3.2.1.2 a 3.2.1.3) musia spravodajské agentúry uplatňovať pri zapájaní sa do činností signálového spravodajstva podľa oddielu 702 zákona FISA a vykonávacieho nariadenia č. 12333, napr. pri výbere/identifikácii kategórií zahraničných spravodajských informácií, ktoré sa majú získať podľa oddielu 702 zákona FISA; zhromažďovaní zahraničných spravodajských informácií alebo informácií kontrarozviedky podľa vykonávacieho nariadenia č. 12333 a prijímaní individuálnych rozhodnutí o zacielení podľa oddielu 702 zákona FISA a vykonávacieho nariadenia č. 12333. |
| --- | --- |

(125)

Obmedzenia a záruky zavedené vykonávacím nariadením č. 14086 dopĺňajú obmedzenia a záruky stanovené v oddiele 702 zákona FISA a vo vykonávacom nariadení č. 12333. Požiadavky opísané ďalej (v oddieloch 3.2.1.2 a 3.2.1.3) musia spravodajské agentúry uplatňovať pri zapájaní sa do činností signálového spravodajstva podľa oddielu 702 zákona FISA a vykonávacieho nariadenia č. 12333, napr. pri výbere/identifikácii kategórií zahraničných spravodajských informácií, ktoré sa majú získať podľa oddielu 702 zákona FISA; zhromažďovaní zahraničných spravodajských informácií alebo informácií kontrarozviedky podľa vykonávacieho nariadenia č. 12333 a prijímaní individuálnych rozhodnutí o zacielení podľa oddielu 702 zákona FISA a vykonávacieho nariadenia č. 12333.

| (126) | Požiadavky stanovené v tomto vykonávacom nariadení vydanom prezidentom sú záväzné pre všetky spravodajské služby. Musia sa ďalej plniť prostredníctvom politík a postupov agentúr, ktorými sa transponujú do konkrétnych smerníc týkajúcich sa každodenných operácií. V tejto súvislosti sa vo vykonávacom nariadení č. 14086 pre spravodajské agentúry USA stanovuje lehota jedného roka na aktualizáciu ich existujúcich politík a postupov (t. j. do 7. októbra 2023) s cieľom zosúladiť ich s požiadavkami vykonávacieho nariadenia. Takéto aktualizované politiky a postupy sa musia vypracovať po konzultácii s generálnym prokurátorom, úradníkom pre ochranu občianskych slobôd (CLPO) Úradu riaditeľa národnej spravodajskej služby (ODNI) a radou PCLOB – nezávislým orgánom dohľadu oprávneným na preskúmanie politík výkonných zložiek a ich vykonávania s cieľom chrániť súkromie a občianske slobody (pokiaľ ide o úlohu a postavenie rady PCLOB, pozri odôvodnenie 110) – a musia byť verejne dostupné (232). Okrem toho po zavedení aktualizovaných politík a postupov vykoná rada PCLOB preskúmanie s cieľom zabezpečiť ich súlad s vykonávacím nariadením. Každá spravodajská agentúra musí do 180 dní od ukončenia takéhoto preskúmania radou PCLOB starostlivo zvážiť a implementovať alebo inak riešiť všetky odporúčania rady PCLOB. Vláda USA 3. júla 2023 uverejnila takéto aktualizované politiky a postupy (233). |
| --- | --- |

(126)

Požiadavky stanovené v tomto vykonávacom nariadení vydanom prezidentom sú záväzné pre všetky spravodajské služby. Musia sa ďalej plniť prostredníctvom politík a postupov agentúr, ktorými sa transponujú do konkrétnych smerníc týkajúcich sa každodenných operácií. V tejto súvislosti sa vo vykonávacom nariadení č. 14086 pre spravodajské agentúry USA stanovuje lehota jedného roka na aktualizáciu ich existujúcich politík a postupov (t. j. do 7. októbra 2023) s cieľom zosúladiť ich s požiadavkami vykonávacieho nariadenia. Takéto aktualizované politiky a postupy sa musia vypracovať po konzultácii s generálnym prokurátorom, úradníkom pre ochranu občianskych slobôd (CLPO) Úradu riaditeľa národnej spravodajskej služby (ODNI) a radou PCLOB – nezávislým orgánom dohľadu oprávneným na preskúmanie politík výkonných zložiek a ich vykonávania s cieľom chrániť súkromie a občianske slobody (pokiaľ ide o úlohu a postavenie rady PCLOB, pozri odôvodnenie 110) – a musia byť verejne dostupné (232). Okrem toho po zavedení aktualizovaných politík a postupov vykoná rada PCLOB preskúmanie s cieľom zabezpečiť ich súlad s vykonávacím nariadením. Každá spravodajská agentúra musí do 180 dní od ukončenia takéhoto preskúmania radou PCLOB starostlivo zvážiť a implementovať alebo inak riešiť všetky odporúčania rady PCLOB. Vláda USA 3. júla 2023 uverejnila takéto aktualizované politiky a postupy (233).

232

233

3.2.1.2.   Obmedzenia a záruky, pokiaľ ide o získavanie osobných údajov na účely národnej bezpečnosti

Obmedzenia a záruky, pokiaľ ide o získavanie osobných údajov na účely národnej bezpečnosti

| (127) | Vo vykonávacom nariadení č. 14086 sa stanovuje niekoľko ďalekosiahlych požiadaviek, ktoré sa vzťahujú na všetky činnosti signálového spravodajstva (získavanie, využívanie, poskytovanie atď. osobných údajov). |
| --- | --- |

(127)

Vo vykonávacom nariadení č. 14086 sa stanovuje niekoľko ďalekosiahlych požiadaviek, ktoré sa vzťahujú na všetky činnosti signálového spravodajstva (získavanie, využívanie, poskytovanie atď. osobných údajov).

| (128) | Po prvé základom takýchto činností musí byť zákon alebo prezidentské povolenie a musia sa vykonávať v súlade s právom USA vrátane Ústavy (234). |
| --- | --- |

(128)

Po prvé základom takýchto činností musí byť zákon alebo prezidentské povolenie a musia sa vykonávať v súlade s právom USA vrátane Ústavy (234).

234

| (129) | Po druhé musia byť zavedené primerané záruky na zabezpečenie toho, aby súkromie a občianske slobody boli neoddeliteľnou súčasťou plánovania takýchto činností (235). |
| --- | --- |

(129)

Po druhé musia byť zavedené primerané záruky na zabezpečenie toho, aby súkromie a občianske slobody boli neoddeliteľnou súčasťou plánovania takýchto činností (235).

235

| (130) | Konkrétne možno akúkoľvek činnosť signálového spravodajstva vykonávať len „na základe zistenia založeného na primeranom posúdení všetkých relevantných faktorov, že dané činnosti sú potrebné na dosiahnutie validovanej priority spravodajstva“ (pokiaľ ide o pojem „validovaná priorita spravodajstva“, pozri odôvodnenie 135) (236). |
| --- | --- |

(130)

Konkrétne možno akúkoľvek činnosť signálového spravodajstva vykonávať len „na základe zistenia založeného na primeranom posúdení všetkých relevantných faktorov, že dané činnosti sú potrebné na dosiahnutie validovanej priority spravodajstva“ (pokiaľ ide o pojem „validovaná priorita spravodajstva“, pozri odôvodnenie 135) (236).

236

| (131) | Okrem toho sa takéto činnosti môžu vykonávať len „v rozsahu a spôsobom, ktorý je primeraný validovanej priorite spravodajstva, na ktorú boli schválené“ (237). Inými slovami, musí sa dosiahnuť správna rovnováha „medzi významom sledovanej priority spravodajstva a vplyvom na súkromie a občianske slobody dotknutých fyzických osôb bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť alebo pobyt“ (238). |
| --- | --- |

(131)

Okrem toho sa takéto činnosti môžu vykonávať len „v rozsahu a spôsobom, ktorý je primeraný validovanej priorite spravodajstva, na ktorú boli schválené“ (237). Inými slovami, musí sa dosiahnuť správna rovnováha „medzi významom sledovanej priority spravodajstva a vplyvom na súkromie a občianske slobody dotknutých fyzických osôb bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť alebo pobyt“ (238).

237

238

| (132) | Napokon s cieľom zabezpečiť súlad s týmito všeobecnými požiadavkami, ktoré odrážajú zásady zákonnosti, nevyhnutnosti a proporcionality, podliehajú činnosti signálového spravodajstva dohľadu (pozri podrobnejšie oddiel 3.2.2) (239). |
| --- | --- |

(132)

Napokon s cieľom zabezpečiť súlad s týmito všeobecnými požiadavkami, ktoré odrážajú zásady zákonnosti, nevyhnutnosti a proporcionality, podliehajú činnosti signálového spravodajstva dohľadu (pozri podrobnejšie oddiel 3.2.2) (239).

239

| (133) | Tieto všeobecné požiadavky sú v súvislosti so získavaním signálového spravodajstva ďalej podporené viacerými podmienkami a obmedzeniami, ktorými sa zabezpečuje, aby sa zasahovanie do práv fyzických osôb obmedzovalo na to, čo je nevyhnutné a primerané na dosiahnutie legitímneho cieľa. |
| --- | --- |

(133)

Tieto všeobecné požiadavky sú v súvislosti so získavaním signálového spravodajstva ďalej podporené viacerými podmienkami a obmedzeniami, ktorými sa zabezpečuje, aby sa zasahovanie do práv fyzických osôb obmedzovalo na to, čo je nevyhnutné a primerané na dosiahnutie legitímneho cieľa.

| (134) | Po prvé sa vo vykonávacom nariadení obmedzujú dôvody, na základe ktorých možno získavať údaje v rámci činností signálového spravodajstva, a to dvoma spôsobmi. Na jednej strane sa vo vykonávacom nariadení stanovujú legitímne ciele, ktoré možno sledovať získavaním signálového spravodajstva, ako napríklad pochopenie alebo posúdenie spôsobilostí, zámerov alebo činností zahraničných organizácií vrátane medzinárodných teroristických organizácií, ktoré predstavujú aktuálnu alebo potenciálnu hrozbu pre národnú bezpečnosť Spojených štátov, ochrana pred zahraničnými vojenskými spôsobilosťami a činnosťami, pochopenie alebo posúdenie nadnárodných hrozieb, ktoré majú vplyv na globálnu bezpečnosť, ako napríklad zmena klímy a iné ekologické zmeny, riziká pre verejné zdravie a humanitárne hrozby (240). Na druhej strane sa vo vykonávacom nariadení uvádzajú určité ciele, ktoré sa nikdy nesmú sledovať prostredníctvom činností signálového spravodajstva, ako napríklad potláčanie kritiky, nesúhlasu alebo slobodného prejavu myšlienok či politických názorov jednotlivcov alebo médií, znevýhodňovanie osôb na základe ich etnickej a rasovej príslušnosti, pohlavia, rodovej identity, sexuálnej orientácie alebo vierovyznania alebo poskytovanie konkurenčnej výhody americkým spoločnostiam (241). |
| --- | --- |

(134)

Po prvé sa vo vykonávacom nariadení obmedzujú dôvody, na základe ktorých možno získavať údaje v rámci činností signálového spravodajstva, a to dvoma spôsobmi. Na jednej strane sa vo vykonávacom nariadení stanovujú legitímne ciele, ktoré možno sledovať získavaním signálového spravodajstva, ako napríklad pochopenie alebo posúdenie spôsobilostí, zámerov alebo činností zahraničných organizácií vrátane medzinárodných teroristických organizácií, ktoré predstavujú aktuálnu alebo potenciálnu hrozbu pre národnú bezpečnosť Spojených štátov, ochrana pred zahraničnými vojenskými spôsobilosťami a činnosťami, pochopenie alebo posúdenie nadnárodných hrozieb, ktoré majú vplyv na globálnu bezpečnosť, ako napríklad zmena klímy a iné ekologické zmeny, riziká pre verejné zdravie a humanitárne hrozby (240). Na druhej strane sa vo vykonávacom nariadení uvádzajú určité ciele, ktoré sa nikdy nesmú sledovať prostredníctvom činností signálového spravodajstva, ako napríklad potláčanie kritiky, nesúhlasu alebo slobodného prejavu myšlienok či politických názorov jednotlivcov alebo médií, znevýhodňovanie osôb na základe ich etnickej a rasovej príslušnosti, pohlavia, rodovej identity, sexuálnej orientácie alebo vierovyznania alebo poskytovanie konkurenčnej výhody americkým spoločnostiam (241).

240

241

| (135) | Spravodajské agentúry sa navyše na zdôvodnenie získavania signálového spravodajstva nemôžu odvolávať len na samotné legitímne ciele stanovené vo vykonávacom nariadení č. 14086, ale musia tieto činnosti na operačné účely ďalej odôvodniť konkrétnejšími prioritami, v záujme ktorých možno získavať signálové spravodajstvo. Inými slovami, v praxi sa signálové spravodajstvo môže získavať len s cieľom dosiahnuť konkrétnejšiu prioritu. Takéto priority sa stanovujú prostredníctvom osobitného postupu zameraného na zabezpečenie súladu s uplatniteľnými právnymi požiadavkami vrátane tých, ktoré sa týkajú ochrany súkromia a občianskych slobôd. Postup prebieha konkrétnejšie tak, že priority spravodajstva najskôr vypracuje riaditeľ národnej spravodajskej služby (na základe tzv. rámca národných priorít spravodajstva), ktorý ich predloží prezidentovi na schválenie (242). Pred tým, ako riaditeľ navrhne prezidentovi priority spravodajstva, musí v súlade s vykonávacím nariadením č. 14086 získať posudok úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI, v ktorom sa určí, či dané priority 1. slúžia na dosiahnutie jedného alebo viacerých legitímnych cieľov uvedených vo vykonávacom nariadení; 2. neboli navrhnuté tak, aby získavanie signálového spravodajstva slúžilo na niektorý zo zakázaných cieľov uvedených vo vykonávacom nariadení, ani či sa neočakáva, že by k tomu viedli, a 3. boli vypracované po primeranom zvážení ochrany súkromia a občianskych slobôd všetkých osôb bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť alebo pobyt (243). V prípade, že riaditeľ s posudkom úradníka pre ochranu občianskych slobôd nesúhlasí, obe stanoviská sa musia predložiť prezidentovi (244). |
| --- | --- |

(135)

Spravodajské agentúry sa navyše na zdôvodnenie získavania signálového spravodajstva nemôžu odvolávať len na samotné legitímne ciele stanovené vo vykonávacom nariadení č. 14086, ale musia tieto činnosti na operačné účely ďalej odôvodniť konkrétnejšími prioritami, v záujme ktorých možno získavať signálové spravodajstvo. Inými slovami, v praxi sa signálové spravodajstvo môže získavať len s cieľom dosiahnuť konkrétnejšiu prioritu. Takéto priority sa stanovujú prostredníctvom osobitného postupu zameraného na zabezpečenie súladu s uplatniteľnými právnymi požiadavkami vrátane tých, ktoré sa týkajú ochrany súkromia a občianskych slobôd. Postup prebieha konkrétnejšie tak, že priority spravodajstva najskôr vypracuje riaditeľ národnej spravodajskej služby (na základe tzv. rámca národných priorít spravodajstva), ktorý ich predloží prezidentovi na schválenie (242). Pred tým, ako riaditeľ navrhne prezidentovi priority spravodajstva, musí v súlade s vykonávacím nariadením č. 14086 získať posudok úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI, v ktorom sa určí, či dané priority 1. slúžia na dosiahnutie jedného alebo viacerých legitímnych cieľov uvedených vo vykonávacom nariadení; 2. neboli navrhnuté tak, aby získavanie signálového spravodajstva slúžilo na niektorý zo zakázaných cieľov uvedených vo vykonávacom nariadení, ani či sa neočakáva, že by k tomu viedli, a 3. boli vypracované po primeranom zvážení ochrany súkromia a občianskych slobôd všetkých osôb bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť alebo pobyt (243). V prípade, že riaditeľ s posudkom úradníka pre ochranu občianskych slobôd nesúhlasí, obe stanoviská sa musia predložiť prezidentovi (244).

242

243

244

| (136) | Týmto postupom sa teda zabezpečuje najmä to, aby sa pri vypracúvaní priorít spravodajstva zohľadňovali aspekty ochrany súkromia už od počiatočnej fázy. |
| --- | --- |

(136)

Týmto postupom sa teda zabezpečuje najmä to, aby sa pri vypracúvaní priorít spravodajstva zohľadňovali aspekty ochrany súkromia už od počiatočnej fázy.

| (137) | Po druhé po stanovení priority spravodajstva sa rozhodnutie o tom, či a do akej miery možno na dosiahnutie tejto priority získavať informácie prostredníctvom signálového spravodajstva, riadi viacerými požiadavkami. Týmito požiadavkami sa do praxe premietajú všeobecné štandardy nevyhnutnosti a proporcionality stanovené v oddiele 2 písm. a) vykonávacieho nariadenia. |
| --- | --- |

(137)

Po druhé po stanovení priority spravodajstva sa rozhodnutie o tom, či a do akej miery možno na dosiahnutie tejto priority získavať informácie prostredníctvom signálového spravodajstva, riadi viacerými požiadavkami. Týmito požiadavkami sa do praxe premietajú všeobecné štandardy nevyhnutnosti a proporcionality stanovené v oddiele 2 písm. a) vykonávacieho nariadenia.

| (138) | Signálové spravodajstvo možno získavať len „na základe zistenia založeného na primeranom posúdení všetkých relevantných faktorov, že takéto získavanie je potrebné na dosiahnutie konkrétnej priority spravodajstva“ (245). Pri určovaní toho, či je konkrétna činnosť získavania signálového spravodajstva potrebná na dosiahnutie validovanej priority spravodajstva, musia spravodajské agentúry USA zvážiť dostupnosť, uskutočniteľnosť a vhodnosť iných zdrojov a metód, ktoré menej zasahujú do súkromia, a to aj spomedzi diplomatických a verejných zdrojov (246). Ak sú k dispozícii takéto alternatívne zdroje a metódy, ktoré menej zasahujú do súkromia, musia sa uprednostniť (247). |
| --- | --- |

(138)

Signálové spravodajstvo možno získavať len „na základe zistenia založeného na primeranom posúdení všetkých relevantných faktorov, že takéto získavanie je potrebné na dosiahnutie konkrétnej priority spravodajstva“ (245). Pri určovaní toho, či je konkrétna činnosť získavania signálového spravodajstva potrebná na dosiahnutie validovanej priority spravodajstva, musia spravodajské agentúry USA zvážiť dostupnosť, uskutočniteľnosť a vhodnosť iných zdrojov a metód, ktoré menej zasahujú do súkromia, a to aj spomedzi diplomatických a verejných zdrojov (246). Ak sú k dispozícii takéto alternatívne zdroje a metódy, ktoré menej zasahujú do súkromia, musia sa uprednostniť (247).

245

246

247

| (139) | Ak sa po uplatnení týchto kritérií dospeje k záveru, že získavanie signálového spravodajstva je potrebné, musí byť „čo najviac prispôsobené konkrétnemu prípadu“ a nesmie „neprimerane ovplyvňovať ochranu súkromia a občianskych slobôd“ (248). V záujme zabezpečenia toho, aby nebola neprimerane ovplyvnená ochrana súkromia a občianskych slobôd, t. j. aby sa dosiahla správna rovnováha medzi potrebami národnej bezpečnosti a ochranou súkromia a občianskych slobôd, sa musia náležite zohľadniť všetky relevantné faktory, ako napríklad povaha sledovaného cieľa, miera, v akej činnosť získavania spravodajstva zasahuje do súkromia, vrátane trvania tejto činnosti, pravdepodobný prínos získavania spravodajstva k sledovanému cieľu, primerane predvídateľné dôsledky pre fyzické osoby a charakter a citlivosť údajov, ktoré sa majú získavať (249). |
| --- | --- |

(139)

Ak sa po uplatnení týchto kritérií dospeje k záveru, že získavanie signálového spravodajstva je potrebné, musí byť „čo najviac prispôsobené konkrétnemu prípadu“ a nesmie „neprimerane ovplyvňovať ochranu súkromia a občianskych slobôd“ (248). V záujme zabezpečenia toho, aby nebola neprimerane ovplyvnená ochrana súkromia a občianskych slobôd, t. j. aby sa dosiahla správna rovnováha medzi potrebami národnej bezpečnosti a ochranou súkromia a občianskych slobôd, sa musia náležite zohľadniť všetky relevantné faktory, ako napríklad povaha sledovaného cieľa, miera, v akej činnosť získavania spravodajstva zasahuje do súkromia, vrátane trvania tejto činnosti, pravdepodobný prínos získavania spravodajstva k sledovanému cieľu, primerane predvídateľné dôsledky pre fyzické osoby a charakter a citlivosť údajov, ktoré sa majú získavať (249).

248

249

| (140) | Pokiaľ ide o druh získavania signálového spravodajstva, získavanie údajov v rámci Spojených štátov, ktoré je pre tento záver o primeranosti najrelevantnejšie, keďže zahŕňa údaje prenesené organizáciám v USA, musí byť vždy cielené, ako sa podrobnejšie vysvetľuje v odôvodneniach 142 – 153. |
| --- | --- |

(140)

Pokiaľ ide o druh získavania signálového spravodajstva, získavanie údajov v rámci Spojených štátov, ktoré je pre tento záver o primeranosti najrelevantnejšie, keďže zahŕňa údaje prenesené organizáciám v USA, musí byť vždy cielené, ako sa podrobnejšie vysvetľuje v odôvodneniach 142 – 153.

| (141) | „Hromadné získavanie“ (250) možno uskutočňovať len mimo Spojených štátov na základe vykonávacieho nariadenia č. 12333. Aj v tomto prípade sa podľa vykonávacieho nariadenia č. 14086 musí uprednostniť cielené získavanie (251). Naopak, hromadné získavanie je povolené len vtedy, keď informácie potrebné na dosiahnutie validovanej priority spravodajstva nemožno primerane získať cieleným spôsobom (252). Ak je potrebné hromadne získavať údaje mimo Spojených štátov, uplatňujú sa osobitné záruky podľa vykonávacieho nariadenia č. 14086 (253). Po prvé sa musia použiť metódy a technické opatrenia s cieľom obmedziť získavané údaje len na to, čo je potrebné na dosiahnutie validovanej priority spravodajstva, a zároveň sa musí minimalizovať získavanie nesúvisiacich informácií (254). Po druhé sa využívanie hromadne získaných informácií (vrátane vyhľadávania) vo vykonávacom nariadení obmedzuje na šesť konkrétnych cieľov, medzi ktoré patrí ochrana pred terorizmom, braním rukojemníkov a zadržiavaním fyzických osôb zahraničnou vládou, organizáciou alebo osobou alebo v ich mene, ochrana pred zahraničnou špionážou, sabotážou alebo atentátmi, ochrana pred hrozbami vyplývajúcimi z nadobudnutia alebo zo šírenia zbraní hromadného ničenia alebo súvisiacich technológií a pred inými hrozbami atď. (255) Napokon akékoľvek vyhľadávanie v signálovom spravodajstve, ktoré bolo získané hromadne, možno uskutočniť, len ak je to potrebné na dosiahnutie validovanej priority spravodajstva pri sledovaní uvedených šiestich cieľov a v súlade s politikami a postupmi, v ktorých sa primerane zohľadňuje vplyv vyhľadávania na ochranu súkromia a občianskych slobôd všetkých osôb bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť alebo pobyt (256). |
| --- | --- |

(141)

„Hromadné získavanie“ (250) možno uskutočňovať len mimo Spojených štátov na základe vykonávacieho nariadenia č. 12333. Aj v tomto prípade sa podľa vykonávacieho nariadenia č. 14086 musí uprednostniť cielené získavanie (251). Naopak, hromadné získavanie je povolené len vtedy, keď informácie potrebné na dosiahnutie validovanej priority spravodajstva nemožno primerane získať cieleným spôsobom (252). Ak je potrebné hromadne získavať údaje mimo Spojených štátov, uplatňujú sa osobitné záruky podľa vykonávacieho nariadenia č. 14086 (253). Po prvé sa musia použiť metódy a technické opatrenia s cieľom obmedziť získavané údaje len na to, čo je potrebné na dosiahnutie validovanej priority spravodajstva, a zároveň sa musí minimalizovať získavanie nesúvisiacich informácií (254). Po druhé sa využívanie hromadne získaných informácií (vrátane vyhľadávania) vo vykonávacom nariadení obmedzuje na šesť konkrétnych cieľov, medzi ktoré patrí ochrana pred terorizmom, braním rukojemníkov a zadržiavaním fyzických osôb zahraničnou vládou, organizáciou alebo osobou alebo v ich mene, ochrana pred zahraničnou špionážou, sabotážou alebo atentátmi, ochrana pred hrozbami vyplývajúcimi z nadobudnutia alebo zo šírenia zbraní hromadného ničenia alebo súvisiacich technológií a pred inými hrozbami atď. (255) Napokon akékoľvek vyhľadávanie v signálovom spravodajstve, ktoré bolo získané hromadne, možno uskutočniť, len ak je to potrebné na dosiahnutie validovanej priority spravodajstva pri sledovaní uvedených šiestich cieľov a v súlade s politikami a postupmi, v ktorých sa primerane zohľadňuje vplyv vyhľadávania na ochranu súkromia a občianskych slobôd všetkých osôb bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť alebo pobyt (256).

250

251

252

253

254

255

256

| (142) | Okrem požiadaviek vykonávacieho nariadenia č. 14086 sa na získavanie údajov prostredníctvom signálového spravodajstva, ktoré boli prenesené organizácii v Spojených štátoch, vzťahujú osobitné obmedzenia a záruky upravené v oddiele 702 zákona FISA (257). Oddiel 702 zákona FISA oprávňuje na získavanie zahraničných spravodajských informácií zacielením na osoby, ktoré nie sú občanmi ani rezidentmi USA a o ktorých sa primerane usudzuje, že sa nachádzajú mimo Spojených štátov, a to s povinnou spoluprácou amerických poskytovateľov elektronických komunikačných služieb (258). Na účely získavania zahraničných spravodajských informácií podľa oddielu 702 zákona FISA generálny prokurátor a riaditeľ národnej spravodajskej služby každoročne predkladajú Súdu pre sledovanie v rámci zahraničného spravodajstva (FISC) certifikácie, v ktorých sa identifikujú kategórie zahraničných spravodajských informácií, ktoré sa majú získavať (259). Certifikácie musia byť sprevádzané postupmi zacielenia, minimalizácie a vyhľadávania, ktoré súd takisto schvaľuje a ktoré sú pre spravodajské agentúry USA právne záväzné. |
| --- | --- |

(142)

Okrem požiadaviek vykonávacieho nariadenia č. 14086 sa na získavanie údajov prostredníctvom signálového spravodajstva, ktoré boli prenesené organizácii v Spojených štátoch, vzťahujú osobitné obmedzenia a záruky upravené v oddiele 702 zákona FISA (257). Oddiel 702 zákona FISA oprávňuje na získavanie zahraničných spravodajských informácií zacielením na osoby, ktoré nie sú občanmi ani rezidentmi USA a o ktorých sa primerane usudzuje, že sa nachádzajú mimo Spojených štátov, a to s povinnou spoluprácou amerických poskytovateľov elektronických komunikačných služieb (258). Na účely získavania zahraničných spravodajských informácií podľa oddielu 702 zákona FISA generálny prokurátor a riaditeľ národnej spravodajskej služby každoročne predkladajú Súdu pre sledovanie v rámci zahraničného spravodajstva (FISC) certifikácie, v ktorých sa identifikujú kategórie zahraničných spravodajských informácií, ktoré sa majú získavať (259). Certifikácie musia byť sprevádzané postupmi zacielenia, minimalizácie a vyhľadávania, ktoré súd takisto schvaľuje a ktoré sú pre spravodajské agentúry USA právne záväzné.

257

258

259

| (143) | FISC je nezávislý súd (260) zriadený federálnym zákonom, proti ktorého rozhodnutiam sa možno odvolať na Revíznom súde pre sledovanie v rámci zahraničného spravodajstva (FISCR) (261) a v konečnom dôsledku na Najvyššom súde Spojených štátov (262). Súd FISC (a FISCR) je podporovaný stálym výborom piatich prokurátorov a piatich technických expertov, ktorí majú odborné znalosti v otázkach národnej bezpečnosti a občianskych slobôd (263). Z tejto skupiny súd vymenuje osobu, ktorá bude slúžiť ako amicus curiae a pomáhať pri posudzovaní všetkých návrhov na príkaz alebo preskúmanie, ktoré podľa názoru súdu predstavujú nový alebo významný výklad zákona, pokiaľ súd nezistí, že také vymenovanie nie je vhodné (264). Tým sa najmä zabezpečuje, aby sa v posúdení súdu náležite zohľadnili otázky ochrany súkromia. Súd môže takisto vymenovať osobu alebo organizáciu za amicus curiae (a to aj s cieľom poskytovať technické odborné znalosti) vždy, keď to považuje za vhodné, prípadne môže na základe návrhu povoliť osobe alebo organizácii, aby predložili informácie amicus curiae (265). |
| --- | --- |

(143)

FISC je nezávislý súd (260) zriadený federálnym zákonom, proti ktorého rozhodnutiam sa možno odvolať na Revíznom súde pre sledovanie v rámci zahraničného spravodajstva (FISCR) (261) a v konečnom dôsledku na Najvyššom súde Spojených štátov (262). Súd FISC (a FISCR) je podporovaný stálym výborom piatich prokurátorov a piatich technických expertov, ktorí majú odborné znalosti v otázkach národnej bezpečnosti a občianskych slobôd (263). Z tejto skupiny súd vymenuje osobu, ktorá bude slúžiť ako amicus curiae a pomáhať pri posudzovaní všetkých návrhov na príkaz alebo preskúmanie, ktoré podľa názoru súdu predstavujú nový alebo významný výklad zákona, pokiaľ súd nezistí, že také vymenovanie nie je vhodné (264). Tým sa najmä zabezpečuje, aby sa v posúdení súdu náležite zohľadnili otázky ochrany súkromia. Súd môže takisto vymenovať osobu alebo organizáciu za amicus curiae (a to aj s cieľom poskytovať technické odborné znalosti) vždy, keď to považuje za vhodné, prípadne môže na základe návrhu povoliť osobe alebo organizácii, aby predložili informácie amicus curiae (265).

260

261

262

263

amicus curiae

264

amicus curiae

265

| (144) | Súd FISC preskúmava certifikácie a súvisiace postupy (najmä postupy zacielenia a minimalizácie) z hľadiska súladu s požiadavkami zákona FISA. Ak dospeje k záveru, že požiadavky nie sú splnené, môže certifikácie úplne alebo čiastočne zamietnuť a požiadať o zmenu postupov (266). V tejto súvislosti súd FISC opakovane potvrdil, že jeho preskúmanie postupov zacielenia a minimalizácie podľa oddielu 702 sa neobmedzuje na postupy v písomnej podobe, ale zahŕňa aj to, akým spôsobom vláda tieto postupy vykonáva (267). |
| --- | --- |

(144)

Súd FISC preskúmava certifikácie a súvisiace postupy (najmä postupy zacielenia a minimalizácie) z hľadiska súladu s požiadavkami zákona FISA. Ak dospeje k záveru, že požiadavky nie sú splnené, môže certifikácie úplne alebo čiastočne zamietnuť a požiadať o zmenu postupov (266). V tejto súvislosti súd FISC opakovane potvrdil, že jeho preskúmanie postupov zacielenia a minimalizácie podľa oddielu 702 sa neobmedzuje na postupy v písomnej podobe, ale zahŕňa aj to, akým spôsobom vláda tieto postupy vykonáva (267).

266

267

| (145) | Individualizované rozhodnutia o zacielení prijíma Národná bezpečnostná agentúra (NSA, spravodajská agentúra zodpovedná za zacielenie podľa oddielu 702 zákona FISA) v súlade s postupmi zacielenia schválenými súdom FISC, v ktorých sa od NSA vyžaduje, aby na základe všetkých okolností posúdila, či je pravdepodobné, že zacielením na konkrétnu osobu sa získajú zahraničné spravodajské informácie kategórie určenej v certifikácii (268). Toto posúdenie musí byť podrobné a založené na faktoch, musí vychádzať z analytického úsudku, zo špecializovanej odbornej prípravy a skúseností analytika, ako aj z povahy zahraničných spravodajských informácií, ktoré sa majú získavať (269). Zacielenie sa vykonáva určením tzv. selektorov, ktorými sa identifikujú konkrétne komunikačné kanály ako e-mailová adresa alebo telefónne číslo cieľa, nikdy však kľúčové slová ani mená fyzických osôb (270). |
| --- | --- |

(145)

Individualizované rozhodnutia o zacielení prijíma Národná bezpečnostná agentúra (NSA, spravodajská agentúra zodpovedná za zacielenie podľa oddielu 702 zákona FISA) v súlade s postupmi zacielenia schválenými súdom FISC, v ktorých sa od NSA vyžaduje, aby na základe všetkých okolností posúdila, či je pravdepodobné, že zacielením na konkrétnu osobu sa získajú zahraničné spravodajské informácie kategórie určenej v certifikácii (268). Toto posúdenie musí byť podrobné a založené na faktoch, musí vychádzať z analytického úsudku, zo špecializovanej odbornej prípravy a skúseností analytika, ako aj z povahy zahraničných spravodajských informácií, ktoré sa majú získavať (269). Zacielenie sa vykonáva určením tzv. selektorov, ktorými sa identifikujú konkrétne komunikačné kanály ako e-mailová adresa alebo telefónne číslo cieľa, nikdy však kľúčové slová ani mená fyzických osôb (270).

268

269

270

| (146) | Analytici NSA najskôr identifikujú osoby, ktoré nie sú občanmi ani rezidentmi USA, nachádzajúce sa v zahraničí, ktorých sledovanie bude na základe posúdenia analytikov viesť k získaniu relevantných zahraničných spravodajských informácií stanovených v certifikácii (271). Ako sa uvádza v postupoch zacielenia NSA, NSA môže sledovanie upriamiť na cieľ, len ak už má o cieli nejaké poznatky (272). Tieto poznatky môžu vyplývať z informácií z rôznych zdrojov, napríklad od rozviedky. Prostredníctvom týchto iných zdrojov musí analytik zistiť aj konkrétny selektor (t. j. komunikačné konto), ktorý potenciálny cieľ používa. Po identifikovaní týchto individualizovaných osôb a schválení ich zacielenia prostredníctvom rozsiahleho mechanizmu preskúmania v rámci NSA (273) sa určia (t. j. vypracujú a uplatnia) selektory, ktorými sa identifikujú komunikačné kanály (napríklad e-mailové adresy) používané cieľmi (274). |
| --- | --- |

(146)

Analytici NSA najskôr identifikujú osoby, ktoré nie sú občanmi ani rezidentmi USA, nachádzajúce sa v zahraničí, ktorých sledovanie bude na základe posúdenia analytikov viesť k získaniu relevantných zahraničných spravodajských informácií stanovených v certifikácii (271). Ako sa uvádza v postupoch zacielenia NSA, NSA môže sledovanie upriamiť na cieľ, len ak už má o cieli nejaké poznatky (272). Tieto poznatky môžu vyplývať z informácií z rôznych zdrojov, napríklad od rozviedky. Prostredníctvom týchto iných zdrojov musí analytik zistiť aj konkrétny selektor (t. j. komunikačné konto), ktorý potenciálny cieľ používa. Po identifikovaní týchto individualizovaných osôb a schválení ich zacielenia prostredníctvom rozsiahleho mechanizmu preskúmania v rámci NSA (273) sa určia (t. j. vypracujú a uplatnia) selektory, ktorými sa identifikujú komunikačné kanály (napríklad e-mailové adresy) používané cieľmi (274).

271

272

273

274

| (147) | NSA musí zdokumentovať faktické východisko výberu cieľa (275) a v pravidelných intervaloch po počiatočnom zacielení potvrdiť, že sú naďalej splnené kritériá zacielenia (276). Ak už kritériá zacielenia nie sú splnené, získavanie spravodajstva sa musí ukončiť (277). Výber každého cieľa, ktorý vykonala NSA, a jej záznamy o každom zaznamenanom posúdení a zdôvodnení zacielenia podliehajú preskúmaniu úradníkmi orgánu ministerstva spravodlivosti pre dohľad nad spravodajskými službami, ktorí každé dva mesiace overia ich súlad s postupmi zacielenia, pričom sú povinní oznámiť akékoľvek porušenie súdu FISC a Kongresu (278). Písomná dokumentácia NSA uľahčuje súdu FISC dohľad nad tým, či zacielenie na konkrétne osoby náležite spĺňa podmienky oddielu 702 zákona FISA, pričom súd FISC tento dohľad vykonáva v súlade so svojimi právomocami dohľadu opísanými v odôvodneniach 173 – 174 (279). Napokon sa od riaditeľa národnej spravodajskej služby (DNI) takisto vyžaduje, aby každoročne informoval o celkovom počte cieľov podľa oddielu 702 zákona FISA vo verejných výročných štatistických správach v záujme transparentnosti. Spoločnosti, ktoré dostanú príkaz podľa oddielu 702 zákona FISA, môžu zverejniť súhrnné údaje (prostredníctvom správ v záujme transparentnosti) o prijatých žiadostiach (280). |
| --- | --- |

(147)

NSA musí zdokumentovať faktické východisko výberu cieľa (275) a v pravidelných intervaloch po počiatočnom zacielení potvrdiť, že sú naďalej splnené kritériá zacielenia (276). Ak už kritériá zacielenia nie sú splnené, získavanie spravodajstva sa musí ukončiť (277). Výber každého cieľa, ktorý vykonala NSA, a jej záznamy o každom zaznamenanom posúdení a zdôvodnení zacielenia podliehajú preskúmaniu úradníkmi orgánu ministerstva spravodlivosti pre dohľad nad spravodajskými službami, ktorí každé dva mesiace overia ich súlad s postupmi zacielenia, pričom sú povinní oznámiť akékoľvek porušenie súdu FISC a Kongresu (278). Písomná dokumentácia NSA uľahčuje súdu FISC dohľad nad tým, či zacielenie na konkrétne osoby náležite spĺňa podmienky oddielu 702 zákona FISA, pričom súd FISC tento dohľad vykonáva v súlade so svojimi právomocami dohľadu opísanými v odôvodneniach 173 – 174 (279). Napokon sa od riaditeľa národnej spravodajskej služby (DNI) takisto vyžaduje, aby každoročne informoval o celkovom počte cieľov podľa oddielu 702 zákona FISA vo verejných výročných štatistických správach v záujme transparentnosti. Spoločnosti, ktoré dostanú príkaz podľa oddielu 702 zákona FISA, môžu zverejniť súhrnné údaje (prostredníctvom správ v záujme transparentnosti) o prijatých žiadostiach (280).

275

276

277

278

279

280

| (148) | Pokiaľ ide o ostatné právne základy na získavanie osobných údajov prenášaných organizáciám v USA, uplatňujú sa rôzne obmedzenia a záruky. Hromadné získavanie údajov je vo všeobecnosti osobitne zakázané podľa oddielu 402 zákona FISA (povolenie pre záznamníky zdrojov a cieľov elektronickej komunikácie) a prostredníctvom príkazov na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti, pričom sa namiesto toho vyžaduje používanie konkrétnych „selektorov“ (281). |
| --- | --- |

(148)

Pokiaľ ide o ostatné právne základy na získavanie osobných údajov prenášaných organizáciám v USA, uplatňujú sa rôzne obmedzenia a záruky. Hromadné získavanie údajov je vo všeobecnosti osobitne zakázané podľa oddielu 402 zákona FISA (povolenie pre záznamníky zdrojov a cieľov elektronickej komunikácie) a prostredníctvom príkazov na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti, pričom sa namiesto toho vyžaduje používanie konkrétnych „selektorov“ (281).

281

| (149) | Na vykonávanie klasického individualizovaného elektronického sledovania (podľa oddielu 105 zákona FISA) musia spravodajské agentúry predložiť súdu FISC návrh s uvedením skutočností a okolností, o ktoré sa opiera dôvodnosť domnienky, že daný komunikačný kanál využíva alebo má využívať zahraničná mocnosť alebo agent zahraničnej mocnosti (282). Súd FISC okrem iného posúdi, či je na základe predložených skutočností dôvodné domnievať sa, že to tak naozaj je (283). |
| --- | --- |

(149)

Na vykonávanie klasického individualizovaného elektronického sledovania (podľa oddielu 105 zákona FISA) musia spravodajské agentúry predložiť súdu FISC návrh s uvedením skutočností a okolností, o ktoré sa opiera dôvodnosť domnienky, že daný komunikačný kanál využíva alebo má využívať zahraničná mocnosť alebo agent zahraničnej mocnosti (282). Súd FISC okrem iného posúdi, či je na základe predložených skutočností dôvodné domnievať sa, že to tak naozaj je (283).

282

283

| (150) | Na vykonanie prehliadky priestorov alebo majetku, ktorej účelom je preskúmanie, zaistenie atď. informácií, materiálov alebo majetku (napr. počítačového zariadenia) na základe oddielu 301 zákona FISA, sa vyžaduje podanie návrhu na vydanie príkazu súdu FISC (284). V takomto návrhu musí byť okrem iného preukázaná dôvodnosť domnienky, že cieľom prehliadky je zahraničná mocnosť alebo agent zahraničnej mocnosti, že v priestoroch alebo majetku, ktorý sa má prehľadať, sa nachádzajú zahraničné spravodajské informácie a že priestory, ktoré sa majú prehľadať, sú vo vlastníctve, v užívaní, držbe (agenta) zahraničnej mocnosti alebo v procese prevodu so zapojením (agenta) zahraničnej mocnosti (285). |
| --- | --- |

(150)

Na vykonanie prehliadky priestorov alebo majetku, ktorej účelom je preskúmanie, zaistenie atď. informácií, materiálov alebo majetku (napr. počítačového zariadenia) na základe oddielu 301 zákona FISA, sa vyžaduje podanie návrhu na vydanie príkazu súdu FISC (284). V takomto návrhu musí byť okrem iného preukázaná dôvodnosť domnienky, že cieľom prehliadky je zahraničná mocnosť alebo agent zahraničnej mocnosti, že v priestoroch alebo majetku, ktorý sa má prehľadať, sa nachádzajú zahraničné spravodajské informácie a že priestory, ktoré sa majú prehľadať, sú vo vlastníctve, v užívaní, držbe (agenta) zahraničnej mocnosti alebo v procese prevodu so zapojením (agenta) zahraničnej mocnosti (285).

284

285

| (151) | Podobne sa aj na inštaláciu záznamníkov zdrojov a cieľov elektronickej komunikácie (podľa oddielu 402 zákona FISA) vyžaduje podanie návrhu na vydanie príkazu súdu FISC (alebo magistrátneho sudcu USA) a použitie konkrétneho selektora, teda výrazu, ktorý konkrétne identifikuje osobu, konto atď. a používa sa na čo najväčšie prakticky možné obmedzenie rozsahu vyhľadávaných informácií (286). Povolenie sa netýka obsahu komunikácie, ale skôr sa zameriava na informácie o zákazníkovi alebo účastníkovi využívajúcom určitú službu (ako je meno, adresa, číslo účastníka, dĺžka/druh získanej služby, zdroj/mechanizmus platby). |
| --- | --- |

(151)

Podobne sa aj na inštaláciu záznamníkov zdrojov a cieľov elektronickej komunikácie (podľa oddielu 402 zákona FISA) vyžaduje podanie návrhu na vydanie príkazu súdu FISC (alebo magistrátneho sudcu USA) a použitie konkrétneho selektora, teda výrazu, ktorý konkrétne identifikuje osobu, konto atď. a používa sa na čo najväčšie prakticky možné obmedzenie rozsahu vyhľadávaných informácií (286). Povolenie sa netýka obsahu komunikácie, ale skôr sa zameriava na informácie o zákazníkovi alebo účastníkovi využívajúcom určitú službu (ako je meno, adresa, číslo účastníka, dĺžka/druh získanej služby, zdroj/mechanizmus platby).

286

| (152) | V oddiele 501 zákona FISA (287), v ktorom sa povoľuje získavanie obchodných záznamov od bežného dopravcu (t. j. akákoľvek osoba alebo subjekt prepravujúci osoby alebo majetok pozemnou, železničnou, vodnou alebo leteckou dopravou za náhradu), verejného ubytovacieho zariadenia (napr. hotel, motel alebo hostinec), zariadenia na prenájom vozidiel alebo zariadenia poskytujúceho služby fyzického uskladnenia (t. j. ktoré poskytuje priestor na uskladnenie tovaru a materiálov alebo služby súvisiace s uskladnením tovaru a materiálov) (288), sa takisto vyžaduje podanie návrhu súdu FISC alebo magistrátnemu sudcovi. V danom návrhu musia byť uvedené požadované záznamy a konkrétne a vysvetliteľné skutočnosti, na základe ktorých sa možno domnievať, že osoba, ktorej sa záznamy týkajú, je zahraničnou mocnosťou alebo agentom zahraničnej mocnosti (289). |
| --- | --- |

(152)

V oddiele 501 zákona FISA (287), v ktorom sa povoľuje získavanie obchodných záznamov od bežného dopravcu (t. j. akákoľvek osoba alebo subjekt prepravujúci osoby alebo majetok pozemnou, železničnou, vodnou alebo leteckou dopravou za náhradu), verejného ubytovacieho zariadenia (napr. hotel, motel alebo hostinec), zariadenia na prenájom vozidiel alebo zariadenia poskytujúceho služby fyzického uskladnenia (t. j. ktoré poskytuje priestor na uskladnenie tovaru a materiálov alebo služby súvisiace s uskladnením tovaru a materiálov) (288), sa takisto vyžaduje podanie návrhu súdu FISC alebo magistrátnemu sudcovi. V danom návrhu musia byť uvedené požadované záznamy a konkrétne a vysvetliteľné skutočnosti, na základe ktorých sa možno domnievať, že osoba, ktorej sa záznamy týkajú, je zahraničnou mocnosťou alebo agentom zahraničnej mocnosti (289).

287

288

289

| (153) | Napokon sa na základe rôznych zákonov vydávajú príkazy na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti, ktoré vyšetrovacím agentúram umožňujú získať od určitých subjektov (napr. finančných inštitúcií, agentúr poskytujúcich informácie o úverovej schopnosti, poskytovateľov elektronických komunikačných služieb) určité informácie (bez obsahu komunikácie) obsiahnuté v záznamoch o úverovej schopnosti, finančných záznamoch a záznamoch o elektronickom odbere a transakciách (290). Príkazy na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti, ktorými sa povoľuje prístup k elektronickej komunikácii, môže používať len FBI a vyžaduje sa pri nich, aby sa v žiadostiach uvádzal selektor, ktorý konkrétne identifikuje osobu, subjekt, telefónne číslo alebo konto, a aby sa v nich potvrdzovalo, že informácie sú relevantné pre povolené vyšetrovanie týkajúce sa národnej bezpečnosti s cieľom zaistiť ochranu proti medzinárodnému terorizmu alebo tajným spravodajským činnostiam (291). Príjemcovia príkazov na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti majú právo napadnúť ich na súde (292). |
| --- | --- |

(153)

Napokon sa na základe rôznych zákonov vydávajú príkazy na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti, ktoré vyšetrovacím agentúram umožňujú získať od určitých subjektov (napr. finančných inštitúcií, agentúr poskytujúcich informácie o úverovej schopnosti, poskytovateľov elektronických komunikačných služieb) určité informácie (bez obsahu komunikácie) obsiahnuté v záznamoch o úverovej schopnosti, finančných záznamoch a záznamoch o elektronickom odbere a transakciách (290). Príkazy na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti, ktorými sa povoľuje prístup k elektronickej komunikácii, môže používať len FBI a vyžaduje sa pri nich, aby sa v žiadostiach uvádzal selektor, ktorý konkrétne identifikuje osobu, subjekt, telefónne číslo alebo konto, a aby sa v nich potvrdzovalo, že informácie sú relevantné pre povolené vyšetrovanie týkajúce sa národnej bezpečnosti s cieľom zaistiť ochranu proti medzinárodnému terorizmu alebo tajným spravodajským činnostiam (291). Príjemcovia príkazov na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti majú právo napadnúť ich na súde (292).

290

291

292

3.2.1.3.   Ďalšie používanie získaných informácií

Ďalšie používanie získaných informácií

| (154) | Spracúvanie osobných údajov získaných spravodajskými agentúrami USA prostredníctvom signálového spravodajstva podlieha viacerým zárukám. |
| --- | --- |

(154)

Spracúvanie osobných údajov získaných spravodajskými agentúrami USA prostredníctvom signálového spravodajstva podlieha viacerým zárukám.

| (155) | Po prvé každá spravodajská agentúra musí zaistiť primeranú bezpečnosť údajov a zabrániť neoprávnenému prístupu k osobným údajom získaným prostredníctvom signálového spravodajstva. V tejto súvislosti sa v rôznych nástrojoch vrátane zákonov, usmernení a noriem bližšie špecifikujú minimálne požiadavky na bezpečnosť informácií, ktoré sa musia zaviesť (napr. dvojstupňová autentifikácia, šifrovanie atď.) (293). Prístup k získaným údajom musí byť obmedzený na oprávnených zamestnancov, ktorí absolvovali odbornú prípravu a potrebujú poznať dané informácie, aby mohli plniť svoju úlohu (294). Spravodajské agentúry musia svojim zamestnancom vo všeobecnosti poskytovať primeranú odbornú prípravu, a to aj pokiaľ ide o postupy oznamovania a riešenia porušení zákona (vrátane vykonávacieho nariadenia č. 14086) (295). |
| --- | --- |

(155)

Po prvé každá spravodajská agentúra musí zaistiť primeranú bezpečnosť údajov a zabrániť neoprávnenému prístupu k osobným údajom získaným prostredníctvom signálového spravodajstva. V tejto súvislosti sa v rôznych nástrojoch vrátane zákonov, usmernení a noriem bližšie špecifikujú minimálne požiadavky na bezpečnosť informácií, ktoré sa musia zaviesť (napr. dvojstupňová autentifikácia, šifrovanie atď.) (293). Prístup k získaným údajom musí byť obmedzený na oprávnených zamestnancov, ktorí absolvovali odbornú prípravu a potrebujú poznať dané informácie, aby mohli plniť svoju úlohu (294). Spravodajské agentúry musia svojim zamestnancom vo všeobecnosti poskytovať primeranú odbornú prípravu, a to aj pokiaľ ide o postupy oznamovania a riešenia porušení zákona (vrátane vykonávacieho nariadenia č. 14086) (295).

293

294

295

| (156) | Po druhé spravodajské agentúry musia dodržiavať spravodajské štandardy týkajúce sa presnosti a objektivity, najmä pokiaľ ide o zabezpečenie kvality a spoľahlivosti údajov, zváženie alternatívnych zdrojov informácií a objektívnosť pri vykonávaní analýz (296). |
| --- | --- |

(156)

Po druhé spravodajské agentúry musia dodržiavať spravodajské štandardy týkajúce sa presnosti a objektivity, najmä pokiaľ ide o zabezpečenie kvality a spoľahlivosti údajov, zváženie alternatívnych zdrojov informácií a objektívnosť pri vykonávaní analýz (296).

296

| (157) | Po tretie, pokiaľ ide o uchovávanie údajov, vo vykonávacom nariadení č. 14086 sa objasňuje, že na osobné údaje osôb, ktoré nie sú občanmi ani rezidentmi USA, sa vzťahujú rovnaké lehoty uchovávania ako na údaje občanov/rezidentov USA (297). Od spravodajských agentúr sa vyžaduje, aby vymedzili konkrétne obdobia uchovávania a/alebo faktory, ktoré sa musia zohľadniť pri určovaní dĺžky uplatniteľných lehôt uchovávania (napr. či sú informácie dôkazom o trestnom čine, či informácie predstavujú zahraničné spravodajské informácie, či sú informácie potrebné na ochranu bezpečnosti osôb alebo organizácií vrátane obetí alebo cieľov medzinárodného terorizmu), ktoré sú stanovené v rôznych právnych nástrojoch (298). |
| --- | --- |

(157)

Po tretie, pokiaľ ide o uchovávanie údajov, vo vykonávacom nariadení č. 14086 sa objasňuje, že na osobné údaje osôb, ktoré nie sú občanmi ani rezidentmi USA, sa vzťahujú rovnaké lehoty uchovávania ako na údaje občanov/rezidentov USA (297). Od spravodajských agentúr sa vyžaduje, aby vymedzili konkrétne obdobia uchovávania a/alebo faktory, ktoré sa musia zohľadniť pri určovaní dĺžky uplatniteľných lehôt uchovávania (napr. či sú informácie dôkazom o trestnom čine, či informácie predstavujú zahraničné spravodajské informácie, či sú informácie potrebné na ochranu bezpečnosti osôb alebo organizácií vrátane obetí alebo cieľov medzinárodného terorizmu), ktoré sú stanovené v rôznych právnych nástrojoch (298).

297

298

| (158) | Po štvrté, pokiaľ ide o poskytovanie osobných údajov získaných prostredníctvom signálového spravodajstva, uplatňujú sa osobitné pravidlá. Vo všeobecnosti platí, že osobné údaje o osobách, ktoré nie sú občanmi ani rezidentmi USA, sa môžu poskytovať, len ak ide o rovnaký druh informácií, ktorých poskytovanie je povolené v prípade občanov/rezidentov USA, napr. informácie potrebné na ochranu bezpečnosti osoby alebo organizácie (ako sú ciele, obete alebo rukojemníci medzinárodných teroristických organizácií) (299). Osobné údaje sa navyše nesmú poskytovať len z dôvodu štátnej príslušnosti alebo krajiny pobytu osoby ani s cieľom obísť požiadavky vykonávacieho nariadenia č. 14086 (300). Poskytovanie v rámci vlády USA sa môže uskutočniť len na základe odôvodneného predpokladu oprávnenej a vyškolenej osoby, že príjemca potrebuje dané informácie poznať (301) a zaistí ich primeranú ochranu (302). Na určenie toho, či sa osobné údaje môžu poskytnúť príjemcom mimo vlády USA (vrátane zahraničnej vlády alebo medzinárodnej organizácie), sa musí zohľadniť účel ich poskytnutia, povaha a rozsah poskytnutých údajov a možný škodlivý vplyv na dotknutú osobu (osoby) (303). |
| --- | --- |

(158)

Po štvrté, pokiaľ ide o poskytovanie osobných údajov získaných prostredníctvom signálového spravodajstva, uplatňujú sa osobitné pravidlá. Vo všeobecnosti platí, že osobné údaje o osobách, ktoré nie sú občanmi ani rezidentmi USA, sa môžu poskytovať, len ak ide o rovnaký druh informácií, ktorých poskytovanie je povolené v prípade občanov/rezidentov USA, napr. informácie potrebné na ochranu bezpečnosti osoby alebo organizácie (ako sú ciele, obete alebo rukojemníci medzinárodných teroristických organizácií) (299). Osobné údaje sa navyše nesmú poskytovať len z dôvodu štátnej príslušnosti alebo krajiny pobytu osoby ani s cieľom obísť požiadavky vykonávacieho nariadenia č. 14086 (300). Poskytovanie v rámci vlády USA sa môže uskutočniť len na základe odôvodneného predpokladu oprávnenej a vyškolenej osoby, že príjemca potrebuje dané informácie poznať (301) a zaistí ich primeranú ochranu (302). Na určenie toho, či sa osobné údaje môžu poskytnúť príjemcom mimo vlády USA (vrátane zahraničnej vlády alebo medzinárodnej organizácie), sa musí zohľadniť účel ich poskytnutia, povaha a rozsah poskytnutých údajov a možný škodlivý vplyv na dotknutú osobu (osoby) (303).

299

300

301

302

303

| (159) | Napokon sú všetky spravodajské agentúry povinné podľa vykonávacieho nariadenia č. 14086 viesť primeranú dokumentáciu o získavaní signálového spravodajstva, a to aj s cieľom uľahčiť dohľad nad dodržiavaním platných právnych požiadaviek, ako aj účinnú nápravu. Požiadavky na dokumentáciu sa vzťahujú na prvky ako faktické východisko posúdenia, že konkrétna činnosť získavania údajov je potrebná na dosiahnutie validovanej priority spravodajstva (304). |
| --- | --- |

(159)

Napokon sú všetky spravodajské agentúry povinné podľa vykonávacieho nariadenia č. 14086 viesť primeranú dokumentáciu o získavaní signálového spravodajstva, a to aj s cieľom uľahčiť dohľad nad dodržiavaním platných právnych požiadaviek, ako aj účinnú nápravu. Požiadavky na dokumentáciu sa vzťahujú na prvky ako faktické východisko posúdenia, že konkrétna činnosť získavania údajov je potrebná na dosiahnutie validovanej priority spravodajstva (304).

304

| (160) | Okrem uvedených záruk vykonávacieho nariadenia č. 14086 týkajúcich sa používania informácií získaných prostredníctvom signálového spravodajstva podliehajú všetky spravodajské agentúry USA aj všeobecnejším požiadavkám na obmedzenie účelu, minimalizáciu údajov, presnosť, bezpečnosť, uchovávanie a šírenie, najmä na základe obežníka úradu OMB č. A-130, zákona o elektronickej verejnej správe, zákona o záznamoch federálnych agentúr (pozri odôvodnenia 101 – 106) a usmernenia Výboru pre systémy národnej bezpečnosti (CNSS) (305). |
| --- | --- |

(160)

Okrem uvedených záruk vykonávacieho nariadenia č. 14086 týkajúcich sa používania informácií získaných prostredníctvom signálového spravodajstva podliehajú všetky spravodajské agentúry USA aj všeobecnejším požiadavkám na obmedzenie účelu, minimalizáciu údajov, presnosť, bezpečnosť, uchovávanie a šírenie, najmä na základe obežníka úradu OMB č. A-130, zákona o elektronickej verejnej správe, zákona o záznamoch federálnych agentúr (pozri odôvodnenia 101 – 106) a usmernenia Výboru pre systémy národnej bezpečnosti (CNSS) (305).

305

3.2.2.   
  Dohľad

Dohľad

| (161) | Činnosti spravodajských agentúr USA podliehajú dohľadu rôznych orgánov. |
| --- | --- |

(161)

Činnosti spravodajských agentúr USA podliehajú dohľadu rôznych orgánov.

| (162) | Po prvé vo vykonávacom nariadení č. 14086 sa vyžaduje, aby každá spravodajská agentúra mala vyšších úradníkov v oblasti práva, dohľadu a dodržiavania predpisov s cieľom zabezpečiť dodržiavanie platných právnych predpisov USA (306). Musia predovšetkým vykonávať pravidelný dohľad nad činnosťami signálového spravodajstva a zabezpečiť nápravu akéhokoľvek nedodržania predpisov. Spravodajské agentúry musia takýmto úradníkom poskytnúť prístup ku všetkým relevantným informáciám, aby mohli vykonávať svoje funkcie dohľadu, a nesmú prijímať žiadne opatrenia, ktoré by bránili ich činnostiam dohľadu alebo ich neprimerane ovplyvňovali (307). Okrem toho sa každý významný prípad nedodržania predpisov (308), ktorý zistil úradník dohľadu alebo akýkoľvek iný zamestnanec, musí bezodkladne oznámiť riaditeľovi spravodajskej agentúry a riaditeľovi národnej spravodajskej služby, ktorí musia zabezpečiť prijatie všetkých potrebných opatrení na nápravu, ako aj na zabránenie opätovnému výskytu závažných prípadov nedodržania predpisov (309). |
| --- | --- |

(162)

Po prvé vo vykonávacom nariadení č. 14086 sa vyžaduje, aby každá spravodajská agentúra mala vyšších úradníkov v oblasti práva, dohľadu a dodržiavania predpisov s cieľom zabezpečiť dodržiavanie platných právnych predpisov USA (306). Musia predovšetkým vykonávať pravidelný dohľad nad činnosťami signálového spravodajstva a zabezpečiť nápravu akéhokoľvek nedodržania predpisov. Spravodajské agentúry musia takýmto úradníkom poskytnúť prístup ku všetkým relevantným informáciám, aby mohli vykonávať svoje funkcie dohľadu, a nesmú prijímať žiadne opatrenia, ktoré by bránili ich činnostiam dohľadu alebo ich neprimerane ovplyvňovali (307). Okrem toho sa každý významný prípad nedodržania predpisov (308), ktorý zistil úradník dohľadu alebo akýkoľvek iný zamestnanec, musí bezodkladne oznámiť riaditeľovi spravodajskej agentúry a riaditeľovi národnej spravodajskej služby, ktorí musia zabezpečiť prijatie všetkých potrebných opatrení na nápravu, ako aj na zabránenie opätovnému výskytu závažných prípadov nedodržania predpisov (309).

306

307

308

309

| (163) | Túto funkciu dohľadu plnia úradníci s určenou úlohou v oblasti dodržiavania predpisov, ako aj úradníci pre ochranu súkromia a občianskych slobôd a generálni inšpektori (310). |
| --- | --- |

(163)

Túto funkciu dohľadu plnia úradníci s určenou úlohou v oblasti dodržiavania predpisov, ako aj úradníci pre ochranu súkromia a občianskych slobôd a generálni inšpektori (310).

310

| (164) | Rovnako ako v prípade orgánov činných v trestnom konaní pôsobia vo všetkých spravodajských službách úradníci pre ochranu súkromia a občianskych slobôd (311). Právomoci týchto úradníkov zvyčajne zahŕňajú dohľad nad postupmi s cieľom zabezpečiť, aby príslušné ministerstvo/agentúra primerane zohľadňovali otázky ochrany súkromia a občianskych slobôd a zaviedli vhodné postupy vybavovania sťažností fyzických osôb, ktoré sa domnievajú, že bolo narušené ich súkromie alebo občianske slobody (a v niektorých prípadoch, napríklad Úrad riaditeľa národnej spravodajskej služby – ODNI, môžu mať sami právomoc vyšetrovať sťažnosti (312)). Riaditelia spravodajských agentúr musia zabezpečiť, aby úradníci pre ochranu súkromia a občianskych slobôd disponovali zdrojmi na plnenie svojho mandátu, mali prístup ku všetkým materiálom a zamestnancom potrebným na vykonávanie svojich funkcií, boli informovaní o navrhovaných zmenách podmienok ochrany a aby sa s nimi v súvislosti s takýmito zmenami konzultovalo (313). Úradníci pre ochranu súkromia a občianskych slobôd pravidelne podávajú správy Kongresu a rade PCLOB, ktoré okrem iného zahŕňajú informácie o počte a povahe sťažností prijatých ministerstvom/agentúrou so zhrnutím riešení týchto sťažností, vykonaných preskúmaní a zodpovedaných otázok a vplyvu činností vykonaných úradníkom (314). |
| --- | --- |

(164)

Rovnako ako v prípade orgánov činných v trestnom konaní pôsobia vo všetkých spravodajských službách úradníci pre ochranu súkromia a občianskych slobôd (311). Právomoci týchto úradníkov zvyčajne zahŕňajú dohľad nad postupmi s cieľom zabezpečiť, aby príslušné ministerstvo/agentúra primerane zohľadňovali otázky ochrany súkromia a občianskych slobôd a zaviedli vhodné postupy vybavovania sťažností fyzických osôb, ktoré sa domnievajú, že bolo narušené ich súkromie alebo občianske slobody (a v niektorých prípadoch, napríklad Úrad riaditeľa národnej spravodajskej služby – ODNI, môžu mať sami právomoc vyšetrovať sťažnosti (312)). Riaditelia spravodajských agentúr musia zabezpečiť, aby úradníci pre ochranu súkromia a občianskych slobôd disponovali zdrojmi na plnenie svojho mandátu, mali prístup ku všetkým materiálom a zamestnancom potrebným na vykonávanie svojich funkcií, boli informovaní o navrhovaných zmenách podmienok ochrany a aby sa s nimi v súvislosti s takýmito zmenami konzultovalo (313). Úradníci pre ochranu súkromia a občianskych slobôd pravidelne podávajú správy Kongresu a rade PCLOB, ktoré okrem iného zahŕňajú informácie o počte a povahe sťažností prijatých ministerstvom/agentúrou so zhrnutím riešení týchto sťažností, vykonaných preskúmaní a zodpovedaných otázok a vplyvu činností vykonaných úradníkom (314).

311

312

313

314

| (165) | Po druhé každá spravodajská agentúra má nezávislého generálneho inšpektora, ktorý okrem iného zodpovedá za dohľad nad zahraničnou spravodajskou činnosťou. V rámci úradu ODNI to zahŕňa Úrad generálneho inšpektora pre spravodajské služby s rozsiahlou právomocou nad všetkými spravodajskými službami, ktorý je oprávnený vyšetrovať sťažnosti alebo informácie týkajúce sa obvinení z nezákonného konania alebo zo zneužitia právomoci v súvislosti s programami a činnosťami úradu ODNI a/alebo spravodajských služieb (315). Podobne ako pri orgánoch činných v trestnom konaní (pozri odôvodnenie 109) sú títo generálni inšpektori zo zákona nezávislí (316) a zodpovední za vykonávanie auditov a vyšetrovaní v súvislosti s programami a operáciami vykonávanými príslušnou agentúrou na účely národného spravodajstva vrátane prípadov zneužitia alebo porušenia zákona (317). Majú prístup ku všetkým záznamom, správam, auditom, preskúmaniam, dokumentom, publikáciám, odporúčaniam alebo iným relevantným materiálom, v prípade potreby aj prostredníctvom výzvy, a môžu prijímať výpovede svedkov (318). Generálni inšpektori oznamujú prípady podozrenia z porušenia predpisov na účely trestného stíhania a predkladajú riaditeľom agentúr odporúčania na nápravné opatrenia (319). Hoci ich odporúčania sú nezáväzné, ich správy vrátane správ o následných opatreniach (alebo ich neexistencii) (320) sa vo všeobecnosti zverejňujú a posielajú Kongresu, ktorý môže na tomto základe vykonávať svoju vlastnú funkciu dohľadu (pozri odôvodnenia 168 – 169) (321). |
| --- | --- |

(165)

Po druhé každá spravodajská agentúra má nezávislého generálneho inšpektora, ktorý okrem iného zodpovedá za dohľad nad zahraničnou spravodajskou činnosťou. V rámci úradu ODNI to zahŕňa Úrad generálneho inšpektora pre spravodajské služby s rozsiahlou právomocou nad všetkými spravodajskými službami, ktorý je oprávnený vyšetrovať sťažnosti alebo informácie týkajúce sa obvinení z nezákonného konania alebo zo zneužitia právomoci v súvislosti s programami a činnosťami úradu ODNI a/alebo spravodajských služieb (315). Podobne ako pri orgánoch činných v trestnom konaní (pozri odôvodnenie 109) sú títo generálni inšpektori zo zákona nezávislí (316) a zodpovední za vykonávanie auditov a vyšetrovaní v súvislosti s programami a operáciami vykonávanými príslušnou agentúrou na účely národného spravodajstva vrátane prípadov zneužitia alebo porušenia zákona (317). Majú prístup ku všetkým záznamom, správam, auditom, preskúmaniam, dokumentom, publikáciám, odporúčaniam alebo iným relevantným materiálom, v prípade potreby aj prostredníctvom výzvy, a môžu prijímať výpovede svedkov (318). Generálni inšpektori oznamujú prípady podozrenia z porušenia predpisov na účely trestného stíhania a predkladajú riaditeľom agentúr odporúčania na nápravné opatrenia (319). Hoci ich odporúčania sú nezáväzné, ich správy vrátane správ o následných opatreniach (alebo ich neexistencii) (320) sa vo všeobecnosti zverejňujú a posielajú Kongresu, ktorý môže na tomto základe vykonávať svoju vlastnú funkciu dohľadu (pozri odôvodnenia 168 – 169) (321).

315

316

317

318

319

320

321

| (166) | Po tretie Výbor pre dohľad nad spravodajskou službou (IOB) zriadený v rámci Poradného výboru prezidenta pre spravodajskú službu (PIAB) dohliada na dodržiavanie Ústavy a všetkých príslušných predpisov spravodajskými orgánmi USA (322). Výbor PIAB je poradný orgán v rámci Úradu prezidenta, ktorý má 16 členov vymenovaných prezidentom mimo vlády USA. Výbor IOB tvorí najviac päť členov, ktorých vymenúva prezident spomedzi členov výboru PIAB. Podľa vykonávacieho nariadenia č. 12333 (323) sú riaditelia všetkých spravodajských agentúr povinní oznámiť výboru IOB každú spravodajskú činnosť, v súvislosti s ktorou existuje dôvod domnievať sa, že môže byť protiprávna alebo v rozpore s vykonávacím nariadením alebo prezidentskou smernicou. S cieľom zabezpečiť, aby mal výbor IOB prístup k informáciám potrebným na vykonávanie svojich funkcií, sa vo vykonávacom nariadení č. 13462 riaditeľovi národnej spravodajskej služby a riaditeľom spravodajských agentúr nariaďuje, aby výboru v rozsahu povolenom zákonom poskytovali všetky informácie a súčinnosť, ktoré výbor IOB považuje za potrebné na vykonávanie svojich funkcií (324). Výbor IOB je zas povinný informovať prezidenta o spravodajských činnostiach, o ktorých sa domnieva, že môžu byť v rozpore s právom USA (vrátane vykonávacích nariadení) a že sa nimi generálny prokurátor, riaditeľ národnej spravodajskej služby ani riaditeľ dotknutej spravodajskej agentúry primerane nezaoberajú (325). Ďalej je výbor IOB povinný informovať generálneho prokurátora o možných porušeniach trestného práva. |
| --- | --- |

(166)

Po tretie Výbor pre dohľad nad spravodajskou službou (IOB) zriadený v rámci Poradného výboru prezidenta pre spravodajskú službu (PIAB) dohliada na dodržiavanie Ústavy a všetkých príslušných predpisov spravodajskými orgánmi USA (322). Výbor PIAB je poradný orgán v rámci Úradu prezidenta, ktorý má 16 členov vymenovaných prezidentom mimo vlády USA. Výbor IOB tvorí najviac päť členov, ktorých vymenúva prezident spomedzi členov výboru PIAB. Podľa vykonávacieho nariadenia č. 12333 (323) sú riaditelia všetkých spravodajských agentúr povinní oznámiť výboru IOB každú spravodajskú činnosť, v súvislosti s ktorou existuje dôvod domnievať sa, že môže byť protiprávna alebo v rozpore s vykonávacím nariadením alebo prezidentskou smernicou. S cieľom zabezpečiť, aby mal výbor IOB prístup k informáciám potrebným na vykonávanie svojich funkcií, sa vo vykonávacom nariadení č. 13462 riaditeľovi národnej spravodajskej služby a riaditeľom spravodajských agentúr nariaďuje, aby výboru v rozsahu povolenom zákonom poskytovali všetky informácie a súčinnosť, ktoré výbor IOB považuje za potrebné na vykonávanie svojich funkcií (324). Výbor IOB je zas povinný informovať prezidenta o spravodajských činnostiach, o ktorých sa domnieva, že môžu byť v rozpore s právom USA (vrátane vykonávacích nariadení) a že sa nimi generálny prokurátor, riaditeľ národnej spravodajskej služby ani riaditeľ dotknutej spravodajskej agentúry primerane nezaoberajú (325). Ďalej je výbor IOB povinný informovať generálneho prokurátora o možných porušeniach trestného práva.

322

323

324

325

| (167) | Po štvrté spravodajské agentúry podliehajú dohľadu rady PCLOB. Rada PCLOB je podľa svojich stanov poverená úlohami v oblasti politík boja proti terorizmu a ich vykonávania s ohľadom na ochranu súkromia a občianskych slobôd. Pri preskúmavaní činnosti spravodajských agentúr má prístup ku všetkým relevantným záznamom, správam, auditom, preskúmaniam, dokumentom, publikáciám a odporúčaniam agentúr vrátane utajovaných skutočností, môže viesť vypočúvania a prijímať výpovede svedkov (326). Prijíma správy od úradníkov pre ochranu občianskych slobôd a súkromia z viacerých federálnych ministerstiev/agentúr (327), môže vydávať odporúčania vládnym a spravodajským agentúram a pravidelne podáva správy výborom Kongresu a prezidentovi (328). Správy rady vrátane správ určených Kongresu sa musia v čo najväčšej možnej miere zverejňovať (329). Rada PCLOB vydala niekoľko správ o dohľade a následných opatreniach vrátane analýzy programov vykonávaných na základe oddielu 702 zákona FISA a ochrany súkromia v tejto súvislosti, vykonávania smernice PPD 28 a vykonávacieho nariadenia č. 12333 (330). Rada PCLOB je zároveň poverená vykonávaním osobitných funkcií dohľadu, pokiaľ ide o implementovanie vykonávacieho nariadenia č. 14086, najmä preskúmavaním toho, či sú postupy agentúr v súlade s vykonávacím nariadením (pozri odôvodnenie 126), a vyhodnocovaním správneho fungovania mechanizmu nápravy (pozri odôvodnenie 194). |
| --- | --- |

(167)

Po štvrté spravodajské agentúry podliehajú dohľadu rady PCLOB. Rada PCLOB je podľa svojich stanov poverená úlohami v oblasti politík boja proti terorizmu a ich vykonávania s ohľadom na ochranu súkromia a občianskych slobôd. Pri preskúmavaní činnosti spravodajských agentúr má prístup ku všetkým relevantným záznamom, správam, auditom, preskúmaniam, dokumentom, publikáciám a odporúčaniam agentúr vrátane utajovaných skutočností, môže viesť vypočúvania a prijímať výpovede svedkov (326). Prijíma správy od úradníkov pre ochranu občianskych slobôd a súkromia z viacerých federálnych ministerstiev/agentúr (327), môže vydávať odporúčania vládnym a spravodajským agentúram a pravidelne podáva správy výborom Kongresu a prezidentovi (328). Správy rady vrátane správ určených Kongresu sa musia v čo najväčšej možnej miere zverejňovať (329). Rada PCLOB vydala niekoľko správ o dohľade a následných opatreniach vrátane analýzy programov vykonávaných na základe oddielu 702 zákona FISA a ochrany súkromia v tejto súvislosti, vykonávania smernice PPD 28 a vykonávacieho nariadenia č. 12333 (330). Rada PCLOB je zároveň poverená vykonávaním osobitných funkcií dohľadu, pokiaľ ide o implementovanie vykonávacieho nariadenia č. 14086, najmä preskúmavaním toho, či sú postupy agentúr v súlade s vykonávacím nariadením (pozri odôvodnenie 126), a vyhodnocovaním správneho fungovania mechanizmu nápravy (pozri odôvodnenie 194).

326

327

328

329

330

| (168) | Po piate popri mechanizmoch dohľadu v rámci exekutívnej zložky vykonávajú úlohy dohľadu nad všetkými zahraničnými spravodajskými činnosťami USA aj osobitné výbory Kongresu USA (výbory Snemovne reprezentantov a Senátu pre spravodajskú službu a súdnictvo). Členovia týchto výborov majú prístup k utajovaným skutočnostiam, ako aj k spravodajským metódam a programom (331). Výbory vykonávajú svoje funkcie dohľadu rôznymi spôsobmi, najmä prostredníctvom vypočutí, vyšetrovaní, preskúmaní a správ (332). |
| --- | --- |

(168)

Po piate popri mechanizmoch dohľadu v rámci exekutívnej zložky vykonávajú úlohy dohľadu nad všetkými zahraničnými spravodajskými činnosťami USA aj osobitné výbory Kongresu USA (výbory Snemovne reprezentantov a Senátu pre spravodajskú službu a súdnictvo). Členovia týchto výborov majú prístup k utajovaným skutočnostiam, ako aj k spravodajským metódam a programom (331). Výbory vykonávajú svoje funkcie dohľadu rôznymi spôsobmi, najmä prostredníctvom vypočutí, vyšetrovaní, preskúmaní a správ (332).

331

332

| (169) | Výborom Kongresu sú pravidelne predkladané správy o spravodajských činnostiach, a to aj od generálneho prokurátora, riaditeľa národnej spravodajskej služby, spravodajských agentúr a iných orgánov dohľadu (napr. generálnych inšpektorov), pozri odôvodnenia 164 – 165. Konkrétne podľa zákona o národnej bezpečnosti „[p]rezident zabezpečí, aby výbory Kongresu pre spravodajskú službu boli v plnej miere a ihneď informované o spravodajských činnostiach USA vrátane všetkých významných očakávaných spravodajských činností, ktoré sa vyžadujú podľa tejto podkapitoly“ (333). Zároveň „[p]rezident zabezpečí, aby sa každá protiprávna spravodajská činnosť, ako aj všetky nápravné opatrenia, ktoré boli prijaté alebo sa plánujú prijať v súvislosti s touto protiprávnou činnosťou, urýchlene oznámili výborom Kongresu pre spravodajskú službu“ (334). |
| --- | --- |

(169)

Výborom Kongresu sú pravidelne predkladané správy o spravodajských činnostiach, a to aj od generálneho prokurátora, riaditeľa národnej spravodajskej služby, spravodajských agentúr a iných orgánov dohľadu (napr. generálnych inšpektorov), pozri odôvodnenia 164 – 165. Konkrétne podľa zákona o národnej bezpečnosti „[p]rezident zabezpečí, aby výbory Kongresu pre spravodajskú službu boli v plnej miere a ihneď informované o spravodajských činnostiach USA vrátane všetkých významných očakávaných spravodajských činností, ktoré sa vyžadujú podľa tejto podkapitoly“ (333). Zároveň „[p]rezident zabezpečí, aby sa každá protiprávna spravodajská činnosť, ako aj všetky nápravné opatrenia, ktoré boli prijaté alebo sa plánujú prijať v súvislosti s touto protiprávnou činnosťou, urýchlene oznámili výborom Kongresu pre spravodajskú službu“ (334).

333

334

| (170) | Navyše z osobitných zákonov vyplývajú ďalšie požiadavky na podávanie správ. Konkrétne v zákone FISA sa vyžaduje, aby generálny prokurátor „plne informoval“ výbory Senátu a Snemovne reprezentantov pre spravodajskú službu a súdnictvo o činnostiach vlády podľa určitých častí zákona FISA (335). Ďalej sa v ňom vyžaduje, aby vláda poskytla výborom Kongresu kópie všetkých rozhodnutí, nariadení alebo stanovísk súdu FISC alebo súdu FISCR, ktoré obsahujú „významné vysvetlenia alebo výklady“ ustanovení zákona FISA. Pokiaľ ide o sledovanie podľa oddielu 702 zákona FISA, parlamentný dohľad sa vykonáva prostredníctvom zákonom požadovaných správ pre výbory pre spravodajskú službu a súdnictvo, ako aj prostredníctvom častých brífingov a vypočutí. Patrí medzi ne polročná správa generálneho prokurátora o uplatňovaní oddielu 702 zákona FISA s podpornými dokumentmi, ktoré zahŕňajú správy ministerstva spravodlivosti a úradu ODNI o dodržiavaní predpisov a opis akýchkoľvek prípadov nedodržania predpisov (336), a samostatné polročné posúdenie generálneho prokurátora a riaditeľa národnej spravodajskej služby, v ktorom sa dokumentuje dodržiavanie postupov zacielenia a minimalizácie (337). |
| --- | --- |

(170)

Navyše z osobitných zákonov vyplývajú ďalšie požiadavky na podávanie správ. Konkrétne v zákone FISA sa vyžaduje, aby generálny prokurátor „plne informoval“ výbory Senátu a Snemovne reprezentantov pre spravodajskú službu a súdnictvo o činnostiach vlády podľa určitých častí zákona FISA (335). Ďalej sa v ňom vyžaduje, aby vláda poskytla výborom Kongresu kópie všetkých rozhodnutí, nariadení alebo stanovísk súdu FISC alebo súdu FISCR, ktoré obsahujú „významné vysvetlenia alebo výklady“ ustanovení zákona FISA. Pokiaľ ide o sledovanie podľa oddielu 702 zákona FISA, parlamentný dohľad sa vykonáva prostredníctvom zákonom požadovaných správ pre výbory pre spravodajskú službu a súdnictvo, ako aj prostredníctvom častých brífingov a vypočutí. Patrí medzi ne polročná správa generálneho prokurátora o uplatňovaní oddielu 702 zákona FISA s podpornými dokumentmi, ktoré zahŕňajú správy ministerstva spravodlivosti a úradu ODNI o dodržiavaní predpisov a opis akýchkoľvek prípadov nedodržania predpisov (336), a samostatné polročné posúdenie generálneho prokurátora a riaditeľa národnej spravodajskej služby, v ktorom sa dokumentuje dodržiavanie postupov zacielenia a minimalizácie (337).

335

336

337

| (171) | Podľa zákona FISA je navyše vláda USA povinná Kongresu (a verejnosti) každý rok sprístupniť informácie okrem iného o počte vyžiadaných a prijatých príkazov podľa zákona FISA, ako aj odhady počtu občanov a rezidentov USA a iných osôb, ktorí boli predmetom sledovania (338). V zákone sa takisto vyžaduje podávanie ďalších verejných správ o počte vydaných príkazov na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti (NSL), opäť v súvislosti s občanmi alebo rezidentmi USA aj inými osobami (pričom zároveň umožňuje príjemcom príkazov a certifikácií podľa zákona FISA a žiadostí NSL vydávať za určitých podmienok správy na účely zabezpečenia transparentnosti) (339). |
| --- | --- |

(171)

Podľa zákona FISA je navyše vláda USA povinná Kongresu (a verejnosti) každý rok sprístupniť informácie okrem iného o počte vyžiadaných a prijatých príkazov podľa zákona FISA, ako aj odhady počtu občanov a rezidentov USA a iných osôb, ktorí boli predmetom sledovania (338). V zákone sa takisto vyžaduje podávanie ďalších verejných správ o počte vydaných príkazov na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti (NSL), opäť v súvislosti s občanmi alebo rezidentmi USA aj inými osobami (pričom zároveň umožňuje príjemcom príkazov a certifikácií podľa zákona FISA a žiadostí NSL vydávať za určitých podmienok správy na účely zabezpečenia transparentnosti) (339).

338

339

| (172) | Spravodajská služba USA vo všeobecnosti vyvíja rôznorodé úsilie na zabezpečenie transparentnosti svojich (zahraničných) spravodajských činností. Napríklad v roku 2015 prijal úrad ODNI zásady transparentnosti spravodajstva a plán vykonávania transparentnosti a nariadil, aby každá spravodajská agentúra vymenovala svojho úradníka pre transparentnosť spravodajstva s cieľom podporiť transparentnosť a viesť iniciatívy v oblasti transparentnosti (340). V rámci tohto úsilia spravodajské služby zverejnili a naďalej zverejňujú odtajnené časti politík, postupov, správ o dohľade, správ o činnostiach podľa oddielu 702 zákona FISA a vykonávacieho nariadenia č. 12333, rozhodnutí súdu FISC a iných materiálov, a to aj na osobitnej webovej stránke „IC on the Record“ (spravodajské služby verejne), ktorú spravuje úrad ODNI (341). |
| --- | --- |

(172)

Spravodajská služba USA vo všeobecnosti vyvíja rôznorodé úsilie na zabezpečenie transparentnosti svojich (zahraničných) spravodajských činností. Napríklad v roku 2015 prijal úrad ODNI zásady transparentnosti spravodajstva a plán vykonávania transparentnosti a nariadil, aby každá spravodajská agentúra vymenovala svojho úradníka pre transparentnosť spravodajstva s cieľom podporiť transparentnosť a viesť iniciatívy v oblasti transparentnosti (340). V rámci tohto úsilia spravodajské služby zverejnili a naďalej zverejňujú odtajnené časti politík, postupov, správ o dohľade, správ o činnostiach podľa oddielu 702 zákona FISA a vykonávacieho nariadenia č. 12333, rozhodnutí súdu FISC a iných materiálov, a to aj na osobitnej webovej stránke „IC on the Record“ (spravodajské služby verejne), ktorú spravuje úrad ODNI (341).

340

341

| (173) | Napokon okrem orgánov dohľadu, ako sa uvádza v odôvodneniach 162 – 168, dohliada na získavanie osobných údajov podľa oddielu 702 zákona FISA aj súd FISC (342). Podľa pravidla 13 rokovacieho poriadku súdu FISC sú úradníci spravodajských agentúr USA zodpovední za dodržiavanie predpisov povinní oznámiť akékoľvek porušenie oddielu 702 zákona FISA v súvislosti s postupmi zacielenia, minimalizácie a vyhľadávania ministerstvu spravodlivosti a úradu ODNI, ktoré prípad následne oznámia súdu FISC. Okrem toho ministerstvo spravodlivosti a úrad ODNI predkladajú súdu FISC spoločné polročné hodnotiace správy o dohľade, v ktorých sa identifikujú trendy v oblasti dodržiavania predpisov v súvislosti so zacielením, uvádzajú štatistické údaje, opisujú kategórie prípadov nedodržania predpisov, podrobne opisujú dôvody, pre ktoré došlo k jednotlivým prípadom nedodržania predpisov v súvislosti so zacielením, a uvádzajú opatrenia, ktoré spravodajské agentúry prijali, aby zabránili ich opakovaniu (343). |
| --- | --- |

(173)

Napokon okrem orgánov dohľadu, ako sa uvádza v odôvodneniach 162 – 168, dohliada na získavanie osobných údajov podľa oddielu 702 zákona FISA aj súd FISC (342). Podľa pravidla 13 rokovacieho poriadku súdu FISC sú úradníci spravodajských agentúr USA zodpovední za dodržiavanie predpisov povinní oznámiť akékoľvek porušenie oddielu 702 zákona FISA v súvislosti s postupmi zacielenia, minimalizácie a vyhľadávania ministerstvu spravodlivosti a úradu ODNI, ktoré prípad následne oznámia súdu FISC. Okrem toho ministerstvo spravodlivosti a úrad ODNI predkladajú súdu FISC spoločné polročné hodnotiace správy o dohľade, v ktorých sa identifikujú trendy v oblasti dodržiavania predpisov v súvislosti so zacielením, uvádzajú štatistické údaje, opisujú kategórie prípadov nedodržania predpisov, podrobne opisujú dôvody, pre ktoré došlo k jednotlivým prípadom nedodržania predpisov v súvislosti so zacielením, a uvádzajú opatrenia, ktoré spravodajské agentúry prijali, aby zabránili ich opakovaniu (343).

342

343

| (174) | V prípade potreby (napr. ak sa zistia porušenia postupov zacielenia) môže súd príslušnej spravodajskej agentúre nariadiť, aby prijala nápravné opatrenia (344). Predmetné prostriedky nápravy môžu siahať od individuálnych až po štrukturálne opatrenia, napr. od ukončenia získavania údajov a vymazania nezákonne získaných údajov až po zmenu v postupoch získavania, a to aj pokiaľ ide o usmernenia a odbornú prípravu pre zamestnancov (345). Súd FISC navyše počas svojho ročného preskúmania certifikácií podľa oddielu 702 posudzuje prípady nedodržania predpisov s cieľom určiť, či predložené certifikácie spĺňajú požiadavky zákona FISA. Podobne, ak súd FISC dospeje k záveru, že vládne certifikácie nie sú dostatočné, a to aj z dôvodu konkrétnych prípadov nedodržania predpisov, môže vydať tzv. príkaz na odstránenie nedostatkov (deficiency order), v ktorom sa od vlády vyžaduje, aby porušenie do 30 dní napravila, alebo v ktorom sa od vlády vyžaduje, aby ukončila certifikáciu podľa oddielu 702 alebo aby nezačala s jej vykonávaním. Napokon súd FISC posudzuje trendy pozorované v súvislosti s dodržiavaním predpisov a môže požadovať zmeny postupov alebo dodatočný dohľad a podávanie správ s cieľom riešiť tieto trendy (346). |
| --- | --- |

(174)

V prípade potreby (napr. ak sa zistia porušenia postupov zacielenia) môže súd príslušnej spravodajskej agentúre nariadiť, aby prijala nápravné opatrenia (344). Predmetné prostriedky nápravy môžu siahať od individuálnych až po štrukturálne opatrenia, napr. od ukončenia získavania údajov a vymazania nezákonne získaných údajov až po zmenu v postupoch získavania, a to aj pokiaľ ide o usmernenia a odbornú prípravu pre zamestnancov (345). Súd FISC navyše počas svojho ročného preskúmania certifikácií podľa oddielu 702 posudzuje prípady nedodržania predpisov s cieľom určiť, či predložené certifikácie spĺňajú požiadavky zákona FISA. Podobne, ak súd FISC dospeje k záveru, že vládne certifikácie nie sú dostatočné, a to aj z dôvodu konkrétnych prípadov nedodržania predpisov, môže vydať tzv. príkaz na odstránenie nedostatkov (deficiency order), v ktorom sa od vlády vyžaduje, aby porušenie do 30 dní napravila, alebo v ktorom sa od vlády vyžaduje, aby ukončila certifikáciu podľa oddielu 702 alebo aby nezačala s jej vykonávaním. Napokon súd FISC posudzuje trendy pozorované v súvislosti s dodržiavaním predpisov a môže požadovať zmeny postupov alebo dodatočný dohľad a podávanie správ s cieľom riešiť tieto trendy (346).

344

345

deficiency order

346

3.2.3.   
  Prostriedky nápravy

Prostriedky nápravy

| (175) | Ako sa podrobnejšie vysvetľuje v tomto oddiele, dotknuté osoby z Únie majú v Spojených štátoch viaceré možnosti, ako podať žalobu na nezávislý a nestranný súd so záväznými právomocami. Spoločne umožňujú fyzickým osobám prístup k vlastným osobným údajom, preskúmanie zákonnosti prístupu vlády k ich údajom a v prípade zistenia porušenia aj nápravu takéhoto porušenia, a to aj vo forme opravy alebo vymazania ich osobných údajov. |
| --- | --- |

(175)

Ako sa podrobnejšie vysvetľuje v tomto oddiele, dotknuté osoby z Únie majú v Spojených štátoch viaceré možnosti, ako podať žalobu na nezávislý a nestranný súd so záväznými právomocami. Spoločne umožňujú fyzickým osobám prístup k vlastným osobným údajom, preskúmanie zákonnosti prístupu vlády k ich údajom a v prípade zistenia porušenia aj nápravu takéhoto porušenia, a to aj vo forme opravy alebo vymazania ich osobných údajov.

| (176) | Po prvé vo vykonávacom nariadení č. 14086, doplnenom nariadením generálneho prokurátora, ktorým sa zriaďuje Súd pre preskúmanie dodržiavania ochrany údajov, sa zaviedol osobitný mechanizmus nápravy na vybavovanie a riešenie sťažností fyzických osôb týkajúcich sa činností signálového spravodajstva USA. Každá fyzická osoba v EÚ je oprávnená podať mechanizmu nápravy sťažnosť v súvislosti s údajným porušením právnych predpisov USA upravujúcich činnosti signálového spravodajstva (napr. vykonávacieho nariadenia č. 14086, oddielu 702 zákona FISA, vykonávacieho nariadenia č. 12333), ktoré nepriaznivo ovplyvňuje jej záujmy v oblasti ochrany súkromia a občianskych slobôd (347). Tento mechanizmus nápravy je k dispozícii fyzickým osobám z krajín alebo organizácií regionálnej hospodárskej integrácie, ktoré generálny prokurátor USA označil za „oprávnené štáty“ (348). Dňa 30. júna 2023 generálny prokurátor označil Európsku úniu a tri krajiny Európskeho združenia voľného obchodu, ktoré spolu tvoria Európsky hospodársky priestor, podľa oddielu 3 písm. f) vykonávacieho nariadenia č. 14086 za „oprávnený štát“ (349). Týmto označením nie je dotknutý článok 4 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii. |
| --- | --- |

(176)

Po prvé vo vykonávacom nariadení č. 14086, doplnenom nariadením generálneho prokurátora, ktorým sa zriaďuje Súd pre preskúmanie dodržiavania ochrany údajov, sa zaviedol osobitný mechanizmus nápravy na vybavovanie a riešenie sťažností fyzických osôb týkajúcich sa činností signálového spravodajstva USA. Každá fyzická osoba v EÚ je oprávnená podať mechanizmu nápravy sťažnosť v súvislosti s údajným porušením právnych predpisov USA upravujúcich činnosti signálového spravodajstva (napr. vykonávacieho nariadenia č. 14086, oddielu 702 zákona FISA, vykonávacieho nariadenia č. 12333), ktoré nepriaznivo ovplyvňuje jej záujmy v oblasti ochrany súkromia a občianskych slobôd (347). Tento mechanizmus nápravy je k dispozícii fyzickým osobám z krajín alebo organizácií regionálnej hospodárskej integrácie, ktoré generálny prokurátor USA označil za „oprávnené štáty“ (348). Dňa 30. júna 2023 generálny prokurátor označil Európsku úniu a tri krajiny Európskeho združenia voľného obchodu, ktoré spolu tvoria Európsky hospodársky priestor, podľa oddielu 3 písm. f) vykonávacieho nariadenia č. 14086 za „oprávnený štát“ (349). Týmto označením nie je dotknutý článok 4 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii.

347

348

349

| (177) | Dotknutá osoba z Únie, ktorá chce podať takúto sťažnosť, ju musí predložiť orgánu pre dohľad v členskom štáte EÚ, ktorý je príslušný pre dohľad nad spracúvaním osobných údajov orgánmi verejnej moci (orgán pre ochranu osobných údajov) (350). Tým sa zabezpečuje jednoduchý prístup k mechanizmu nápravy, keďže fyzické osoby sa môžu obrátiť na orgán „blízko domova“, s ktorým môžu komunikovať vo svojom vlastnom jazyku. Po overení požiadaviek na podanie sťažnosti podľa odôvodnenia 178 príslušný orgán pre ochranu osobných údajov postúpi sťažnosť prostredníctvom sekretariátu Európskeho výboru pre ochranu údajov do mechanizmu nápravy. |
| --- | --- |

(177)

Dotknutá osoba z Únie, ktorá chce podať takúto sťažnosť, ju musí predložiť orgánu pre dohľad v členskom štáte EÚ, ktorý je príslušný pre dohľad nad spracúvaním osobných údajov orgánmi verejnej moci (orgán pre ochranu osobných údajov) (350). Tým sa zabezpečuje jednoduchý prístup k mechanizmu nápravy, keďže fyzické osoby sa môžu obrátiť na orgán „blízko domova“, s ktorým môžu komunikovať vo svojom vlastnom jazyku. Po overení požiadaviek na podanie sťažnosti podľa odôvodnenia 178 príslušný orgán pre ochranu osobných údajov postúpi sťažnosť prostredníctvom sekretariátu Európskeho výboru pre ochranu údajov do mechanizmu nápravy.

350

| (178) | Na podanie sťažnosti mechanizmu nápravy sa nevzťahujú žiadne prísne požiadavky prípustnosti, keďže fyzické osoby nemusia preukázať, že ich údaje boli skutočne predmetom činností signálového spravodajstva USA (351). Zároveň je však nutné poskytnúť určité základné informácie ako východiskový bod pre mechanizmus nápravy na začatie preskúmania, napr. o akých osobných údajoch sa odôvodnene predpokladá, že boli prenesené do USA, a akými prostriedkami boli údajne prenesené, totožnosť vládnych subjektov USA, o ktorých sa predpokladá, že sú zapojené do údajného porušenia (ak sú známe), z akého základu vychádza tvrdenie, že došlo k porušeniu právnych predpisov USA (hoci to opäť neznamená nutnosť preukázať, že dané osobné údaje skutočne získali spravodajské agentúry USA), a aký druh nápravy sa požaduje. |
| --- | --- |

(178)

Na podanie sťažnosti mechanizmu nápravy sa nevzťahujú žiadne prísne požiadavky prípustnosti, keďže fyzické osoby nemusia preukázať, že ich údaje boli skutočne predmetom činností signálového spravodajstva USA (351). Zároveň je však nutné poskytnúť určité základné informácie ako východiskový bod pre mechanizmus nápravy na začatie preskúmania, napr. o akých osobných údajoch sa odôvodnene predpokladá, že boli prenesené do USA, a akými prostriedkami boli údajne prenesené, totožnosť vládnych subjektov USA, o ktorých sa predpokladá, že sú zapojené do údajného porušenia (ak sú známe), z akého základu vychádza tvrdenie, že došlo k porušeniu právnych predpisov USA (hoci to opäť neznamená nutnosť preukázať, že dané osobné údaje skutočne získali spravodajské agentúry USA), a aký druh nápravy sa požaduje.

351

| (179) | Prvotné vyšetrovanie sťažností predložených tomuto mechanizmu nápravy vykonáva úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI, ktorého existujúca zákonná úloha a právomoci boli rozšírené o tieto konkrétne opatrenia prijímané podľa vykonávacieho nariadenia č. 14086 (352). V rámci spravodajských služieb je úradník pre ochranu občianskych slobôd okrem iného zodpovedný za zabezpečenie toho, aby bola ochrana občianskych slobôd a súkromia primerane začlenená do politík a postupov úradu ODNI a spravodajských agentúr, za dohľad nad tým, aby úrad ODNI dodržiaval platné požiadavky týkajúce sa ochrany občianskych slobôd a súkromia, a za vykonávanie posúdení vplyvu na súkromie (353). Úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI môže byť odvolaný riaditeľom národnej spravodajskej služby len zo závažného dôvodu, t. j. v prípade pochybenia, zneužitia právomoci, porušenia bezpečnosti, zanedbania povinností alebo nespôsobilosti (354). |
| --- | --- |

(179)

Prvotné vyšetrovanie sťažností predložených tomuto mechanizmu nápravy vykonáva úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI, ktorého existujúca zákonná úloha a právomoci boli rozšírené o tieto konkrétne opatrenia prijímané podľa vykonávacieho nariadenia č. 14086 (352). V rámci spravodajských služieb je úradník pre ochranu občianskych slobôd okrem iného zodpovedný za zabezpečenie toho, aby bola ochrana občianskych slobôd a súkromia primerane začlenená do politík a postupov úradu ODNI a spravodajských agentúr, za dohľad nad tým, aby úrad ODNI dodržiaval platné požiadavky týkajúce sa ochrany občianskych slobôd a súkromia, a za vykonávanie posúdení vplyvu na súkromie (353). Úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI môže byť odvolaný riaditeľom národnej spravodajskej služby len zo závažného dôvodu, t. j. v prípade pochybenia, zneužitia právomoci, porušenia bezpečnosti, zanedbania povinností alebo nespôsobilosti (354).

352

353

354

| (180) | Pri vykonávaní preskúmaní má úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI prístup k informáciám podliehajúcim jeho posúdeniu a môže sa opierať o povinnú spoluprácu úradníkov pre ochranu súkromia a občianskych slobôd v rôznych spravodajských agentúrach (355). Spravodajské agentúry nesmú úradníkovi pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI brániť v preskúmaniach ani ich nenáležite ovplyvňovať. Platí to aj pre riaditeľa národnej spravodajskej služby, ktorý nesmie do preskúmania zasahovať (356). Pri preskúmavaní sťažnosti musí úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI „uplatňovať právne predpisy nestranne“ so zreteľom na záujmy národnej bezpečnosti pri činnostiach signálového spravodajstva, ako aj na ochranu súkromia (357). |
| --- | --- |

(180)

Pri vykonávaní preskúmaní má úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI prístup k informáciám podliehajúcim jeho posúdeniu a môže sa opierať o povinnú spoluprácu úradníkov pre ochranu súkromia a občianskych slobôd v rôznych spravodajských agentúrach (355). Spravodajské agentúry nesmú úradníkovi pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI brániť v preskúmaniach ani ich nenáležite ovplyvňovať. Platí to aj pre riaditeľa národnej spravodajskej služby, ktorý nesmie do preskúmania zasahovať (356). Pri preskúmavaní sťažnosti musí úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI „uplatňovať právne predpisy nestranne“ so zreteľom na záujmy národnej bezpečnosti pri činnostiach signálového spravodajstva, ako aj na ochranu súkromia (357).

355

356

357

| (181) | Úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI v rámci svojho preskúmania určí, či došlo k porušeniu platných právnych predpisov USA, a ak áno, rozhodne o primeranej náprave (358). Primeranou nápravou sa myslia opatrenia, ktorými sa zistené porušenie v plnej miere napraví, napríklad ukončenie nezákonného získavania údajov, vymazanie nezákonne získaných údajov, vymazanie výsledkov nenáležite vykonaných vyhľadávaní v inak zákonne získaných údajoch, obmedzenie prístupu k zákonne získaným údajom na zamestnancov s primeranou odbornou prípravou alebo stiahnutie spravodajských správ obsahujúcich údaje získané bez zákonného povolenia alebo nezákonne poskytnuté údaje (359). Rozhodnutia úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI o jednotlivých sťažnostiach (vrátane nápravy) sú pre dotknuté spravodajské agentúry záväzné (360). |
| --- | --- |

(181)

Úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI v rámci svojho preskúmania určí, či došlo k porušeniu platných právnych predpisov USA, a ak áno, rozhodne o primeranej náprave (358). Primeranou nápravou sa myslia opatrenia, ktorými sa zistené porušenie v plnej miere napraví, napríklad ukončenie nezákonného získavania údajov, vymazanie nezákonne získaných údajov, vymazanie výsledkov nenáležite vykonaných vyhľadávaní v inak zákonne získaných údajoch, obmedzenie prístupu k zákonne získaným údajom na zamestnancov s primeranou odbornou prípravou alebo stiahnutie spravodajských správ obsahujúcich údaje získané bez zákonného povolenia alebo nezákonne poskytnuté údaje (359). Rozhodnutia úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI o jednotlivých sťažnostiach (vrátane nápravy) sú pre dotknuté spravodajské agentúry záväzné (360).

358

359

360

| (182) | Úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI musí uchovávať dokumentáciu o svojom preskúmaní a vypracovať rozhodnutie klasifikované ako utajované, v ktorom vysvetlí východisko svojich skutkových zistení, určí, či došlo k predmetnému porušeniu, a určí primeranú nápravu (361). Ak sa v preskúmaní úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI odhalí porušenie, ktorého sa dopustil ktorýkoľvek orgán podliehajúci dohľadu súdu FISC, úradník pre ochranu občianskych slobôd musí zároveň predložiť správu klasifikovanú ako utajovaná námestníkovi generálneho prokurátora pre národnú bezpečnosť, ktorý je zas povinný oznámiť prípad nedodržania predpisov súdu FISC, a ten môže prijať ďalšie opatrenia na presadzovanie práva (v súlade s postupom opísaným v odôvodneniach 173 – 174) (362). |
| --- | --- |

(182)

Úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI musí uchovávať dokumentáciu o svojom preskúmaní a vypracovať rozhodnutie klasifikované ako utajované, v ktorom vysvetlí východisko svojich skutkových zistení, určí, či došlo k predmetnému porušeniu, a určí primeranú nápravu (361). Ak sa v preskúmaní úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI odhalí porušenie, ktorého sa dopustil ktorýkoľvek orgán podliehajúci dohľadu súdu FISC, úradník pre ochranu občianskych slobôd musí zároveň predložiť správu klasifikovanú ako utajovaná námestníkovi generálneho prokurátora pre národnú bezpečnosť, ktorý je zas povinný oznámiť prípad nedodržania predpisov súdu FISC, a ten môže prijať ďalšie opatrenia na presadzovanie práva (v súlade s postupom opísaným v odôvodneniach 173 – 174) (362).

361

362

| (183) | Po ukončení preskúmania úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI informuje sťažovateľa prostredníctvom vnútroštátneho orgánu, že „preskúmaním sa buď nezistilo žiadne z predmetných porušení, alebo úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI vydal rozhodnutie vyžadujúce primeranú nápravu“ (363). Zabezpečuje sa tým obrana dôvernosti činností vykonávaných na ochranu národnej bezpečnosti a zároveň tak fyzické osoby získajú rozhodnutie potvrdzujúce, že ich sťažnosť bola riadne vyšetrená a bolo v súvislosti s ňou rozhodnuté. Fyzická osoba môže navyše toto rozhodnutie napadnúť. Na tento účel bude informovaná, že sa môže odvolať na Súde pre preskúmanie dodržiavania ochrany údajov s cieľom preskúmať zistenia úradníka pre ochranu občianskych slobôd (pozri odôvodnenie 184 a nasl.), a o tom, že ak sa obráti na súd, bude jej pridelený osobitný advokát, ktorý bude obhajovať jej záujmy sťažovateľa (364). |
| --- | --- |

(183)

Po ukončení preskúmania úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI informuje sťažovateľa prostredníctvom vnútroštátneho orgánu, že „preskúmaním sa buď nezistilo žiadne z predmetných porušení, alebo úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI vydal rozhodnutie vyžadujúce primeranú nápravu“ (363). Zabezpečuje sa tým obrana dôvernosti činností vykonávaných na ochranu národnej bezpečnosti a zároveň tak fyzické osoby získajú rozhodnutie potvrdzujúce, že ich sťažnosť bola riadne vyšetrená a bolo v súvislosti s ňou rozhodnuté. Fyzická osoba môže navyše toto rozhodnutie napadnúť. Na tento účel bude informovaná, že sa môže odvolať na Súde pre preskúmanie dodržiavania ochrany údajov s cieľom preskúmať zistenia úradníka pre ochranu občianskych slobôd (pozri odôvodnenie 184 a nasl.), a o tom, že ak sa obráti na súd, bude jej pridelený osobitný advokát, ktorý bude obhajovať jej záujmy sťažovateľa (364).

363

364

| (184) | Každý sťažovateľ, ako aj každá zložka spravodajských služieb môže požiadať o preskúmanie rozhodnutia úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI pred Súdom pre preskúmanie dodržiavania ochrany údajov (DPRC). Takéto návrhy na preskúmanie sa musia predložiť do 60 dní od prijatia oznámenia od úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI o ukončení preskúmania a musia obsahovať všetky informácie, ktoré chce fyzická osoba poskytnúť súdu DPRC (napr. argumenty k právnym otázkam alebo uplatňovanie právnych predpisov na skutkové okolnosti prípadu) (365). Dotknuté osoby z Únie môžu opäť návrh predložiť príslušnému orgánu pre ochranu osobných údajov (pozri odôvodnenie 177). |
| --- | --- |

(184)

Každý sťažovateľ, ako aj každá zložka spravodajských služieb môže požiadať o preskúmanie rozhodnutia úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI pred Súdom pre preskúmanie dodržiavania ochrany údajov (DPRC). Takéto návrhy na preskúmanie sa musia predložiť do 60 dní od prijatia oznámenia od úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI o ukončení preskúmania a musia obsahovať všetky informácie, ktoré chce fyzická osoba poskytnúť súdu DPRC (napr. argumenty k právnym otázkam alebo uplatňovanie právnych predpisov na skutkové okolnosti prípadu) (365). Dotknuté osoby z Únie môžu opäť návrh predložiť príslušnému orgánu pre ochranu osobných údajov (pozri odôvodnenie 177).

365

| (185) | DPRC je nezávislý súd zriadený generálnym prokurátorom na základe vykonávacieho nariadenia č. 14086 (366). Tvorí ho najmenej šesť sudcov, ktorých na štvorročné obnoviteľné funkčné obdobie vymenúva generálny prokurátor po porade s radou PCLOB, ministrom obchodu a riaditeľom národnej spravodajskej služby (367). Vymenovanie sudcov generálnym prokurátorom vychádza z kritérií používaných exekutívnou zložkou pri posudzovaní uchádzačov o pozície vo federálnom súdnictve, pričom sa kladie dôraz na všetku predchádzajúcu prax v súdnictve (368). Sudcovia okrem toho musia byť príslušníkmi právnického povolania (t. j. aktívni, spôsobilí členovia advokátskej komory s riadnym oprávnením na výkon advokátskej praxe) a musia mať primerané skúsenosti v oblasti práva na ochranu súkromia a národnej bezpečnosti. Generálny prokurátor sa musí usilovať zabezpečiť, aby v ktoromkoľvek okamihu mala aspoň polovica sudcov predchádzajúce skúsenosti v súdnictve a aby všetci sudcovia mali bezpečnostnú previerku umožňujúcu prístup k utajovaným skutočnostiam týkajúcim sa národnej bezpečnosti (369). |
| --- | --- |

(185)

DPRC je nezávislý súd zriadený generálnym prokurátorom na základe vykonávacieho nariadenia č. 14086 (366). Tvorí ho najmenej šesť sudcov, ktorých na štvorročné obnoviteľné funkčné obdobie vymenúva generálny prokurátor po porade s radou PCLOB, ministrom obchodu a riaditeľom národnej spravodajskej služby (367). Vymenovanie sudcov generálnym prokurátorom vychádza z kritérií používaných exekutívnou zložkou pri posudzovaní uchádzačov o pozície vo federálnom súdnictve, pričom sa kladie dôraz na všetku predchádzajúcu prax v súdnictve (368). Sudcovia okrem toho musia byť príslušníkmi právnického povolania (t. j. aktívni, spôsobilí členovia advokátskej komory s riadnym oprávnením na výkon advokátskej praxe) a musia mať primerané skúsenosti v oblasti práva na ochranu súkromia a národnej bezpečnosti. Generálny prokurátor sa musí usilovať zabezpečiť, aby v ktoromkoľvek okamihu mala aspoň polovica sudcov predchádzajúce skúsenosti v súdnictve a aby všetci sudcovia mali bezpečnostnú previerku umožňujúcu prístup k utajovaným skutočnostiam týkajúcim sa národnej bezpečnosti (369).

366

367

368

369

| (186) | Na súd DPRC môžu byť vymenované len osoby, ktoré spĺňajú podmienky uvedené v odôvodnení 185 a ktoré v čase vymenovania nie sú a ani v predchádzajúcich dvoch rokoch neboli zamestnancami exekutívnej zložky. Podobne počas funkčného obdobia na súde DPRC nesmú sudcovia plniť žiadne úradné povinnosti ani byť zamestnaní v rámci vlády USA (s výnimkou plnenia funkcie sudcu na súde DPRC) (370). |
| --- | --- |

(186)

Na súd DPRC môžu byť vymenované len osoby, ktoré spĺňajú podmienky uvedené v odôvodnení 185 a ktoré v čase vymenovania nie sú a ani v predchádzajúcich dvoch rokoch neboli zamestnancami exekutívnej zložky. Podobne počas funkčného obdobia na súde DPRC nesmú sudcovia plniť žiadne úradné povinnosti ani byť zamestnaní v rámci vlády USA (s výnimkou plnenia funkcie sudcu na súde DPRC) (370).

370

| (187) | Nezávislosť procesu rozhodovania sa dosahuje prostredníctvom viacerých záruk. Konkrétne exekutívna zložka (generálny prokurátor a spravodajské agentúry) nesmie zasahovať do preskúmania na súde DPRC ani ho neprimerane ovplyvňovať (371). Samotný súd DPRC je povinný rozhodovať vo veciach nestranne (372), pričom sa riadi vlastným rokovacím poriadkom (ktorý sa prijíma väčšinou hlasov). Ďalej sudcovia DPRC môžu byť odvolaní len generálnym prokurátorom a len zo závažného dôvodu (t. j. v prípade pochybenia, zneužitia právomoci, porušenia bezpečnosti, zanedbania povinností alebo nespôsobilosti) po náležitom zohľadnení štandardov platných pre federálnych sudcov, ktoré sú stanovené v Pravidlách správania sudcov a konaní o nespôsobilosti sudcov (Judicial-Conduct and Judicial-Disability Proceedings) (373). |
| --- | --- |

(187)

Nezávislosť procesu rozhodovania sa dosahuje prostredníctvom viacerých záruk. Konkrétne exekutívna zložka (generálny prokurátor a spravodajské agentúry) nesmie zasahovať do preskúmania na súde DPRC ani ho neprimerane ovplyvňovať (371). Samotný súd DPRC je povinný rozhodovať vo veciach nestranne (372), pričom sa riadi vlastným rokovacím poriadkom (ktorý sa prijíma väčšinou hlasov). Ďalej sudcovia DPRC môžu byť odvolaní len generálnym prokurátorom a len zo závažného dôvodu (t. j. v prípade pochybenia, zneužitia právomoci, porušenia bezpečnosti, zanedbania povinností alebo nespôsobilosti) po náležitom zohľadnení štandardov platných pre federálnych sudcov, ktoré sú stanovené v Pravidlách správania sudcov a konaní o nespôsobilosti sudcov (Judicial-Conduct and Judicial-Disability Proceedings) (373).

371

372

Judicial-Conduct and Judicial-Disability Proceedings

373

| (188) | Návrhy podané na súd DPRC preskúmavajú senáty tvorené troma sudcami vrátane predsedajúceho sudcu, ktorí musia konať v súlade s Kódexom správania sudcov USA (Code of Conduct for U.S. Judges) (374). Každému senátu pomáha osobitný advokát (375), ktorý má prístup ku všetkým informáciám týkajúcim sa prípadu vrátane utajovaných skutočností (376). Úlohou osobitného advokáta je zabezpečiť, aby boli zastúpené záujmy sťažovateľa a aby bol senát súdu DPRC náležite informovaný o všetkých relevantných právnych a skutkových otázkach (377). Osobitný advokát môže sťažovateľa požiadať o informácie prostredníctvom písomných otázok s cieľom podrobnejšie doložiť svoje stanovisko k návrhu na preskúmanie pred súdom DPRC podanému fyzickou osobou (378). |
| --- | --- |

(188)

Návrhy podané na súd DPRC preskúmavajú senáty tvorené troma sudcami vrátane predsedajúceho sudcu, ktorí musia konať v súlade s Kódexom správania sudcov USA (Code of Conduct for U.S. Judges) (374). Každému senátu pomáha osobitný advokát (375), ktorý má prístup ku všetkým informáciám týkajúcim sa prípadu vrátane utajovaných skutočností (376). Úlohou osobitného advokáta je zabezpečiť, aby boli zastúpené záujmy sťažovateľa a aby bol senát súdu DPRC náležite informovaný o všetkých relevantných právnych a skutkových otázkach (377). Osobitný advokát môže sťažovateľa požiadať o informácie prostredníctvom písomných otázok s cieľom podrobnejšie doložiť svoje stanovisko k návrhu na preskúmanie pred súdom DPRC podanému fyzickou osobou (378).

Code of Conduct for U.S. Judges

374

375

376

377

378

| (189) | Súd DPRC preskúma rozhodnutia úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI (o tom, či došlo k porušeniu platných právnych predpisov USA, aj o primeranej náprave) minimálne na základe záznamov z vyšetrovania úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI, ako aj všetkých informácií a podaní poskytnutých sťažovateľom, osobitným advokátom alebo spravodajskou agentúrou (379). Senát súdu DPRC má prístup ku všetkým informáciám potrebným na vykonanie preskúmania, ktoré môže získať od úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI (senát môže napr. požiadať úradníka pre ochranu občianskych slobôd, aby doplnil svoje záznamy o dodatočné informácie alebo skutkové zistenia, ak je to potrebné na vykonanie preskúmania) (380). |
| --- | --- |

(189)

Súd DPRC preskúma rozhodnutia úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI (o tom, či došlo k porušeniu platných právnych predpisov USA, aj o primeranej náprave) minimálne na základe záznamov z vyšetrovania úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI, ako aj všetkých informácií a podaní poskytnutých sťažovateľom, osobitným advokátom alebo spravodajskou agentúrou (379). Senát súdu DPRC má prístup ku všetkým informáciám potrebným na vykonanie preskúmania, ktoré môže získať od úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI (senát môže napr. požiadať úradníka pre ochranu občianskych slobôd, aby doplnil svoje záznamy o dodatočné informácie alebo skutkové zistenia, ak je to potrebné na vykonanie preskúmania) (380).

379

380

| (190) | Pri ukončení preskúmania môže súd DPRC 1. rozhodnúť, že neexistujú dôkazy, ktoré by naznačovali, že došlo k činnostiam signálového spravodajstva zahŕňajúcim osobné údaje sťažovateľa; 2. rozhodnúť, že rozhodnutia úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI boli z právneho hľadiska správne a podložené zásadnými dôkazmi, alebo 3. ak súd DPRC nesúhlasí s rozhodnutiami úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI (o tom, či došlo k porušeniu platných právnych predpisov USA, alebo o primeranej náprave), vydať vlastné rozhodnutia (381). |
| --- | --- |

(190)

Pri ukončení preskúmania môže súd DPRC 1. rozhodnúť, že neexistujú dôkazy, ktoré by naznačovali, že došlo k činnostiam signálového spravodajstva zahŕňajúcim osobné údaje sťažovateľa; 2. rozhodnúť, že rozhodnutia úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI boli z právneho hľadiska správne a podložené zásadnými dôkazmi, alebo 3. ak súd DPRC nesúhlasí s rozhodnutiami úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI (o tom, či došlo k porušeniu platných právnych predpisov USA, alebo o primeranej náprave), vydať vlastné rozhodnutia (381).

381

| (191) | Vo všetkých prípadoch súd DPRC prijme písomné rozhodnutie väčšinou hlasov. Ak sa preskúmaním odhalí porušenie platných pravidiel, v rozhodnutí sa stanoví akákoľvek primeraná náprava, ktorá zahŕňa vymazanie nezákonne získaných údajov, vymazanie výsledkov nenáležite vykonaných vyhľadávaní, obmedzenie prístupu k zákonne získaným údajom na zamestnancov s primeranou odbornou prípravou alebo stiahnutie spravodajských správ obsahujúcich údaje získané bez zákonného povolenia alebo nezákonne poskytnuté údaje (382). Rozhodnutie súdu DPRC je záväzné a konečné vo vzťahu k sťažnosti, ktorá mu bola predložená (383). Navyše, ak sa v preskúmaní odhalí porušenie, ktorého sa dopustil ktorýkoľvek orgán podliehajúci dohľadu súdu FISC, súd DPRC musí zároveň predložiť správu klasifikovanú ako utajovaná námestníkovi generálneho prokurátora pre národnú bezpečnosť, ktorý je zas povinný oznámiť prípad nedodržania predpisov súdu FISC, a ten môže prijať ďalšie opatrenia na presadzovanie práva (v súlade s postupom opísaným v odôvodneniach 173 – 174) (384). |
| --- | --- |

(191)

Vo všetkých prípadoch súd DPRC prijme písomné rozhodnutie väčšinou hlasov. Ak sa preskúmaním odhalí porušenie platných pravidiel, v rozhodnutí sa stanoví akákoľvek primeraná náprava, ktorá zahŕňa vymazanie nezákonne získaných údajov, vymazanie výsledkov nenáležite vykonaných vyhľadávaní, obmedzenie prístupu k zákonne získaným údajom na zamestnancov s primeranou odbornou prípravou alebo stiahnutie spravodajských správ obsahujúcich údaje získané bez zákonného povolenia alebo nezákonne poskytnuté údaje (382). Rozhodnutie súdu DPRC je záväzné a konečné vo vzťahu k sťažnosti, ktorá mu bola predložená (383). Navyše, ak sa v preskúmaní odhalí porušenie, ktorého sa dopustil ktorýkoľvek orgán podliehajúci dohľadu súdu FISC, súd DPRC musí zároveň predložiť správu klasifikovanú ako utajovaná námestníkovi generálneho prokurátora pre národnú bezpečnosť, ktorý je zas povinný oznámiť prípad nedodržania predpisov súdu FISC, a ten môže prijať ďalšie opatrenia na presadzovanie práva (v súlade s postupom opísaným v odôvodneniach 173 – 174) (384).

382

383

384

| (192) | Každé rozhodnutie súdu DPRC sa zasiela úradníkovi pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI (385). V prípadoch, keď bolo preskúmanie súdu DPRC iniciované na základe návrhu sťažovateľa, vnútroštátny orgán informuje sťažovateľa, že súd DPRC dokončil svoje preskúmanie a že „preskúmaním sa buď nezistilo žiadne z predmetných porušení, alebo súd DPRC vydal rozhodnutie vyžadujúce primeranú nápravu“ (386). Úrad ministerstva spravodlivosti pre ochranu súkromia a občianskych slobôd vedie záznamy o všetkých informáciách preskúmaných súdom DPRC a o všetkých vydaných rozhodnutiach, ktoré sú k dispozícii budúcim senátom súdu DPRC na posúdenie ako nezáväzný precedens (387). |
| --- | --- |

(192)

Každé rozhodnutie súdu DPRC sa zasiela úradníkovi pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI (385). V prípadoch, keď bolo preskúmanie súdu DPRC iniciované na základe návrhu sťažovateľa, vnútroštátny orgán informuje sťažovateľa, že súd DPRC dokončil svoje preskúmanie a že „preskúmaním sa buď nezistilo žiadne z predmetných porušení, alebo súd DPRC vydal rozhodnutie vyžadujúce primeranú nápravu“ (386). Úrad ministerstva spravodlivosti pre ochranu súkromia a občianskych slobôd vedie záznamy o všetkých informáciách preskúmaných súdom DPRC a o všetkých vydaných rozhodnutiach, ktoré sú k dispozícii budúcim senátom súdu DPRC na posúdenie ako nezáväzný precedens (387).

385

386

387

| (193) | Ministerstvo obchodu je takisto povinné viesť záznamy o každom sťažovateľovi, ktorý podal sťažnosť (388). V záujme zvýšenia transparentnosti musí ministerstvo obchodu najmenej každých päť rokov kontaktovať príslušné spravodajské agentúry s cieľom overiť, či boli informácie týkajúce sa preskúmania súdom DPRC odtajnené (389). Ak áno, dotknutá fyzická osoba bude informovaná o dostupnosti takýchto informácií podľa uplatniteľného práva (t. j. že daná osoba môže požiadať o prístup podľa zákona o slobodnom prístupe k informáciám, pozri odôvodnenie 199). |
| --- | --- |

(193)

Ministerstvo obchodu je takisto povinné viesť záznamy o každom sťažovateľovi, ktorý podal sťažnosť (388). V záujme zvýšenia transparentnosti musí ministerstvo obchodu najmenej každých päť rokov kontaktovať príslušné spravodajské agentúry s cieľom overiť, či boli informácie týkajúce sa preskúmania súdom DPRC odtajnené (389). Ak áno, dotknutá fyzická osoba bude informovaná o dostupnosti takýchto informácií podľa uplatniteľného práva (t. j. že daná osoba môže požiadať o prístup podľa zákona o slobodnom prístupe k informáciám, pozri odôvodnenie 199).

388

389

| (194) | Napokon správne fungovanie tohto mechanizmu nápravy bude podliehať pravidelnému a nezávislému hodnoteniu. Konkrétnejšie podľa vykonávacieho nariadenia č. 14086 podlieha fungovanie mechanizmu nápravy každoročnému preskúmaniu radou PCLOB ako nezávislým orgánom (pozri odôvodnenie 110) (390). V rámci tohto preskúmania rada PCLOB okrem iného posúdi, či úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI a súd DPRC spracovali sťažnosti včas, či získali úplný prístup k potrebným informáciám, či sa v procese preskúmania náležite zohľadnili vecné záruky vykonávacieho nariadenia č. 14086 a či spravodajské služby v plnej miere dodržali rozhodnutia úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI a súdu DPRC. Rada PCLOB vypracuje správu o výsledku svojho preskúmania, ktorá sa predloží prezidentovi, generálnemu prokurátorovi, riaditeľovi národnej spravodajskej služby, riaditeľom spravodajských agentúr, úradníkovi pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI a výborom Kongresu pre spravodajskú službu a ktorá sa zároveň zverejní v odtajnenej verzii – a následne bude podkladom pre pravidelné preskúmanie fungovania tohto rozhodnutia, ktoré bude vykonávať Komisia. Generálny prokurátor, riaditeľ národnej spravodajskej služby, úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI a riaditelia spravodajských agentúr sú povinní splniť alebo inak riešiť všetky odporúčania uvedené v takýchto správach. Okrem toho rada PCLOB každoročne vydá verejné osvedčenie potvrdzujúce, či mechanizmus nápravy spracúva sťažnosti v súlade s požiadavkami vykonávacieho nariadenia č. 14086. |
| --- | --- |

(194)

Napokon správne fungovanie tohto mechanizmu nápravy bude podliehať pravidelnému a nezávislému hodnoteniu. Konkrétnejšie podľa vykonávacieho nariadenia č. 14086 podlieha fungovanie mechanizmu nápravy každoročnému preskúmaniu radou PCLOB ako nezávislým orgánom (pozri odôvodnenie 110) (390). V rámci tohto preskúmania rada PCLOB okrem iného posúdi, či úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI a súd DPRC spracovali sťažnosti včas, či získali úplný prístup k potrebným informáciám, či sa v procese preskúmania náležite zohľadnili vecné záruky vykonávacieho nariadenia č. 14086 a či spravodajské služby v plnej miere dodržali rozhodnutia úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI a súdu DPRC. Rada PCLOB vypracuje správu o výsledku svojho preskúmania, ktorá sa predloží prezidentovi, generálnemu prokurátorovi, riaditeľovi národnej spravodajskej služby, riaditeľom spravodajských agentúr, úradníkovi pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI a výborom Kongresu pre spravodajskú službu a ktorá sa zároveň zverejní v odtajnenej verzii – a následne bude podkladom pre pravidelné preskúmanie fungovania tohto rozhodnutia, ktoré bude vykonávať Komisia. Generálny prokurátor, riaditeľ národnej spravodajskej služby, úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI a riaditelia spravodajských agentúr sú povinní splniť alebo inak riešiť všetky odporúčania uvedené v takýchto správach. Okrem toho rada PCLOB každoročne vydá verejné osvedčenie potvrdzujúce, či mechanizmus nápravy spracúva sťažnosti v súlade s požiadavkami vykonávacieho nariadenia č. 14086.

390

| (195) | Popri osobitnom mechanizme nápravy zriadenom podľa vykonávacieho nariadenia č. 14086 sú všetkým fyzickým osobám (bez ohľadu na štátnu príslušnosť alebo miesto pobytu) dostupné aj možnosti dosiahnutia nápravy na všeobecných súdoch USA (391). |
| --- | --- |

(195)

Popri osobitnom mechanizme nápravy zriadenom podľa vykonávacieho nariadenia č. 14086 sú všetkým fyzickým osobám (bez ohľadu na štátnu príslušnosť alebo miesto pobytu) dostupné aj možnosti dosiahnutia nápravy na všeobecných súdoch USA (391).

391

| (196) | V zákone FISA a súvisiacom právnom predpise sa predovšetkým stanovuje, že fyzické osoby majú možnosť podať občianskoprávnu žalobu o peňažné odškodné proti Spojeným štátom, keď boli informácie o nich nezákonne a úmyselne použité alebo sprístupnené (392), žalovať osobne štátnych úradníkov USA o peňažné odškodné (393) a napadnúť zákonnosť sledovania (s cieľom vylúčiť použitie daných informácií) v prípade, že vláda USA chce proti tejto fyzickej osobe použiť alebo sprístupniť akékoľvek informácie získané alebo odvodené z elektronického sledovania v súdnom alebo správnom konaní v USA (394). Všeobecnejšie platí, že ak má vláda v úmysle použiť informácie získané počas spravodajských operácií proti podozrivej osobe v trestnom konaní, ústavné a zákonné požiadavky (395) ukladajú povinnosť sprístupniť určité informácie, aby žalovaný mohol napadnúť zákonnosť získavania a použitia dôkazov vládou. |
| --- | --- |

(196)

V zákone FISA a súvisiacom právnom predpise sa predovšetkým stanovuje, že fyzické osoby majú možnosť podať občianskoprávnu žalobu o peňažné odškodné proti Spojeným štátom, keď boli informácie o nich nezákonne a úmyselne použité alebo sprístupnené (392), žalovať osobne štátnych úradníkov USA o peňažné odškodné (393) a napadnúť zákonnosť sledovania (s cieľom vylúčiť použitie daných informácií) v prípade, že vláda USA chce proti tejto fyzickej osobe použiť alebo sprístupniť akékoľvek informácie získané alebo odvodené z elektronického sledovania v súdnom alebo správnom konaní v USA (394). Všeobecnejšie platí, že ak má vláda v úmysle použiť informácie získané počas spravodajských operácií proti podozrivej osobe v trestnom konaní, ústavné a zákonné požiadavky (395) ukladajú povinnosť sprístupniť určité informácie, aby žalovaný mohol napadnúť zákonnosť získavania a použitia dôkazov vládou.

392

393

394

395

| (197) | Navyše existuje niekoľko osobitných možností, ktoré možno využiť v snahe uplatniť prostriedok nápravy proti štátnym úradníkom za nezákonný prístup vlády k osobným údajom alebo za ich používanie, a to aj na údajné účely národnej bezpečnosti [t. j. zákon o počítačových podvodoch a zneužívaní (Computer Fraud and Abuse Act) (396), zákon o ochrane súkromia v rámci elektronickej komunikácie (Electronic Communications Privacy Act) (397) a zákon o práve na ochranu osobných finančných údajov (Right to Financial Privacy Act) (398)]. Všetky tieto druhy žalôb sa týkajú špecifických údajov, cieľov a/alebo druhov prístupu (napr. vzdialeného prístupu k počítaču cez internet) a sú k dispozícii za určitých podmienok (napr. úmyselné/zámerné konanie, konanie mimo úradnej právomoci, utrpená ujma). |
| --- | --- |

(197)

Navyše existuje niekoľko osobitných možností, ktoré možno využiť v snahe uplatniť prostriedok nápravy proti štátnym úradníkom za nezákonný prístup vlády k osobným údajom alebo za ich používanie, a to aj na údajné účely národnej bezpečnosti [t. j. zákon o počítačových podvodoch a zneužívaní (Computer Fraud and Abuse Act) (396), zákon o ochrane súkromia v rámci elektronickej komunikácie (Electronic Communications Privacy Act) (397) a zákon o práve na ochranu osobných finančných údajov (Right to Financial Privacy Act) (398)]. Všetky tieto druhy žalôb sa týkajú špecifických údajov, cieľov a/alebo druhov prístupu (napr. vzdialeného prístupu k počítaču cez internet) a sú k dispozícii za určitých podmienok (napr. úmyselné/zámerné konanie, konanie mimo úradnej právomoci, utrpená ujma).

Computer Fraud and Abuse Act

396

Electronic Communications Privacy Act

397

Right to Financial Privacy Act

398

| (198) | V zákone o správnom konaní (Administrative Procedure Act – APA) (399) sa ponúka všeobecnejšia možnosť nápravy, podľa ktorej „každá osoba, ktorá utrpí právnu krivdu pre konanie agentúry, alebo ktorú konanie agentúry nepriaznivo postihuje alebo poškodzuje“, má nárok dožadovať sa súdneho preskúmania (400). To zahŕňa možnosť požiadať súd, aby „činnosť agentúry, zistenia a závery, ktoré sa považujú za [...] svojvoľné, nevypočítateľné alebo za zneužitie právomoci, alebo inak v nesúlade so zákonom, vyhlásil za protiprávne a zrušil ich“ (401). Napríklad federálny odvolací súd v roku 2015 rozhodol vo veci nároku podľa zákona APA, že vláda USA nie je oprávnená na hromadné získavanie metaúdajov telefónie podľa oddielu 501 zákona FISA (402). |
| --- | --- |

(198)

V zákone o správnom konaní (Administrative Procedure Act – APA) (399) sa ponúka všeobecnejšia možnosť nápravy, podľa ktorej „každá osoba, ktorá utrpí právnu krivdu pre konanie agentúry, alebo ktorú konanie agentúry nepriaznivo postihuje alebo poškodzuje“, má nárok dožadovať sa súdneho preskúmania (400). To zahŕňa možnosť požiadať súd, aby „činnosť agentúry, zistenia a závery, ktoré sa považujú za [...] svojvoľné, nevypočítateľné alebo za zneužitie právomoci, alebo inak v nesúlade so zákonom, vyhlásil za protiprávne a zrušil ich“ (401). Napríklad federálny odvolací súd v roku 2015 rozhodol vo veci nároku podľa zákona APA, že vláda USA nie je oprávnená na hromadné získavanie metaúdajov telefónie podľa oddielu 501 zákona FISA (402).

Administrative Procedure Act

399

400

401

402

| (199) | Napokon každá fyzická osoba má popri možnostiach dosiahnutia nápravy uvedených v odôvodneniach 176 – 198 právo požiadať o prístup k existujúcim záznamom federálnych agentúr podľa zákona o slobodnom prístupe k informáciám (Freedom of Information Act – FOIA), čo zahŕňa aj prípady, keď tieto záznamy obsahujú osobné údaje fyzickej osoby (403). Získanie takéhoto prístupu môže zároveň uľahčiť začatie konania na všeobecných súdoch, a to s cieľom doložiť preukázanie aktívnej legitimácie. Agentúry môžu odmietnuť poskytnúť informácie podliehajúce určitým konkrétnym výnimkám, medzi ktoré patrí aj prístup k utajovaným skutočnostiam týkajúcim sa národnej bezpečnosti a informáciám týkajúcim sa vyšetrovaní v oblasti presadzovania práva (404), ale sťažovatelia, ktorí s takouto odpoveďou nie sú spokojní, majú možnosť ju napadnúť prostredníctvom návrhu na administratívne a následne súdne preskúmanie (na federálnych súdoch) (405). |
| --- | --- |

(199)

Napokon každá fyzická osoba má popri možnostiach dosiahnutia nápravy uvedených v odôvodneniach 176 – 198 právo požiadať o prístup k existujúcim záznamom federálnych agentúr podľa zákona o slobodnom prístupe k informáciám (Freedom of Information Act – FOIA), čo zahŕňa aj prípady, keď tieto záznamy obsahujú osobné údaje fyzickej osoby (403). Získanie takéhoto prístupu môže zároveň uľahčiť začatie konania na všeobecných súdoch, a to s cieľom doložiť preukázanie aktívnej legitimácie. Agentúry môžu odmietnuť poskytnúť informácie podliehajúce určitým konkrétnym výnimkám, medzi ktoré patrí aj prístup k utajovaným skutočnostiam týkajúcim sa národnej bezpečnosti a informáciám týkajúcim sa vyšetrovaní v oblasti presadzovania práva (404), ale sťažovatelia, ktorí s takouto odpoveďou nie sú spokojní, majú možnosť ju napadnúť prostredníctvom návrhu na administratívne a následne súdne preskúmanie (na federálnych súdoch) (405).

Freedom of Information Act

403

404

405

| (200) | Z uvedeného vyplýva, že ak orgány presadzovania práva USA a národné bezpečnostné orgány majú prístup k osobným údajom patriacim do rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia, takýto prístup upravuje právny rámec, v ktorom sa stanovujú podmienky, za ktorých sa prístup môže získať, pričom zabezpečuje, že prístup k údajom a ich ďalšie používanie sú obmedzené na to, čo je nevyhnutné a primerané na sledované ciele verejného záujmu. Na tieto záruky sa môžu odvolávať fyzické osoby, ktoré majú právo na účinnú nápravu. |
| --- | --- |

(200)

Z uvedeného vyplýva, že ak orgány presadzovania práva USA a národné bezpečnostné orgány majú prístup k osobným údajom patriacim do rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia, takýto prístup upravuje právny rámec, v ktorom sa stanovujú podmienky, za ktorých sa prístup môže získať, pričom zabezpečuje, že prístup k údajom a ich ďalšie používanie sú obmedzené na to, čo je nevyhnutné a primerané na sledované ciele verejného záujmu. Na tieto záruky sa môžu odvolávať fyzické osoby, ktoré majú právo na účinnú nápravu.

4.   ZÁVER

ZÁVER

| (201) | Komisia sa domnieva, že Spojené štáty prostredníctvom zásad vydaných ministerstvom obchodu USA zaisťujú úroveň ochrany osobných údajov prenášaných z Únie organizáciám v Spojených štátoch, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad, podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktorá v zásade zodpovedá ochrane zaručenej nariadením (EÚ) 2016/679. |
| --- | --- |

(201)

Komisia sa domnieva, že Spojené štáty prostredníctvom zásad vydaných ministerstvom obchodu USA zaisťujú úroveň ochrany osobných údajov prenášaných z Únie organizáciám v Spojených štátoch, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad, podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktorá v zásade zodpovedá ochrane zaručenej nariadením (EÚ) 2016/679.

| (202) | Komisia sa ďalej domnieva, že účinné uplatňovanie zásad je zaručené povinnosťami týkajúcimi sa transparentnosti a správou rámca pre ochranu osobných údajov zo strany ministerstva obchodu. Okrem toho mechanizmy dohľadu a možnosti dosiahnutia nápravy v práve USA ako celok umožňujú v praxi odhaliť a postihnúť porušenia pravidiel ochrany údajov a poskytujú dotknutej osobe právne prostriedky nápravy na získanie prístupu k osobným údajom, ktoré sa jej týkajú, a prípadne na dosiahnutie opravy alebo vymazania takýchto údajov. |
| --- | --- |

(202)

Komisia sa ďalej domnieva, že účinné uplatňovanie zásad je zaručené povinnosťami týkajúcimi sa transparentnosti a správou rámca pre ochranu osobných údajov zo strany ministerstva obchodu. Okrem toho mechanizmy dohľadu a možnosti dosiahnutia nápravy v práve USA ako celok umožňujú v praxi odhaliť a postihnúť porušenia pravidiel ochrany údajov a poskytujú dotknutej osobe právne prostriedky nápravy na získanie prístupu k osobným údajom, ktoré sa jej týkajú, a prípadne na dosiahnutie opravy alebo vymazania takýchto údajov.

| (203) | Napokon, na základe dostupných informácií o právnom poriadku USA vrátane informácií uvedených v prílohách VI a VII sa Komisia domnieva, že akýkoľvek zásah orgánov verejnej moci USA vo verejnom záujme, a najmä na účely presadzovania práva v trestných veciach a na účely národnej bezpečnosti do základných práv fyzických osôb, ktorých osobné údaje sa prenášajú z Únie do Spojených štátov podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, sa obmedzí na to, čo je nevyhnutne potrebné na dosiahnutie dotknutého legitímneho cieľa, a že existuje účinná právna ochrana proti takémuto zásahu. Vzhľadom na uvedené zistenia by sa preto malo rozhodnúť, že Spojené štáty zabezpečujú v zmysle článku 45 nariadenia (EÚ) 2016/679, vykladaného so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, primeranú úroveň ochrany osobných údajov prenášaných z Európskej únie organizáciám osvedčeným podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. |
| --- | --- |

(203)

Napokon, na základe dostupných informácií o právnom poriadku USA vrátane informácií uvedených v prílohách VI a VII sa Komisia domnieva, že akýkoľvek zásah orgánov verejnej moci USA vo verejnom záujme, a najmä na účely presadzovania práva v trestných veciach a na účely národnej bezpečnosti do základných práv fyzických osôb, ktorých osobné údaje sa prenášajú z Únie do Spojených štátov podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, sa obmedzí na to, čo je nevyhnutne potrebné na dosiahnutie dotknutého legitímneho cieľa, a že existuje účinná právna ochrana proti takémuto zásahu. Vzhľadom na uvedené zistenia by sa preto malo rozhodnúť, že Spojené štáty zabezpečujú v zmysle článku 45 nariadenia (EÚ) 2016/679, vykladaného so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie, primeranú úroveň ochrany osobných údajov prenášaných z Európskej únie organizáciám osvedčeným podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

| (204) | Vzhľadom na to, že obmedzenia, záruky a mechanizmy nápravy stanovené vo vykonávacom nariadení č. 14086 sú základnými prvkami právneho rámca USA, z ktorých vychádza posúdenie Komisie, prijatie tohto rozhodnutia je založené najmä na prijatí aktualizovaných politík a postupov na implementovanie vykonávacieho nariadenia č. 14086 všetkými spravodajskými agentúrami USA, ku ktorému došlo 3. júla 2023 (pozri odôvodnenie 126), a označením Únie za oprávnenú organizáciu na účely mechanizmu nápravy, ku ktorému došlo 30. júna 2023 (pozri odôvodnenie 176). |
| --- | --- |

(204)

Vzhľadom na to, že obmedzenia, záruky a mechanizmy nápravy stanovené vo vykonávacom nariadení č. 14086 sú základnými prvkami právneho rámca USA, z ktorých vychádza posúdenie Komisie, prijatie tohto rozhodnutia je založené najmä na prijatí aktualizovaných politík a postupov na implementovanie vykonávacieho nariadenia č. 14086 všetkými spravodajskými agentúrami USA, ku ktorému došlo 3. júla 2023 (pozri odôvodnenie 126), a označením Únie za oprávnenú organizáciu na účely mechanizmu nápravy, ku ktorému došlo 30. júna 2023 (pozri odôvodnenie 176).

5.   ÚČINKY TOHTO ROZHODNUTIA A OPATRENIA ORGÁNOV PRE OCHRANU OSOBNÝCH ÚDAJOV

ÚČINKY TOHTO ROZHODNUTIA A OPATRENIA ORGÁNOV PRE OCHRANU OSOBNÝCH ÚDAJOV

| (205) | Členské štáty a ich orgány sú povinné prijať opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s aktmi inštitúcií Únie, keďže tieto akty požívajú prezumpciu zákonnosti a majú z tohto dôvodu právne účinky dovtedy, kým neboli derogované, zrušené v konaní o žalobe o neplatnosť alebo vyhlásené za neplatné v nadväznosti na návrh na začatie prejudiciálneho konania alebo námietku nezákonnosti. |
| --- | --- |

(205)

Členské štáty a ich orgány sú povinné prijať opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s aktmi inštitúcií Únie, keďže tieto akty požívajú prezumpciu zákonnosti a majú z tohto dôvodu právne účinky dovtedy, kým neboli derogované, zrušené v konaní o žalobe o neplatnosť alebo vyhlásené za neplatné v nadväznosti na návrh na začatie prejudiciálneho konania alebo námietku nezákonnosti.

| (206) | Rozhodnutie Komisie o primeranosti prijaté podľa článku 45 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 je preto záväzné pre všetky orgány členských štátov, ktorým je určené, vrátane ich nezávislých dozorných orgánov. Konkrétne sa môžu prenosy od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa v Únii organizáciám v Spojených štátoch, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad, uskutočňovať bez potreby získania akéhokoľvek ďalšieho povolenia. |
| --- | --- |

(206)

Rozhodnutie Komisie o primeranosti prijaté podľa článku 45 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 je preto záväzné pre všetky orgány členských štátov, ktorým je určené, vrátane ich nezávislých dozorných orgánov. Konkrétne sa môžu prenosy od prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa v Únii organizáciám v Spojených štátoch, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad, uskutočňovať bez potreby získania akéhokoľvek ďalšieho povolenia.

| (207) | Zároveň treba pripomenúť, že podľa článku 58 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2016/679 a objasnenia Súdneho dvora v rozsudku vo veci Schrems (406) platí, že ak vnútroštátny orgán pre ochranu osobných údajov spochybňuje, a to aj na základe sťažnosti, zlučiteľnosť rozhodnutia Komisie o primeranosti so základnými právami jednotlivca na súkromie a ochranu údajov, vo vnútroštátnom práve sa mu musí poskytnúť právny prostriedok nápravy umožňujúci uplatniť tieto výhrady na vnútroštátnom súde, ktorý môže mať povinnosť podať návrh na začatie prejudiciálneho konania na Súdnom dvore (407). |
| --- | --- |

(207)

Zároveň treba pripomenúť, že podľa článku 58 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2016/679 a objasnenia Súdneho dvora v rozsudku vo veci Schrems (406) platí, že ak vnútroštátny orgán pre ochranu osobných údajov spochybňuje, a to aj na základe sťažnosti, zlučiteľnosť rozhodnutia Komisie o primeranosti so základnými právami jednotlivca na súkromie a ochranu údajov, vo vnútroštátnom práve sa mu musí poskytnúť právny prostriedok nápravy umožňujúci uplatniť tieto výhrady na vnútroštátnom súde, ktorý môže mať povinnosť podať návrh na začatie prejudiciálneho konania na Súdnom dvore (407).

406

407

6.   MONITOROVANIE A PRESKÚMAVANIE TOHTO ROZHODNUTIA

MONITOROVANIE A PRESKÚMAVANIE TOHTO ROZHODNUTIA

| (208) | Podľa judikatúry Súdneho dvora (408), a ako sa uznáva v článku 45 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/679, by mala Komisia po prijatí rozhodnutia o primeranosti nepretržite monitorovať príslušný vývoj v tretej krajine s cieľom posúdiť, či tretia krajina aj naďalej zabezpečuje v zásade zodpovedajúcu úroveň ochrany. Takéto overenie je v každom prípade potrebné, keď Komisia dostane informácie, na základe ktorých vzniknú dôvodné pochybnosti v tomto ohľade. |
| --- | --- |

(208)

Podľa judikatúry Súdneho dvora (408), a ako sa uznáva v článku 45 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/679, by mala Komisia po prijatí rozhodnutia o primeranosti nepretržite monitorovať príslušný vývoj v tretej krajine s cieľom posúdiť, či tretia krajina aj naďalej zabezpečuje v zásade zodpovedajúcu úroveň ochrany. Takéto overenie je v každom prípade potrebné, keď Komisia dostane informácie, na základe ktorých vzniknú dôvodné pochybnosti v tomto ohľade.

408

| (209) | Komisia by preto mala neustále monitorovať situáciu v Spojených štátoch, pokiaľ ide o právny rámec a skutočnú prax spracúvania osobných údajov, ktoré sa posudzujú v tomto rozhodnutí. Aby sa tento proces uľahčil, orgány Spojených štátov by mali bezodkladne informovať Komisiu o podstatnom vývoji právneho poriadku USA, ktorý má vplyv na právny rámec, ktorý je predmetom tohto rozhodnutia, ako aj o akomkoľvek vývoji postupov týkajúcich sa spracúvania osobných údajov posudzovaných v tomto rozhodnutí, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov organizáciami v Spojených štátoch, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad, ako aj o obmedzenia a záruky, ktoré sú uplatniteľné na prístup orgánov verejnej moci k osobným údajom. |
| --- | --- |

(209)

Komisia by preto mala neustále monitorovať situáciu v Spojených štátoch, pokiaľ ide o právny rámec a skutočnú prax spracúvania osobných údajov, ktoré sa posudzujú v tomto rozhodnutí. Aby sa tento proces uľahčil, orgány Spojených štátov by mali bezodkladne informovať Komisiu o podstatnom vývoji právneho poriadku USA, ktorý má vplyv na právny rámec, ktorý je predmetom tohto rozhodnutia, ako aj o akomkoľvek vývoji postupov týkajúcich sa spracúvania osobných údajov posudzovaných v tomto rozhodnutí, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov organizáciami v Spojených štátoch, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad, ako aj o obmedzenia a záruky, ktoré sú uplatniteľné na prístup orgánov verejnej moci k osobným údajom.

| (210) | Navyše, aby Komisia mohla účinne vykonávať svoju monitorovaciu funkciu, mali by ju členské štáty informovať o všetkých relevantných opatreniach, ktoré prijali vnútroštátne orgány pre ochranu osobných údajov, najmä pokiaľ ide o otázky alebo sťažnosti dotknutých osôb z Únie týkajúce sa prenosu osobných údajov z Únie organizáciám v Spojených štátoch, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad. Komisia by mala byť informovaná aj o akýchkoľvek známkach toho, že opatrenia amerických orgánov verejnej moci zodpovedných za predchádzanie trestným činom, ich vyšetrovanie, odhaľovanie alebo stíhanie alebo za národnú bezpečnosť vrátane akýchkoľvek orgánov dohľadu nezabezpečujú požadovanú úroveň ochrany. |
| --- | --- |

(210)

Navyše, aby Komisia mohla účinne vykonávať svoju monitorovaciu funkciu, mali by ju členské štáty informovať o všetkých relevantných opatreniach, ktoré prijali vnútroštátne orgány pre ochranu osobných údajov, najmä pokiaľ ide o otázky alebo sťažnosti dotknutých osôb z Únie týkajúce sa prenosu osobných údajov z Únie organizáciám v Spojených štátoch, ktoré osvedčili svoje dodržiavanie zásad. Komisia by mala byť informovaná aj o akýchkoľvek známkach toho, že opatrenia amerických orgánov verejnej moci zodpovedných za predchádzanie trestným činom, ich vyšetrovanie, odhaľovanie alebo stíhanie alebo za národnú bezpečnosť vrátane akýchkoľvek orgánov dohľadu nezabezpečujú požadovanú úroveň ochrany.

| (211) | Podľa článku 45 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 (409) by Komisia mala po prijatí tohto rozhodnutia pravidelne preskúmavať, či sú závery týkajúce sa primeranosti úrovne ochrany, ktorú zabezpečujú Spojené štáty podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, naďalej skutkovo a právne odôvodnené. Keďže najmä v prípade vykonávacieho nariadenia č. 14086 a nariadenia generálneho prokurátora sa vyžaduje vytvorenie nových mechanizmov a zavedenie nových záruk, toto rozhodnutie by sa malo podrobiť prvému preskúmaniu do jedného roka od nadobudnutia účinnosti, aby sa overilo, či boli všetky relevantné prvky v plnej miere implementované a či účinne fungujú v praxi. Po tomto prvom preskúmaní a v závislosti od jeho výsledku Komisia v úzkej spolupráci s výborom zriadeným podľa článku 93 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/679 a s Európskym výborom pre ochranu údajov rozhodne o intervale budúcich preskúmaní (410). |
| --- | --- |

(211)

Podľa článku 45 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 (409) by Komisia mala po prijatí tohto rozhodnutia pravidelne preskúmavať, či sú závery týkajúce sa primeranosti úrovne ochrany, ktorú zabezpečujú Spojené štáty podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, naďalej skutkovo a právne odôvodnené. Keďže najmä v prípade vykonávacieho nariadenia č. 14086 a nariadenia generálneho prokurátora sa vyžaduje vytvorenie nových mechanizmov a zavedenie nových záruk, toto rozhodnutie by sa malo podrobiť prvému preskúmaniu do jedného roka od nadobudnutia účinnosti, aby sa overilo, či boli všetky relevantné prvky v plnej miere implementované a či účinne fungujú v praxi. Po tomto prvom preskúmaní a v závislosti od jeho výsledku Komisia v úzkej spolupráci s výborom zriadeným podľa článku 93 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/679 a s Európskym výborom pre ochranu údajov rozhodne o intervale budúcich preskúmaní (410).

409

410

| (212) | V záujme vykonávania preskúmaní by sa Komisia mala stretnúť s ministerstvom obchodu, FTC a ministerstvom dopravy, ku ktorým by sa podľa potreby mali pripojiť ďalšie ministerstvá a agentúry zapojené do vykonávania rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a v otázkach týkajúcich sa prístupu vlády k údajom aj so zástupcami ministerstva spravodlivosti, úradu ODNI (vrátane úradníka pre ochranu občianskych slobôd), iných zložiek spravodajských služieb, súdu DPRC a s osobitnými advokátmi. Na tomto stretnutí by mali mať možnosť zúčastniť sa zástupcovia členov Európskeho výboru pre ochranu údajov. |
| --- | --- |

(212)

V záujme vykonávania preskúmaní by sa Komisia mala stretnúť s ministerstvom obchodu, FTC a ministerstvom dopravy, ku ktorým by sa podľa potreby mali pripojiť ďalšie ministerstvá a agentúry zapojené do vykonávania rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a v otázkach týkajúcich sa prístupu vlády k údajom aj so zástupcami ministerstva spravodlivosti, úradu ODNI (vrátane úradníka pre ochranu občianskych slobôd), iných zložiek spravodajských služieb, súdu DPRC a s osobitnými advokátmi. Na tomto stretnutí by mali mať možnosť zúčastniť sa zástupcovia členov Európskeho výboru pre ochranu údajov.

| (213) | Preskúmania by mali zahŕňať všetky aspekty fungovania tohto rozhodnutia, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov v Spojených štátoch, a najmä uplatňovanie a vykonávanie zásad, pričom osobitnú pozornosť treba venovať ochrane zabezpečovanej v prípade následných prenosov, vývoju príslušnej judikatúry, účinnosti výkonu individuálnych práv, monitorovaniu a presadzovaniu dodržiavania zásad, ako aj obmedzeniam a zárukám, pokiaľ ide o prístup vlády, a to najmä vykonávaniu a uplatňovaniu záruk zavedených vykonávacím nariadením č. 14086, a to aj prostredníctvom politík a postupov vypracovaných spravodajskými agentúrami, vzájomnému pôsobeniu medzi vykonávacím nariadením č. 14086, oddielom 702 zákona FISA a vykonávacím nariadením č. 12333 a účinnosti mechanizmov dohľadu a možnostiam dosiahnutia nápravy (vrátane fungovania nového mechanizmu nápravy zriadeného podľa vykonávacieho nariadenia č. 14086). V súvislosti s takýmito preskúmaniami sa pozornosť bude venovať aj spolupráci medzi orgánmi pre ochranu osobných údajov a príslušnými orgánmi Spojených štátov vrátane vypracovania usmernení a iných výkladových nástrojov týkajúcich sa uplatňovania zásad, ako aj iných aspektov fungovania rámca. |
| --- | --- |

(213)

Preskúmania by mali zahŕňať všetky aspekty fungovania tohto rozhodnutia, pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov v Spojených štátoch, a najmä uplatňovanie a vykonávanie zásad, pričom osobitnú pozornosť treba venovať ochrane zabezpečovanej v prípade následných prenosov, vývoju príslušnej judikatúry, účinnosti výkonu individuálnych práv, monitorovaniu a presadzovaniu dodržiavania zásad, ako aj obmedzeniam a zárukám, pokiaľ ide o prístup vlády, a to najmä vykonávaniu a uplatňovaniu záruk zavedených vykonávacím nariadením č. 14086, a to aj prostredníctvom politík a postupov vypracovaných spravodajskými agentúrami, vzájomnému pôsobeniu medzi vykonávacím nariadením č. 14086, oddielom 702 zákona FISA a vykonávacím nariadením č. 12333 a účinnosti mechanizmov dohľadu a možnostiam dosiahnutia nápravy (vrátane fungovania nového mechanizmu nápravy zriadeného podľa vykonávacieho nariadenia č. 14086). V súvislosti s takýmito preskúmaniami sa pozornosť bude venovať aj spolupráci medzi orgánmi pre ochranu osobných údajov a príslušnými orgánmi Spojených štátov vrátane vypracovania usmernení a iných výkladových nástrojov týkajúcich sa uplatňovania zásad, ako aj iných aspektov fungovania rámca.

| (214) | Komisia by na základe preskúmania mala vypracovať verejnú správu, ktorá sa má predložiť Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

(214)

Komisia by na základe preskúmania mala vypracovať verejnú správu, ktorá sa má predložiť Európskemu parlamentu a Rade.

7.   POZASTAVENIE, ZRUŠENIE ALEBO ZMENA TOHTO ROZHODNUTIA

POZASTAVENIE, ZRUŠENIE ALEBO ZMENA TOHTO ROZHODNUTIA

| (215) | Ak dostupné informácie, najmä informácie vyplývajúce z monitorovania tohto rozhodnutia alebo poskytnuté orgánmi USA alebo členských štátov, odhalia, že úroveň ochrany poskytovaná údajom prenášaným podľa tohto rozhodnutia už nemusí byť primeraná, Komisia by o tom mala bezodkladne informovať príslušné orgány USA a požiadať o prijatie náležitých opatrení v stanovenej primeranej lehote. |
| --- | --- |

(215)

Ak dostupné informácie, najmä informácie vyplývajúce z monitorovania tohto rozhodnutia alebo poskytnuté orgánmi USA alebo členských štátov, odhalia, že úroveň ochrany poskytovaná údajom prenášaným podľa tohto rozhodnutia už nemusí byť primeraná, Komisia by o tom mala bezodkladne informovať príslušné orgány USA a požiadať o prijatie náležitých opatrení v stanovenej primeranej lehote.

| (216) | Ak po uplynutí uvedenej stanovenej lehoty príslušné orgány USA neprijmú takéto opatrenia alebo inak uspokojivo nepreukážu, že toto rozhodnutie sa naďalej zakladá na primeranej úrovni ochrany, Komisia začne postup uvedený v článku 93 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/679 s cieľom čiastočne alebo úplne pozastaviť platnosť tohto rozhodnutia alebo ho zrušiť. |
| --- | --- |

(216)

Ak po uplynutí uvedenej stanovenej lehoty príslušné orgány USA neprijmú takéto opatrenia alebo inak uspokojivo nepreukážu, že toto rozhodnutie sa naďalej zakladá na primeranej úrovni ochrany, Komisia začne postup uvedený v článku 93 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2016/679 s cieľom čiastočne alebo úplne pozastaviť platnosť tohto rozhodnutia alebo ho zrušiť.

| (217) | Alternatívne Komisia začne postup s cieľom zmeniť toto rozhodnutie, najmä podriadením prenosu údajov dodatočným podmienkam alebo obmedzením rozsahu konštatovanej primeranosti len na tie prenosy údajov, pri ktorých je naďalej zabezpečená primeraná úroveň ochrany. |
| --- | --- |

(217)

Alternatívne Komisia začne postup s cieľom zmeniť toto rozhodnutie, najmä podriadením prenosu údajov dodatočným podmienkam alebo obmedzením rozsahu konštatovanej primeranosti len na tie prenosy údajov, pri ktorých je naďalej zabezpečená primeraná úroveň ochrany.

| (218) | Komisia by mala začať konanie o pozastavení alebo zrušení najmä v prípade:






  (a) | existencie známok toho, že organizácie, ktoré získali osobné údaje z Únie podľa tohto rozhodnutia, nedodržiavajú zásady a že príslušné orgány dohľadu a presadzovania práva takéto nedodržiavanie účinne neriešia; |
| --- | --- | --- |

(218)

Komisia by mala začať konanie o pozastavení alebo zrušení najmä v prípade:

(a)

existencie známok toho, že organizácie, ktoré získali osobné údaje z Únie podľa tohto rozhodnutia, nedodržiavajú zásady a že príslušné orgány dohľadu a presadzovania práva takéto nedodržiavanie účinne neriešia;

| (b) | existencie známok toho, že orgány USA nedodržiavajú platné podmienky a obmedzenia prístupu orgánov verejnej moci USA na účely presadzovania práva a národnej bezpečnosti k osobným údajom prenášaným podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, alebo |
| --- | --- |

(b)

existencie známok toho, že orgány USA nedodržiavajú platné podmienky a obmedzenia prístupu orgánov verejnej moci USA na účely presadzovania práva a národnej bezpečnosti k osobným údajom prenášaným podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, alebo

| (c) | neschopnosti účinne riešiť sťažnosti dotknutých osôb z Únie, a to aj zo strany úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI a/alebo súdu DPRC. |
| --- | --- |

(c)

neschopnosti účinne riešiť sťažnosti dotknutých osôb z Únie, a to aj zo strany úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI a/alebo súdu DPRC.

| (219) | Komisia by mala zvážiť začatie postupu vedúceho k zmene, pozastaveniu platnosti alebo zrušeniu tohto rozhodnutia aj v prípade, že príslušné orgány USA neposkytnú informácie alebo objasnenia potrebné na posúdenie úrovne ochrany zabezpečovanej pre osobné údaje prenášané z Únie do Spojených štátov alebo na dodržiavanie tohto rozhodnutia. Komisia by mala v tejto súvislosti zohľadniť, do akej miery možno príslušné informácie získať z iných zdrojov. |
| --- | --- |

(219)

Komisia by mala zvážiť začatie postupu vedúceho k zmene, pozastaveniu platnosti alebo zrušeniu tohto rozhodnutia aj v prípade, že príslušné orgány USA neposkytnú informácie alebo objasnenia potrebné na posúdenie úrovne ochrany zabezpečovanej pre osobné údaje prenášané z Únie do Spojených štátov alebo na dodržiavanie tohto rozhodnutia. Komisia by mala v tejto súvislosti zohľadniť, do akej miery možno príslušné informácie získať z iných zdrojov.

| (220) | Komisia využije možnosť prijať v súlade s postupom uvedeným v článku 93 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 okamžite uplatniteľné vykonávacie akty, ktorými sa pozastaví platnosť tohto rozhodnutia, zruší sa alebo sa zmení toto rozhodnutie, a to z riadne odôvodnených vážnych a naliehavých dôvodov, napríklad ak by došlo k zmene vykonávacieho nariadenia č. 14086 alebo nariadenia generálneho prokurátora spôsobom, že by sa oslabila úroveň ochrany opísaná v tomto rozhodnutí, alebo ak by došlo k zrušeniu označenia Únie za oprávnenú organizáciu na účely mechanizmu nápravy, ktoré vydal generálny prokurátor. |
| --- | --- |

(220)

Komisia využije možnosť prijať v súlade s postupom uvedeným v článku 93 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 okamžite uplatniteľné vykonávacie akty, ktorými sa pozastaví platnosť tohto rozhodnutia, zruší sa alebo sa zmení toto rozhodnutie, a to z riadne odôvodnených vážnych a naliehavých dôvodov, napríklad ak by došlo k zmene vykonávacieho nariadenia č. 14086 alebo nariadenia generálneho prokurátora spôsobom, že by sa oslabila úroveň ochrany opísaná v tomto rozhodnutí, alebo ak by došlo k zrušeniu označenia Únie za oprávnenú organizáciu na účely mechanizmu nápravy, ktoré vydal generálny prokurátor.

8.   ZÁVEREČNÉ ÚVAHY

ZÁVEREČNÉ ÚVAHY

| (221) | Európsky výbor pre ochranu údajov uverejnil svoje stanovisko (411), ktoré bolo zohľadnené pri príprave tohto rozhodnutia. |
| --- | --- |

(221)

Európsky výbor pre ochranu údajov uverejnil svoje stanovisko (411), ktoré bolo zohľadnené pri príprave tohto rozhodnutia.

411

| (222) | Európsky parlament prijal uznesenie o primeranosti ochrany poskytovanej rámcom pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (412). |
| --- | --- |

(222)

Európsky parlament prijal uznesenie o primeranosti ochrany poskytovanej rámcom pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (412).

412

| (223) | Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 93 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/679, |
| --- | --- |

(223)

Opatrenia stanovené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 93 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/679,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Na účely článku 45 nariadenia (EÚ) 2016/679 Spojené štáty zabezpečujú primeranú úroveň ochrany osobných údajov prenášaných z Únie organizáciám v Spojených štátoch zapísaným v „zozname organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov“, ktorý vedie a zverejňuje ministerstvo obchodu USA, v súlade s oddielom I bodom 3 prílohy I.

Článok 2

Vždy, keď príslušné orgány v členských štátoch uplatnia svoje právomoci podľa článku 58 nariadenia (EÚ) 2016/679, aby ochránili fyzické osoby v súvislosti so spracúvaním ich osobných údajov, pokiaľ ide o prenosy údajov uvedené v článku 1 tohto rozhodnutia, dotknutý členský štát o tejto skutočnosti bezodkladne informuje Komisiu.

Článok 3

1.   Komisia nepretržite monitoruje uplatňovanie právneho rámca, ktorý je predmetom tohto rozhodnutia, vrátane podmienok, za ktorých sa uskutočňujú následné prenosy, uplatňujú individuálne práva a za ktorých majú orgány verejnej moci USA prístup k údajom preneseným na základe tohto rozhodnutia, s cieľom posúdiť, či Spojené štáty naďalej zabezpečujú primeranú úroveň ochrany, ako sa uvádza v článku 1.

2.   Členské štáty a Komisia sa budú navzájom informovať o prípadoch, keď sa zdá, že orgány v Spojených štátoch so zákonnou právomocou presadzovať dodržiavanie zásad stanovených v prílohe I neposkytujú účinné mechanizmy odhaľovania a dohľadu umožňujúce identifikovať a v praxi postihovať porušovanie zásad stanovených v prílohe I.

3.   Členské štáty a Komisia sa budú navzájom informovať o všetkých náznakoch, že zásahy orgánov verejnej moci USA zodpovedných za národnú bezpečnosť, presadzovanie práva alebo iné verejné záujmy do práv fyzických osôb na ochranu osobných údajov presahujú rámec toho, čo je potrebné a primerané, a/alebo že neexistuje účinná právna ochrana pred takými zásahmi.

4.   Po jednom roku od dátumu oznámenia tohto rozhodnutia členským štátom a následne v intervale podľa rozhodnutia v úzkej spolupráci s výborom zriadeným podľa článku 93 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/679 a s Európskym výborom pre ochranu údajov Komisia vyhodnotí záver uvedený v článku 1 ods. 1 na základe všetkých dostupných informácií vrátane informácií, ktoré získala prostredníctvom preskúmania uskutočneného spolu s príslušnými orgánmi Spojených štátov.

5.   Ak má Komisia informácie o tom, že primeraná úroveň ochrany už nie je zabezpečená, informuje príslušné orgány USA. V prípade potreby rozhodne v súlade s článkom 45 ods. 5 nariadenia (EÚ) 2016/679 o pozastavení platnosti, zmene alebo zrušení tohto rozhodnutia alebo obmedzení jeho rozsahu pôsobnosti. Komisia môže takéto rozhodnutie prijať aj vtedy, ak v dôsledku nedostatočnej spolupráce vlády USA nedokáže určiť, či Spojené štáty naďalej zabezpečujú primeranú úroveň ochrany.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 10. júla 2023

Za Komisiu

Didier REYNDERS

člen Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

1

(2)  Pre jednoduchšiu orientáciu sa v prílohe VIII uvádza zoznam skratiek použitých v tomto rozhodnutí.

2

(3)  Pozri odôvodnenie 101 nariadenia (EÚ) 2016/679.

3

(4)  Spomedzi najnovších pozri vec C-311/18, Facebook Ireland a Schrems (ďalej len „Schrems II“), ECLI:EU:C:2020:559.

4

(5)  Vec C-362/14, Maximillian Schrems/Data Protection Commissioner (ďalej len „Schrems“), ECLI:EU:C:2015:650, bod 73.

5

(6)  Vec Schrems, bod 74.

6

(7)  Pozri oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade Výmena a ochrana osobných údajov v globalizovanom svete [COM(2017) 7] z 10. 1. 2017, oddiel 3.1, s. 6 – 7.

7

(8)  Vec Schrems, body 88 – 89.

8

(9)  Európsky výbor pre ochranu údajov, Referenčné kritérium primeranosti, WP 254 rev. 01, k dispozícii na tomto odkaze: https://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108.

9

(10)  Vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/1250 z 12. júla 2016 podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES o primeranosti ochrany poskytovanej štítom na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (Ú. v. EÚ L 207, 1.8.2016, s. 1).

10

(11)  Vec Schrems II, bod 185.

11

(12)  Vec Schrems II, bod 197.

12

(13)  Hlava 28 časť 302 kódexu federálnych právnych predpisov.

13

(14)  Toto rozhodnutie má význam pre EHP. Dohodou o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“) sa vnútorný trh Európskej únie rozširuje o tri štáty EHP – Island, Lichtenštajnsko a Nórsko. Spoločný výbor EHP prijal 6. júla 2018 rozhodnutie, ktorým sa nariadenie (EÚ) 2016/679 začlenilo do prílohy XI k Dohode o EHP; uvedené rozhodnutie nadobudlo účinnosť 20. júla 2018. Spomínané nariadenie preto patrí do rozsahu pôsobnosti uvedenej dohody. Na účely tohto rozhodnutia sa preto majú odkazy na EÚ a členské štáty EÚ chápať ako odkazy na štáty EHP.

14

(15)  Toto rozhodnutie nemá vplyv na požiadavky nariadenia (EÚ) 2016/679, ktoré sa vzťahujú na subjekty (prevádzkovateľov a sprostredkovateľov) v Únii, ktoré prenášajú údaje, napríklad pokiaľ ide o obmedzenie účelu, minimalizáciu údajov, transparentnosť a bezpečnosť údajov [pozri aj článok 44 nariadenia (EÚ) 2016/679].

15

(16)  Pozri v tejto súvislosti rozsudok vo veci Schrems, bod 81, v ktorom Súdny dvor potvrdil, že systém samoosvedčovania môže zabezpečiť primeranú úroveň ochrany.

16

(17)  Oddiel I bod 2 prílohy I. FTC má širokú právomoc v oblasti obchodných činností s určitými výnimkami, napr. pokiaľ ide o banky, letecké spoločnosti, poisťovacie činnosti a bežné prenosové činnosti poskytovateľov telekomunikačných služieb (hoci v rozhodnutí odvolacieho súdu USA pre deviaty obvod z 26. februára 2018 vo veci FTC/AT&T sa potvrdilo, že FTC má právomoc v oblasti iných ako bežných prenosových činností takýchto subjektov). Pozri aj poznámku pod čiarou č. 2 v prílohe IV. Ministerstvo dopravy má právomoc presadzovať dodržiavanie pravidiel leteckými spoločnosťami a predajcami cestovných lístkov (v prípade leteckej dopravy), pozri oddiel A prílohy V.

17

(18)  Oddiel III bod 6 prílohy I.

18

(19)  Oddiel III bod 2 prílohy I.

19

(20)  Oddiel I bod 8 písm. a) prílohy I.

20

(21)  Oddiel III bod 14 písm. g) prílohy I.

21

(22)  Oddiel I bod 8 písm. b) prílohy I.

22

(23)  Oddiel I bod 8 písm. c) prílohy I.

23

(24)  Pozri napr. oddiel II bod 2 písm. b), bod 3 písm. b) a bod 7 písm. d) prílohy I, v ktorých sa objasňuje, že zástupcovia konajú v mene prevádzkovateľa na základe jeho pokynov a osobitných zmluvných záväzkov.

24

(25)  Oddiel III bod 10 písm. a) prílohy I. Pozri aj usmernenie, ktoré vypracovalo ministerstvo obchodu po konzultácii s Európskym výborom pre ochranu údajov v rámci štítu na ochranu osobných údajov a v ktorom sa objasnili povinnosti amerických sprostredkovateľov, ktorí dostávajú osobné údaje z Únie na základe rámca. Keďže tieto pravidlá sa nezmenili, príslušné usmernenie/často kladené otázky sú s ohľadom na rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA naďalej relevantné (https://www.privacyshield.gov/article?id=Processing-FAQs).

25

(26)  Oddiel II bod 3 písm. b) prílohy I.

26

(27)  Oddiel II bod 5 písm. a) prílohy I. Zlučiteľné účely môžu zahŕňať vykonávanie auditov, predchádzanie podvodom alebo iné účely, ktoré sú v súlade s primeranými očakávaniami v súvislosti so získavaním údajov (pozri poznámku pod čiarou č. 6 v prílohe I).

27

(28)  Oddiel II bod 2 písm. a) prílohy I. Nevzťahuje sa to na prípady, keď organizácia poskytuje osobné údaje sprostredkovateľovi, ktorý koná v jej mene a na základe jej pokynov [oddiel II bod 2 písm. b) prílohy I]. V tomto prípade však organizácia musí mať uzavretú zmluvu a zabezpečiť súlad so zásadou zodpovednosti za následný prenos, ako sa podrobnejšie opisuje v odôvodnení 43. Uplatňovanie zásady možnosti výberu (ako aj zásady oznámenia) môže byť navyše obmedzené v prípadoch, keď sa osobné údaje spracúvajú v kontexte náležitej starostlivosti (ako súčasť procesu možného zlúčenia alebo prevzatia) alebo auditov, a to v rozsahu a na tak dlho, ako je to potrebné na splnenie zákonných požiadaviek alebo požiadaviek verejného záujmu, alebo v rozsahu a na tak dlho, ako by uplatňovanie týchto zásad poškodzovalo oprávnené záujmy organizácie v osobitnom kontexte vyšetrovaní alebo auditov týkajúcich sa náležitej starostlivosti (oddiel III bod 4 prílohy I). V doplnkovej zásade 15 [oddiel III bod 15 písm. a) a b) prílohy I] sa takisto stanovuje výnimka zo zásady možnosti voľby (ako aj zo zásad oznámenia a zodpovednosti za následný prenos) v prípade osobných údajov z verejne dostupných zdrojov (pokiaľ vývozca údajov z EÚ neuvedie, že tieto informácie podliehajú obmedzeniam, ktoré si vyžadujú uplatňovanie uvedených zásad) alebo osobných údajov získaných zo záznamov, ktoré sú vo všeobecnosti prístupné pre verejnosť na nahliadnutie (pokiaľ nie sú skombinované s informáciami z neverejných záznamov a pokiaľ sú dodržané všetky podmienky na nahliadnutie). Podobne sa v doplnkovej zásade 14 [oddiel III bod 14 písm. f) prílohy I] stanovuje výnimka zo zásady možnosti voľby (ako aj zo zásad oznámenia a zodpovednosti za následný prenos) v prípade spracúvania osobných údajov farmaceutickou spoločnosťou alebo spoločnosťou vyrábajúcou zdravotnícke pomôcky na účely činností monitorovania bezpečnosti a účinnosti výrobkov, pokiaľ dodržiavanie zásad narúša plnenie regulačných požiadaviek.

28

zodpovednosti za následný prenos

možnosti výberu

oznámenia

možnosti voľby

oznámenia

zodpovednosti za následný prenos

možnosti voľby

oznámenia

zodpovednosti za následný prenos

(29)  Týka sa to všetkých prenosov údajov podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA vrátane prípadov, keď sa prenosy týkajú údajov zhromaždených v súvislosti s pracovnoprávnym vzťahom. Hoci organizácia v USA, ktorá osvedčila svoje dodržiavanie zásad, môže teda v zásade používať údaje o ľudských zdrojoch na iné účely, ktoré nesúvisia s pracovnoprávnym pomerom (napríklad určité marketingové oznámenia), musí dodržiavať zákaz nezlučiteľného spracovania a okrem toho to môže robiť len v súlade so zásadami oznámenia a možnosti voľby. Organizácia môže výnimočne použiť osobné údaje na dodatočný zlučiteľný účel bez poskytnutia oznámenia a možnosti voľby, ale len v rozsahu a na obdobie potrebné na to, aby sa zabránilo ohrozeniu schopnosti organizácie uskutočňovať povýšenia, vymenovania alebo iné podobné rozhodnutia týkajúce sa zamestnania [pozri oddiel III bod 9 písm. b) bod iv) prílohy I]. Zákazom toho, aby organizácie v USA prijali akékoľvek represívne opatrenie voči zamestnancovi za vykonanie takejto voľby vrátane akéhokoľvek obmedzenia pracovných príležitostí, sa zaistí, že napriek vzťahu podriadenosti a súvisiacej závislosti sa na zamestnanca nebude vyvíjať tlak, a tak bude môcť vykonať skutočnú slobodnú voľbu. Pozri oddiel III bod 9 písm. b) bod i) prílohy I.

29

oznámenia

možnosti voľby

oznámenia

možnosti voľby

(30)  Oddiel II bod 2 písm. c) prílohy I.

30

(31)  Oddiel II bod 2 písm. c) prílohy I.

31

(32)  Oddiel III bod 1 prílohy I.

32

(33)  Oddiel II bod 5 prílohy I.

33

(34)  Pozri poznámku pod čiarou č. 7 v prílohe I, v ktorej sa objasňuje, že fyzická osoba sa považuje za „identifikovateľnú“ vtedy, keď by organizácia alebo tretia strana dokázali túto fyzickú osobu primerane identifikovať, a to pri zohľadnení prostriedkov identifikácie, ktoré sa s primeranou pravdepodobnosťou použijú (okrem iného s prihliadnutím na náklady a čas potrebný na identifikáciu a technológie dostupné v čase spracovania).

34

(35)  Oddiel II bod 5 písm. b) prílohy I.

35

(36)  
  Tamže.

36

Tamže.

(37)  Oddiel II bod 4 písm. a) prílohy I. Ďalej, pokiaľ ide o údaje o ľudských zdrojoch, v rámci pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa od zamestnávateľov vyžaduje, aby vyhoveli zamestnancom uprednostňujúcim ochranu svojho súkromia obmedzením prístupu k ich osobným údajom, anonymizovaním určitých údajov alebo pridelením kódov alebo pseudonymov [oddiel III bod 9 písm. b) bod iii) prílohy I].

37

(38)  Oddiel II bod 1 prílohy I.

38

(39)  Oddiel II bod 1 písm. b) prílohy I. Doplnková zásada 14 [oddiel III bod 14 písm. b) a c) prílohy I] obsahuje osobitné ustanovenia týkajúce sa spracúvania osobných údajov v kontexte výskumu v oblasti zdravia a klinického skúšania. Táto zásada predovšetkým umožňuje organizáciám spracúvať údaje z klinického skúšania aj po tom, ako sa osoba rozhodne odstúpiť od účasti na skúšaní, pokiaľ bola táto skutočnosť jasne uvedená v oznámení poskytnutom v čase, keď daná fyzická osoba súhlasila so svojou účasťou. Podobne v prípadoch, keď organizácia zapojená do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA získa osobné údaje na účely výskumu v oblasti zdravia, môže ich použiť pri novej výskumnej činnosti, len ak je to v súlade so zásadami oznámenia a možnosti voľby. V tomto prípade by oznámenie fyzickej osobe malo v zásade poskytovať informácie o akýchkoľvek konkrétnych použitiach údajov v budúcnosti (napr. v súvisiacich štúdiách). Ak od začiatku nie je možné zahrnúť všetky budúce použitia údajov (pretože nové výskumné využitie by mohlo vyplynúť z nových poznatkov alebo vývoja v oblasti medicíny/výskumu), musí sa uviesť vysvetlenie, že údaje môžu byť použité v rámci aktivít budúceho medicínskeho a farmaceutického výskumu, ktoré nemožno vopred predvídať. Ak takéto ďalšie použitie nie je v súlade so všeobecnými výskumnými účelmi, na ktoré boli údaje získané (t. j. ak sú nové účely podstatne odlišné, ale stále zlučiteľné s pôvodným účelom, pozri odôvodnenia 14 – 15), je potrebné získať nový súhlas (t. j. vyjadrenie súhlasu). Pozri aj osobitné obmedzenia/výnimky zo zásady oznámenia opísané v poznámke pod čiarou č. 28.

39

oznámenia

možnosti voľby

oznámenia

(40)  Oddiel III bod 6 písm. d) prílohy I.

40

(41)  Pozri aj doplnkovú zásadu „Prístup“ (oddiel III bod 8 prílohy I).

41

(42)  Oddiel III bod 8 písm. a) body i) – ii) prílohy I.

42

(43)  Oddiel III bod 8 písm. i) prílohy I.

43

(44)  Oddiel III bod 8 písm. f) body i) – ii) a oddiel III bod 8 písm. g) prílohy I.

44

(45)  Oddiel III bod 4, oddiel III bod 8 písm. b), c), e), bod 14 písm. e), f) a bod 15 písm. d) prílohy I.

45

(46)  Oddiel III bod 8 písm. e) bod ii) prílohy I. Organizácia musí fyzickú osobu informovať o dôvodoch odopretia/obmedzenia a poskytnúť kontaktné miesto pre akékoľvek ďalšie otázky, oddiel III bod 8 písm. a) bod iii).

46

(47)  Oddiel III bod 8 písm. a) body ii) – iii) prílohy I.

47

(48)  Oddiel III bod 8 písm. a) bod i) prílohy I.

48

(49)  Oddiel II bod 6 a oddiel III bod 8 písm. a) bod i) prílohy I.

49

(50)  Oddiel III body 8 a 12 prílohy I.

50

(51)  Naopak, vo výnimočnom prípade, keď má organizácia v USA priamy vzťah s dotknutou osobou z Únie, pôjde spravidla o dôsledok toho, že osobe v Únii ponúkala tovar alebo služby alebo monitorovala jej správanie. V takom prípade bude samotná organizácia v USA patriť do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) 2016/679 (článok 3 ods. 2), a teda bude musieť priamo dodržiavať právne predpisy Únie v oblasti ochrany údajov.

51

(52)  SWD(2018) 497 final, oddiel 4.1.5. Štúdia sa zameriavala na i) rozsah, v akom organizácie v USA zapojené do štítu na ochranu osobných údajov prijímajú rozhodnutia, ktoré sa dotýkajú fyzických osôb, na základe automatizovaného spracúvania osobných údajov prenášaných od spoločností v EÚ v rámci štítu na ochranu osobných údajov, a ii) záruky pre fyzické osoby, ktoré sa vo federálnych právnych predpisoch USA v takýchto situáciách stanovujú, a podmienky uplatňovania týchto záruk.

52

(53)  Pozri napríklad zákon o rovnakých úverových príležitostiach (Equal Credit Opportunity Act, hlava 15 § 1691 a nasl. Zákonníka Spojených štátov), zákon o náležitom podávaní informácií o úverovej schopnosti (Fair Credit Reporting Act, hlava 15 § 1681 a nasl. Zákonníka Spojených štátov) alebo zákon o spravodlivom bývaní (Fair Housing Act, hlava 42 § 3601 a nasl. Zákonníka Spojených štátov). Spojené štáty sa navyše zaviazali dodržiavať zásady Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj v oblasti umelej inteligencie, ktoré okrem iného zahŕňajú zásady transparentnosti, vysvetliteľnosti, bezpečnosti a zodpovednosti.

53

Equal Credit Opportunity Act

Fair Credit Reporting Act

Fair Housing Act

(54)  Pozri napr. usmernenie dostupné na stránke 2042-What personal health information do individuals have a right under HIPAA to access from their health care providers and health plans? | HHS.gov (K akým osobným zdravotným informáciám uchovávaným poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti a v plánoch zdravotnej starostlivosti majú fyzické osoby právo na prístup podľa zákona HIPAA?).

54

2042-What personal health information do individuals have a right under HIPAA to access from their health care providers and health plans?

(55)  Pozri oddiel II bod 3 prílohy I a doplnkovú zásadu „Povinné uzatváranie zmlúv v prípade následných prenosov“ (oddiel III bod 10 prílohy I).

55

(56)  Odchylne od tejto všeobecnej zásady môže organizácia vykonávať následný prenos osobných údajov malého počtu zamestnancov bez uzatvorenia zmluvy s príjemcom, ak ide o príležitostné prevádzkové potreby súvisiace so zamestnaním, ako napríklad rezervácia letenky, hotelovej izby alebo zabezpečenie poistného krytia. Aj v tomto prípade však organizácia naďalej musí dodržiavať zásady oznámenia a možnosti voľby [pozri oddiel III bod 9 písm. e) prílohy I].

56

oznámenia

možnosti voľby

(57)  Pozri doplnkovú zásadu „Povinné uzatváranie zmlúv v prípade následných prenosov“ [oddiel III bod 10 písm. b) prílohy I]. Hoci sa touto zásadou umožňujú prenosy, ktoré sa zakladajú aj na nezmluvných nástrojoch (napr. programy v rámci skupiny týkajúce sa dodržiavania predpisov a kontroly), z textu jasne vyplýva, že týmito nástrojmi sa musí vždy „zaistiť nepretržitosť ochrany osobných informácií v zmysle zásad“. Okrem toho vzhľadom na skutočnosť, že organizácia v USA, ktorá osvedčila svoje dodržiavanie zásad, zostáva zodpovednou za dodržiavanie zásad, bude mať silnú motiváciu použiť nástroje, ktoré sú v praxi skutočne účinné.

57

(58)  Fyzické osoby nebudú mať právo vyjadriť nesúhlas v prípadoch, v ktorých sa osobné údaje prenášajú tretej strane, ktorá koná ako zástupca vykonávajúci úlohy v mene organizácie v USA a na základe jej pokynov. To si však vyžaduje zmluvu so zástupcom a organizácia v USA bude niesť zodpovednosť za zaručenie ochrany stanovenej v zásadách tým, že uplatní svoje právomoci vydať pokyny.

58

(59)  Situácia sa líši v závislosti od toho, či je tretia strana prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom (zástupcom). Pri prvom scenári sa v zmluve s treťou stranou musí stanoviť, že tretia strana ukončí spracovanie alebo prijme iné odôvodnené a primerané kroky s cieľom napraviť situáciu. Pri druhom scenári je prijatie týchto opatrení na organizácii zapojenej do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA – ako tej, ktorá má kontrolu nad spracovaním a podľa ktorej pokynov zástupca koná. Pozri oddiel II bod 3 prílohy I.

59

(60)  Oddiel II bod 3 písm. b) prílohy I.

60

(61)  
  Tamže.

61

Tamže

(62)  Oddiel II bod 7 písm. d) prílohy I.

62

(63)  Pozri aj doplnkovú zásadu „Samoosvedčovanie“ (oddiel III bod 6 prílohy I).

63

(64)  Pozri aj doplnkovú zásadu „Riešenie sporov a presadzovanie“ (oddiel III bod 11 prílohy I).

64

(65)  Pozri aj doplnkovú zásadu „Overovanie“ (oddiel III bod 7 prílohy I).

65

(66)  Oddiel III bod 7 prílohy I.

66

(67)  Oddiel I bod 2 prílohy I.

67

(68)  Oddiel III bod 6 písm. b) prílohy I a príloha III, pozri oddiel „Overovanie požiadaviek na samoosvedčovanie“.

68

(69)  Poznámka pod čiarou č. 12 v prílohe I.

69

(70)  Oddiel III bod 6 písm. h) prílohy I.

70

(71)  Oddiel III bod 6 písm. a) a poznámka pod čiarou č. 12 v prílohe I, ako aj príloha III, pozri oddiel „Overovanie požiadaviek na samoosvedčovanie“.

71

(72)  Oddiel „Overovanie požiadaviek na samoosvedčovanie“ prílohy III.

72

(73)  Podobne bude ministerstvo obchodu spolupracovať s treťou stranou, ktorá bude plniť funkciu správcu finančných prostriedkov získaných na základe výberu poplatkov pre výbor orgánov pre ochranu osobných údajov (pozri odôvodnenie 73), s cieľom overiť, či organizácie, ktoré si vybrali dané orgány pre ochranu osobných údajov za svoj nezávislý mechanizmus nápravy, zaplatili poplatok za príslušný rok. Pozri oddiel „Overovanie požiadaviek na samoosvedčovanie“ prílohy III.

73

(74)  Poznámka pod čiarou č. 2 v prílohe III.

74

(75)  Pozri oddiel „Overovanie požiadaviek na samoosvedčovanie“ prílohy III.

75

(76)  Informácie o riadení zoznamu zapojených organizácií sa nachádzajú v prílohe III (pozri úvod v časti „Správa rámcového programu na ochranu osobných údajov a dohľad nad ním vykonávané ministerstvom obchodu“) a v prílohe I [oddiel I body 3 a 4, ako aj oddiel III bod 6 písm. d) a bod 11 písm. g)].

76

(77)  Príloha III, pozri úvod v časti „Správa rámcového programu na ochranu osobných údajov a dohľad nad ním vykonávané ministerstvom obchodu“.

77

(78)  Pozri oddiel „Prispôsobenie webového sídla rámca pre ochranu osobných údajov konkrétnym adresátom“ prílohy III.

78

(79)  Pozri oddiel „Vykonávanie pravidelných preskúmaní súladu a posúdení ex officio na základe rámcového programu na ochranu osobných údajov“ prílohy III.

79

ex officio

(80)  V rámci svojich monitorovacích činností môže ministerstvo obchodu využívať rôzne nástroje, a to aj na preverovanie nefunkčných odkazov na podmienky ochrany súkromia alebo na aktívne monitorovanie mediálneho spravodajstva s cieľom zachytiť reportáže poskytujúce dôveryhodné dôkazy o nedodržiavaní zásad.

80

(81)  Pozri oddiel „Vykonávanie pravidelných preskúmaní súladu a posúdení ex officio na základe rámcového programu na ochranu osobných údajov“ prílohy III.

81

ex officio

(82)  Pozri oddiel „Vykonávanie pravidelných preskúmaní súladu a posúdení ex officio na základe rámcového programu na ochranu osobných údajov“ prílohy III.

82

ex officio

(83)  Počas druhého každoročného preskúmania štítu na ochranu osobných údajov ministerstvo obchodu informovalo, že vykonalo kontroly na mieste v 100 organizáciách a v 21 prípadoch zaslalo dotazníky o dodržiavaní zásad (pričom následne boli zistené problémy odstránené), pozri dokument Komisie SWD(2018) 497 final, s. 9. Podobne ministerstvo obchodu počas tretieho každoročného preskúmania štítu na ochranu osobných údajov oznámilo, že prostredníctvom monitorovania verejných reportáží odhalilo tri incidenty a začalo s vykonávaním kontrol na mieste v 30 spoločnostiach za mesiac, čo v 28 % prípadov viedlo k následnému zaslaniu dotazníka o dodržiavaní zásad (v nadväznosti na čo boli zistené problémy okamžite odstránené, resp. v troch prípadoch boli vyriešené po písomnom varovaní), pozri dokument Komisie SWD(2019) 495 final, s. 8.

83

(84)  Oddiel III bod 11 písm. g) prílohy I. Trvalé nedodržiavanie zásad nastane najmä vtedy, keď organizácia odmietne splniť konečné rozhodnutie samoregulačného orgánu v oblasti ochrany súkromia, nezávislého orgánu na riešenie sporov alebo orgánu presadzovania práva.

84

(85)  Oddiel III bod 6 písm. f) prílohy I.

85

(86)  Oddiel „Vyhľadávanie nepravdivých tvrdení o zapojení do rámca a ich riešenie“ prílohy III.

86

(87)  
  Tamže.

87

Tamže

(88)  
  Tamže.

88

Tamže

(89)  
  Tamže.

89

Tamže

(90)  V rámci štítu na ochranu osobných údajov ministerstvo obchodu počas tretieho každoročného preskúmania rámca oznámilo, že identifikovalo 669 prípadov nepravdivých tvrdení o zapojení do rámca (od októbra 2018 do októbra 2019), z ktorých väčšina bola vyriešená po písomnom varovaní ministerstva obchodu, pričom 143 prípadov bolo postúpených FTC (pozri odôvodnenie 62 ďalej). Pozri dokument Komisie SWD(2019) 495 final, s. 10.

90

(91)  Organizácia zapojená do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA musí verejne vyhlásiť svoj záväzok, že bude dodržiavať zásady, zverejňovať svoje podmienky ochrany súkromia v súlade s týmito zásadami a že ich bude v plnej miere uplatňovať. Nedodržanie tejto požiadavky je postihnuteľné podľa oddielu 5 zákona o FTC, ktorým sa zakazujú nekalé a klamlivé praktiky v rámci obchodu alebo tie, ktoré majú naň vplyv (hlava 15 § 45 Zákonníka Spojených štátov), a podľa hlavy 49 § 41712 Zákonníka Spojených štátov, v ktorej sa dopravcom alebo predajcom leteniek zakazuje dopúšťať sa nekalých alebo klamlivých praktík v leteckej doprave alebo pri predaji leteniek.

91

(92)  Hlava 15 § 41 Zákonníka Spojených štátov.

92

(93)  Príloha IV.

93

(94)  Na základe informácií od FTC nemá FTC právomoc vykonávať inšpekcie na mieste v oblasti ochrany súkromia. Má však právomoc vyžadovať od organizácií, aby predložili dokumenty a poskytli svedecké výpovede (pozri oddiel 20 zákona o FTC) a v prípade nesplnenia týchto požiadaviek môže v záujme ich presadenia využiť súdny systém.

94

(95)  Pozri oddiel „Požadovanie a monitorovanie príkazov“ prílohy IV.

95

(96)  Správnymi opatreniami FTC alebo súdnymi príkazmi sa môže od spoločností vyžadovať, aby zaviedli programy ochrany súkromia a pravidelne predkladali FTC správy alebo posúdenia nezávislých tretích strán týkajúce sa týchto programov.

96

(97)  Oddiel „Požadovanie a monitorovanie príkazov“ prílohy IV.

97

(98)  Dokument Komisie SWD(2019) 495 final, s. 11.

98

(99)  Pozri zoznam prípadov na webovom sídle FTC na adrese https://www.ftc.gov/business-guidance/privacy-security/privacy-shield. Pozri aj dokumenty Komisie SWD(2017) 344 final, s. 17, SWD(2018) 497 final, s. 12 a SWD(2019) 495 final, s. 11.

99

(100)  Pozri napr. Prepared Remarks of Chairman Joseph Simons at the Second Privacy Shield Annual Review (ftc.gov) (Vypracované poznámky predsedu Josepha Simonsa v rámci druhého výročného preskúmania štítu na ochranu osobných údajov).

100

Prepared Remarks of Chairman Joseph Simons at the Second Privacy Shield Annual Review

(101)  Pozri napr. príkaz FTC vo veci Drizly, LLC., v ktorom sa okrem iného vyžadovalo, aby spoločnosť 1. zničila všetky osobné údaje, ktoré získala a ktoré nie sú nevyhnutné na poskytovanie výrobkov alebo služieb spotrebiteľom, 2. nezhromažďovala či neuchovávala osobné informácie, pokiaľ to nie je nevyhnutné na osobitné účely uvedené v harmonograme uchovávania.

101

(102)  Pozri napr. príkaz FTC vo veci CafePress (24. marca 2022), v ktorom sa okrem iného vyžadovala minimalizácia množstva získavaných údajov.

102

(103)  Pozri napr. opatrenia FTC na presadzovanie práva vo veciach Drizzly, LLC a CafePress, v rámci ktorých vyžadovala, aby príslušné spoločnosti zaviedli osobitný bezpečnostný program alebo osobitné bezpečnostné opatrenia. Okrem toho, pokiaľ ide o porušenia ochrany údajov, pozri aj príkaz FTC z 27. januára 2023 vo veci Chegg, urovnanie dosiahnuté so spoločnosťou Equifax v roku 2019 (https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2019/07/equifax-pay-575-million-part-settlement-ftc-cfpb-states-related-2017-data-breach).

103

(104)  Pozri napr. vec RealPage, Inc (16. októbra 2018), v ktorom FTC prijala opatrenia na presadzovanie práva v rámci zákona FCRA voči spoločnosti preverujúcej nájomcov, ktorá vlastníkom nehnuteľností a spoločnostiam spravujúcim nehnuteľnosti poskytovala podkladové správy o jednotlivcoch na základe historických informácií týkajúcich sa prenájmov, informácií z verejných záznamov (vrátane histórie trestnej činnosti a núteného vysťahovania) a úverových informácií, ktoré sa použili ako faktor pri určovaní oprávnenosti na bývanie. FTC zistila, že táto spoločnosť neprijala primerané opatrenia na zabezpečenie presnosti informácií, ktoré poskytovala na základe svojho nástroja automatického rozhodovania.

104

(105)  Pozri oddiel „Postupy presadzovania práva“ prílohy V.

105

(106)  Pozri hlavu 5 § 3105, § 7521 písm. a), § 554 písm. d) a § 556 písm. b) bod 3 Zákonníka Spojených štátov.

106

(107)  Príloha V, pozri oddiel „Monitorovanie a zverejňovanie vykonávacích príkazov týkajúcich sa porušení rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA“.

107

(108)  Oddiel II bod 7 prílohy I.

108

(109)  Oddiel III bod 11 prílohy I.

109

(110)  Oddiel III bod 11 písm. d) bod i) prílohy I.

110

(111)  Oddiel III bod 11 písm. d) bod i) prílohy I.

111

(112)  Ide o zodpovedný orgán určený výborom orgánov pre ochranu osobných údajov, ktorý je stanovený v doplnkovej zásade „Úloha orgánov pre ochranu osobných údajov“ (oddiel III bod 5 prílohy I).

112

(113)  Oddiel III bod 11 písm. d) prílohy I.

113

(114)  Oddiel II bod 7 a oddiel III bod 11 písm. e) prílohy I.

114

(115)  Oddiel III bod 11 písm. d) bod ii) prílohy I.

115

(116)  Vo výročnej správe sa musí uvádzať: 1. celkový počet sťažností súvisiacich s rámcom pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA prijatých počas vykazovaného roku; 2. druhy prijatých sťažností; 3. kvalitatívne parametre riešenia sporov, napríklad čas potrebný na spracovanie sťažností, a 4. výsledky prijatých sťažností, najmä počet a druh uložených prostriedkov nápravy alebo sankcií.

116

(117)  Oddiel „Overovanie požiadaviek na samoosvedčovanie“ prílohy I.

117

(118)  Pozri oddiel „Uľahčenie spolupráce s orgánmi pre alternatívne riešenie sporov, ktoré poskytujú služby súvisiace so zásadami“ prílohy III. Pozri aj oddiel III bod 11 písm. d) body ii) – iii) prílohy I.

118

(119)  Pozri oddiel III bod 11 písm. e) prílohy I.

119

(120)  Pozri oddiel III bod 11 písm. g) prílohy I, najmä body ii) a iii).

120

(121)  Pozri oddiel „Vyhľadávanie nepravdivých tvrdení o zapojení do rámca a ich riešenie“ prílohy III.

121

(122)  Oddiel II bod 7 písm. b) prílohy I.

122

(123)  Oddiel III bod 5 prílohy I.

123

(124)  Oddiel III bod 5 písm. c) bod ii) prílohy I.

124

(125)  Príloha III (pozri oddiel „Uľahčenie spolupráce s orgánmi pre ochranu osobných údajov“) a príloha IV (pozri oddiely „Prioritné vybavovanie podnetov a vyšetrovanie“ a „Spolupráca pri presadzovaní práva s orgánmi EÚ pre ochranu osobných údajov“).

125

(126)  Orgány pre ochranu osobných údajov by mali na základe svojej kompetencie v oblasti organizovania svojej práce a vzájomnej spolupráce stanoviť rokovací poriadok neformálneho výboru orgánov pre ochranu osobných údajov.

126

(127)  Oddiel III bod 5 písm. c) bod i) prílohy I.

127

(128)  Oddiel III bod 5 písm. c) bod ii) prílohy I.

128

(129)  Pozri oddiel „Uľahčenie spolupráce s orgánmi pre ochranu osobných údajov“ prílohy III.

129

(130)  Pozri oddiely „Prioritné vybavovanie podnetov a vyšetrovanie“ a „Spolupráca pri presadzovaní práva s orgánmi EÚ pre ochranu osobných údajov“ prílohy IV.

130

(131)  Príloha III, pozri napr. oddiel „Uľahčenie spolupráce s orgánmi pre ochranu osobných údajov“.

131

(132)  Oddiel II bod 7 písm. e) prílohy I a oddiel „Uľahčenie spolupráce s orgánmi pre ochranu osobných údajov“ prílohy III.

132

(133)  
  Tamže.

133

Tamže

(134)  Oddiel III bod 11 písm. g) prílohy I.

134

(135)  Oddiel III bod 11 písm. g) prílohy I.

135

(136)  Organizácia zapojená do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA musí verejne vyhlásiť svoj záväzok, že bude dodržiavať zásady, zverejňovať svoje podmienky ochrany súkromia v súlade s týmito zásadami a že ich bude v plnej miere uplatňovať. Nedodržanie tejto požiadavky je postihnuteľné podľa oddielu 5 zákona o FTC, ktorým sa zakazujú nekalé a klamlivé praktiky v rámci obchodu alebo tie, ktoré majú naň vplyv.

136

(137)  Pozri aj podobné záväzky prijaté ministerstvom dopravy, príloha V.

137

(138)  Pozri prílohu I „Model rozhodcovského konania“ k prílohe I.

138

(139)  Pozri oddiel II bod 1 písm. a) bod xi) a oddiel II bod 7 písm. c) prílohy I.

139

(140)  Na počte rozhodcov vo výbore sa musia dohodnúť účastníci.

140

(141)  Časť G bod 6 prílohy I k prílohe I.

141

(142)  Fyzické osoby si nesmú v rozhodcovskom konaní nárokovať náhradu škody; využitie rozhodcovského konania však neznamená stratu možnosti nárokovať si náhradu škody na všeobecných súdoch v USA.

142

(143)  Pozri napr. štátne právne predpisy na ochranu spotrebiteľa v Kalifornii [Občiansky zákonník štátu Kalifornia (West), § 1750 – 1785, zákon o prostriedkoch nápravy pre spotrebiteľov], v Dištrikte Kolumbia (Zákonník Dištriktu Kolumbia, § 28 – 3901), na Floride (Zbierka zákonov štátu Florida, § 501.201 – 501.213, zákon o klamlivých a nekalých obchodných praktikách), v štáte Illinois (hlava 815 Zbierky zákonov štátu Illinois, 505/1 – 505/12, zákon o podvodoch na spotrebiteľoch a o klamlivých obchodných praktikách), v Pensylvánii [hlava 73 Zbierky zákonov štátu Pensylvánia, § 201-1 – 201-9.3 (West), zákon o nekalých obchodných praktikách a ochrane spotrebiteľa].

143

(144)  Tzn. v prípade úmyselného zasahovania do súkromných záležitostí alebo vecí jednotlivca spôsobom, ktorý by bol bežne veľmi neprístojný [§ 652 písm. b) Restatement (2nd) of Torts].

144

Restatement (2nd) of Torts

(145)  Tento delikt sa bežne spája s prípadmi privlastnenia si a použitia mena alebo podoby jednotlivca s cieľom propagovať podnik alebo výrobok alebo na iný podobný obchodný účel [pozri § 652C Restatement (2nd) of Torts].

145

Restatement (2nd) of Torts

(146)  Tzn. keď sa zverejnia informácie týkajúce sa súkromného života jednotlivca, pričom je to bežne veľmi neprístojné a z pohľadu záujmu verejnosti nie je opodstatnené dané informácie zverejňovať [§ 652D Restatement (2nd) of Torts].

146

Restatement (2nd) of Torts

(147)  Je to relevantné aj vzhľadom na oddiel I bod 5 prílohy I. Podľa tohto oddielu a podobne ako podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov môže dodržiavanie požiadaviek na ochranu údajov a práv, ktoré sú súčasťou zásad ochrany súkromia, podliehať obmedzeniam. Takéto obmedzenia však nie sú absolútne, ale možno sa na ne odvolávať len za niekoľkých podmienok, napríklad v rozsahu nevyhnutnom na splnenie požiadaviek súdneho príkazu alebo verejného záujmu, presadzovania práva alebo národnej bezpečnosti. V tejto súvislosti a v záujme jasnosti sa v tomto oddiele odkazuje aj na podmienky stanovené vo vykonávacom nariadení č. 14086, ktoré sa posudzujú okrem iného v odôvodneniach 127 – 141.

147

(148)  Pozri vec Schrems II, body 174 – 175 a citovanú judikatúru. Čo sa týka prístupu orgánov verejnej moci členských štátov, pozri aj vec C-623/17, Privacy International, ECLI:EU:C:2020:790, bod 65; a spojené veci C-511/18, C-512/18 a C-520/18, La Quadrature du Net a i., ECLI:EU:C:2020:791, bod 175.

148

(149)  Pozri vec Schrems II, body 176 a 181, ako aj citovanú judikatúru. Pokiaľ ide o prístup orgánov verejnej moci členských štátov, pozri aj vec Privacy International, bod 68; a La Quadrature du Net a i., bod 132.

149

(150)  Pozri vec Schrems II, body 181 – 182.

150

(151)  Pozri vec Schrems I, bod 95 a vec Schrems II, bod 194. V tejto súvislosti Súdny dvor Európskej únie zdôraznil najmä to, že dodržiavanie článku 47 Charty základných práv, v ktorom sa zaručuje právo na účinný prostriedok nápravy pred nezávislým a nestranným súdom, „prispieva k úrovni ochrany požadovanej v rámci Únie a [...] Komisia [ho musí] konštatovať skôr, než prijme rozhodnutie o primeranosti podľa článku 45 ods. 1 nariadenia“ (EÚ) 2016/679 (vec Schrems II, bod 186).

151

(152)  Pozri prílohu VI. V súvislosti so zákonom o odpočúvaní (Wiretap Act), zákonom o uloženej komunikácii (Stored Communications Act) a zákonom o záznamníkoch zdrojov (Pen Register Act) (podrobnejšie v odôvodneniach 95 – 98) pozri napríklad vec Suzlon Energy Ltd/Microsoft Corp., 671 F.3d 726, 729 (9. obvod, 2011).

152

Wiretap Act

Stored Communications Act

Pen Register Act

(153)  Pravidlo 41 Federálneho trestného poriadku. Najvyšší súd v rozsudku z roku 2018 potvrdil, že orgány presadzovania práva musia mať príkaz na domovú prehliadku alebo spĺňať podmienky výnimky z nutnosti mať príkaz na domovú prehliadku aj v prípade prístupu k historickým záznamom o polohe mobilného telefónu, ktoré poskytujú komplexný prehľad o pohybe používateľa a v súvislosti s ktorými používateľ môže odôvodnene očakávať ochranu svojho súkromia, pokiaľ ide o takéto informácie [vec Timothy Ivory Carpenter/Spojené štáty americké, č. 16-402, 585 U.S. (2018)]. Takéto údaje preto vo všeobecnosti nemožno získať od mobilného operátora pomocou súdneho príkazu na základe opodstatnených dôvodov domnievať sa, že predmetné informácie sú relevantné a podstatné pre prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu, ale vyžaduje sa v súvislosti s nimi preukázanie existencie dôvodnosti pri použití príkazu.

153

(154)  Podľa Najvyššieho súdu „dôvodnosť“ je „praktický, netechnický“ stupeň zistenia opierajúci sa o „skutkové a praktické faktory každodenného života, na základe ktorých je bežné a obozretné konať“ [vec Illinois/Gates, 462 U.S. 213, 232 (1983)]. Pokiaľ ide o príkazy na domovú prehliadku, dôvodnosť existuje vtedy, keď je primerane pravdepodobné, že výsledkom domovej prehliadky bude odhalenie dôkazu o trestnom čine (idem).

154

idem

(155)  Vec Mapp/Ohio, 367 U.S. 643 (1961).

155

(156)  Pozri vec In re Application of United States, 610 F.2d 1148, 1157 (3. obvod, 1979) (v ktorej sa rozhodlo, že „náležitý proces si vyžaduje, aby sa pred tým, ako sa telefonickej spoločnosti nariadi poskytnutie“ súčinnosti pri vykonaní príkazu na domovú prehliadku, „uskutočnilo vypočutie o miere súvisiacej záťaže“) a vec In re Application of United States, 616 F.2d 1122 (9. obvod, 1980).

156

(157)  V Piatom dodatku k Ústave USA sa vyžaduje schválenie obžaloby veľkou porotou v prípade „obzvlášť závažného alebo inak hanebného trestného činu“. Veľkú porotu tvorí 16 až 23 členov a jej úlohou je stanoviť existenciu dôvodnosti domnienky, že bol spáchaný trestný čin. Na dosiahnutie tohto záveru majú veľké poroty vyšetrovacie právomoci, ktoré im umožňujú vydávať výzvy.

157

(158)  Pozri prílohu VI.

158

(159)  Pravidlo 17 Federálneho trestného poriadku.

159

(160)  Pozri vec Spojené štáty/Powell, 379 U.S. 48 (1964).

160

(161)  Oklahoma Press Publishing Co./Walling, 327 U.S. 186 (1946).

161

(162)  Najvyšší súd objasnil, že v prípade napadnutia administratívnej výzvy musí súd zvážiť, či 1. vyšetrovanie sa vedie na zákonom povolený účel, 2. vydanie predmetnej výzvy patrí do právomoci Kongresu a 3. „požadované dokumenty sú relevantné pre vyšetrovanie“. Súdny dvor tiež poznamenal, že požiadavka administratívnej výzvy musí byť „primeraná“, t. j. vyžaduje sa, aby „určenie dokumentov, ktoré sa majú predložiť, bolo primerané, aby nešlo nad rámec únosnosti a aby spĺňalo účely príslušného vyšetrovania“, vrátane „konkretizácie opisu miesta, ktoré sa má prehľadať, a osôb alebo vecí, ktoré sa majú zaistiť“.

162

(163)  Napríklad v zákone o práve na ochranu osobných finančných údajov sa stanovuje právomoc vládneho orgánu získať finančné záznamy v držbe finančnej inštitúcie na základe administratívnej výzvy, a to len ak 1. existuje dôvod domnievať sa, že požadované záznamy sú relevantné pre legitímne vyšetrovanie v rámci presadzovania práva, a 2. zákazníkovi bola poskytnutá kópia výzvy alebo predvolania spolu s oznámením obsahujúcim primeranú špecifikáciu povahy vyšetrovania (hlava 12 § 3405 Zákonníka Spojených štátov). Ďalším príkladom je zákon o náležitom podávaní informácií o úverovej schopnosti, ktorý zakazuje spotrebiteľským spravodajským agentúram zverejňovať spotrebiteľské správy v reakcii na žiadosti v rámci administratívnych výziev (pričom im umožňuje reagovať len na výzvy veľkej poroty alebo súdne príkazy, hlava 15 § 1681 a nasl. Zákonníka Spojených štátov). Pokiaľ ide o prístup k informáciám o komunikácii, uplatňujú sa osobitné požiadavky zákona o uloženej komunikácii, a to aj s ohľadom na možnosť použitia administratívnych výziev (podrobný prehľad je uvedený v odôvodneniach 96 – 97).

163

(164)  Hlava 18 § 3123 Zákonníka Spojených štátov.

164

(165)  Hlava 18 § 2701 – 2713 Zákonníka Spojených štátov.

165

(166)  Hlava 18 § 2701 písm. a) až b) bod 1 písm. A) Zákonníka Spojených štátov. Ak je dotknutý účastník alebo zákazník informovaný (buď vopred, alebo za určitých okolností prostredníctvom dodatočného oznámenia), obsahové informácie uložené na obdobie dlhšie ako 180 dní možno získať aj na základe administratívnej výzvy alebo predvolania pred veľkú porotu [hlava 18 § 2701 písm. b) bod 1 písm. B) Zákonníka Spojených štátov], alebo súdneho príkazu {ak existujú opodstatnené dôvody domnievať sa, že informácie sú relevantné a podstatné pre prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu [hlava 18 § 2701 písm. d) Zákonníka Spojených štátov]}. V súlade s rozhodnutím federálneho odvolacieho súdu však štátni vyšetrovatelia vo všeobecnosti žiadajú o príkaz sudcu na domovú prehliadku s cieľom získať obsah súkromnej komunikácie alebo uložené údaje od komerčného poskytovateľa komunikačných služieb. Vec Spojené štáty/Warshak, 631 F.3d 266 (6. obvod, 2010).

166

(167)  Hlava 18 § 2705 písm. b) Zákonníka Spojených štátov.

167

(168)  Pozri memorandum zástupcu generálneho prokurátora Roda Rosensteina z 19. októbra 2017 o reštriktívnejších podmienkach v súvislosti s návrhmi na ochranný príkaz (alebo súdny zákaz sprístupnenia), dostupný na adrese https://www.justice.gov/criminal-ccips/page/file/1005791/download.

168

(169)  Memorandum zástupkyne generálneho prokurátora Lisy Monacovej z 27. mája 2022 o doplňujúcich podmienkach v súvislosti s návrhmi na ochranný príkaz podľa hlavy 18 § 2705 písm. b) Zákonníka Spojených štátov.

169

(170)  Hlava 18 § 2510 – 2522 Zákonníka Spojených štátov.

170

(171)  Usmernenia generálneho prokurátora k domácim operáciám Federálneho úradu pre vyšetrovanie (FBI) (september 2008), k dispozícii na adrese http://www.justice.gov/archive/opa/docs/guidelines.pdf. Ďalšie pravidlá a politiky, ktoré predpisujú obmedzenia vyšetrovacích činností federálnych prokurátorov, sú stanovené v príručke pre prokurátorov USA (United States Attorneys' Manual), ktorá je k dispozícii na adrese http://www.justice.gov/usam/united-states-attorneys-manual. Od týchto usmernení sa možno odchýliť len na základe predchádzajúceho súhlasu riaditeľa FBI, zástupcu riaditeľa alebo výkonného námestníka riaditeľa určeného riaditeľom s výnimkou prípadov, keď takýto súhlas nemožno získať z dôvodu bezprostrednosti alebo závažnosti ohrozenia bezpečnosti osôb alebo majetku, alebo národnej bezpečnosti (v takom prípade je potrebné čo najskôr informovať riaditeľa alebo inú povoľujúcu osobu). O prípadnom nedodržaní usmernení musí FBI informovať ministerstvo spravodlivosti, ktoré následne informuje generálneho prokurátora a zástupcu generálneho prokurátora.

171

United States Attorneys' Manual

(172)  Poznámka pod čiarou č. 2 v prílohe VI. Pozri tiež napr. Arnold/City of Cleveland, 67 Ohio St.3d 35, 616 N.E.2d 163, 169 (1993) („V oblasti individuálnych práv a občianskych slobôd predstavuje Ústava Spojených štátov, pokiaľ sa vzťahuje na štáty, úroveň, pod ktorú rozhodnutia štátnych súdov nemôžu ísť“); Cooper/Kalifornia, 386 U.S. 58, 62, 87 S.Ct. 788, 17 L.Ed.2d 730 (1967) („Naše rozhodnutie samozrejme nemá vplyv na právomoc štátu stanoviť prísnejšie normy pre prehliadky a zaistenia, než ako to vyžaduje federálna ústava, ak sa tak rozhodne.“); Petersen/City of Mesa, 63 P.3d 309, 312 (Ariz. Ct. App. 2003) („Zatiaľ čo ústava Arizony môže stanovovať prísnejšie normy pre prehliadky a zaistenia, než ako stanovuje federálna ústava, súdy v Arizone nemôžu poskytovať menšiu ochranu než Štvrtý dodatok“).

172

(173)  Väčšina štátov prevzala ochranu stanovenú v Štvrtom dodatku do svojich ústav. Pozri ústavu Alabamy, článok I ods. 5; ústavu Aljašky, článok I ods. 14; 1; ústavu Arkansasu, článok II ods. 15; ústavu Kalifornie, článok I ods. 13; ústavu Colorada, článok II ods. 7; ústavu Connecticutu, článok I ods. 7; ústavu Delawaru, článok I ods. 6; ústavu Floridy, článok I ods. 12; ústavu Georgie, článok I ods. I bod XIII; ústavu Havaja, článok I ods. 7; ústavu Idaha, článok I ods. 17; ústavu Illinoisu, článok I ods. 6; ústavu Indiany, článok I ods. 11; ústavu Iowy, článok I ods. 8; ústavnú listinu práv Kansasu, článok 15; ústavu Kentucky, článok 10; ústavu Louisiany, článok I ods. 5; ústavu Mainu, článok I ods. 5; ústavnú deklaráciu práv Massachusettsu, článok 14; ústavu Michiganu, článok I ods. 11; ústavu Minnesoty, článok I ods. 10; ústavu Mississippi, článok III ods. 23; ústavu Missouri, článok I ods. 15; ústavu Montany, článok II ods. 11; ústavu Nebrasky, článok I ods. 7; ústavu Nevady, článok I ods. 18; ústavu New Hampshiru, časť 1 článok 19; ústavu N. J., článok II ods. 7; ústavu Nového Mexika, článok II ods. 10; ústavu New Yorku, článok I ods. 12; ústavu Severnej Dakoty, článok I ods. 8; ústavu Ohia, článok I ods. 14; ústavu Oklahomy, článok II ods. 30; ústavu Oregonu, článok I ods. 9; ústavu Pensylvánie, článok I ods. 8; ústavu Rhode Island, článok I ods. 6; ústavu Južnej Karolíny, článok I ods. 10; ústavu Južnej Dakoty, článok VI ods. 11; ústavu Tennessee, článok I ods. 7; ústavu Texasu, článok I ods. 9; ústavu Utahu, článok I ods. 14; ústavu Vermontu, kapitola I článok 11; ústavu Západnej Virgínie, článok III ods. 6; ústavu Wisconsinu, článok I ods. 11; ústavu Wyomingu, článok I ods. 4. Iné (napr. Maryland, Severná Karolína a Virgínia) zakotvili vo svojich ústavách osobitný text týkajúci sa príkazov, ktorý bol súdne vyložený tak, že sa ním poskytuje podobná alebo vyššia ochrana ako podľa Štvrtého dodatku (pozri deklaráciu práv Marylandu, článok 26; ústavu Severnej Karolíny, článok I ods. 20; ústavu Virgínie, článok I ods. 10 a príslušnú judikatúru, napr. Hamel/State, 943 A.2d 686, 701 (Md. Ct. Spec. App. 2008); State/Johnson, 861 S.E.2d 474, 483 (N.C. 2021) a Lowe/Commonwealth, 337 S.E.2d 273, 274 (Va. 1985). Napokon Arizona a Washington majú ústavné ustanovenia, ktoré chránia súkromie všeobecnejšie (ústava Arizony, článok 2 ods. 8; ústava Washingtonu, článok I ods. 7), ktoré súdy vykladajú tak, že poskytujú väčšiu ochranu než Štvrtý dodatok [pozri napr. State/Bolt, 689 P.2d 519, 523 (Ariz. 1984), State/Ault, 759 P.2d 1320, 1324 (Ariz. 1988), State/Myrick, 102 Wn.2d 506, 511, 688 P.2d 151, 155 (1984) , State/Young, 123 Wn.2d 173, 178, 867 P.2d 593, 598 (1994) ].

173

(174)  Pozri napr. trestný zákon Kalifornie, § 1524,3 písm. b); pravidlo 3.6 – 3.13 trestného poriadku Alabamy; oddiel 10.79.035; revidovaný kódex Washingtonu; oddiel 19.2 – 59 kapitoly 5 hlavy 19.2 trestného poriadku, kódex Virgínie.

174

(175)  T. j. „s informáciami, ktoré možno použiť na rozlíšenie alebo sledovanie totožnosti fyzickej osoby, či už samostatne, alebo v kombinácii s inými informáciami, ktoré sú spojené alebo ktoré možno spojiť s konkrétnou fyzickou osobou“, pozri obežník úradu OMB č. A-130, s. 33 (vymedzenie pojmu „informácie o totožnosti“).

175

(176)  Obežník úradu OMB č. A-130, Riadenie informácií ako strategického zdroja, dodatok II, Zodpovednosť za riadenie informácií o totožnosti, Federálny register, zv. 81, č. 49689 (28. júla 2016), s. 17.

176

(177)  § 5 písm. a) až h) dodatku II.

177

(178)  Hlava 44 kapitola 36 Zákonníka Spojených štátov.

178

(179)  Hlava 44 § 3544 – 3545.

179

(180)  Zákon FAC, hlava 44 § 3105 Zákonníka Spojených štátov.

180

(181)  Hlava 36 § 1228,150 a nasl., § 1228,228 Kódexu federálnych právnych predpisov a dodatok A.

181

(182)  Pozri napr. obežník úradu OMB č. A-130, NIST SP 800 – 53, Rev. 5, Security and Privacy Controls for Information Systems and Organizations (Kontroly bezpečnosti a ochrany súkromia v rámci informačných systémov a organizácií) (10. decembra 2020) a normy inštitútu NIST Federal Information Processing Standards 200: Minimum Security Requirements for Federal Information and Information Systems (Federálne normy spracúvania informácií 200: Minimálne bezpečnostné požiadavky na federálne informácie a informačné systémy).

182

Security and Privacy Controls for Information Systems and Organizations

Federal Information Processing Standards 200: Minimum Security Requirements for Federal Information and Information Systems

(183)  Memorandum 17-12 „
  Preparing for and Responding to a Breach of Personally Identifiable Information
  “ (Príprava a reakcia na porušenie ochrany informácií o totožnosti), k dispozícii na adrese https://obamawhitehouse.archives.gov/sites/default/files/omb/memoranda/2017/m-17-12_0.pdf a obežník úradu OMB č. A-130. Napríklad postupy ministerstva spravodlivosti v reakcii na porušenia ochrany údajov, pozri https://www.justice.gov/file/4336/download.

183

Preparing for and Responding to a Breach of Personally Identifiable Information

(184)  Zákon FRA, hlava 44 § 3101 a nasl. Zákonníka Spojených štátov.

184

(185)  Národná správa archívov a záznamov má právomoc posudzovať postupy agentúr v oblasti riadenia záznamov a môže určiť, či je ďalšie uchovávanie určitých záznamov opodstatnené [hlava 44 § 2904 písm. c), § 2906 Zákonníka Spojených štátov].

185

(186)  Obežník úradu OMB č. A-130, oddiel 5 písm. f) bod 1 písm. d).

186

(187)  Obežník úradu OMB č. A-130, § 3 písm. d) dodatku I.

187

(188)  Pozri tiež usmernenia FBI k domácim vyšetrovaniam a operáciám (DIOG), oddiel 14.

188

(189)  AGG-DOM, oddiel VI písm. B) a C); usmernenia FBI k domácim vyšetrovaniam a operáciám (DIOG), oddiel 14.

189

(190)  Mechanizmy uvedené v tomto oddiele sa vzťahujú aj na získavanie a používanie údajov federálnymi orgánmi na civilné a regulačné účely. Federálne civilné a regulačné agentúry podliehajú kontrole zo strany príslušných generálnych inšpektorov a dohľadu Kongresu vrátane vládneho kontrolného úradu, agentúry Kongresu pre audit a vyšetrovanie. Pokiaľ agentúra nemá určeného úradníka pre ochranu súkromia a občianskych slobôd – pozíciu, ktorá sa zvyčajne nachádza v agentúrach, ako je ministerstvo spravodlivosti a ministerstvo vnútornej bezpečnosti (DHS) z dôvodu ich zodpovednosti v oblasti presadzovania práva a národnej bezpečnosti – tieto povinnosti prislúchajú vysokému úradníkovi agentúry pre ochranu súkromia (SAOP). Všetky federálne agentúry sú zo zákona povinné určiť SAOP, ktorý nesie zodpovednosť za zabezpečenie súladu agentúry so zákonmi o ochrane súkromia a za dohľad nad súvisiacimi záležitosťami. Pozri napr. OMB M-16-24, Úloha a určenie vysokých úradníkov agentúry pre ochranu súkromia (2016).

190

(191)  Pozri hlavu 42 § 2000ee-1 Zákonníka Spojených štátov. Patrí medzi ne napríklad ministerstvo spravodlivosti, ministerstvo vnútornej bezpečnosti a FBI. V rámci ministerstva vnútornej bezpečnosti je okrem toho hlavný úradník pre ochranu súkromia zodpovedný za zachovávanie a posilňovanie ochrany súkromia a podporu transparentnosti v rámci ministerstva (hlava 6 § 142 oddiel 222 Zákonníka Spojených štátov). Všetky systémy, technológie, formuláre a programy ministerstva vnútornej bezpečnosti, v rámci ktorých sa získavajú osobné údaje alebo ktoré majú vplyv na ochranu súkromia, podliehajú dohľadu hlavného úradníka pre ochranu súkromia, ktorý má prístup ku všetkým záznamom, správam, auditom, preskúmaniam, dokumentom, publikáciám, odporúčaniam a iným materiálom, ktoré má ministerstvo k dispozícii a ktoré sú v prípade potreby dostupné na základe výzvy. Úradník pre ochranu súkromia musí Kongresu každoročne podávať správy o činnostiach ministerstva, ktoré majú vplyv na ochranu súkromia, vrátane sťažností na porušovanie ochrany súkromia.

191

(192)  Hlava 42 § 2000ee-1 písm. d) Zákonníka Spojených štátov.

192

(193)  Pozri hlavu 42 § 2000ee-1 písm. f) body 1 – 2 Zákonníka Spojených štátov. Napríklad v správe hlavného úradníka ministerstva spravodlivosti pre ochranu súkromia a občianskych slobôd a Úradu pre ochranu súkromia a občianskych slobôd za obdobie od októbra 2020 do marca 2021 sa uvádza, že sa vykonalo 389 preskúmaní v oblasti ochrany súkromia vrátane informačných systémov a iných programov (https://www.justice.gov/d9/pages/attachments/2021/05/10/2021-4-21opclsection803reportfy20sa1_final.pdf).

193

(194)  Zákonom z roku 2002 o vnútornej bezpečnosti (Homeland Security Act) bol zároveň zriadený Úrad generálneho inšpektora na ministerstve vnútornej bezpečnosti.

194

Homeland Security Act

(195)  Generálni inšpektori sú vymenúvaní nastálo a môže ich odvolať jedine prezident, ktorý musí Kongresu písomne oznámiť dôvody odvolania.

195

(196)  Pozri § 6 zákona z roku 1978 o generálnych inšpektoroch.

196

(197)  V tejto súvislosti pozri napríklad prehľad odporúčaní Úradu generálneho inšpektora v rámci ministerstva spravodlivosti a rozsahu, v akom boli vykonané prostredníctvom následných opatrení ministerstva a agentúry, https://oig.justice.gov/sites/default/files/reports/22-043.pdf.

197

(198)  Pozri § 4 ods. 5 a § 5 zákona z roku 1978 o generálnych inšpektoroch. Napríklad Úrad generálneho inšpektora v rámci ministerstva spravodlivosti nedávno uverejnil polročnú správu Kongresu (1. októbra 2021 – 31. marca 2022, https://oig.justice.gov/node/23596), ktorá obsahuje prehľad o jeho auditoch, hodnoteniach, inšpekciách, osobitných preskúmaniach a vyšetrovaniach programov a operácií ministerstva spravodlivosti. Tieto činnosti zahŕňali vyšetrovanie bývalého dodávateľa v súvislosti s neoprávneným zverejnením elektronického sledovania (odpočúvania fyzickej osoby) v rámci prebiehajúceho vyšetrovania, ktoré viedlo k odsúdeniu daného dodávateľa. Úrad generálneho inšpektora takisto uskutočnil vyšetrovanie programov a postupov v oblasti informačnej bezpečnosti agentúr ministerstva spravodlivosti, ktorého súčasťou bolo testovanie účinnosti politík, postupov a praxe v oblasti informačnej bezpečnosti v rámci reprezentatívnej podskupiny systémov agentúr.

198

(199)  Členovia rady sa musia vyberať výlučne na základe ich odbornej kvalifikácie, dosiahnutých výsledkov, verejného postavenia, odborných znalostí v oblasti občianskych slobôd a súkromia a príslušných skúseností a bez ohľadu na politickú príslušnosť. V žiadnom prípade nesmie mať rada viac než troch členov z tej istej politickej strany. Osoba vymenovaná do rady nesmie počas výkonu funkcie v rade zastávať žiadnu funkciu voleného činiteľa, úradníka ani zamestnanca federálnej vlády okrem funkcie člena rady. Pozri hlavu 42 § 2000ee písm. h) Zákonníka Spojených štátov.

199

(200)  Hlava 42 § 2000ee písm. g) Zákonníka Spojených štátov.

200

(201)  Pozri hlavu 42 § 2000ee-1 písm. f) bod 1 písm. A) bod iii) Zákonníka Spojených štátov. Patrí medzi ne prinajmenšom ministerstvo spravodlivosti, ministerstvo obrany a ministerstvo vnútornej bezpečnosti, ako aj každé iné ministerstvo, agentúra alebo prvok exekutívy určený radou PCLOB ako vhodný na zahrnutie.

201

(202)  Hlava 42 § 2000ee písm. e) Zákonníka Spojených štátov.

202

(203)  Hlava 42 § 2000ee písm. f) Zákonníka Spojených štátov.

203

(204)  Výbory napríklad usporadúvajú tematické vypočutia (pozri napr. nedávne vypočutie pred výborom Snemovne reprezentantov pre súdnictvo na tému „digitálne záťahy“, https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4983), ako aj pravidelné vypočutia v oblasti dohľadu, napr. FBI a ministerstva spravodlivosti, pozri https://www.judiciary.senate.gov/meetings/08/04/2022/oversight-of-the-federal-bureau-of-investigation, https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4966 a https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4899.

204

(205)  Pozri prílohu VI.

205

(206)  Obežník úradu OMB č. A-130, dodatok II, oddiel 3 písm. a) a f), v ktorom sa vyžaduje, aby federálne agentúry zabezpečili primeraný prístup a opravu na žiadosť fyzických osôb a zaviedli postupy na prijímanie a riešenie sťažností a žiadostí súvisiacich s ochranou súkromia.

206

(207)  Pozri hlavu 42 § 2000ee-1 Zákonníka Spojených štátov, pokiaľ ide napríklad o ministerstvo spravodlivosti a ministerstvo vnútornej bezpečnosti. Pozri aj memorandum úradu OMB M-16-24, Úloha a určenie vysokých úradníkov agentúry pre ochranu súkromia.

207

Úloha a určenie vysokých úradníkov agentúry pre ochranu súkromia.

(208)  Mechanizmy nápravy uvedené v tomto oddiele sa vzťahujú aj na získavanie a používanie údajov federálnymi orgánmi na civilné a regulačné účely.

208

(209)  Hlava 5 § 702 Zákonníka Spojených štátov.

209

(210)  Predmetom súdneho preskúmania je vo všeobecnosti len „konečné“ konanie agentúry – a nie „predbežné, procesné alebo priebežné“ konanie agentúry. Pozri hlavu 5 § 704 Zákonníka Spojených štátov.

210

(211)  Hlava 5 § 706 ods. 2 písm. A) Zákonníka Spojených štátov.

211

(212)  Hlava 18 § 2701 – 2712 Zákonníka Spojených štátov.

212

(213)  Zákonom ECPA sa ochraňuje komunikácia, ktorú uchovávajú dve určené triedy poskytovateľov sieťových služieb, konkrétne poskytovatelia: i) elektronických komunikačných služieb, ako je napríklad telefónia alebo e-mail; ii) diaľkových počítačových služieb, napríklad služby počítačového úložiska alebo služby spracovania.

213

(214)  Hlava 18 § 2510 a nasl. Zákonníka Spojených štátov. V zmysle zákona o odpočúvaní (hlava 18 § 2520 Zákonníka Spojených štátov) môže osoba, ktorej telefonická, ústna alebo elektronická komunikácia sa zachytáva, sprístupňuje alebo zámerne používa, podať občianskoprávnu žalobu za porušenie zákona o odpočúvaní, pričom za istých okolností môže podať žalobu aj na konkrétneho štátneho úradníka alebo na Spojené štáty. V súvislosti so získavaním informácií bez obsahu samotnej komunikácie (napríklad IP adresy, adresy odosielateľa/príjemcu e-mailu) pozri aj hlavu 18 kapitolu „Záznamníky zdrojov a cieľov elektronickej komunikácie“ (hlava 18 § 3121 – 3127 a v súvislosti s občianskoprávnou žalobou § 2707 Zákonníka Spojených štátov).

214

(215)  Hlava 18 § 1030 Zákonníka Spojených štátov. V zmysle zákona o počítačových podvodoch a zneužívaní môže osoba podať žalobu na akúkoľvek osobu, pokiaľ ide o úmyselný neoprávnený prístup (alebo prekročenie oprávneného prístupu) s cieľom získať informácie od finančnej inštitúcie, z počítačového systému vlády USA alebo iného uvedeného počítača, pričom za istých okolností možno žalovať aj konkrétneho štátneho úradníka.

215

(216)  Hlava 28 § 2671 a nasl. Zákonníka Spojených štátov. V zmysle federálneho zákona o žalobe za ujmu môže osoba za istých okolností podať žalobu na USA, pokiaľ ide o „nedbanlivostný alebo protiprávny čin alebo opomenutie akéhokoľvek zamestnanca štátu, ktorý koná v rozsahu pôsobnosti svojej funkcie alebo zamestnania“.

216

(217)  Hlava 12 § 3401 a nasl. Zákonníka Spojených štátov. V zmysle zákona o práve na ochranu osobných finančných údajov môže osoba za istých okolností podať žalobu na Spojené štáty, pokiaľ ide o získanie alebo sprístupnenie chránených finančných záznamov v rozpore so zákonom. Prístup vlády k chráneným finančným záznamom je vo všeobecnosti zakázaný, pokiaľ vláda nepodá žiadosť na základe právoplatnej výzvy alebo príkazu na domovú prehliadku alebo, pričom toto ustanovenie podlieha obmedzeniam, formálnu písomnú žiadosť a fyzickej osobe, o ktorej informácie sa žiada, nebude doručené oznámenie o takejto žiadosti.

217

(218)  Hlava 15 § 1681 – 1681x Zákonníka Spojených štátov. V zmysle zákona o náležitom podávaní informácií o úverovej schopnosti môže osoba podať žalobu na akúkoľvek osobu, ktorá nesplní požiadavky (predovšetkým potrebu právoplatného povolenia) týkajúce sa získavania, poskytovania a použitia informácií o úverovej schopnosti zákazníkov, pričom za istých okolností možno podať žalobu na vládnu agentúru.

218

(219)  Hlava 5 § 552 Zákonníka Spojených štátov.

219

(220)  Tieto vylúčenia sú však presne vymedzené. Napríklad podľa hlavy 5 § 552 písm. b) bodu 7 Zákonníka Spojených štátov sú práva v zmysle zákona FOIA vylúčené v prípade „záznamov alebo informácií zostavených na účely presadzovania práva, ale len v rozsahu, v akom by sa v súvislosti so zostavením týchto záznamov alebo informácií na účely presadzovania práva A) mohlo odôvodnene očakávať, že budú predstavovať zásah do konania na presadenie práva; B) zbavila osoba práva na spravodlivý proces alebo nezaujaté rozhodnutie; C) mohlo primerane očakávať, že budú predstavovať bezdôvodné narušenie súkromia; D) mohlo primerane očakávať, že sa v nich odhalí totožnosť dôverného zdroja, vrátane štátnej, miestnej alebo zahraničnej agentúry alebo orgánu alebo akejkoľvek súkromnej inštitúcie, ktorá poskytla informácie na dôvernom základe, a v prípade záznamu alebo informácií zostavených orgánom činným v trestnom konaní v priebehu vyšetrovania trestného činu alebo agentúrou vykonávajúcou zákonné vyšetrovanie týkajúce sa spravodajstva v oblasti národnej bezpečnosti, informácie poskytnuté dôverným zdrojom; E) odhalili techniky a postupy vyšetrovania alebo trestného stíhania v oblasti presadzovania práva, alebo by sa odhalili usmernenia pre vyšetrovanie alebo trestné stíhanie v oblasti presadzovania práva, keby sa dalo primerane očakávať, že na základe tohto odhalenia by hrozilo obchádzanie zákona; alebo F) mohlo primerane očakávať, že ohrozia život alebo telesnú bezpečnosť akejkoľvek fyzickej osoby“. Zároveň, „vždy pri podaní žiadosti, ktorá zahŕňa prístup k záznamom (v súvislosti so zostavením ktorých by sa dalo primerane očakávať, že bude zasahovať do konania na presadenie práva) a A) vyšetrovanie alebo konanie zahŕňa možné porušenie trestného práva; a B) existuje dôvod domnievať sa, že i) osoba, ktorá je predmetom vyšetrovania alebo konania, si nie je vedomá, že konanie prebieha; ii) v súvislosti s odhalením existencie záznamov by sa dalo primerane očakávať, že bude zasahovať do konania na presadenia práva, môže agentúra len počas takého obdobia, keď táto okolnosť pretrváva, považovať záznamy za také, ktoré nepodliehajú požiadavkám tohto oddielu.“ [hlava 5 § 552 písm. c) bod 1 Zákonníka Spojených štátov].

220

(221)  Hlava 12 § 3414, hlava 15 § 1681u – 1681v a hlava 18 § 2709 Zákonníka Spojených štátov. Pozri odôvodnenie 153.

221

(222)  Hlava 50 § 1804 Zákonníka Spojených štátov, ktorý sa týka tradičného individualizovaného elektronického sledovania.

222

(223)  Hlava 50 § 1822 Zákonníka Spojených štátov, ktorý sa týka fyzického prehľadania priestorov na účely zahraničného spravodajstva.

223

(224)  Hlava 50 § 1842 v spojení s § 1841 ods. 2 a hlavou 18 oddielom 3127 Zákonníka Spojených štátov, ktorý sa týka inštalácie záznamníkov zdrojov a cieľov elektronickej komunikácie.

224

(225)  Hlava 50 § 1861 Zákonníka Spojených štátov, ktorý FBI umožňuje predložiť „návrh na príkaz, ktorým sa bežný dopravca, verejné ubytovacie zariadenie, zariadenie poskytujúce služby fyzického uskladnenia alebo zariadenie na prenájom vozidiel poveruje uvoľnením záznamov, ktoré má v držbe, na účely vyšetrovania s cieľom získať zahraničné spravodajské informácie alebo na účely vyšetrovania medzinárodného terorizmu“.

225

(226)  Hlava 50 § 1881a Zákonníka Spojených štátov, ktorý zložkám spravodajských služieb USA umožňuje – s povinnou spoluprácou poskytovateľov elektronických komunikačných služieb – získať prístup k informáciám vrátane obsahu internetovej komunikácie, ktorá pochádza od amerických spoločností a je zacielená na určité osoby, ktoré nie sú občanmi ani rezidentmi USA a nachádzajú sa mimo územia Spojených štátov.

226

(227)  Vykonávacie nariadenie č. 12333: Spravodajská činnosť USA, Federálny register, zv. 40, č. 235 (8. decembra 1981, zmenené 30. júla 2008). Vo vykonávacom nariadení č. 12333 sa vo všeobecnosti vymedzujú ciele, pokyny, povinnosti a úlohy v spravodajstve USA (vrátane úloh jednotlivých zložiek spravodajských služieb) a stanovujú sa v ňom všeobecné parametre vykonávania spravodajskej činnosti.

227

(228)  Podľa článku II Ústavy USA zodpovednosť za zaistenie národnej bezpečnosti vrátane zhromažďovania zahraničných spravodajských informácií patrí do právomoci prezidenta ako vrchného veliteľa ozbrojených síl.

228

(229)  Vykonávacím nariadením č. 14086 sa nahrádza predchádzajúca prezidentská smernica – PPD 28 – s výnimkou jej oddielu 3 a doplňujúcej prílohy k nej (v ktorej sa vyžaduje, aby spravodajské agentúry každoročne preskúmali svoje priority a požiadavky v oblasti signálového spravodajstva s prihliadnutím na prínosy činností signálového spravodajstva pre národné záujmy USA, ako aj na riziko, ktoré tieto činnosti predstavujú) a s výnimkou oddielu 6 (ktorý obsahuje všeobecné ustanovenia), pozri memorandum o národnej bezpečnosti týkajúce sa čiastočného zrušenia prezidentskej politickej smernice 28, ktoré je k dispozícii na adrese https://www.whitehouse.gov/briefing-room/statements-releases/2022/10/07/national-security-memorandum-on-partial-revocation-of-presidential-policy-directive-28/.

229

(230)  Pozri oddiel 5 písm. f) vykonávacieho nariadenia č. 14086, v ktorom sa vysvetľuje, že vykonávacie nariadenie má rovnaký rozsah pôsobnosti ako smernica PPD-28, ktorá sa podľa poznámky pod čiarou č. 3 vzťahovala na činnosti signálového spravodajstva vykonávané s cieľom získavať komunikáciu alebo informácie o komunikácii, s výnimkou činností signálového spravodajstva vykonávaných s cieľom testovať alebo rozvíjať spôsobilosti signálového spravodajstva.

230

(231)  V tejto súvislosti pozri napr. oddiel 5 písm. h) vykonávacieho nariadenia č. 14086, v ktorom sa objasňuje, že záruky vo vykonávacom nariadení vytvárajú právny nárok a fyzické osoby ich môžu presadzovať prostredníctvom mechanizmu nápravy.

231

(232)  Pozri oddiel 2 písm. c) bod iv) písm. C) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

232

(233)  https://www.intel.gov/ic-on-the-record-database/results/oversight/1278-odni-releases-ic-procedures-implementing-new-safeguards-in-executive-order-14086.

233

(234)  Oddiel 2 písm. a) bod i) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

234

(235)  Oddiel 2 písm. a) bod ii) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

235

(236)  Oddiel 2 písm. a) bod ii) písm. A) vykonávacieho nariadenia č. 14086. Signálové spravodajstvo však nemusí byť nevyhnutne jediným prostriedkom na dosiahnutie aspektov validovanej priority spravodajstva. Získavanie signálového spravodajstva sa môže napríklad použiť na zabezpečenie alternatívnych spôsobov validácie (napr. na potvrdenie informácií získaných z iných spravodajských zdrojov) alebo na zachovanie spoľahlivého prístupu k rovnakým informáciám [oddiel 2 písm. c) bod i) písm. A) vykonávacieho nariadenia č. 14086].

236

(237)  Oddiel 2 písm. a) bod ii) písm. B) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

237

(238)  Oddiel 2 písm. a) bod ii) písm. B) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

238

(239)  Oddiel 2 písm. a) bod iii) v spojení s oddielom 2 písm. d) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

239

(240)  Oddiel 2 písm. b) bod i) vykonávacieho nariadenia č. 14086. Vzhľadom na vymedzený zoznam legitímnych cieľov vo vykonávacom nariadení, ktorý nezahŕňa možné budúce hrozby, sa vykonávacím nariadením prezidentovi umožňuje tento zoznam aktualizovať, ak sa objavia nové požiadavky národnej bezpečnosti, ako sú nové hrozby pre národnú bezpečnosť. Takéto aktualizácie je nutné v zásade zverejniť, pokiaľ prezident nerozhodne, že by zverejnenie predstavovalo riziko pre národnú bezpečnosť Spojených štátov [oddiel 2 písm. b) bod i) písm. B) vykonávacieho nariadenia č. 14086].

240

(241)  Oddiel 2 písm. b) bod ii) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

241

(242)  Oddiel 102A zákona o národnej bezpečnosti a oddiel 2 písm. b) bod iii) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

242

(243)  Vo výnimočných prípadoch (najmä ak tento postup nemožno vykonať z dôvodu potreby riešiť novú alebo vyvíjajúcu sa požiadavku spravodajstva) môže takéto priority stanoviť priamo prezident alebo riaditeľ zložky spravodajských služieb, ktorí v zásade musia uplatniť rovnaké kritériá ako tie, ktoré sú opísané v oddiele 2 písm. b) bode iii) písm. A) bodoch 1 – 3, pozri oddiel 4 písm. n) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

243

(244)  Oddiel 2 písm. b) bod iii) písm. C) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

244

(245)  Oddiel 2 písm. b) a oddiel 2 písm. c) bod i) písm. A) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

245

(246)  Oddiel 2 písm. c) bod i) písm. A) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

246

(247)  Oddiel 2 písm. c) bod i) písm. A) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

247

(248)  Oddiel 2 písm. c) bod i) písm. B) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

248

(249)  Oddiel 2 písm. c) bod i) písm. B) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

249

(250)  T. j. získavanie veľkého množstva signálového spravodajstva, ktoré sa z technických alebo prevádzkových dôvodov získava bez použitia diskriminantov (napríklad bez použitia konkrétnych identifikátorov alebo selektorov), pozri oddiel 4 písm. b) vykonávacieho nariadenia č. 14086. Podľa vykonávacieho nariadenia č. 14086, a ako sa ďalej vysvetľuje v odôvodnení 141, hromadné získavanie podľa vykonávacieho nariadenia č. 12333 sa uskutočňuje, len ak je to potrebné na dosiahnutie validovaných priorít spravodajstva, a podlieha viacerým obmedzeniam a zárukám určeným na zabezpečenie toho, aby sa prístup k údajom nerealizoval na neselektívnom základe. Hromadné získavanie preto treba odlišovať od získavania, ktoré sa uskutočňuje na všeobecnom a neselektívnom základe („masové sledovanie“) bez obmedzení a záruk.

250

(251)  Oddiel 2 písm. c) bod ii) písm. A) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

251

(252)  Oddiel 2 písm. c) bod ii) písm. A) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

252

(253)  Osobitné pravidlá vykonávacieho nariadenia č. 14086 týkajúce sa hromadného získavania sa vzťahujú aj na cielenú činnosť získavania signálového spravodajstva, v rámci ktorej sa dočasne využívajú údaje získané bez diskriminantov (napr. konkrétne selektory alebo identifikátory), t. j. hromadne (čo je možné len mimo územia Spojených štátov). Neplatí to v prípade, keď sa takéto údaje používajú len na podporu počiatočnej technickej fázy cielenej činnosti získavania signálového spravodajstva a uchovávajú sa len počas krátkeho obdobia potrebného na dokončenie tejto fázy a ihneď potom sa vymažú [oddiel 2 písm. c) bod ii) písm. D) vykonávacieho nariadenia č. 14086]. V tomto prípade je jediným účelom prvotného získavania bez diskriminantov umožniť cielené získavanie informácií použitím konkrétneho identifikátora alebo selektora. V tomto scenári sa do vládnych databáz vkladajú len údaje, ktoré vyplynuli z použitia určitého diskriminantu, zatiaľ čo ostatné údaje sa zničia. Takéto cielené získavanie sa preto naďalej riadi všeobecnými pravidlami platnými pre získavanie signálového spravodajstva vrátane oddielu 2 písm. a) až b) a oddielu 2 písm. c) bodu i) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

253

(254)  Oddiel 2 písm. c) bod ii) písm. A) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

254

(255)  Oddiel 2 písm. c) bod ii) písm. B) vykonávacieho nariadenia č. 14086. V prípade, že sa objavia nové požiadavky národnej bezpečnosti, napríklad nové hrozby pre národnú bezpečnosť, prezident môže tento zoznam aktualizovať. Takéto aktualizácie je nutné v zásade zverejniť, pokiaľ prezident nerozhodne, že by zverejnenie predstavovalo riziko pre národnú bezpečnosť Spojených štátov [oddiel 2 písm. c) bod ii) písm. C) vykonávacieho nariadenia č. 14086]. Pokiaľ ide o vyhľadávanie hromadne získavaných údajov, pozri oddiel 2 písm. c) bod iii) písm. D) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

255

(256)  Oddiel 2 písm. a) bod ii) písm. A) v spojení s oddielom 2 písm. c) bodom iii) písm. D) vykonávacieho nariadenia č. 14086. Pozri aj prílohu VII.

256

(257)  Hlava 50 § 1881 Zákonníka Spojených štátov.

257

(258)  Hlava 50 § 1881a písm. a) Zákonníka Spojených štátov. Konkrétne, ako uviedla rada PCLOB, sledovanie podľa oddielu 702 „predstavuje výlučne zacielenie na konkrétne osoby, [ktoré nie sú občanmi ani rezidentmi USA] v súvislosti s ktorými sa prijalo individualizované rozhodnutie“ [Rada pre dohľad nad ochranou súkromia a občianskych slobôd, Report on the Surveillance Program Operated Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act (Správa o programe sledovania vykonávanom podľa oddielu 702 zákona o sledovaní v rámci zahraničného spravodajstva), 2. júla 2014, Section 702 Report (Správa podľa oddielu 702), s. 111]. Pozri aj NSA CLPO, NSA's Implementation of Foreign Intelligence surveillance Act Section 702 (Vykonávanie oddielu 702 zákona o sledovaní v rámci zahraničného spravodajstva zo strany NSA), 16. apríla 2014. Pojem „poskytovateľ elektronických komunikačných služieb“ je vymedzený v hlave 50 § 1881 písm. a) bode 4 Zákonníka Spojených štátov.

258

Report on the Surveillance Program Operated Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act

Section 702 Report

NSA's Implementation of Foreign Intelligence surveillance Act Section 702

(259)  Hlava 50 § 1881a písm. g) Zákonníka Spojených štátov.

259

(260)  Súd FISC sa skladá zo sudcov, ktorých vymenúva predseda Najvyššieho súdu Spojených štátov z radov úradujúcich sudcov obvodných súdov USA, ktorých predtým vymenoval prezident a potvrdil Senát. Sudcovia, ktorí majú doživotné funkčné obdobie a môžu byť odvolaní len zo závažných dôvodov, majú na súde FISC sedemročné funkčné obdobie s nejednotným začiatkom. V zákone FISA sa vyžaduje, aby sa sudcovia vyberali aspoň zo siedmich rôznych súdnych obvodov USA. Pozri hlavu 50 § 1803 písm. a) Zákonníka Spojených štátov. Sudcom pomáhajú skúsení súdni úradníci, ktorí pracujú ako právnici súdu a pripravujú právne analýzy žiadostí týkajúcich sa získavania údajov. Pozri list ctihodného Reggieho B. Waltona, predsedajúceho sudcu Súdu USA pre sledovanie v rámci zahraničného spravodajstva, ctihodnému Patrickovi J. Leahymu, predsedovi Výboru Senátu USA pre súdnictvo (29. júla 2013) (ďalej len „Waltonov list“), s. 2, k dispozícii na adrese https://fas.org/irp/news/2013/07/fisc-leahy.pdf.

260

(261)  Súd FISCR sa skladá zo sudcov, ktorých vymenúva predseda Najvyššieho súdu USA a ktorí sa vyberajú z radov sudcov obvodných súdov alebo odvolacích súdov USA a majú sedemročné funkčné obdobie s nejednotným začiatkom. Pozri hlavu 50 § 1803 písm. b) Zákonníka Spojených štátov.

261

(262)  Pozri hlavu 50 § 1803 písm. b), § 1861a písm. f), § 1881a písm. h) a § 1881a písm. i) bod 4 Zákonníka Spojených štátov.

262

(263)  Hlava 50 § 1803 písm. i) bod 1 a § 1803 písm. i) bod 3 písm. A) Zákonníka Spojených štátov.

263

(264)  Hlava 50 § 1803 písm. i) bod 2 písm. A) Zákonníka Spojených štátov.

264

(265)  Hlava 50 § 1803 písm. i) bod 2 písm. B) Zákonníka Spojených štátov.

265

(266)  Pozri napr. stanovisko súdu FISC z 18. októbra 2018, k dispozícii na adrese https://www.intelligence.gov/assets/documents/702%20Documents/declassified/2018_Cert_FISC_Opin_18Oct18.pdf, ako potvrdil Revízny súd pre sledovanie v rámci zahraničného spravodajstva vo svojom stanovisku z 12. júla 2019, k dispozícii na adrese https://www.intelligence.gov/assets/documents/702%20Documents/declassified/2018_Cert_FISCR_Opinion_12Jul19.pdf.

266

(267)  Pozri napr. FISC, Memorandum Opinion and Order (stanovisko a vyhláška), s. 35 (18. novembra 2020) (povolené na zverejnenie 26. apríla 2021) (príloha D).

267

Memorandum Opinion and Order

(268)  Hlava 50 § 1881a písm. a) Zákonníka Spojených štátov, postupy používané Národnou bezpečnostnou agentúrou pri zacielení na osoby, ktoré nie sú občanmi ani rezidentmi Spojených štátov a o ktorých sa odôvodnene usudzuje, že sa nachádzajú mimo Spojených štátov, s cieľom získať zahraničné spravodajské informácie podľa oddielu 702 zákona z roku 1978 o sledovaní v rámci zahraničného spravodajstva, v znení zmien, marec 2018 (postupy zacielenia NSA), k dispozícii na adrese https://www.intelligence.gov/assets/documents/702%20Documents/declassified/2018_Cert_NSA_Targeting_27Mar18.pdf, s. 1 – 4, ďalej vysvetlené v správe rady PCLOB, s. 41 – 42.

268

(269)  Postupy zacielenia NSA, s. 4.

269

(270)  Pozri PCLOB, Section 702 Report (Správa podľa oddielu 702), s. 32 – 33, 45 s ďalšími odkazmi. Pozri aj Semiannual Assessment of Compliance with Procedures and Guidelines Issued Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act (Polročné posúdenie dodržiavania postupov a usmernení podľa oddielu 702 zákona o sledovaní v rámci zahraničného spravodajstva) predložené generálnym prokurátorom a riaditeľom Národnej spravodajskej služby, vykazované obdobie: 1. december 2016 – 31. máj 2017, s. 41 (október 2018), k dispozícii na adrese: https://www.dni.gov/files/icotr/18th_Joint_Assessment.pdf.

270

Section 702 Report

Semiannual Assessment of Compliance with Procedures and Guidelines Issued Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act

(271)  PCLOB, Section 702 Report (Správa podľa oddielu 702), s. 42 – 43.

271

Section 702 Report

(272)  Postupy zacielenia NSA, s. 2.

272

(273)  PCLOB, Section 702 Report (Správa podľa oddielu 702), s. 46. NSA musí napríklad overiť, či existuje spojitosť medzi cieľom a selektorom, zdokumentovať zahraničné spravodajské informácie, ktoré chce získať, tieto informácie musia skontrolovať a schváliť dvaja vysokopostavení analytici NSA a celý proces bude sledovať úrad ODNI a ministerstvo spravodlivosti na účely následného preskúmania dodržiavania zásad. Pozri NSA CLPO, NSA's Implementation of Foreign Intelligence surveillance Act Section 702 (Vykonávanie oddielu 702 zákona o sledovaní v rámci zahraničného spravodajstva zo strany NSA), 16. apríla 2014.

273

Section 702 Report

NSA's Implementation of Foreign Intelligence surveillance Act Section 702

(274)  Hlava 50 § 1881a písm. h) Zákonníka Spojených štátov.

274

(275)  Postupy zacielenia NSA, s. 8. Pozri aj PCLOB, Section 702 Report (Správa podľa oddielu 702), s. 46. Neposkytnutie písomného odôvodnenia predstavuje prípad nedodržania pravidiel týkajúcich sa dokumentácie, ktorý sa musí oznámiť súdu FISC a Kongresu. Pozri Semiannual Assessment of Compliance with Procedures and Guidelines Issued Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act (Polročné posúdenie dodržiavania postupov a usmernení podľa oddielu 702 zákona o sledovaní v rámci zahraničného spravodajstva) predložené generálnym prokurátorom a riaditeľom Národnej spravodajskej služby, vykazované obdobie: 1. december 2016 – 31. máj 2017, s. 41 (október 2018), DOJ/ODNI Compliance Report to FISC for Dec. 2016 – May 2017 (Správa ministerstva spravodlivosti/úradu ODNI určená súdu FISC o dodržiavaní súladu za december 2016 – máj 2017), s. A-6, k dispozícii na adrese https://www.dni.gov/files/icotr/18th_Joint_Assessment.pdf.

275

Section 702 Report

Semiannual Assessment of Compliance with Procedures and Guidelines Issued Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act

DOJ/ODNI Compliance Report to FISC for Dec. 2016 – May 2017

(276)  Pozri U.S. Government Submission to Foreign Intelligence Surveillance Court, 2015 Summary of Notable Section 702 Requirements (Podanie návrhu vlády USA na Súd pre sledovanie v rámci zahraničného spravodajstva, zhrnutie významných požiadaviek podľa oddielu 702 z roku 2015), s. 2 – 3 (15. júla 2015) a informácie uvedené v prílohe VII.

276

U.S. Government Submission to Foreign Intelligence Surveillance Court, 2015 Summary of Notable Section 702 Requirements

(277)  Pozri U.S. Government Submission to Foreign Intelligence Surveillance Court, 2015 Summary of Notable Section 702 Requirements (Podanie návrhu vlády USA na Súd pre sledovanie v rámci zahraničného spravodajstva, zhrnutie významných požiadaviek podľa oddielu 702 z roku 2015), s. 2 – 3 (15. júla 2015), v ktorom sa stanovuje, že „[a]k vláda neskôr dospeje k záveru, že pokračujúce sledovanie určeného selektora cieľa zrejme nebude viesť k získaniu zahraničných spravodajských informácií, je nutné sledovanie určeného selektora bezodkladne ukončiť, pričom odklad ukončenia môže predstavovať prípad nedodržania pravidiel, ktorý podlieha oznámeniu“. Pozri aj informácie uvedené v prílohe VII.

277

U.S. Government Submission to Foreign Intelligence Surveillance Court, 2015 Summary of Notable Section 702 Requirements

(278)  PCLOB, Section 702 Report (Správa podľa oddielu 702), s. 70 – 72, pravidlo 13 písm. b) rokovacieho poriadku Súdu Spojených štátov pre sledovanie v rámci spravodajstva, k dispozícii na https://www.fisc.uscourts.gov/sites/default/files/FISC%20Rules%20of%20Procedure.pdf.

278

Section 702 Report

(279)  Pozri aj DOJ/ODNI Compliance Report to FISC for Dec. 2016 – May 2017 (Správa ministerstva spravodlivosti/úradu ODNI určená súdu FISC o dodržiavaní súladu za december 2016 – máj 2017), s. A-6.

279

DOJ/ODNI Compliance Report to FISC for Dec. 2016 – May 2017

(280)  Hlava 50 § 1874 Zákonníka Spojených štátov.

280

(281)  Hlava 50 § 1842 písm. c) bod 3 Zákonníka Spojených štátov a v súvislosti s príkazmi na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti hlava 12 § 3414 písm. a) bod 2), hlava 15 § 1681u, hlava 15 § 1681v písm. a) a hlava 18 § 2709 písm. a) Zákonníka Spojených štátov.

281

(282)  
  „Agenti zahraničnej mocnosti“ môžu zahŕňať osoby, ktoré nie sú občanmi ani rezidentmi USA a zapájajú sa do medzinárodného terorizmu alebo medzinárodného šírenia zbraní hromadného ničenia (vrátane prípravných krokov) [hlava 50 § 1801 písm. b) bod 1 Zákonníka Spojených štátov].

282

(283)  Hlava 50 § 1804 Zákonníka Spojených štátov. Pokiaľ ide o výber konkrétnych selektorov, pozri aj § 1841 ods. 4.

283

(284)  Hlava 50 § 1821 ods. 5 Zákonníka Spojených štátov.

284

(285)  Hlava 50 § 1823 písm. a) Zákonníka Spojených štátov.

285

(286)  Hlava 50 § 1842 v spojení s § 1841 ods. 2 a hlavou 18 oddielom 3127 Zákonníka Spojených štátov.

286

(287)  Hlava 50 § 1862 Zákonníka Spojených štátov.

287

(288)  Hlava 50 § 1861 – 1862 Zákonníka Spojených štátov.

288

(289)  Hlava 50 § 1862 písm. b) Zákonníka Spojených štátov.

289

(290)  Hlava 12 § 3414, hlava 15 § 1681u – 1681v a hlava 18 § 2709 Zákonníka Spojených štátov.

290

(291)  Hlava 18 § 2709 písm. b) Zákonníka Spojených štátov.

291

(292)  Napr. hlava 18 § 2709 písm. d) Zákonníka Spojených štátov.

292

(293)  Oddiel 2 písm. c) bod iii) písm. B) bod 1 vykonávacieho nariadenia č. 14086. Pozri aj hlavu VIII zákona o národnej bezpečnosti (v ktorej sa podrobne opisujú požiadavky na prístup k utajovaným skutočnostiam), oddiel 1.5 vykonávacieho nariadenia č. 12333 (v ktorom sa od riaditeľov spravodajských agentúr vyžaduje, aby dodržiavali usmernenia o výmene informácií a bezpečnosti, ochranu informácií a iné právne požiadavky), oddiel 42 „Národná politika v oblasti bezpečnosti telekomunikačných a informačných systémov národnej bezpečnosti“ smernice o národnej bezpečnosti (v ktorom sa nariaďuje Výboru pre systémy národnej bezpečnosti, aby ministerstvám a výkonným agentúram poskytoval bezpečnostné usmernenia týkajúce sa systémov národnej bezpečnosti) a oddiel 8 „Zlepšenie kybernetickej bezpečnosti v rámci systémov národnej bezpečnosti, ministerstva obrany a spravodajských služieb“ memoranda o národnej bezpečnosti (v ktorom sa stanovujú harmonogramy a usmernenia týkajúce sa vykonávania požiadaviek kybernetickej bezpečnosti v prípade systémov národnej bezpečnosti vrátane viacstupňovej autentifikácie, šifrovania, cloudových technológií a služieb detekcie koncových bodov).

293

(294)  Oddiel 2 písm. c) bod iii) písm. B) bod 2 vykonávacieho nariadenia č. 14086. K osobným údajom, v prípade ktorých nebolo prijaté konečné rozhodnutie o uchovávaní, možno navyše získať prístup len na účely prijatia alebo doloženia takéhoto rozhodnutia alebo na účely vykonávania oprávnených administratívnych, skúšobných, vývojových, bezpečnostných funkcií alebo funkcií dohľadu [oddiel 2 písm. c) bod iii) písm. B) bod 3 vykonávacieho nariadenia č. 14086].

294

(295)  Oddiel 2 písm. d) bod ii) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

295

(296)  Oddiel 2 písm. c) bod iii) písm. C) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

296

(297)  Oddiel 2 písm. c) bod iii) písm. A) bod 2 písm. a) až c) vykonávacieho nariadenia č. 14086. Vo všeobecnosti musí každá agentúra zaviesť politiky a postupy určené na minimalizovanie poskytovania a uchovávania osobných údajov získaných prostredníctvom signálového spravodajstva [oddiel 2 písm. c) bod iii) písm. A) vykonávacieho nariadenia č. 14086].

297

(298)  Pozri napr. oddiel 309 zákona o povolení spravodajstva na rozpočtový rok 2015 (Intelligence Authorization Act for Fiscal Year 2015), postupy minimalizácie prijaté jednotlivými spravodajskými agentúrami podľa oddielu 702 zákona FISA a schválené súdom FISC, postupy schválené generálnym prokurátorom a v súlade so zákonom FRA (podľa ktorého sa vyžaduje, aby federálne agentúry USA vrátane národných bezpečnostných agentúr stanovili lehoty uchovávania svojich záznamov, ktoré musí schváliť Národná správa archívov a záznamov).

298

Intelligence Authorization Act for Fiscal Year 2015

(299)  Oddiel 2 písm. c) bod iii) písm. A) bod 1 písm. a) a oddiel 5 písm. d) vykonávacieho nariadenia č. 14086 v spojení s oddielom 2.3 vykonávacieho nariadenia č. 12333.

299

(300)  Oddiel 2 písm. c) bod iii) písm. A) bod 1 písm. b) a e) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

300

(301)  Pozri napr. usmernenia AGG-DOM, v ktorých sa okrem iného stanovuje, že FBI môže šíriť informácie len vtedy, ak príjemca potrebuje dané informácie poznať na splnenie svojej úlohy alebo na ochranu verejnosti.

301

(302)  Oddiel 2 písm. c) bod iii) písm. A) bod 1 písm. c) vykonávacieho nariadenia č. 14086. Spravodajské agentúry môžu napríklad šíriť informácie za okolností, ktoré sú relevantné pre vyšetrovanie trestného činu alebo súvisia s trestným činom, a to napríklad aj formou šírenia varovaní pred hrozbami zabitia, vážnej ujmy na zdraví alebo únosu, šírenia informácií o kybernetických hrozbách, incidentoch alebo reakciách na narušenie a informovania obetí alebo varovania potenciálnych obetí trestných činov.

302

(303)  Oddiel 2 písm. c) bod iii) písm. A) bod 1 písm. d) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

303

(304)  Oddiel 2 písm. c) bod iii) písm. E) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

304

(305)  Pozri politiku CNSS č. 22, Politika riadenia kybernetickobezpečnostných rizík a pokyn CNSS č. 1253, kde sa uvádzajú podrobné usmernenia o bezpečnostných opatreniach, ktoré sa majú zaviesť v prípade systémov národnej bezpečnosti.

305

(306)  Oddiel 2 písm. d) bod i) písm. A) až B) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

306

(307)  Oddiel 2 písm. d) bod i) písm. B) až C) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

307

(308)  T. j. systémové alebo úmyselné nedodržanie platných právnych predpisov USA, ktoré by mohlo ohroziť povesť alebo integritu zložky spravodajských služieb alebo inak spochybniť primeranosť činnosti spravodajských služieb, a to aj vzhľadom na akýkoľvek významný vplyv na záujmy dotknutej osoby alebo osôb v oblasti ochrany súkromia a občianskych slobôd, pozri oddiel 5 písm. l) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

308

(309)  Oddiel 2 písm. d) bod iii) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

309

(310)  Oddiel 2 písm. d) bod i) písm. B) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

310

(311)  Pozri hlavu 42 § 2000ee-1 Zákonníka Spojených štátov. Patrí medzi ne napríklad ministerstvo zahraničných vecí, ministerstvo spravodlivosti, ministerstvo vnútornej bezpečnosti, ministerstvo obrany, NSA, Ústredná spravodajská služba (CIA), FBI a úrad ODNI.

311

(312)  Pozri oddiel 3 písm. c) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

312

(313)  Hlava 42 § 2000ee-1 písm. d) Zákonníka Spojených štátov.

313

(314)  Pozri hlavu 42 § 2000ee-1 písm. f) body 1 a 2 Zákonníka Spojených štátov. Napríklad v správe Úradu NSA pre občianske slobody, súkromie a transparentnosť za obdobie od januára 2021 do júna 2021 sa uvádza, že úrad vykonal 591 preskúmaní vplyvu na občianske slobody a súkromie v rôznych kontextoch, napr. pokiaľ ide o získavanie údajov, opatrenia a rozhodnutia týkajúce sa výmeny informácií, rozhodnutia o uchovávaní údajov atď., pričom zohľadnil rôzne faktory, ako sú množstvo a druh informácií súvisiacich s danou činnosťou, zapojené osoby, účel a predpokladané použitie údajov, zavedené záruky na zmiernenie potenciálnych rizík pre súkromie atď. (https://media.defense.gov/2022/Apr/11/2002974486/-1/-1/1/REPORT%207_CLPT%20JANUARY%20-%20JUNE%202021%20_FINAL.PDF). Podobne aj v správach Úradu CIA pre súkromie a občianske slobody za obdobie od januára do júna 2019 sa uvádzajú informácie o činnostiach úradu v oblasti dohľadu, napr. o preskúmaní dodržiavania usmernení generálneho prokurátora podľa vykonávacieho nariadenia č. 12333, pokiaľ ide o uchovávanie a poskytovanie informácií, vydaných usmernení k vykonávaniu smernice PPD 28 a požiadaviek na identifikáciu a riešenie porušení ochrany údajov, ako aj o preskúmaniach týkajúcich sa používania osobných údajov a zaobchádzania s nimi (https://www.cia.gov/static/9d762fbef6669c7e6d7f17e227fad82c/2019-Q1-Q2-CIA-OPCL-Semi-Annual-Report.pdf).

314

(315)  Tohto generálneho inšpektora vymenúva prezident s potvrdením Senátu a môže ho odvolať iba prezident.

315

(316)  Generálni inšpektori sú vymenúvaní nastálo a môže ich odvolať jedine prezident, ktorý musí Kongresu písomne oznámiť dôvody odvolania. To nutne neznamená, že nepodliehajú vôbec žiadnym pokynom. V niektorých prípadoch môže riaditeľ ministerstva zakázať generálnemu inšpektorovi začať, vykonávať alebo dokončiť audit alebo vyšetrovanie, ak to považuje za nevyhnutné na ochranu dôležitých národných (bezpečnostných) záujmov. Kongres však musí byť informovaný o uplatnení tejto právomoci a na tomto základe môže voči príslušnému riaditeľovi vyvodiť zodpovednosť. Pozri napr. zákon z roku 1978 o generálnych inšpektoroch, § 8 (generálny inšpektor ministerstva obrany), § 8E (generálny inšpektor ministerstva spravodlivosti), § 8G písm. d) bod 2 písm. A), B) (generálny inšpektor NSA), hlavu 50 § 403q písm. b) Zákonníka Spojených štátov (generálny inšpektor CIA), zákon o povolení spravodajstva na rozpočtový rok 2010 (Intelligence Authorization Act For Fiscal Year 2010), oddiel 405 písm. f) (generálny inšpektor spravodajských služieb).

316

Intelligence Authorization Act For Fiscal Year 2010

(317)  Zákon z roku 1978 o generálnych inšpektoroch, v znení zmien, Pub. L. 117-108 z 8. apríla 2022. Ako sa napríklad vysvetľuje v polročných správach generálneho inšpektora NSA adresovaných Kongresu za obdobie od 1. apríla 2021 do 31. marca 2022, generálny inšpektor NSA vykonal hodnotenia zaobchádzania s osobnými údajmi občanov/rezidentov USA získanými podľa vykonávacieho nariadenia č. 12333, procesu čistenia údajov signálového spravodajstva, automatizovaného nástroja zacielenia, ktorý používa NSA, a súladu s pravidlami týkajúcimi sa dokumentácie a vyhľadávania v súvislosti so získavaním údajov podľa oddielu 702 zákona FISA a v tejto súvislosti vydal niekoľko odporúčaní (pozri https://oig.nsa.gov/Portals/71/Reports/SAR/NSA%20OIG%20SAR%20-%20APR%202021%20-%20SEP%202021%20-%20Unclassified.pdf?ver=IwtrthntGdfEb-EKTOm3gg%3d%3d, s. 5 – 8 a https://oig.nsa.gov/Portals/71/Images/NSAOIGMAR2022.pdf?ver=jbq2rCrJ00HJ9qDXGHqHLw%3d%3d×tamp=1657810395907, s. 10 – 13). Pozri aj nedávne audity a vyšetrovania, ktoré vykonal generálny inšpektor spravodajských služieb v súvislosti s bezpečnosťou informácií a neoprávneným zverejnením utajovaných skutočností národnej bezpečnosti (https://www.dni.gov/files/ICIG/Documents/Publications/Semiannual%20Report/2021/ICIG_Semiannual_Report_April_2021_to_September_2021.pdf, s. 8, 11 a https://www.dni.gov/files/ICIG/Documents/News/ICIGNews/2022/Oct21_SAR/Oct%202021-Mar%202022%20ICIG%20SAR_Unclass_FINAL.pdf, s. 19 – 20).

317

(318)  Pozri § 6 zákona z roku 1978 o generálnych inšpektoroch.

318

(319)  Pozri tamže, § 4, 6-5.

319

(320)  Pokiaľ ide o následné opatrenia v nadväznosti na správy a odporúčania generálnych inšpektorov, pozri napr. odpoveď na správu generálneho inšpektora ministerstva spravodlivosti, v ktorej sa dospelo k záveru, že návrhy FBI predkladané súdu FISC v rokoch 2014 až 2019 neboli dostatočne transparentné, čo viedlo k reformám s cieľom zlepšiť dodržiavanie predpisov, dohľad a zodpovednosť v rámci FBI (napr. riaditeľ FBI nariadil viac než 40 nápravných opatrení vrátane 12 nápravných opatrení vzťahujúcich sa konkrétne na postup podľa zákona FISA, ktoré sa týkali dokumentácie, dohľadu, vedenia spisov, odbornej prípravy a auditov) (pozri https://www.justice.gov/opa/pr/department-justice-and-federal-bureau-investigation-announce-critical-reforms-enhance a https://oig.justice.gov/reports/2019/o20012.pdf). Pozri napríklad aj audit generálneho inšpektora ministerstva spravodlivosti týkajúci sa úloh a povinností úradu generálneho poradcu FBI pri dohľade nad dodržiavaním platných právnych predpisov, politík a postupov týkajúcich sa činností FBI v oblasti národnej bezpečnosti a dodatok 2 obsahujúci list od FBI, v ktorom sa prijímajú všetky odporúčania. V tejto súvislosti sa v dodatku 3 uvádza prehľad následných opatrení a informácie, ktoré generálny inšpektor požadoval od FBI, aby mohol svoje odporúčania uzavrieť (https://oig.justice.gov/sites/default/files/reports/22-116.pdf).

320

(321)  Pozri § 4 ods. 5 a § 5 zákona z roku 1978 o generálnych inšpektoroch.

321

(322)  Pozri vykonávacie nariadenie č. 13462.

322

(323)  Oddiel 1.6 písm. c) vykonávacieho nariadenia č. 12333.

323

(324)  Oddiel 8 písm. a) vykonávacieho nariadenia č. 13462.

324

(325)  Oddiel 6 písm. b) vykonávacieho nariadenia č. 13462.

325

(326)  Hlava 42 § 2000ee písm. g) Zákonníka Spojených štátov.

326

(327)  Pozri hlavu 42 § 2000ee-1 písm. f) bod 1 písm. A) bod iii) Zákonníka Spojených štátov. Patrí medzi ne prinajmenšom ministerstvo spravodlivosti, ministerstvo obrany, ministerstvo vnútornej bezpečnosti, riaditeľ národnej spravodajskej služby a Ústredná spravodajská služba, ako aj každé iné ministerstvo, agentúra alebo prvok exekutívy určený radou PCLOB ako vhodný na zahrnutie.

327

(328)  Hlava 42 § 2000ee písm. e) Zákonníka Spojených štátov.

328

(329)  Hlava 42 § 2000ee písm. f) Zákonníka Spojených štátov.

329

(330)  K dispozícii na adrese https://www.pclob.gov/Oversight.

330

(331)  Hlava 50 § 3091 Zákonníka Spojených štátov.

331

(332)  Výbory napríklad usporadúvajú tematické vypočutia (pozri napr. nedávne vypočutie pred výborom Snemovne reprezentantov pre súdnictvo na tému „digitálne záťahy“, https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4983, vypočutie pred výborom Snemovne reprezentantov pre spravodajskú službu o využívaní umelej inteligencie spravodajskými službami, https://docs.house.gov/Committee/Calendar/ByEvent.aspx?EventID=114263) a pravidelné vypočutia v oblasti dohľadu, napr. FBI a úseku ministerstva spravodlivosti pre národnú bezpečnosť, pozri https://www.judiciary.senate.gov/meetings/08/04/2022/oversight-of-the-federal-bureau-of-investigation, https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4966 a https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4899. Ako príklad vyšetrovania pozri vyšetrovanie výboru Senátu pre spravodajskú službu týkajúce sa ruského zasahovania do volieb v USA v roku 2016, https://www.intelligence.senate.gov/publications/report-select-committee-intelligence-united-states-senate-russian-active-measures. Pokiaľ ide o podávanie správ, pozri napr. prehľad činností (dohľadu) výboru v správe výboru Senátu pre spravodajskú službu za obdobie od 4. januára 2019 do 3. januára 2021 adresovanej Senátu, https://www.intelligence.senate.gov/publications/report-select-committee-intelligence-united-states-senate-covering-period-january-4.

332

(333)  Pozri hlavu 50 § 3091 písm. a) bod 1 Zákonníka Spojených štátov. Toto ustanovenie obsahuje všeobecné požiadavky na dohľad Kongresu v oblasti národnej bezpečnosti.

333

(334)  Pozri hlavu 50 § 3091 písm. b) Zákonníka Spojených štátov.

334

(335)  Pozri hlavu 50 § 1808, 1846, 1862, 1871 a 1881f Zákonníka Spojených štátov.

335

(336)  Pozri hlavu 50 § 1881f Zákonníka Spojených štátov.

336

(337)  Pozri hlavu 50 § 1881a písm. l) bod 1 Zákonníka Spojených štátov.

337

(338)  Hlava 50 § 1873 písm. b) Zákonníka Spojených štátov. Navyše podľa oddielu 402 „riaditeľ národnej spravodajskej služby po konzultácii s generálnym prokurátorom vykoná preskúmanie na účely odtajnenia každého rozhodnutia, príkazu alebo stanoviska vydaného Súdom pre sledovanie v rámci zahraničného spravodajstva alebo Revíznym súdom pre sledovanie v rámci zahraničného spravodajstva [ktoré sú vymedzené v oddiele 601 písm. e)], ktoré obsahuje významné vysvetlenie alebo výklad akéhokoľvek právneho ustanovenia vrátane akéhokoľvek nového alebo významného vysvetlenia alebo výkladu pojmu ‚konkrétny selektor‘, a v súlade s týmto preskúmaním zverejní v najväčšej uskutočniteľnej miere každé také rozhodnutie, príkaz alebo stanovisko“.

338

(339)  Hlava 50 § 1873 písm. b) bod 7 a § 1874 Zákonníka Spojených štátov.

339

(340)  https://www.dni.gov/index.php/ic-legal-reference-book/the-principles-of-intelligence-transparency-for-the-ic.

340

(341)  Pozri „IC on the Record“ na adrese https://icontherecord.tumblr.com/.

341

(342)  V minulosti súd FISC dospel k záveru, že „[s]údu je zrejmé, že vykonávacie agentúry, ako aj [úrad ODNI] a [úsek ministerstva spravodlivosti pre národnú bezpečnosť] venujú značné zdroje na plnenie svojich úloh v oblasti dodržiavania predpisov a dohľadu podľa oddielu 702. Prípady nedodržania predpisov sa vo všeobecnosti odhalia rýchlo a prijmú sa primerané nápravné opatrenia vrátane prečistenia informácií, ktoré boli získané nenáležite alebo ktoré inak podliehajú požiadavkám na zničenie podľa platných postupov“. Súd FISC, Memorandum Opinion and Order (stanovisko a vyhláška) [hlavička upravená] (2014), k dispozícii na adrese https://www.dni.gov/files/documents/0928/FISC%20Memorandum%20Opinion%20and%20Order%2026%20August%202014.pdf.

342

Memorandum Opinion and Order

(343)  Pozri napr. DOJ/ODNI FISA 702 Compliance Report to FISC for June 2018 – Nov. 2018 (Správa ministerstva spravodlivosti/úradu ODNI určená súdu FISC o dodržiavaní súladu podľa oddielu 702 zákona FISA za jún 2018 – november 2018), s. 21 – 65.

343

DOJ/ODNI FISA 702 Compliance Report to FISC for June 2018 – Nov. 2018

(344)  Hlava 50 § 1803 písm. h) Zákonníka Spojených štátov. Pozri aj PCLOB, Section 702 Report (Správa podľa oddielu 702), s. 76. Pozri ďalej stanovisko a vyhlášku súdu FISC z 3. októbra 2011 ako príklad príkazu na odstránenie nedostatkov, v ktorom sa vláde nariadilo zabezpečiť nápravu zistených nedostatkov do 30 dní. K dispozícii na adrese https://www.dni.gov/files/documents/0716/October-2011-Bates-Opinion-and%20Order-20140716.pdf. Pozri Waltonov list, oddiel 4, s. 10 – 11. Pozri aj stanovisko súdu FISC z 18. októbra 2018, k dispozícii na adrese https://www.intelligence.gov/assets/documents/702%20Documents/declassified/2018_Cert_FISC_Opin_18Oct18.pdf, ako potvrdil Revízny súd pre sledovanie v rámci zahraničného spravodajstva vo svojom stanovisku z 12. júla 2019, k dispozícii na adrese https://www.intelligence.gov/assets/documents/702%20Documents/declassified/2018_Cert_FISCR_Opinion_12Jul19.pdf, v ktorom súd FISC okrem iného nariadil vláde, aby splnila určité požiadavky na oznamovanie, dokumentáciu a podávanie správ vo vzťahu k súdu FISC.

344

Section 702 Report

(345)  Pozri napr. FISC, Memorandum Opinion and Order (stanovisko a vyhláška), s. 76 (6. decembra 2019) (povolené na zverejnenie 4. septembra 2020), v ktorom súd FISC nariadil vláde, aby do 28. februára 2020 predložila písomnú správu o krokoch, ktoré podnikla na zlepšenie postupov identifikácie a vymazávania správ obsahujúcich informácie podľa oddielu 702 zákona FISA, ktoré boli stiahnuté z dôvodov nedodržania predpisov, ako aj o iných záležitostiach. Pozri aj prílohu VII.

345

Memorandum Opinion and Order

(346)  Pozri prílohu VII.

346

(347)  Pozri oddiel 4 písm. k) bod iv) vykonávacieho nariadenia č. 14086, v ktorom sa stanovuje, že sťažnosť musí mechanizmu nápravy predložiť sťažovateľ, ktorý koná vo vlastnom mene (t. j. nie ako zástupca vlády, mimovládnej či medzivládnej organizácie). Pojem „nepriaznivo postihnutý“ nevyžaduje, aby sťažovateľ dosiahol určitú prahovú hodnotu na prístup k mechanizmu nápravy (v tejto súvislosti pozri odôvodnenie 178). Skôr sa objasňuje, že úradník pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI a súd DPRC majú právomoc napraviť porušenia právnych predpisov USA upravujúcich činnosti signálového spravodajstva, ktoré majú nepriaznivý vplyv na individuálne záujmy sťažovateľa v oblasti ochrany súkromia a občianskych slobôd. Naopak, porušenia požiadaviek podľa platných právnych predpisov USA, ktoré nie sú určené na ochranu jednotlivcov (napr. rozpočtové požiadavky), by nepatrili do právomoci úradníka pre ochranu občianskych slobôd úradu ODNI a súdu DPRC.

347

(348)  Oddiel 3 písm. f) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

348

(349)  https://www.justice.gov/opcl/executive-order-14086.

349

(350)  Oddiel 4 písm. d) bod v) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

350

(351)  Pozri oddiel 4 písm. k) body i) – iv) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

351

(352)  Oddiel 3 písm. c) bod iv) vykonávacieho nariadenia č. 14086. Pozri aj zákon z roku 1947 o národnej bezpečnosti, hlava 50 § 403-3d oddiel 103D Zákonníka Spojených štátov, týkajúci sa úlohy úradníka pre ochranu občianskych slobôd v rámci úradu ODNI.

352

(353)  Hlava 50 § 3029 písm. b) Zákonníka Spojených štátov.

353

(354)  Oddiel 3 písm. c) bod iv) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

354

(355)  Oddiel 3 písm. c) bod iii) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

355

(356)  Oddiel 3 písm. c) bod iv) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

356

(357)  Oddiel 3 písm. c) bod i) písm. B) body i) a iii) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

357

(358)  Oddiel 3 písm. c) bod i) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

358

(359)  Oddiel 4 písm. a) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

359

(360)  Oddiel 3 písm. c), d) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

360

(361)  Oddiel 3 písm. c) bod i) písm. F) až G) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

361

(362)  Pozri aj oddiel 3 písm. c) bod i) písm. D) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

362

(363)  Oddiel 3 písm. c) bod i) písm. E) bod 1 vykonávacieho nariadenia č. 14086.

363

(364)  Oddiel 3 písm. c) bod i) písm. E) body 2 – 3 vykonávacieho nariadenia č. 14086.

364

(365)  Oddiel 201.6 písm. a) až b) nariadenia generálneho prokurátora.

365

(366)  Oddiel 3 písm. d) bod i) a nariadenie generálneho prokurátora. Najvyšší súd Spojených štátov uznal možnosť generálneho prokurátora zriaďovať nezávislé orgány s rozhodovacou právomocou vrátane rozhodovania o jednotlivých prípadoch, pozri najmä veci Spojené štáty ex rel. Accardi/Shaughnessy, 347 U.S. 260 (1954) a Spojené štáty/Nixon, 418 U.S.683, 695 (1974). Súlad s jednotlivými požiadavkami vykonávacieho nariadenia č. 14086, ako sú napr. kritériá a postup menovania a odvolávania sudcov DPRC, podlieha najmä dohľadu generálneho inšpektora ministerstva spravodlivosti (pozri aj odôvodnenie 109 o zákonných oprávneniach generálnych inšpektorov).

366

(367)  Oddiel 3 písm. d) bod i) písm. A) vykonávacieho nariadenia č. 14086 a oddiel 201.3 písm. a) nariadenia generálneho prokurátora.

367

(368)  Oddiel 201.3 písm. b) nariadenia generálneho prokurátora.

368

(369)  Oddiel 3 písm. d) bod i) písm. B) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

369

(370)  Oddiel 3 písm. d) bod i) písm. A) vykonávacieho nariadenia č. 14086 a oddiel 201.3 písm. a) a c) nariadenia generálneho prokurátora. Osoby vymenované na súd DPRC sa môžu podieľať na mimosúdnych činnostiach vrátane obchodných a finančných činností, neziskových činností obstarávania finančných prostriedkov a zvereneckých činností, ako aj vykonávať právnu prax, pokiaľ takéto činnosti nenarúšajú nestranný výkon ich povinností ani účinnosť alebo nezávislosť súdu DPRC [oddiel 201.7 písm. c) nariadenia generálneho prokurátora].

370

(371)  Oddiel 3 písm. d) body iii) až iv) vykonávacieho nariadenia č. 14086 a oddiel 201.7 písm. d) nariadenia generálneho prokurátora.

371

(372)  Oddiel 3 písm. d) bod i) písm. D) vykonávacieho nariadenia č. 14086 a oddiel 201.9 nariadenia generálneho prokurátora.

372

(373)  Oddiel 3 písm. d) bod iv) vykonávacieho nariadenia č. 14086 a oddiel 201.7 písm. d) nariadenia generálneho prokurátora. Pozri aj vec Bumap/Spojené štáty, 252 U.S. 512, 515 (1920), v rámci ktorej došlo k potvrdeniu dávnej zásady práva USA, že právomoc odvolať je odvodená od právomoci vymenovať [ako to pripomenul aj úrad právneho poradcu ministerstva spravodlivosti v publikácii The Constitutional Separation of Powers Between the President and Congress (Ústavná deľba právomocí medzi prezidentom a Kongresom), 20 Op. O.L.C. 124, 166 (1996)].

373

The Constitutional Separation of Powers Between the President and Congress

(374)  Oddiel 3 písm. d) bod i) písm. B) vykonávacieho nariadenia č. 14086 a oddiel 201.7 písm. a) až c) nariadenia generálneho prokurátora. Úrad ministerstva spravodlivosti pre ochranu súkromia a občianskych slobôd (OPCL), ktorý je poverený poskytovaním administratívnej podpory súdu DPRC a osobitným advokátom (pozri oddiel 201.5 nariadenia generálneho prokurátora), vyberie trojčlenný senát na rotačnom základe s cieľom zabezpečiť, aby bol v každom senáte aspoň jeden sudca s predchádzajúcimi skúsenosťami v súdnictve (ak takéto skúsenosti nemá žiadny zo sudcov senátu, úrad OPCL ako prvého vyberie predsedajúceho sudcu).

374

(375)  Oddiel 201.4 nariadenia generálneho prokurátora. Generálny prokurátor po porade s ministrom obchodu, riaditeľom národnej spravodajskej služby a radou PCLOB vymenuje najmenej dvoch osobitných advokátov na dvojročné obnoviteľné funkčné obdobie. Osobitní advokáti musia mať primerané skúsenosti v oblasti práva na ochranu súkromia a národnej bezpečnosti, musia byť skúsenými obhajcami a aktívnymi, spôsobilými členmi advokátskej komory s riadnym oprávnením na výkon advokátskej praxe. Okrem toho nesmú byť v čase svojho prvého vymenovania ani počas predchádzajúcich dvoch rokov zamestnancami exekutívnej zložky. Pri každom preskúmaní návrhu predsedajúci sudca vyberie osobitného advokáta, ktorý pomáha senátu, pozri oddiel 201.8 písm. a) nariadenia generálneho prokurátora.

375

(376)  Oddiel 201.8 písm. c) a oddiel 201.11 nariadenia generálneho prokurátora.

376

(377)  Oddiel 3 písm. d) bod i) písm. C) vykonávacieho nariadenia č. 14086 a oddiel 201.8 písm. e) nariadenia generálneho prokurátora. Osobitný advokát nekoná ako zástupca sťažovateľa ani nemá so sťažovateľom vzťah obhajca-klient.

377

(378)  Pozri oddiel 201.8 písm. d) a e) nariadenia generálneho prokurátora. Tieto otázky najskôr preskúma úrad OPCL po konzultácii s príslušnou zložkou spravodajských služieb s cieľom identifikovať a vylúčiť akékoľvek utajované, dôverné alebo chránené informácie pred tým, ako budú otázky postúpené sťažovateľovi. Dodatočné informácie, ktoré osobitný advokát dostane v odpovedi na takéto otázky, sú zahrnuté v podaniach osobitného advokáta pre súd DPRC.

378

(379)  Oddiel 3 písm. d) bod i) písm. D) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

379

(380)  Oddiel 3 písm. d) bod iii) vykonávacieho nariadenia č. 14086 a oddiel 201.9 písm. b) nariadenia generálneho prokurátora.

380

(381)  Oddiel 3 písm. d) bod i) písm. E) vykonávacieho nariadenia č. 14086 a oddiel 201.9 písm. c) až e) nariadenia generálneho prokurátora. Podľa vymedzenia pojmu „primeraná náprava“ v oddiele 4 písm. a) vykonávacieho nariadenia č. 14086 musí DPRC pri rozhodovaní o nápravnom opatrení na úplné riešenie porušenia zohľadniť „spôsoby, ktorými sa zvyčajne rieši zistené porušenie“, t. j. DPRC okrem iných faktorov zváži, ako boli podobné problémy s dodržiavaním predpisov v minulosti napravené s cieľom zabezpečiť, aby bola náprava účinná a primeraná.

381

(382)  Oddiel 4 písm. a) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

382

(383)  Oddiel 3 písm. d) bod ii) vykonávacieho nariadenia č. 14086 a oddiel 201.9 písm. g) nariadenia generálneho prokurátora. Vzhľadom na to, že rozhodnutie súdu DPRC je konečné a záväzné, žiadna iná výkonná alebo správna inštitúcia/orgán (vrátane prezidenta Spojených štátov) nemôže rozhodnutie súdu DPRC zrušiť. Toto bolo potvrdené aj v judikatúre Najvyššieho súdu, ktorý objasnil, že delegáciou výlučnej právomoci generálneho prokurátora v rámci výkonnej zložky moci vydávať záväzné rozhodnutia na nezávislý orgán sa generálny prokurátor vzdáva možnosti akýmkoľvek spôsobom ovplyvniť znenie rozhodnutia tohto orgánu [pozri Spojené štáty ex rel. Accardi/Shaughnessy, 347 U.S. 260 (1954)].

383

(384)  Oddiel 3 písm. d) bod i) písm. F) vykonávacieho nariadenia č. 14086 a oddiel 201.9 písm. i) nariadenia generálneho prokurátora.

384

(385)  Oddiel 201.9 písm. h) nariadenia generálneho prokurátora.

385

(386)  Oddiel 3 písm. d) bod i) písm. H) vykonávacieho nariadenia č. 14086 a oddiel 201.9 písm. h) nariadenia generálneho prokurátora. Pokiaľ ide o povahu oznámenia, pozri oddiel 201.9 písm. h) bod 3 nariadenia generálneho prokurátora.

386

(387)  Oddiel 201.9 písm. j) nariadenia generálneho prokurátora.

387

(388)  Oddiel 3 písm. d) bod v) písm. A) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

388

(389)  Oddiel 3 písm. d) bod v) vykonávacieho nariadenia č. 14086.

389

(390)  Oddiel 3 písm. e) vykonávacieho nariadenia č. 14086. Pozri aj https://documents.pclob.gov/prod/Documents/EventsAndPress/4db0a50d-cc62-4197-af2e-2687b14ed9b9/Trans-Atlantic%20Data%20Privacy%20Framework%20EO%20press%20release%20(FINAL).pdf.

390

(391)  Prístup k týmto možnostiam je podmienený preukázaním „aktívnej legitimácie“. Toto kritérium, ktoré sa uplatňuje na každú fyzickú osobu bez ohľadu na štátnu príslušnosť, vychádza z článku III Ústavy USA, podľa ktorého sa súdna moc vzťahuje len na skutočné prípady a spory. Podľa Najvyššieho súdu musia byť splnené tieto podmienky: 1. fyzická osoba utrpela „faktickú ujmu“ (injury in fact) (t. j. ujmu na právne chránenom záujme, ktorá je konkrétna a špecifická a skutočná alebo bezprostredná); 2. medzi ujmou a konaním napadnutým na súde existuje príčinná súvislosť a 3. predpoklad, že kladným rozhodnutím súdu sa ujma vyrieši, je pravdepodobný, a nie špekulatívny [pozri vec Lujan/Defenders of Wildlife, 504 U.S. 555 (1992)].

391

injury in fact

(392)  Hlava 18 § 2712 Zákonníka Spojených štátov.

392

(393)  Hlava 50 § 1810 Zákonníka Spojených štátov.

393

(394)  Hlava 50 § 1806 Zákonníka Spojených štátov.

394

(395)  Pozri Brady/Maryland, 373 U.S. 83 (1963) a Jencksov zákon (Jencks Act), hlavu 18 § 3500 Zákonníka Spojených štátov.

395

Jencks Act

(396)  Hlava 18 § 1030 Zákonníka Spojených štátov.

396

(397)  Hlava 18 § 2701 – 2712 Zákonníka Spojených štátov.

397

(398)  Hlava 12 § 3417 Zákonníka Spojených štátov.

398

(399)  Hlava 5 § 702 Zákonníka Spojených štátov.

399

(400)  Predmetom súdneho preskúmania je vo všeobecnosti len „konečné“ konanie agentúry – a nie „predbežné, procesné alebo priebežné“ konanie agentúry. Pozri hlavu 5 § 704 Zákonníka Spojených štátov.

400

(401)  Hlava 5 § 706 ods. 2 písm. A) Zákonníka Spojených štátov.

401

(402)  Vec ACLU/Clapper, 785 F.3d 787 (2. obvod, 2015) Program hromadného získavania údajov telefónie napadnutý v týchto veciach bol ukončený zákonom USA o slobode (USA FREEDOM Act) v roku 2015.

402

USA FREEDOM Act

(403)  Hlava 5 § 552 Zákonníka Spojených štátov. Podobné zákony existujú aj na úrovni jednotlivých štátov.

403

(404)  V takom prípade fyzická osoba zvyčajne dostane iba štandardnú odpoveď, ktorou agentúra odmietne potvrdiť alebo vyvrátiť existenciu akýchkoľvek záznamov. Pozri vec ACLU/CIA, 710 F.3d 422 (D.C. Cir. 2014). Kritériá a trvanie utajenia sú uvedené vo vykonávacom nariadení č. 13526, v ktorom sa vo všeobecnosti stanovuje, že sa musí určiť konkrétny dátum alebo udalosť, ktoré sú relevantné na účely zrušenia utajenia, a to pokiaľ trvá obdobie citlivosti informácií z hľadiska národnej bezpečnosti, pričom po jeho uplynutí sa utajenie informácií musí automaticky zrušiť (pozri oddiel 1.5 vykonávacieho nariadenia č. 13526).

404

(405)  Súd prijme nové rozhodnutie o tom, či sa záznamy zadržiavajú oprávnene, a môže vláde nariadiť, aby poskytla prístup k záznamom [hlava 5 § 552 písm. a) bod 4 písm. B) Zákonníka Spojených štátov].

405

(406)  Vec Schrems, bod 65.

406

(407)  Vec Schrems, bod 65: „V tomto ohľade je úlohou vnútroštátneho zákonodarcu stanoviť prostriedky nápravy umožňujúce dotknutému vnútroštátnemu dozornému orgánu uplatniť výhrady, ktoré považuje za dôvodné, na vnútroštátnych súdoch, aby tieto podali, ak majú rovnaké pochybnosti ako tento orgán, pokiaľ ide o platnosť rozhodnutia Komisie, návrh na začatie prejudiciálneho konania na účely preskúmania platnosti tohto rozhodnutia“.

407

(408)  Vec Schrems, bod 76.

408

(409)  Podľa článku 45 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 „[v]o vykonávacom akte sa stanoví mechanizmus pravidelného preskúmania, [...] v ktorom sa zohľadnia všetky významné zmeny v tretej krajine alebo medzinárodnej organizácii“.

409

(410)  V článku 45 ods. 3 nariadenia (EÚ) 2016/679 sa stanovuje, že pravidelné preskúmanie sa musí uskutočniť „najmenej raz za štyri roky“. Pozri aj Európsky výbor pre ochranu údajov, Referenčné kritériá primeranosti, WP 254 rev. 01.

410

(411)  Stanovisko č. 5/2023 k návrhu vykonávacieho rozhodnutia Európskej komisie o primeranej ochrane osobných údajov podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA z 28. februára 2023.

411

(412)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. mája 2023 o primeranosti ochrany poskytovanej rámcom ochrany osobných údajov medzi EÚ a USA [2023/2501(RSP)].

412

---

PRÍLOHA I

ZÁSADY RÁMCA PRE OCHRANU OSOBNÝCH ÚDAJOV MEDZI EÚ A USA VYDANÉ MINISTERSTVOM OBCHODU USA

I.   PREHĽAD

| 1. | Napriek tomu, že Spojené štáty a Európska únia (ďalej len „EÚ“) majú rovnaký záväzok posilniť ochranu súkromia, právny štát a rovnako uznávajú význam transatlantických tokov údajov pre našich občanov, naše hospodárstva a spoločnosti, Spojené štáty majú odlišný prístup k ochrane súkromia než EÚ. Spojené štáty uplatňujú odvetvový prístup založený na kombinácii právnych predpisov, regulácie a samoregulácie. Ministerstvo obchodu USA (ďalej len „ministerstvo“) vydalo z titulu svojej zákonnej právomoci posilňovať, podporovať a rozvíjať medzinárodný obchod (hlava 15 § 1512 Zákonníka Spojených štátov) zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA vrátane doplnkových zásad (ďalej spoločne len „zásady“) a prílohu I k zásadám (ďalej len „príloha I“). Tieto zásady boli vypracované na základe konzultácií s Európskou komisiou (ďalej len „Komisia“), predstaviteľmi priemyslu a inými zainteresovanými stranami v záujme uľahčenia obchodu medzi Spojenými štátmi a EÚ. Zásady, ktoré sú kľúčovou zložkou rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, poskytujú organizáciám v Spojených štátoch spoľahlivý mechanizmus na prenos osobných údajov z EÚ do Spojených štátov a zároveň zabezpečujú, aby dotknuté osoby z EÚ naďalej požívali účinné záruky a ochranu, ako sa vyžaduje v európskych právnych predpisoch, pokiaľ ide o spracúvanie ich osobných údajov v prípadoch, keď boli prenesené do krajín mimo EÚ. Zásady sú určené výlučne pre oprávnené organizácie v Spojených štátoch, ktoré získavajú osobné údaje z EÚ, aby mohli splniť požiadavky rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a získať tak prospech z rozhodnutia Komisie o primeranosti (1). Zásady nemajú vplyv na uplatňovanie nariadenia (EÚ) 2016/679 (ďalej len „všeobecné nariadenie o ochrane údajov“) (2), ktoré sa vzťahuje na spracúvanie osobných údajov v členských štátoch EÚ. Zároveň sa nimi neobmedzujú povinnosti týkajúce sa ochrany súkromia, ktoré sa inak uplatňujú podľa práva USA. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aby sa organizácia mohla na účely prenosov osobných údajov z EÚ opierať o rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, musí ministerstvu (alebo jeho zástupcovi) osvedčiť svoje dodržiavanie zásad. Hoci sú rozhodnutia organizácií o zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA úplne dobrovoľné, účinné dodržiavanie jeho zásad je povinné: organizácie, ktoré poskytnú ministerstvu osvedčenie o svojom dodržiavaní zásad a verejne vyhlásia svoj záväzok dodržiavať zásady, musia postupovať v úplnom súlade s týmito zásadami. Ak sa organizácia chce zapojiť do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, musí a) podliehať vyšetrovacím právomociam a právomociam presadzovania práva Federálnej obchodnej komisie (ďalej len „FTC“), ministerstva dopravy USA (ďalej len „ministerstvo dopravy“) alebo iného zákonom zriadeného orgánu, ktorý účinne zabezpečí dodržiavanie zásad (v budúcnosti možno zákonom zriadené orgány USA uznané EÚ uviesť v prílohe); b) verejne vyhlásiť, že sa zaväzuje dodržiavať zásady; c) zverejniť svoje podmienky ochrany súkromia v súlade s týmito zásadami a d) v plnej miere ich vykonávať (3). Nedodržanie tejto požiadavky organizáciou je postihnuteľné zo strany FTC podľa oddielu 5 zákona o Federálnej obchodnej komisii (Federal Trade Commission Act), ktorým sa zakazujú nekalé alebo klamlivé praktiky v rámci obchodu alebo tie, ktoré majú naň vplyv (hlava 15 § 45 Zákonníka Spojených štátov), zo strany ministerstva dopravy podľa hlavy 49 § 41712 Zákonníka Spojených štátov, v ktorej sa dopravcom alebo predajcom leteniek zakazuje dopúšťať sa nekalých alebo klamlivých praktík v leteckej doprave alebo pri predaji leteniek, alebo podľa ďalších zákonov alebo iných právnych predpisov, ktorými sa zakazuje takéto konanie. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ministerstvo bude viesť a sprístupní verejnosti oficiálny zoznam organizácií v USA, ktoré ministerstvu osvedčili svoje dodržiavanie zásad a vyhlásili svoj záväzok dodržiavať zásady (ďalej len „zoznam organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov“). Výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sú zabezpečené od dátumu, keď ministerstvo zaradí organizáciu do zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov. Ministerstvo vyradí zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov organizácie, ktoré dobrovoľne odstúpia od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA alebo nedokončia proces každoročného opätovného osvedčenia na ministerstve, pričom tieto organizácie musia buď naďalej uplatňovať zásady vo vzťahu k osobným informáciám, ktoré získali na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a každoročne ministerstvu potvrdiť svoj záväzok pokračovať v tomto konaní (t. j. pokiaľ si dané informácie ponechajú), alebo poskytovať „primeranú“ ochranu daných informácií inými povolenými prostriedkami (napríklad prostredníctvom zmluvy, ktorá v plnej miere odzrkadľuje požiadavky príslušných štandardných zmluvných doložiek prijatých Komisiou), alebo informácie vrátiť, resp. vymazať. Ministerstvo vyradí zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov aj organizácie, ktoré trvale nedodržiavajú zásady, pričom tieto organizácie musia vrátiť alebo vymazať osobné informácie, ktoré získali na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Vyradenie organizácie zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov znamená, že organizácia viac nie je oprávnená mať prospech z rozhodnutia Komisie o primeranosti a nemôže získavať osobné informácie z EÚ. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ministerstvo bude takisto viesť a sprístupní verejnosti oficiálny zoznam organizácií v USA, ktoré predtým ministerstvu osvedčili svoje dodržiavanie zásad, ale boli vyradené zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov. Ministerstvo uvedie jasné varovanie, že tieto organizácie nie sú zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, že vyradenie zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov znamená, že takéto organizácie nemôžu tvrdiť, že dodržiavajú zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a nesmú uvádzať žiadne vyhlásenia ani vykonávať zavádzajúce praktiky, ktoré by naznačovali ich zapojenie do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a že takéto organizácie už nie sú oprávnené využívať výhody vyplývajúce z rozhodnutia Komisie o primeranosti, tzn. získavať osobné informácie z EÚ. Voči organizácii, ktorá naďalej tvrdí, že je zapojená do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, alebo uvádza iné nepravdivé vyhlásenia týkajúce sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA po tom, ako bola vyradená zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov, môže FTC, ministerstvo dopravy alebo iné orgány presadzovania práva prijať opatrenia presadzovania práva. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Dodržiavanie týchto zásad môže byť obmedzené: a) v rozsahu potrebnom na splnenie súdneho príkazu alebo požiadaviek verejného záujmu, presadzovania práva alebo národnej bezpečnosti vrátane prípadov, keď zo zákonov alebo z nariadení vlády vyplývajú protichodné povinnosti; b) zákonmi, súdnymi príkazmi alebo nariadeniami vlády, v ktorých sa stanovujú výslovné oprávnenia, za predpokladu, že pri vykonávaní každého takéhoto oprávnenia môže organizácia preukázať, že jej nedodržiavanie zásad je obmedzené v rozsahu potrebnom na splnenie nadradených legitímnych záujmov presadzovaných daným oprávnením, alebo c) ak účinok všeobecného nariadenia o ochrane údajov umožňuje výnimky alebo odchýlky za podmienok, ktoré sú v ňom stanovené, za predpokladu, že takéto výnimky alebo odchýlky sa uplatňujú v porovnateľných súvislostiach. V tejto súvislosti záruky stanovené v práve USA na ochranu súkromia a občianskych slobôd zahŕňajú záruky požadované vo vykonávacom nariadení č. 14086 (4) za podmienok, ktoré sú v ňom stanovené (vrátane požiadaviek na nevyhnutnosť a proporcionalitu). V súlade s cieľom zvyšovať ochranu súkromia by sa organizácie mali snažiť vykonávať tieto zásady v úplnosti a transparentne, a to aj vynakladaním úsilia, aby vo svojich podmienkach ochrany súkromia uvádzali, v akých prípadoch sa budú uplatňovať výnimky zo zásad povolené na základe písmena b). Z tých istých dôvodov sa predpokladá, že tam, kde je v súlade so zásadami a/alebo s právom USA možná voľba medzi určitými alternatívami, si organizácie podľa možnosti zvolia vyššiu úroveň ochrany. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Organizácie sú povinné uplatňovať zásady na všetky osobné údaje prenášané na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA po tom, ako sa zapojili do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Organizácia, ktorá sa rozhodne rozšíriť výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA na osobné informácie o ľudských zdrojoch prenášané z EÚ v súvislosti s pracovnoprávnymi vzťahmi, musí túto skutočnosť uviesť pri predložení osvedčenia o svojom dodržiavaní zásad ministerstvu a musí spĺňať požiadavky stanovené v doplnkovej zásade týkajúcej sa samoosvedčovania. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Na otázky výkladu zásad a súladu s nimi, ako aj príslušných pravidiel ochrany súkromia, ktoré uplatňujú organizácie zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, sa uplatňuje právo USA s výnimkou prípadov, keď sa takéto organizácie zaviazali spolupracovať s orgánmi EÚ pre ochranu osobných údajov. Pokiaľ nie je stanovené inak, všetky ustanovenia zásad sa uplatňujú tam, kde sú relevantné. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vymedzenie pojmov:






  a) | „Osobné údaje“ a „osobné informácie“ sú údaje o identifikovanej alebo identifikovateľnej fyzickej osobe patriace do rozsahu pôsobnosti všeobecného nariadenia o ochrane údajov, ktoré získava organizácia v Spojených štátoch z EÚ a ktoré sú zaznamenané v akejkoľvek forme. |
| --- | --- | --- |

8.

a)

„Osobné údaje“ a „osobné informácie“ sú údaje o identifikovanej alebo identifikovateľnej fyzickej osobe patriace do rozsahu pôsobnosti všeobecného nariadenia o ochrane údajov, ktoré získava organizácia v Spojených štátoch z EÚ a ktoré sú zaznamenané v akejkoľvek forme.

| b) | „Spracúvanie“ osobných údajov je akákoľvek operácia alebo súbor operácií s osobnými údajmi, napríklad získavanie, zaznamenávanie, usporadúvanie, uchovávanie, prepracúvanie alebo zmena, vyhľadávanie, prehliadanie, využívanie, sprístupňovanie alebo poskytovanie a vymazanie alebo likvidácia, bez ohľadu na to, či sa vykonávajú automatizovanými alebo neautomatizovanými prostriedkami. |
| --- | --- |

b)

„Spracúvanie“ osobných údajov je akákoľvek operácia alebo súbor operácií s osobnými údajmi, napríklad získavanie, zaznamenávanie, usporadúvanie, uchovávanie, prepracúvanie alebo zmena, vyhľadávanie, prehliadanie, využívanie, sprístupňovanie alebo poskytovanie a vymazanie alebo likvidácia, bez ohľadu na to, či sa vykonávajú automatizovanými alebo neautomatizovanými prostriedkami.

| c) | „Prevádzkovateľ“ je osoba alebo organizácia, ktorá sama alebo spoločne s inými určí účely a prostriedky spracúvania osobných údajov. |
| --- | --- |

c)

„Prevádzkovateľ“ je osoba alebo organizácia, ktorá sama alebo spoločne s inými určí účely a prostriedky spracúvania osobných údajov.

| 9. | Dňom nadobudnutia účinnosti zásad a prílohy I k zásadám je deň nadobudnutia účinnosti rozhodnutia Európskej komisie o primeranosti. |
| --- | --- |

9.

II.   ZÁSADY

1.   OZNÁMENIE

| a) | Organizácia musí informovať fyzické osoby o:






  i) | svojom zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a poskytnúť odkaz na zoznam organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov alebo jeho webovú adresu; |
| --- | --- | --- |

a)

Organizácia musí informovať fyzické osoby o:

i)

svojom zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a poskytnúť odkaz na zoznam organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov alebo jeho webovú adresu;

| ii) | druhoch získavaných osobných údajov, a ak je to vhodné, o subjektoch v USA alebo dcérskych spoločnostiach v USA patriacich pod danú organizáciu, ktoré takisto dodržiavajú zásady; |
| --- | --- |

ii)

druhoch získavaných osobných údajov, a ak je to vhodné, o subjektoch v USA alebo dcérskych spoločnostiach v USA patriacich pod danú organizáciu, ktoré takisto dodržiavajú zásady;

| iii) | svojom záväzku dodržiavať zásady v súvislosti so všetkými osobnými údajmi získanými z EÚ na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA; |
| --- | --- |

iii)

svojom záväzku dodržiavať zásady v súvislosti so všetkými osobnými údajmi získanými z EÚ na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA;

| iv) | účeloch, na ktoré získava a používa osobné informácie o nich; |
| --- | --- |

iv)

účeloch, na ktoré získava a používa osobné informácie o nich;

| v) | spôsobe kontaktovania organizácie v prípade akýchkoľvek otázok alebo sťažností vrátane akýchkoľvek príslušných prevádzkární v EÚ, ktoré môžu odpovedať na takéto otázky alebo sťažnosti; |
| --- | --- |

v)

spôsobe kontaktovania organizácie v prípade akýchkoľvek otázok alebo sťažností vrátane akýchkoľvek príslušných prevádzkární v EÚ, ktoré môžu odpovedať na takéto otázky alebo sťažnosti;

| vi) | druhu alebo totožnosti tretích strán, ktorým sprístupňuje osobné informácie, ako aj o účeloch tohto konania; |
| --- | --- |

vi)

druhu alebo totožnosti tretích strán, ktorým sprístupňuje osobné informácie, ako aj o účeloch tohto konania;

| vii) | práve fyzických osôb na prístup k svojim osobným údajom; |
| --- | --- |

vii)

práve fyzických osôb na prístup k svojim osobným údajom;

| viii) | možnostiach a prostriedkoch, ktoré daná organizácia poskytuje fyzickým osobám, ak chcú obmedziť využívanie a sprístupňovanie svojich osobných údajov; |
| --- | --- |

viii)

možnostiach a prostriedkoch, ktoré daná organizácia poskytuje fyzickým osobám, ak chcú obmedziť využívanie a sprístupňovanie svojich osobných údajov;

| ix) | nezávislom orgáne pre riešenie sporov, ktorého úlohou je vybavovanie sťažností a bezplatné poskytovanie nápravy pre fyzické osoby, a o tom, či ide o: 1. výbor vytvorený orgánmi pre ochranu osobných údajov; 2. poskytovateľa alternatívneho riešenia sporov so sídlom v EÚ alebo 3. poskytovateľa alternatívneho riešenia sporov so sídlom v Spojených štátoch; |
| --- | --- |

ix)

nezávislom orgáne pre riešenie sporov, ktorého úlohou je vybavovanie sťažností a bezplatné poskytovanie nápravy pre fyzické osoby, a o tom, či ide o: 1. výbor vytvorený orgánmi pre ochranu osobných údajov; 2. poskytovateľa alternatívneho riešenia sporov so sídlom v EÚ alebo 3. poskytovateľa alternatívneho riešenia sporov so sídlom v Spojených štátoch;

| x) | skutočnosti, že podlieha vyšetrovacím právomociam a právomociam presadzovania práva FTC, ministerstva dopravy alebo ktoréhokoľvek iného oprávneného zákonom zriadeného orgánu USA; |
| --- | --- |

x)

skutočnosti, že podlieha vyšetrovacím právomociam a právomociam presadzovania práva FTC, ministerstva dopravy alebo ktoréhokoľvek iného oprávneného zákonom zriadeného orgánu USA;

| xi) | možnosti fyzickej osoby využiť za určitých podmienok možnosť záväzného rozhodcovského konania (5); |
| --- | --- |

xi)

možnosti fyzickej osoby využiť za určitých podmienok možnosť záväzného rozhodcovského konania (5);

| xii) | požiadavke na sprístupnenie osobných informácií v reakcii na zákonné žiadosti orgánov verejnej moci, a to aj s cieľom splniť požiadavky národnej bezpečnosti alebo presadzovania práva, a |
| --- | --- |

xii)

požiadavke na sprístupnenie osobných informácií v reakcii na zákonné žiadosti orgánov verejnej moci, a to aj s cieľom splniť požiadavky národnej bezpečnosti alebo presadzovania práva, a

| xiii) | svojej zodpovednosti v prípadoch následných prenosov tretím stranám. |
| --- | --- |

xiii)

svojej zodpovednosti v prípadoch následných prenosov tretím stranám.

| b) | Toto oznámenie musí byť poskytnuté v jasnom a zrozumiteľnom jazyku vtedy, keď sa od fyzických osôb po prvýkrát požaduje poskytnutie osobných informácií danej organizácii, alebo čo možno najskôr po tom, ale v každom prípade pred tým, ako daná organizácia využije takéto informácie na iný účel než ten, na ktorý boli pôvodne získané alebo spracúvané prenášajúcou organizáciou, alebo pred tým, ako ich daná organizácia po prvýkrát sprístupní tretej strane. |
| --- | --- |

b)

Toto oznámenie musí byť poskytnuté v jasnom a zrozumiteľnom jazyku vtedy, keď sa od fyzických osôb po prvýkrát požaduje poskytnutie osobných informácií danej organizácii, alebo čo možno najskôr po tom, ale v každom prípade pred tým, ako daná organizácia využije takéto informácie na iný účel než ten, na ktorý boli pôvodne získané alebo spracúvané prenášajúcou organizáciou, alebo pred tým, ako ich daná organizácia po prvýkrát sprístupní tretej strane.

2.   MOŽNOSŤ VOĽBY

| a) | Organizácia musí fyzickým osobám ponúknuť možnosť rozhodnúť sa (t. j. možnosť vyjadriť nesúhlas), či sa ich osobné informácie i) môžu sprístupniť tretej strane alebo ii) môžu využiť na účel, ktorý sa podstatne odlišuje od účelu (účelov), na ktorý boli pôvodne získané alebo následne schválené danými fyzickými osobami. Fyzickým osobám sa musia poskytnúť jasné, zreteľné a ľahko dostupné mechanizmy na uskutočnenie takejto voľby. |
| --- | --- |

a)

Organizácia musí fyzickým osobám ponúknuť možnosť rozhodnúť sa (t. j. možnosť vyjadriť nesúhlas), či sa ich osobné informácie i) môžu sprístupniť tretej strane alebo ii) môžu využiť na účel, ktorý sa podstatne odlišuje od účelu (účelov), na ktorý boli pôvodne získané alebo následne schválené danými fyzickými osobami. Fyzickým osobám sa musia poskytnúť jasné, zreteľné a ľahko dostupné mechanizmy na uskutočnenie takejto voľby.

| b) | Odchylne od predchádzajúceho písmena nie je potrebné poskytnúť možnosť voľby, keď sa údaje sprístupnia tretej strane, ktorá koná ako zástupca a plní úlohu (úlohy) v mene organizácie a podľa jej pokynov. Organizácia však musí so zástupcom vždy uzavrieť zmluvu. |
| --- | --- |

b)

Odchylne od predchádzajúceho písmena nie je potrebné poskytnúť možnosť voľby, keď sa údaje sprístupnia tretej strane, ktorá koná ako zástupca a plní úlohu (úlohy) v mene organizácie a podľa jej pokynov. Organizácia však musí so zástupcom vždy uzavrieť zmluvu.

| c) | Čo sa týka citlivých informácií (t. j. osobných informácií týkajúcich sa liečebnej starostlivosti alebo zdravotného stavu, rasového alebo etnického pôvodu, politických názorov, náboženskej viery alebo svetonázoru, členstva v odborových zväzoch alebo informácií týkajúcich sa sexuálneho života fyzickej osoby), organizácie musia od fyzických osôb získať potvrdzujúci výslovný súhlas (t. j. vyjadrenie súhlasu), ak sa príslušné informácie majú i) sprístupniť tretej strane alebo ii) využiť na iný účel než ten, na ktorý boli pôvodne získané alebo následne schválené fyzickými osobami prostredníctvom uskutočnenia voľby vyjadrením súhlasu. Organizácia by mala navyše zaobchádzať s akýmikoľvek osobnými informáciami získanými od tretej strany ako s citlivými, ak ich tretia strana označí ako citlivé a zaobchádza s nimi ako s citlivými. |
| --- | --- |

c)

Čo sa týka citlivých informácií (t. j. osobných informácií týkajúcich sa liečebnej starostlivosti alebo zdravotného stavu, rasového alebo etnického pôvodu, politických názorov, náboženskej viery alebo svetonázoru, členstva v odborových zväzoch alebo informácií týkajúcich sa sexuálneho života fyzickej osoby), organizácie musia od fyzických osôb získať potvrdzujúci výslovný súhlas (t. j. vyjadrenie súhlasu), ak sa príslušné informácie majú i) sprístupniť tretej strane alebo ii) využiť na iný účel než ten, na ktorý boli pôvodne získané alebo následne schválené fyzickými osobami prostredníctvom uskutočnenia voľby vyjadrením súhlasu. Organizácia by mala navyše zaobchádzať s akýmikoľvek osobnými informáciami získanými od tretej strany ako s citlivými, ak ich tretia strana označí ako citlivé a zaobchádza s nimi ako s citlivými.

3.   ZODPOVEDNOSŤ ZA NÁSLEDNÝ PRENOS

| a) | Aby mohli organizácie preniesť osobné informácie tretej strane, ktorá koná ako prevádzkovateľ, musia postupovať v súlade so zásadami oznámenia a možnosti voľby. Organizácie musia takisto uzavrieť zmluvu s prevádzkovateľom, ktorý je treťou stranou, v ktorej sa stanoví, že takéto údaje sa môžu spracovávať výhradne na obmedzené a konkrétne účely v súlade so súhlasom a že príjemca zabezpečí rovnakú úroveň ochrany ako tieto zásady a oznámi organizácii, ak prijme rozhodnutie, že už ďalej nemôže plniť túto povinnosť. V zmluve musí byť stanovené, že po prijatí takého rozhodnutia prevádzkovateľ, ktorý je treťou stranou, ukončí spracúvanie alebo prijme iné primerané a vhodné opatrenia na nápravu. |
| --- | --- |

a)

Aby mohli organizácie preniesť osobné informácie tretej strane, ktorá koná ako prevádzkovateľ, musia postupovať v súlade so zásadami oznámenia a možnosti voľby. Organizácie musia takisto uzavrieť zmluvu s prevádzkovateľom, ktorý je treťou stranou, v ktorej sa stanoví, že takéto údaje sa môžu spracovávať výhradne na obmedzené a konkrétne účely v súlade so súhlasom a že príjemca zabezpečí rovnakú úroveň ochrany ako tieto zásady a oznámi organizácii, ak prijme rozhodnutie, že už ďalej nemôže plniť túto povinnosť. V zmluve musí byť stanovené, že po prijatí takého rozhodnutia prevádzkovateľ, ktorý je treťou stranou, ukončí spracúvanie alebo prijme iné primerané a vhodné opatrenia na nápravu.

| b) | Aby mohla organizácia preniesť osobné údaje tretej strane, ktorá koná ako zástupca, musí: i) prenášať takéto údaje len na obmedzené a konkrétne účely; ii) zistiť, či je zástupca povinný zabezpečiť prinajmenšom rovnakú úroveň ochrany súkromia, ako sa vyžaduje podľa zásad; iii) prijať primerané a vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby zástupca účinne spracúval prenesené osobné informácie spôsobom, ktorý je v súlade s povinnosťami organizácie podľa zásad; iv) požadovať od zástupcu, aby oznámil organizácii, ak prijme rozhodnutie, že už ďalej nemôže plniť svoju povinnosť zabezpečiť rovnakú úroveň ochrany, ako sa vyžaduje podľa zásad; v) na základe oznámenia vrátane oznámenia podľa bodu iv) prijať primerané a vhodné opatrenia na zastavenie a nápravu neoprávneného spracúvania a vi) poskytnúť ministerstvu na vyžiadanie zhrnutie alebo reprezentatívnu kópiu príslušných ustanovení o ochrane súkromia zo zmluvy uzavretej s týmto zástupcom. |
| --- | --- |

b)

Aby mohla organizácia preniesť osobné údaje tretej strane, ktorá koná ako zástupca, musí: i) prenášať takéto údaje len na obmedzené a konkrétne účely; ii) zistiť, či je zástupca povinný zabezpečiť prinajmenšom rovnakú úroveň ochrany súkromia, ako sa vyžaduje podľa zásad; iii) prijať primerané a vhodné opatrenia na zabezpečenie toho, aby zástupca účinne spracúval prenesené osobné informácie spôsobom, ktorý je v súlade s povinnosťami organizácie podľa zásad; iv) požadovať od zástupcu, aby oznámil organizácii, ak prijme rozhodnutie, že už ďalej nemôže plniť svoju povinnosť zabezpečiť rovnakú úroveň ochrany, ako sa vyžaduje podľa zásad; v) na základe oznámenia vrátane oznámenia podľa bodu iv) prijať primerané a vhodné opatrenia na zastavenie a nápravu neoprávneného spracúvania a vi) poskytnúť ministerstvu na vyžiadanie zhrnutie alebo reprezentatívnu kópiu príslušných ustanovení o ochrane súkromia zo zmluvy uzavretej s týmto zástupcom.

4.   BEZPEČNOSŤ

| a) | Organizácie, ktoré vytvárajú, uchovávajú, využívajú alebo poskytujú osobné informácie, musia uskutočniť primerané a vhodné opatrenia, aby zabránili strate týchto informácií, ich zneužitiu a neoprávnenému prístupu k nim, ich sprístupneniu, zmene a zničeniu, pričom zohľadnia riziká spojené so spracúvaním a s povahou osobných údajov. |
| --- | --- |

a)

Organizácie, ktoré vytvárajú, uchovávajú, využívajú alebo poskytujú osobné informácie, musia uskutočniť primerané a vhodné opatrenia, aby zabránili strate týchto informácií, ich zneužitiu a neoprávnenému prístupu k nim, ich sprístupneniu, zmene a zničeniu, pričom zohľadnia riziká spojené so spracúvaním a s povahou osobných údajov.

5.   INTEGRITA ÚDAJOV A OBMEDZENIE ÚČELU

| a) | Osobné informácie musia byť v súlade so zásadami obmedzené na informácie, ktoré sú relevantné na účely spracovania (6). Organizácia nesmie spracúvať osobné informácie spôsobom, ktorý je nezlučiteľný s účelmi, na ktoré boli získané alebo následne schválené danou fyzickou osobou. V rozsahu nevyhnutnom na tieto účely musí organizácia prijať primerané opatrenia, aby zaistila spoľahlivosť osobných údajov na zamýšľaný účel, ich presnosť, úplnosť a aktuálnosť. Organizácia musí dodržiavať zásady po celý čas, čo takéto informácie uchováva. |
| --- | --- |

a)

Osobné informácie musia byť v súlade so zásadami obmedzené na informácie, ktoré sú relevantné na účely spracovania (6). Organizácia nesmie spracúvať osobné informácie spôsobom, ktorý je nezlučiteľný s účelmi, na ktoré boli získané alebo následne schválené danou fyzickou osobou. V rozsahu nevyhnutnom na tieto účely musí organizácia prijať primerané opatrenia, aby zaistila spoľahlivosť osobných údajov na zamýšľaný účel, ich presnosť, úplnosť a aktuálnosť. Organizácia musí dodržiavať zásady po celý čas, čo takéto informácie uchováva.

| b) | Informácie sa môžu uchovávať vo forme, ktorá identifikuje alebo umožňuje identifikáciu (7) fyzickej osoby, iba dovtedy, kým slúžia na účely spracúvania v zmysle bodu 5 písm. a). Táto povinnosť nebráni organizáciám spracúvať osobné informácie počas dlhšieho obdobia, a to na také obdobie a v takom rozsahu, aby takéto spracúvanie primerane slúžilo na účely archivovania vo verejnom záujme, novinárskej práce, literatúry a umenia, vedeckého alebo historického výskumu a štatistickej analýzy. V týchto prípadoch sa na takéto spracúvanie vzťahujú iné zásady a ustanovenia rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Organizácie by mali prijať primerané a vhodné opatrenia na plnenie tohto ustanovenia. |
| --- | --- |

b)

Informácie sa môžu uchovávať vo forme, ktorá identifikuje alebo umožňuje identifikáciu (7) fyzickej osoby, iba dovtedy, kým slúžia na účely spracúvania v zmysle bodu 5 písm. a). Táto povinnosť nebráni organizáciám spracúvať osobné informácie počas dlhšieho obdobia, a to na také obdobie a v takom rozsahu, aby takéto spracúvanie primerane slúžilo na účely archivovania vo verejnom záujme, novinárskej práce, literatúry a umenia, vedeckého alebo historického výskumu a štatistickej analýzy. V týchto prípadoch sa na takéto spracúvanie vzťahujú iné zásady a ustanovenia rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Organizácie by mali prijať primerané a vhodné opatrenia na plnenie tohto ustanovenia.

6.   PRÍSTUP

| a) | Fyzické osoby musia mať prístup k svojim osobným informáciám, ktoré má organizácia v držbe, a musia mať možnosť tieto informácie opraviť, zmeniť alebo vymazať, ak sú nepresné alebo boli spracované v rozpore so zásadami, s výnimkou prípadov, keď by zaťaženie alebo výdavky súvisiace s poskytnutím prístupu neboli v danom prípade úmerné ohrozeniu súkromia fyzickej osoby alebo keď by tým boli porušené práva iných osôb než daná fyzická osoba. |
| --- | --- |

a)

Fyzické osoby musia mať prístup k svojim osobným informáciám, ktoré má organizácia v držbe, a musia mať možnosť tieto informácie opraviť, zmeniť alebo vymazať, ak sú nepresné alebo boli spracované v rozpore so zásadami, s výnimkou prípadov, keď by zaťaženie alebo výdavky súvisiace s poskytnutím prístupu neboli v danom prípade úmerné ohrozeniu súkromia fyzickej osoby alebo keď by tým boli porušené práva iných osôb než daná fyzická osoba.

7.   NÁPRAVA, PRESADZOVANIE A ZODPOVEDNOSŤ

| a) | Účinná ochrana súkromia musí zahŕňať spoľahlivé mechanizmy zabezpečujúce dodržiavanie týchto zásad, prostriedky nápravy pre fyzické osoby dotknuté nedodržiavaním zásad, ako aj dôsledky pre príslušnú organizáciu v prípade nedodržiavania zásad. Takéto mechanizmy musia prinajmenšom zahŕňať:






  i) | ľahko dostupné nezávislé mechanizmy nápravy, prostredníctvom ktorých sa vyšetrujú a urýchlene riešia sťažnosti a spory fyzických osôb bez toho, aby im vznikli akékoľvek náklady, a s odkazom na zásady a priznávajú sa náhrady, ak sa tak stanovuje v platných právnych predpisoch alebo iniciatívach súkromného sektora; |
| --- | --- | --- |

a)

Účinná ochrana súkromia musí zahŕňať spoľahlivé mechanizmy zabezpečujúce dodržiavanie týchto zásad, prostriedky nápravy pre fyzické osoby dotknuté nedodržiavaním zásad, ako aj dôsledky pre príslušnú organizáciu v prípade nedodržiavania zásad. Takéto mechanizmy musia prinajmenšom zahŕňať:

i)

ľahko dostupné nezávislé mechanizmy nápravy, prostredníctvom ktorých sa vyšetrujú a urýchlene riešia sťažnosti a spory fyzických osôb bez toho, aby im vznikli akékoľvek náklady, a s odkazom na zásady a priznávajú sa náhrady, ak sa tak stanovuje v platných právnych predpisoch alebo iniciatívach súkromného sektora;

| ii) | následné postupy na overenie toho, či sú osvedčenia a tvrdenia organizácií o ich postupoch v oblasti ochrany súkromia pravdivé a či sa postupy v oblasti ochrany súkromia vykonávajú tak, ako sú prezentované, a to najmä v prípadoch nedodržiavania zásad, a |
| --- | --- |

ii)

následné postupy na overenie toho, či sú osvedčenia a tvrdenia organizácií o ich postupoch v oblasti ochrany súkromia pravdivé a či sa postupy v oblasti ochrany súkromia vykonávajú tak, ako sú prezentované, a to najmä v prípadoch nedodržiavania zásad, a

| iii) | povinnosti napraviť problémy, ktoré vznikli v dôsledku nedodržiavania zásad organizáciami vyhlasujúcimi, že zásady dodržiavajú, a vyvodenie dôsledkov pre takéto organizácie. Sankcie musia byť dostatočne prísne, aby zabezpečili dodržiavanie zásad organizáciami. |
| --- | --- |

iii)

povinnosti napraviť problémy, ktoré vznikli v dôsledku nedodržiavania zásad organizáciami vyhlasujúcimi, že zásady dodržiavajú, a vyvodenie dôsledkov pre takéto organizácie. Sankcie musia byť dostatočne prísne, aby zabezpečili dodržiavanie zásad organizáciami.

| b) | Organizácie a ich vybrané nezávislé mechanizmy nápravy budú rýchlo reagovať na otázky a žiadosti ministerstva o informácie týkajúce sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Všetky organizácie musia pohotovo reagovať na sťažnosti týkajúce sa dodržiavania zásad, ktoré postúpia orgány členského štátu EÚ prostredníctvom ministerstva. Organizácie, ktoré sa rozhodli spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov, vrátane organizácií, ktoré spracúvajú údaje o ľudských zdrojoch, musia v súvislosti s vyšetrovaním a vybavovaním sťažností odpovedať priamo takýmto orgánom. |
| --- | --- |

b)

Organizácie a ich vybrané nezávislé mechanizmy nápravy budú rýchlo reagovať na otázky a žiadosti ministerstva o informácie týkajúce sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Všetky organizácie musia pohotovo reagovať na sťažnosti týkajúce sa dodržiavania zásad, ktoré postúpia orgány členského štátu EÚ prostredníctvom ministerstva. Organizácie, ktoré sa rozhodli spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov, vrátane organizácií, ktoré spracúvajú údaje o ľudských zdrojoch, musia v súvislosti s vyšetrovaním a vybavovaním sťažností odpovedať priamo takýmto orgánom.

| c) | Organizácie sú povinné postúpiť nároky na rozhodcovské konanie a dodržiavať podmienky stanovené v prílohe I za predpokladu, že fyzická osoba sa dovolávala záväzného rozhodcovského konania tým, že doručila príslušnej organizácii oznámenie podľa postupov a podmienok stanovených v prílohe I. |
| --- | --- |

c)

Organizácie sú povinné postúpiť nároky na rozhodcovské konanie a dodržiavať podmienky stanovené v prílohe I za predpokladu, že fyzická osoba sa dovolávala záväzného rozhodcovského konania tým, že doručila príslušnej organizácii oznámenie podľa postupov a podmienok stanovených v prílohe I.

| d) | V súvislosti s následným prenosom je zapojená organizácia zodpovedná za spracúvanie osobných informácií, ktoré získava na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a následne ich prenáša tretej strane konajúcej ako zástupca v jej mene. Zapojená organizácia je naďalej zodpovedná podľa zásad, ak jej zástupca spracúva takéto osobné informácie spôsobom, ktorý je v rozpore so zásadami, pokiaľ organizácia nepreukáže, že nie je zodpovedná za okolnosť, ktorá viedla k vzniku škody. |
| --- | --- |

d)

V súvislosti s následným prenosom je zapojená organizácia zodpovedná za spracúvanie osobných informácií, ktoré získava na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a následne ich prenáša tretej strane konajúcej ako zástupca v jej mene. Zapojená organizácia je naďalej zodpovedná podľa zásad, ak jej zástupca spracúva takéto osobné informácie spôsobom, ktorý je v rozpore so zásadami, pokiaľ organizácia nepreukáže, že nie je zodpovedná za okolnosť, ktorá viedla k vzniku škody.

| e) | Ak je v súvislosti s organizáciou vydaný súdny príkaz vychádzajúci z nedodržiavania zásad alebo príkaz zákonom zriadeného orgánu USA (napr. FTC alebo ministerstva dopravy), ktorý je uvedený v zásadách, resp. v budúcej prílohe k zásadám, vychádzajúci z nedodržiavania zásad, daná organizácia zverejní všetky príslušné oddiely týkajúce sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA obsiahnuté v akejkoľvek správe o dodržiavaní zásad alebo o posúdení, ktorú predložila súdu alebo zákonom zriadenému orgánu USA, a to v rozsahu spĺňajúcom požiadavky na dôvernosť. Ministerstvo zriadilo vyhradené kontaktné miesto, na ktoré sa môžu obrátiť orgány pre ochranu osobných údajov v prípade akýchkoľvek problémov s dodržiavaním zásad zo strany zapojených organizácií. FTC a ministerstvo dopravy sa budú prioritne zaoberať podnetmi týkajúcimi sa nedodržiavania zásad od ministerstva a orgánov členských štátov EÚ a budú si v súvislosti s týmito podnetmi včas vymieňať informácie s orgánmi postupujúceho štátu, a to v rámci existujúcich obmedzení týkajúcich sa dôvernosti údajov. |
| --- | --- |

e)

Ak je v súvislosti s organizáciou vydaný súdny príkaz vychádzajúci z nedodržiavania zásad alebo príkaz zákonom zriadeného orgánu USA (napr. FTC alebo ministerstva dopravy), ktorý je uvedený v zásadách, resp. v budúcej prílohe k zásadám, vychádzajúci z nedodržiavania zásad, daná organizácia zverejní všetky príslušné oddiely týkajúce sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA obsiahnuté v akejkoľvek správe o dodržiavaní zásad alebo o posúdení, ktorú predložila súdu alebo zákonom zriadenému orgánu USA, a to v rozsahu spĺňajúcom požiadavky na dôvernosť. Ministerstvo zriadilo vyhradené kontaktné miesto, na ktoré sa môžu obrátiť orgány pre ochranu osobných údajov v prípade akýchkoľvek problémov s dodržiavaním zásad zo strany zapojených organizácií. FTC a ministerstvo dopravy sa budú prioritne zaoberať podnetmi týkajúcimi sa nedodržiavania zásad od ministerstva a orgánov členských štátov EÚ a budú si v súvislosti s týmito podnetmi včas vymieňať informácie s orgánmi postupujúceho štátu, a to v rámci existujúcich obmedzení týkajúcich sa dôvernosti údajov.

III.   DOPLNKOVÉ ZÁSADY

1.   Citlivé údaje

| a) | Organizácia nemusí získať potvrdzujúci výslovný súhlas (t. j. vyjadrenie súhlasu) v súvislosti s citlivými údajmi, ak je spracovanie:






  i) | vykonávané v životne dôležitom záujme dotknutej osoby alebo inej osoby; |
| --- | --- | --- |

a)

Organizácia nemusí získať potvrdzujúci výslovný súhlas (t. j. vyjadrenie súhlasu) v súvislosti s citlivými údajmi, ak je spracovanie:

i)

vykonávané v životne dôležitom záujme dotknutej osoby alebo inej osoby;

| ii) | potrebné na uplatnenie právnych nárokov alebo na obhajobu; |
| --- | --- |

ii)

potrebné na uplatnenie právnych nárokov alebo na obhajobu;

| iii) | nevyhnutné na účely poskytnutia zdravotnej starostlivosti alebo stanovenia diagnózy; |
| --- | --- |

iii)

nevyhnutné na účely poskytnutia zdravotnej starostlivosti alebo stanovenia diagnózy;

| iv) | vykonávané v priebehu zákonnej činnosti nadácie, združenia alebo akéhokoľvek iného neziskového subjektu majúceho politický, filozofický, náboženský alebo odborársky cieľ a pod podmienkou, že sa spracúvanie týka výlučne členov príslušného subjektu alebo osôb, ktoré sú s ním v pravidelnom kontakte v súvislosti s jeho cieľmi, a že sa údaje nesprístupnia tretej strane bez súhlasu dotknutých osôb; |
| --- | --- |

iv)

vykonávané v priebehu zákonnej činnosti nadácie, združenia alebo akéhokoľvek iného neziskového subjektu majúceho politický, filozofický, náboženský alebo odborársky cieľ a pod podmienkou, že sa spracúvanie týka výlučne členov príslušného subjektu alebo osôb, ktoré sú s ním v pravidelnom kontakte v súvislosti s jeho cieľmi, a že sa údaje nesprístupnia tretej strane bez súhlasu dotknutých osôb;

| v) | potrebné na výkon povinností príslušnej organizácie v oblasti pracovného práva, alebo |
| --- | --- |

v)

potrebné na výkon povinností príslušnej organizácie v oblasti pracovného práva, alebo

| vi) | vykonávané v súvislosti s údajmi, ktoré príslušná fyzická osoba preukázateľne zverejnila. |
| --- | --- |

vi)

vykonávané v súvislosti s údajmi, ktoré príslušná fyzická osoba preukázateľne zverejnila.

2.   Výnimky pre novinársku činnosť

| a) | Vzhľadom na ústavnú ochranu slobody tlače v USA v prípadoch, keď sa práva na slobodnú tlač zakotvené v Prvom dodatku k Ústave USA stretávajú so záujmami v oblasti ochrany súkromia, musí sa vyváženie týchto záujmov so zreteľom na činnosti osôb alebo organizácií v USA riadiť Prvým dodatkom. |
| --- | --- |

a)

Vzhľadom na ústavnú ochranu slobody tlače v USA v prípadoch, keď sa práva na slobodnú tlač zakotvené v Prvom dodatku k Ústave USA stretávajú so záujmami v oblasti ochrany súkromia, musí sa vyváženie týchto záujmov so zreteľom na činnosti osôb alebo organizácií v USA riadiť Prvým dodatkom.

| b) | Požiadavkám zásad nepodliehajú osobné informácie zhromažďované na účely uverejnenia v tlači, vysielania rozhlasom alebo televíziou alebo na účely iných foriem zverejňovania publicistického materiálu bez ohľadu na to, či sa použijú, alebo nie, ani informácie nachádzajúce sa v už uverejnenom materiáli rozšírenom z mediálnych archívov. |
| --- | --- |

b)

Požiadavkám zásad nepodliehajú osobné informácie zhromažďované na účely uverejnenia v tlači, vysielania rozhlasom alebo televíziou alebo na účely iných foriem zverejňovania publicistického materiálu bez ohľadu na to, či sa použijú, alebo nie, ani informácie nachádzajúce sa v už uverejnenom materiáli rozšírenom z mediálnych archívov.

3.   Druhotná zodpovednosť

| a) | Poskytovatelia internetových služieb, telekomunikační operátori ani iné organizácie nenesú zodpovednosť podľa zásad, ak v mene inej organizácie len prenášajú, presmerovávajú, prepájajú alebo dočasne ukladajú informácie. Rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA nezakladá sekundárnu zodpovednosť. Pokiaľ určitá organizácia len ďalej odovzdáva údaje prenášané tretími stranami a nerozhoduje o účeloch a prostriedkoch spracúvania týchto osobných údajov, nie je zodpovedná. |
| --- | --- |

a)

Poskytovatelia internetových služieb, telekomunikační operátori ani iné organizácie nenesú zodpovednosť podľa zásad, ak v mene inej organizácie len prenášajú, presmerovávajú, prepájajú alebo dočasne ukladajú informácie. Rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA nezakladá sekundárnu zodpovednosť. Pokiaľ určitá organizácia len ďalej odovzdáva údaje prenášané tretími stranami a nerozhoduje o účeloch a prostriedkoch spracúvania týchto osobných údajov, nie je zodpovedná.

4.   Vykonávanie hĺbkovej analýzy a auditov

| a) | Činnosť audítorov a investičných bankárov môže zahŕňať spracúvanie osobných údajov bez súhlasu alebo vedomia fyzickej osoby. Je to povolené v rámci zásad oznámenia, možnosti voľby a prístupu a za okolností, ktoré sú opísané ďalej. |
| --- | --- |

a)

Činnosť audítorov a investičných bankárov môže zahŕňať spracúvanie osobných údajov bez súhlasu alebo vedomia fyzickej osoby. Je to povolené v rámci zásad oznámenia, možnosti voľby a prístupu a za okolností, ktoré sú opísané ďalej.

| b) | Verejné akciové spoločnosti a súkromné akciové spoločnosti vrátane zapojených organizácií sa pravidelne podrobujú auditom. Takéto audity, najmä také, ktoré sú zamerané na potenciálne protiprávne konanie, môžu byť ohrozené, ak sa predčasne zverejnia. Podobne aj zapojené organizácie sa v prípade možného zlúčenia alebo prevzatia budú musieť podrobiť hĺbkovej analýze alebo ju samy vykonať. To bude často zahŕňať získavanie a spracúvanie osobných údajov, ako napríklad informácií o vedúcich pracovníkoch a iných kľúčových zamestnancoch. Predčasné zverejnenie by mohlo zabrániť transakcii alebo dokonca porušiť platné predpisy o cenných papieroch. Investiční bankári, právni zástupcovia zapojení do hĺbkovej analýzy, alebo audítori vykonávajúci audit môžu spracúvať informácie bez vedomia fyzickej osoby len v rozsahu potrebnom a počas obdobia potrebného na to, aby splnili zákonné požiadavky alebo požiadavky verejného záujmu, a za iných okolností, za ktorých by uplatňovaním týchto zásad boli dotknuté oprávnené záujmy príslušnej organizácie. Tieto oprávnené záujmy zahŕňajú monitorovanie dodržiavania právnych záväzkov organizáciou a legitímnu účtovnícku činnosť a potrebu zachovania dôvernosti v súvislosti s prípadnými akvizíciami, fúziami, spoločnými podnikmi alebo inými podobnými transakciami vykonávanými investičnými bankármi alebo audítormi. |
| --- | --- |

b)

Verejné akciové spoločnosti a súkromné akciové spoločnosti vrátane zapojených organizácií sa pravidelne podrobujú auditom. Takéto audity, najmä také, ktoré sú zamerané na potenciálne protiprávne konanie, môžu byť ohrozené, ak sa predčasne zverejnia. Podobne aj zapojené organizácie sa v prípade možného zlúčenia alebo prevzatia budú musieť podrobiť hĺbkovej analýze alebo ju samy vykonať. To bude často zahŕňať získavanie a spracúvanie osobných údajov, ako napríklad informácií o vedúcich pracovníkoch a iných kľúčových zamestnancoch. Predčasné zverejnenie by mohlo zabrániť transakcii alebo dokonca porušiť platné predpisy o cenných papieroch. Investiční bankári, právni zástupcovia zapojení do hĺbkovej analýzy, alebo audítori vykonávajúci audit môžu spracúvať informácie bez vedomia fyzickej osoby len v rozsahu potrebnom a počas obdobia potrebného na to, aby splnili zákonné požiadavky alebo požiadavky verejného záujmu, a za iných okolností, za ktorých by uplatňovaním týchto zásad boli dotknuté oprávnené záujmy príslušnej organizácie. Tieto oprávnené záujmy zahŕňajú monitorovanie dodržiavania právnych záväzkov organizáciou a legitímnu účtovnícku činnosť a potrebu zachovania dôvernosti v súvislosti s prípadnými akvizíciami, fúziami, spoločnými podnikmi alebo inými podobnými transakciami vykonávanými investičnými bankármi alebo audítormi.

5.   Úloha orgánov pre ochranu osobných údajov

| a) | Organizácie budú plniť svoj záväzok spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov, ako je uvedené ďalej. Podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa musia organizácie v USA, ktoré získavajú osobné údaje z EÚ, zaviazať, že budú uplatňovať účinné mechanizmy na zabezpečenie dodržiavania zásad. Konkrétne, ako je to stanovené v zásade nápravy, presadzovania a zodpovednosti, musia zapojené organizácie: a) i) poskytnúť možnosť nápravy pre fyzické osoby, ktorých sa údaje týkajú; a) ii) zabezpečiť následné postupy umožňujúce overiť, či sú ich osvedčenia a tvrdenia o postupoch v oblasti ochrany súkromia pravdivé, a a) iii) plniť povinnosť napraviť problémy, ktoré vznikli v dôsledku nedodržiavania zásad, a prijať príslušné sankcie za porušenie týchto zásad. Organizácia môže spĺňať písmeno a) body i) a iii) zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti, ak dodržiava požiadavky na spoluprácu s orgánmi pre ochranu osobných údajov stanovené v tejto časti. |
| --- | --- |

a)

Organizácie budú plniť svoj záväzok spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov, ako je uvedené ďalej. Podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa musia organizácie v USA, ktoré získavajú osobné údaje z EÚ, zaviazať, že budú uplatňovať účinné mechanizmy na zabezpečenie dodržiavania zásad. Konkrétne, ako je to stanovené v zásade nápravy, presadzovania a zodpovednosti, musia zapojené organizácie: a) i) poskytnúť možnosť nápravy pre fyzické osoby, ktorých sa údaje týkajú; a) ii) zabezpečiť následné postupy umožňujúce overiť, či sú ich osvedčenia a tvrdenia o postupoch v oblasti ochrany súkromia pravdivé, a a) iii) plniť povinnosť napraviť problémy, ktoré vznikli v dôsledku nedodržiavania zásad, a prijať príslušné sankcie za porušenie týchto zásad. Organizácia môže spĺňať písmeno a) body i) a iii) zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti, ak dodržiava požiadavky na spoluprácu s orgánmi pre ochranu osobných údajov stanovené v tejto časti.

| b) | Organizácia sa zaväzuje k spolupráci s orgánmi pre ochranu osobných údajov tým, že v rámci osvedčenia o svojom dodržiavaní rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA poskytne ministerstvu obchodu (pozri doplnkovú zásadu týkajúcu sa samoosvedčovania) vyhlásenie o tom, že:






  i) | sa rozhodla splniť požiadavku v písmene a) bodoch i) a iii) zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti tým, že sa zaviazala spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov; |
| --- | --- | --- |

b)

Organizácia sa zaväzuje k spolupráci s orgánmi pre ochranu osobných údajov tým, že v rámci osvedčenia o svojom dodržiavaní rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA poskytne ministerstvu obchodu (pozri doplnkovú zásadu týkajúcu sa samoosvedčovania) vyhlásenie o tom, že:

i)

sa rozhodla splniť požiadavku v písmene a) bodoch i) a iii) zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti tým, že sa zaviazala spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov;

| ii) | bude spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov pri vyšetrovaní a riešení sťažností vznesených na základe zásad a |
| --- | --- |

ii)

bude spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov pri vyšetrovaní a riešení sťažností vznesených na základe zásad a

| iii) | bude dodržiavať všetky odporúčania vydané orgánmi pre ochranu osobných údajov, ak budú orgány pre ochranu osobných údajov toho názoru, že daná organizácia musí prijať osobitné opatrenia s cieľom dodržiavať zásady vrátane nápravných alebo kompenzačných opatrení v prospech fyzických osôb dotknutých akýmkoľvek nedodržiavaním zásad, a poskytne orgánom pre ochranu osobných údajov písomné potvrdenie, že sa takéto opatrenia vykonali. |
| --- | --- |

iii)

bude dodržiavať všetky odporúčania vydané orgánmi pre ochranu osobných údajov, ak budú orgány pre ochranu osobných údajov toho názoru, že daná organizácia musí prijať osobitné opatrenia s cieľom dodržiavať zásady vrátane nápravných alebo kompenzačných opatrení v prospech fyzických osôb dotknutých akýmkoľvek nedodržiavaním zásad, a poskytne orgánom pre ochranu osobných údajov písomné potvrdenie, že sa takéto opatrenia vykonali.

| c) | Fungovanie výborov orgánov pre ochranu osobných údajov







  i) | Spolupráca orgánov pre ochranu osobných údajov bude zabezpečená vo forme informácií a odporúčaní takto:






  1. | Odporúčania orgánov pre ochranu osobných údajov sa budú poskytovať prostredníctvom neformálneho výboru orgánov pre ochranu osobných údajov zriadeného na úrovni EÚ, ktorý okrem iného pomôže zabezpečiť harmonizovaný a jednotný prístup. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Fungovanie výborov orgánov pre ochranu osobných údajov

i)

Spolupráca orgánov pre ochranu osobných údajov bude zabezpečená vo forme informácií a odporúčaní takto:

1.

Odporúčania orgánov pre ochranu osobných údajov sa budú poskytovať prostredníctvom neformálneho výboru orgánov pre ochranu osobných údajov zriadeného na úrovni EÚ, ktorý okrem iného pomôže zabezpečiť harmonizovaný a jednotný prístup.

| 2. | Výbor bude dotknutým organizáciám v USA poskytovať odporúčania k nevyriešeným sťažnostiam fyzických osôb týkajúcim sa zaobchádzania s osobnými informáciami, ktoré boli prenesené z EÚ na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Cieľom týchto odporúčaní bude zabezpečiť, aby sa zásady uplatňovali správne, pričom tieto odporúčania budú zahŕňať všetky prostriedky nápravy vo vzťahu k príslušnej fyzickej osobe (fyzickým osobám), ktoré budú orgány pre ochranu osobných údajov považovať za primerané. |
| --- | --- |

2.

Výbor bude dotknutým organizáciám v USA poskytovať odporúčania k nevyriešeným sťažnostiam fyzických osôb týkajúcim sa zaobchádzania s osobnými informáciami, ktoré boli prenesené z EÚ na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Cieľom týchto odporúčaní bude zabezpečiť, aby sa zásady uplatňovali správne, pričom tieto odporúčania budú zahŕňať všetky prostriedky nápravy vo vzťahu k príslušnej fyzickej osobe (fyzickým osobám), ktoré budú orgány pre ochranu osobných údajov považovať za primerané.

| 3. | Výbor bude takéto odporúčania poskytovať na základe podnetov dotknutých organizácií a/alebo sťažností podaných priamo fyzickými osobami voči organizáciám, ktoré sa zaviazali spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov na účely rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, pričom bude takéto fyzické osoby povzbudzovať a podľa potreby im pomáhať, aby najskôr využili interné mechanizmy na vybavovanie sťažností, ktoré daná organizácia poskytuje. |
| --- | --- |

3.

Výbor bude takéto odporúčania poskytovať na základe podnetov dotknutých organizácií a/alebo sťažností podaných priamo fyzickými osobami voči organizáciám, ktoré sa zaviazali spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov na účely rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, pričom bude takéto fyzické osoby povzbudzovať a podľa potreby im pomáhať, aby najskôr využili interné mechanizmy na vybavovanie sťažností, ktoré daná organizácia poskytuje.

| 4. | Odporúčania budú poskytnuté až po tom, čo obe strany sporu mali primeranú možnosť vyjadriť sa a predložiť všetky dôkazy, ktoré chceli. Výbor sa bude snažiť poskytnúť odporúčania tak rýchlo, ako mu to umožňuje táto požiadavka týkajúca sa náležitého postupu. Vo všeobecnosti sa výbor bude snažiť poskytnúť odporúčania do 60 dní od doručenia sťažnosti alebo podnetu a podľa možnosti rýchlejšie. |
| --- | --- |

4.

Odporúčania budú poskytnuté až po tom, čo obe strany sporu mali primeranú možnosť vyjadriť sa a predložiť všetky dôkazy, ktoré chceli. Výbor sa bude snažiť poskytnúť odporúčania tak rýchlo, ako mu to umožňuje táto požiadavka týkajúca sa náležitého postupu. Vo všeobecnosti sa výbor bude snažiť poskytnúť odporúčania do 60 dní od doručenia sťažnosti alebo podnetu a podľa možnosti rýchlejšie.

| 5. | Výbor zverejní výsledky svojho posúdenia sťažností, ktoré mu boli predložené, ak to bude považovať za vhodné. |
| --- | --- |

5.

Výbor zverejní výsledky svojho posúdenia sťažností, ktoré mu boli predložené, ak to bude považovať za vhodné.

| 6. | Poskytnutie odporúčania prostredníctvom výboru nezakladá vo vzťahu k výboru alebo vo vzťahu k jednotlivým orgánom pre ochranu osobných údajov žiadnu zodpovednosť. |
| --- | --- |

6.

Poskytnutie odporúčania prostredníctvom výboru nezakladá vo vzťahu k výboru alebo vo vzťahu k jednotlivým orgánom pre ochranu osobných údajov žiadnu zodpovednosť.

| ii) | Ako bolo uvedené v predchádzajúcom texte, organizácie, ktoré sa rozhodnú pre tento spôsob riešenia sporov, sa musia zaviazať, že budú dodržiavať odporúčania orgánov pre ochranu osobných údajov. Ak sa určitá organizácia nepodrobí odporúčaniu do 25 dní odo dňa jeho vydania a neposkytne žiadne uspokojujúce vysvetlenie omeškania, výbor oznámi svoj zámer buď predložiť danú záležitosť FTC, ministerstvu dopravy alebo inému federálnemu alebo štátnemu orgánu USA so zákonnými právomocami v záujme prijatia opatrení na presadenie odporúčaní v prípadoch podvodu alebo nepravdivého vyhlásenia, alebo svoj zámer rozhodnúť o tom, že dohoda o spolupráci bola závažným spôsobom porušená, a preto sa musí považovať za neplatnú. V poslednom uvedenom prípade výbor informuje ministerstvo, aby sa mohol náležite upraviť zoznam organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov. Akékoľvek nesplnenie záväzku spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov, ako aj nedodržanie zásad bude žalovateľné ako klamlivá praktika podľa oddielu 5 zákona o FTC (hlava 15 § 45 Zákonníka Spojených štátov), hlavy 49 § 41712 Zákonníka Spojených štátov alebo podľa iného podobného zákona. |
| --- | --- |

ii)

Ako bolo uvedené v predchádzajúcom texte, organizácie, ktoré sa rozhodnú pre tento spôsob riešenia sporov, sa musia zaviazať, že budú dodržiavať odporúčania orgánov pre ochranu osobných údajov. Ak sa určitá organizácia nepodrobí odporúčaniu do 25 dní odo dňa jeho vydania a neposkytne žiadne uspokojujúce vysvetlenie omeškania, výbor oznámi svoj zámer buď predložiť danú záležitosť FTC, ministerstvu dopravy alebo inému federálnemu alebo štátnemu orgánu USA so zákonnými právomocami v záujme prijatia opatrení na presadenie odporúčaní v prípadoch podvodu alebo nepravdivého vyhlásenia, alebo svoj zámer rozhodnúť o tom, že dohoda o spolupráci bola závažným spôsobom porušená, a preto sa musí považovať za neplatnú. V poslednom uvedenom prípade výbor informuje ministerstvo, aby sa mohol náležite upraviť zoznam organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov. Akékoľvek nesplnenie záväzku spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov, ako aj nedodržanie zásad bude žalovateľné ako klamlivá praktika podľa oddielu 5 zákona o FTC (hlava 15 § 45 Zákonníka Spojených štátov), hlavy 49 § 41712 Zákonníka Spojených štátov alebo podľa iného podobného zákona.

| d) | Organizácia, ktorá chce rozšíriť výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA na údaje o ľudských zdrojoch prenášané z EÚ v súvislosti s pracovnoprávnymi vzťahmi, sa musí zaviazať, že vo vzťahu k takýmto údajom bude spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov (pozri doplnkovú zásadu týkajúcu sa údajov o ľudských zdrojoch). |
| --- | --- |

d)

Organizácia, ktorá chce rozšíriť výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA na údaje o ľudských zdrojoch prenášané z EÚ v súvislosti s pracovnoprávnymi vzťahmi, sa musí zaviazať, že vo vzťahu k takýmto údajom bude spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov (pozri doplnkovú zásadu týkajúcu sa údajov o ľudských zdrojoch).

| e) | Organizácie, ktoré sa rozhodnú pre túto možnosť, budú povinné platiť ročný poplatok určený na pokrytie prevádzkových nákladov výboru. Môžu byť dodatočne požiadané, aby uhradili akékoľvek potrebné výdavky na preklad súvisiace s posudzovaním, ktoré výbor uskutočňuje vo vzťahu k podnetom alebo sťažnostiam týkajúcim sa týchto organizácií. Výšku poplatku určí ministerstvo po konzultácii s Komisiou. Výber poplatku môže vykonávať tretia strana vybraná ministerstvom, aby plnila funkciu správcu finančných prostriedkov získaných na tento účel. Ministerstvo bude úzko spolupracovať s Komisiou a orgánmi pre ochranu osobných údajov pri stanovovaní vhodných postupov rozdeľovania finančných prostriedkov získaných prostredníctvom výberu poplatku, ako aj iných procesných a administratívnych aspektov výboru. Ministerstvo a Komisia sa môžu dohodnúť na zmene frekvencie výberu poplatku. |
| --- | --- |

e)

Organizácie, ktoré sa rozhodnú pre túto možnosť, budú povinné platiť ročný poplatok určený na pokrytie prevádzkových nákladov výboru. Môžu byť dodatočne požiadané, aby uhradili akékoľvek potrebné výdavky na preklad súvisiace s posudzovaním, ktoré výbor uskutočňuje vo vzťahu k podnetom alebo sťažnostiam týkajúcim sa týchto organizácií. Výšku poplatku určí ministerstvo po konzultácii s Komisiou. Výber poplatku môže vykonávať tretia strana vybraná ministerstvom, aby plnila funkciu správcu finančných prostriedkov získaných na tento účel. Ministerstvo bude úzko spolupracovať s Komisiou a orgánmi pre ochranu osobných údajov pri stanovovaní vhodných postupov rozdeľovania finančných prostriedkov získaných prostredníctvom výberu poplatku, ako aj iných procesných a administratívnych aspektov výboru. Ministerstvo a Komisia sa môžu dohodnúť na zmene frekvencie výberu poplatku.

6.   Samoosvedčovanie

| a) | Výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sú zabezpečené od dátumu, keď ministerstvo zaradí organizáciu do zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov. Ministerstvo zaradí organizáciu do zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov až po tom, ako rozhodne o úplnosti prvotného osvedčenia organizácie o dodržiavaní zásad, a vyradí organizáciu z uvedeného zoznamu, ak organizácia dobrovoľne odstúpi, nedokončí proces každoročného opätovného osvedčenia alebo ak trvale nedodržiava zásady (pozri doplnkovú zásadu týkajúcu sa riešenia sporov a presadzovania práva). |
| --- | --- |

a)

Výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sú zabezpečené od dátumu, keď ministerstvo zaradí organizáciu do zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov. Ministerstvo zaradí organizáciu do zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov až po tom, ako rozhodne o úplnosti prvotného osvedčenia organizácie o dodržiavaní zásad, a vyradí organizáciu z uvedeného zoznamu, ak organizácia dobrovoľne odstúpi, nedokončí proces každoročného opätovného osvedčenia alebo ak trvale nedodržiava zásady (pozri doplnkovú zásadu týkajúcu sa riešenia sporov a presadzovania práva).

| b) | Na účely prvotného samoosvedčenia alebo následného opätovného osvedčenia podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA musí organizácia pri každej príležitosti predložiť ministerstvu vyhlásenie vedúceho pracovníka v mene danej organizácie podstupujúcej proces samoosvedčenia, resp. opätovného osvedčenia, o dodržiavaní zásad danou organizáciou (8), ktoré obsahuje prinajmenšom tieto informácie:






  i) | názov organizácie v USA podstupujúcej proces samoosvedčenia alebo opätovného osvedčenia, ako aj názvy všetkých jej subjektov v USA alebo dcérskych spoločností v USA, ktoré takisto dodržiavajú zásady a ktoré chce organizácia zahrnúť; |
| --- | --- | --- |

b)

Na účely prvotného samoosvedčenia alebo následného opätovného osvedčenia podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA musí organizácia pri každej príležitosti predložiť ministerstvu vyhlásenie vedúceho pracovníka v mene danej organizácie podstupujúcej proces samoosvedčenia, resp. opätovného osvedčenia, o dodržiavaní zásad danou organizáciou (8), ktoré obsahuje prinajmenšom tieto informácie:

i)

názov organizácie v USA podstupujúcej proces samoosvedčenia alebo opätovného osvedčenia, ako aj názvy všetkých jej subjektov v USA alebo dcérskych spoločností v USA, ktoré takisto dodržiavajú zásady a ktoré chce organizácia zahrnúť;

| ii) | opis činnosti danej organizácie s ohľadom na osobné informácie, ktoré by sa získavali z EÚ podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA; |
| --- | --- |

ii)

opis činnosti danej organizácie s ohľadom na osobné informácie, ktoré by sa získavali z EÚ podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA;

| iii) | opis príslušných podmienok ochrany súkromia danej organizácie vo vzťahu k takýmto osobným informáciám vrátane:






  1. | ak má organizácia webové sídlo, príslušnej webovej adresy, na ktorej sú podmienky ochrany súkromia k dispozícii, alebo ak organizácia nemá verejné webové sídlo, informácií o tom, kde sú verejnosti sprístupnené podmienky ochrany súkromia, a |
| --- | --- | --- |

iii)

opis príslušných podmienok ochrany súkromia danej organizácie vo vzťahu k takýmto osobným informáciám vrátane:

1.

ak má organizácia webové sídlo, príslušnej webovej adresy, na ktorej sú podmienky ochrany súkromia k dispozícii, alebo ak organizácia nemá verejné webové sídlo, informácií o tom, kde sú verejnosti sprístupnené podmienky ochrany súkromia, a

| 2. | dňa nadobudnutia účinnosti týchto podmienok ochrany súkromia; |
| --- | --- |

2.

dňa nadobudnutia účinnosti týchto podmienok ochrany súkromia;

| iv) | kontaktné miesto v rámci organizácie na vybavovanie sťažností, žiadostí o prístup a akýchkoľvek iných záležitostí vyplývajúcich zo zásad (9) vrátane:






  1. | mena, pracovného zaradenia (podľa potreby), e-mailovej adresy a telefónneho čísla príslušnej osoby (príslušných osôb) alebo príslušného kontaktného miesta (príslušných kontaktných miest) v rámci organizácie a |
| --- | --- | --- |

iv)

kontaktné miesto v rámci organizácie na vybavovanie sťažností, žiadostí o prístup a akýchkoľvek iných záležitostí vyplývajúcich zo zásad (9) vrátane:

1.

mena, pracovného zaradenia (podľa potreby), e-mailovej adresy a telefónneho čísla príslušnej osoby (príslušných osôb) alebo príslušného kontaktného miesta (príslušných kontaktných miest) v rámci organizácie a

| 2. | príslušnej poštovej adresy organizácie v USA; |
| --- | --- |

2.

príslušnej poštovej adresy organizácie v USA;

| v) | osobitný zákonom zriadený orgán, ktorý je oprávnený vypočuť prípadné sťažnosti voči danej organizácii týkajúce sa možných nekalých alebo klamlivých praktík a porušenia zákonov alebo iných právnych predpisov upravujúcich ochranu súkromia (a ktorý je uvedený v zásadách alebo v budúcej prílohe k zásadám); |
| --- | --- |

v)

osobitný zákonom zriadený orgán, ktorý je oprávnený vypočuť prípadné sťažnosti voči danej organizácii týkajúce sa možných nekalých alebo klamlivých praktík a porušenia zákonov alebo iných právnych predpisov upravujúcich ochranu súkromia (a ktorý je uvedený v zásadách alebo v budúcej prílohe k zásadám);

| vi) | názov prípadného programu v oblasti ochrany súkromia, ktorého je daná organizácia členom; |
| --- | --- |

vi)

názov prípadného programu v oblasti ochrany súkromia, ktorého je daná organizácia členom;

| vii) | metódu overovania (t. j. prostredníctvom samoposúdenia alebo externých posúdení dodržiavania zásad vrátane informácií o tretej strane, ktorá takéto posúdenia vykonáva) (10) a |
| --- | --- |

vii)

metódu overovania (t. j. prostredníctvom samoposúdenia alebo externých posúdení dodržiavania zásad vrátane informácií o tretej strane, ktorá takéto posúdenia vykonáva) (10) a

| viii) | príslušný nezávislý mechanizmus (mechanizmy) nápravy, ktorý je k dispozícii na vyšetrovanie nevyriešených sťažností týkajúcich sa zásad (11). |
| --- | --- |

viii)

príslušný nezávislý mechanizmus (mechanizmy) nápravy, ktorý je k dispozícii na vyšetrovanie nevyriešených sťažností týkajúcich sa zásad (11).

| c) | Ak chce organizácia rozšíriť výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA na informácie o ľudských zdrojoch prenášané z EÚ na využitie v súvislosti s pracovnoprávnymi vzťahmi, môže tak urobiť, ak existuje zákonom zriadený orgán s právomocou vybavovať sťažnosti voči danej organizácii vyplývajúce zo spracúvania informácií o ľudských zdrojoch, ktorý je uvedený v zásadách alebo v budúcej prílohe k zásadám. Daná organizácia musí túto skutočnosť okrem toho uviesť vo svojom prvotnom osvedčení o dodržiavaní zásad, ako aj vo všetkých opätovných osvedčeniach a musí vyhlásiť, že sa zaväzuje spolupracovať s príslušným orgánom alebo orgánmi EÚ v súlade s doplnkovými zásadami týkajúcimi sa údajov o ľudských zdrojoch, resp. úlohy orgánov pre ochranu osobných údajov, a že bude dodržiavať odporúčania poskytnuté týmito orgánmi. Organizácia musí takisto ministerstvu predložiť kópiu svojich podmienok ochrany súkromia v oblasti ľudských zdrojov a poskytnúť informácie o dostupnosti podmienok ochrany súkromia na nahliadnutie pre dotknutých zamestnancov. |
| --- | --- |

c)

Ak chce organizácia rozšíriť výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA na informácie o ľudských zdrojoch prenášané z EÚ na využitie v súvislosti s pracovnoprávnymi vzťahmi, môže tak urobiť, ak existuje zákonom zriadený orgán s právomocou vybavovať sťažnosti voči danej organizácii vyplývajúce zo spracúvania informácií o ľudských zdrojoch, ktorý je uvedený v zásadách alebo v budúcej prílohe k zásadám. Daná organizácia musí túto skutočnosť okrem toho uviesť vo svojom prvotnom osvedčení o dodržiavaní zásad, ako aj vo všetkých opätovných osvedčeniach a musí vyhlásiť, že sa zaväzuje spolupracovať s príslušným orgánom alebo orgánmi EÚ v súlade s doplnkovými zásadami týkajúcimi sa údajov o ľudských zdrojoch, resp. úlohy orgánov pre ochranu osobných údajov, a že bude dodržiavať odporúčania poskytnuté týmito orgánmi. Organizácia musí takisto ministerstvu predložiť kópiu svojich podmienok ochrany súkromia v oblasti ľudských zdrojov a poskytnúť informácie o dostupnosti podmienok ochrany súkromia na nahliadnutie pre dotknutých zamestnancov.

| d) | Ministerstvo bude viesť a verejne sprístupní zoznam organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov, ktoré predložili úplné prvotné samoosvedčenie, a bude tento zoznam aktualizovať na základe úplných každoročných opätovných osvedčení, ako aj oznámení prijatých v súlade s doplnkovou zásadou týkajúcou sa riešenia sporov a presadzovania práva. Takéto opätovné osvedčenia sa musia predkladať najmenej raz ročne, v opačnom prípade bude organizácia vyradená zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov a už viac nebude môcť využívať výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Všetky organizácie, ktoré ministerstvo zaradilo do zoznamu rámca pre ochranu osobných údajov, musia mať zavedené príslušné politiky ochrany súkromia, ktoré sú v súlade so zásadou oznámenia, a musia v týchto politikách ochrany súkromia uvádzať, že dodržiavajú zásady (12). Ak sú podmienky organizácie v oblasti ochrany súkromia k dispozícii online, musia obsahovať hypertextový odkaz na webové sídlo ministerstva venované rámcu pre ochranu osobných údajov a hypertextový odkaz na webové sídlo alebo príslušný formulár na predkladanie sťažností nezávislému mechanizmu nápravy, ktorý je pre fyzické osoby bezplatne dostupný na vyšetrovanie nevyriešených sťažností týkajúcich sa zásad. |
| --- | --- |

d)

Ministerstvo bude viesť a verejne sprístupní zoznam organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov, ktoré predložili úplné prvotné samoosvedčenie, a bude tento zoznam aktualizovať na základe úplných každoročných opätovných osvedčení, ako aj oznámení prijatých v súlade s doplnkovou zásadou týkajúcou sa riešenia sporov a presadzovania práva. Takéto opätovné osvedčenia sa musia predkladať najmenej raz ročne, v opačnom prípade bude organizácia vyradená zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov a už viac nebude môcť využívať výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Všetky organizácie, ktoré ministerstvo zaradilo do zoznamu rámca pre ochranu osobných údajov, musia mať zavedené príslušné politiky ochrany súkromia, ktoré sú v súlade so zásadou oznámenia, a musia v týchto politikách ochrany súkromia uvádzať, že dodržiavajú zásady (12). Ak sú podmienky organizácie v oblasti ochrany súkromia k dispozícii online, musia obsahovať hypertextový odkaz na webové sídlo ministerstva venované rámcu pre ochranu osobných údajov a hypertextový odkaz na webové sídlo alebo príslušný formulár na predkladanie sťažností nezávislému mechanizmu nápravy, ktorý je pre fyzické osoby bezplatne dostupný na vyšetrovanie nevyriešených sťažností týkajúcich sa zásad.

| e) | Zásady sa uplatňujú ihneď po samoosvedčení. Zapojené organizácie, ktoré v minulosti vykonali proces samoosvedčenia podľa štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, budú musieť aktualizovať svoje podmienky ochrany súkromia tak, aby sa v nich po novom odkazovalo na „zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA“. Takéto organizácie aktualizujú tento odkaz čo najskôr a v každom prípade najneskôr do troch mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. |
| --- | --- |

e)

Zásady sa uplatňujú ihneď po samoosvedčení. Zapojené organizácie, ktoré v minulosti vykonali proces samoosvedčenia podľa štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, budú musieť aktualizovať svoje podmienky ochrany súkromia tak, aby sa v nich po novom odkazovalo na „zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA“. Takéto organizácie aktualizujú tento odkaz čo najskôr a v každom prípade najneskôr do troch mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

| f) | Organizácia musí uplatňovať zásady v súvislosti so všetkými osobnými údajmi získanými z EÚ na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Záväzok dodržiavať zásady nie je časovo obmedzený vo vzťahu k osobným údajom získavaným v priebehu obdobia, v ktorom daná organizácia využíva výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Záväzok organizácie znamená, že bude vo vzťahu k takýmto údajom naďalej uplatňovať zásady tak dlho, ako ich bude uchovávať, využívať alebo sprístupňovať, a to dokonca aj vtedy, ak následne od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA z akéhokoľvek dôvodu odstúpi. Organizácia, ktorá chce odstúpiť od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, to musí ministerstvu vopred oznámiť. V predmetnom oznámení sa zároveň musí uvádzať, čo organizácia urobí s osobnými údajmi, ktoré získala na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (t. j. či si údaje ponechá, vráti ich alebo ich vymaže, a ak si údaje ponechá, akými povolenými prostriedkami bude poskytovať ich ochranu). Organizácia, ktorá odstúpi od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ale chce si takéto údaje ponechať, musí ministerstvu každoročne potvrdiť svoj záväzok pokračovať v uplatňovaní zásad na dané údaje alebo poskytovať „primeranú“ ochranu údajov inými povolenými prostriedkami (napríklad prostredníctvom zmluvy, ktorá v plnej miere odzrkadľuje požiadavky príslušných štandardných zmluvných doložiek prijatých Komisiou), v opačnom prípade musí organizácia dané informácie vrátiť alebo vymazať (13). Organizácia, ktorá odstúpi od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, musí zo všetkých príslušných podmienok ochrany súkromia odstrániť všetky odkazy na rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktoré naznačujú, že organizácia je do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA naďalej zapojená a je oprávnená využívať výhody, ktoré z neho vyplývajú. |
| --- | --- |

f)

Organizácia musí uplatňovať zásady v súvislosti so všetkými osobnými údajmi získanými z EÚ na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Záväzok dodržiavať zásady nie je časovo obmedzený vo vzťahu k osobným údajom získavaným v priebehu obdobia, v ktorom daná organizácia využíva výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Záväzok organizácie znamená, že bude vo vzťahu k takýmto údajom naďalej uplatňovať zásady tak dlho, ako ich bude uchovávať, využívať alebo sprístupňovať, a to dokonca aj vtedy, ak následne od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA z akéhokoľvek dôvodu odstúpi. Organizácia, ktorá chce odstúpiť od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, to musí ministerstvu vopred oznámiť. V predmetnom oznámení sa zároveň musí uvádzať, čo organizácia urobí s osobnými údajmi, ktoré získala na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (t. j. či si údaje ponechá, vráti ich alebo ich vymaže, a ak si údaje ponechá, akými povolenými prostriedkami bude poskytovať ich ochranu). Organizácia, ktorá odstúpi od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ale chce si takéto údaje ponechať, musí ministerstvu každoročne potvrdiť svoj záväzok pokračovať v uplatňovaní zásad na dané údaje alebo poskytovať „primeranú“ ochranu údajov inými povolenými prostriedkami (napríklad prostredníctvom zmluvy, ktorá v plnej miere odzrkadľuje požiadavky príslušných štandardných zmluvných doložiek prijatých Komisiou), v opačnom prípade musí organizácia dané informácie vrátiť alebo vymazať (13). Organizácia, ktorá odstúpi od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, musí zo všetkých príslušných podmienok ochrany súkromia odstrániť všetky odkazy na rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktoré naznačujú, že organizácia je do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA naďalej zapojená a je oprávnená využívať výhody, ktoré z neho vyplývajú.

| g) | Organizácia, ktorá v dôsledku zmeny podnikovej štruktúry, napríklad fúzie, prevzatia, konkurzu alebo rozpustenia, prestane existovať ako samostatná právnická osoba, to musí vopred oznámiť ministerstvu. V oznámení by sa malo zároveň uvádzať, či subjekt, ktorý je výsledkom zmeny podnikovej štruktúry, bude i) naďalej zapojený do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA prostredníctvom existujúceho samoosvedčenia; ii) vykoná proces samoosvedčenia ako nová organizácia zapojená do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (napr. ak nový subjekt alebo nástupnícky subjekt nedisponuje vlastným predchádzajúcim samoosvedčením, na základe ktorého by sa mohol zapojiť do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA), alebo iii) zavedie iné záruky, napríklad písomnú dohodu, ktorými zabezpečí pokračujúce uplatňovanie zásad na všetky osobné údaje, ktoré organizácia získala podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a ktoré si daný subjekt ponechá. V prípade, že sa neuplatňuje bod i), ii) ani iii), všetky osobné údaje získané podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa musia bezodkladne vrátiť alebo vymazať. |
| --- | --- |

g)

Organizácia, ktorá v dôsledku zmeny podnikovej štruktúry, napríklad fúzie, prevzatia, konkurzu alebo rozpustenia, prestane existovať ako samostatná právnická osoba, to musí vopred oznámiť ministerstvu. V oznámení by sa malo zároveň uvádzať, či subjekt, ktorý je výsledkom zmeny podnikovej štruktúry, bude i) naďalej zapojený do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA prostredníctvom existujúceho samoosvedčenia; ii) vykoná proces samoosvedčenia ako nová organizácia zapojená do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (napr. ak nový subjekt alebo nástupnícky subjekt nedisponuje vlastným predchádzajúcim samoosvedčením, na základe ktorého by sa mohol zapojiť do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA), alebo iii) zavedie iné záruky, napríklad písomnú dohodu, ktorými zabezpečí pokračujúce uplatňovanie zásad na všetky osobné údaje, ktoré organizácia získala podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a ktoré si daný subjekt ponechá. V prípade, že sa neuplatňuje bod i), ii) ani iii), všetky osobné údaje získané podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa musia bezodkladne vrátiť alebo vymazať.

| h) | Keď organizácia z akéhokoľvek dôvodu opustí rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, musí odstrániť všetky vyhlásenia naznačujúce, že daná organizácia je do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA naďalej zapojená alebo že je oprávnená využívať výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Ak sa používala certifikačná značka rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, musí odstrániť aj túto značku. Akékoľvek nepravdivé vyhlásenie pre verejnosť týkajúce sa dodržiavania zásad organizáciou môže byť žalovateľné FTC, ministerstvom dopravy alebo iným príslušným vládnym orgánom. Nepravdivé vyhlásenia pre ministerstvo môžu byť žalovateľné podľa zákona o nepravdivých vyhláseniach (False Statements Act) (hlava 18 § 1001 Zákonníka Spojených štátov). |
| --- | --- |

h)

Keď organizácia z akéhokoľvek dôvodu opustí rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, musí odstrániť všetky vyhlásenia naznačujúce, že daná organizácia je do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA naďalej zapojená alebo že je oprávnená využívať výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Ak sa používala certifikačná značka rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, musí odstrániť aj túto značku. Akékoľvek nepravdivé vyhlásenie pre verejnosť týkajúce sa dodržiavania zásad organizáciou môže byť žalovateľné FTC, ministerstvom dopravy alebo iným príslušným vládnym orgánom. Nepravdivé vyhlásenia pre ministerstvo môžu byť žalovateľné podľa zákona o nepravdivých vyhláseniach (False Statements Act) (hlava 18 § 1001 Zákonníka Spojených štátov).

7.   Overovanie

| a) | Organizácie musia zabezpečiť následné postupy na overenie toho, či sú ich osvedčenia a tvrdenia o postupoch v oblasti ochrany súkromia na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA pravdivé a či sa tieto postupy v oblasti ochrany súkromia vykonávajú tak, ako sa prezentuje, a v súlade so zásadami. |
| --- | --- |

a)

Organizácie musia zabezpečiť následné postupy na overenie toho, či sú ich osvedčenia a tvrdenia o postupoch v oblasti ochrany súkromia na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA pravdivé a či sa tieto postupy v oblasti ochrany súkromia vykonávajú tak, ako sa prezentuje, a v súlade so zásadami.

| b) | Aby organizácia splnila požiadavky na overovanie stanovené v zásade nápravy, presadzovania a zodpovednosti, musí takéto osvedčenia a tvrdenia overovať buď prostredníctvom samoposúdenia, alebo prostredníctvom externých posúdení dodržiavania zásad. |
| --- | --- |

b)

Aby organizácia splnila požiadavky na overovanie stanovené v zásade nápravy, presadzovania a zodpovednosti, musí takéto osvedčenia a tvrdenia overovať buď prostredníctvom samoposúdenia, alebo prostredníctvom externých posúdení dodržiavania zásad.

| c) | Ak sa organizácia rozhodne pre samoposúdenie, v takomto overení sa musí preukázať, že jej podmienky ochrany súkromia vzťahujúce sa na osobné informácie získané z EÚ sú presné, komplexné, ľahko dostupné, v súlade so zásadami a vykonávané v plnej miere (t. j. dodržiavané). Takisto musí uviesť, že fyzické osoby sú informované o všetkých interných mechanizmoch na vybavovanie sťažností a o nezávislom mechanizme (nezávislých mechanizmoch) nápravy, prostredníctvom ktorého (ktorých) môžu podávať sťažnosti, že organizácia má zavedené postupy odbornej prípravy zamestnancov v oblasti vykonávania jej podmienok ochrany súkromia a postupy na postihovanie zamestnancov v prípade nedodržania týchto podmienok a že organizácia má zavedené interné postupy na pravidelné objektívne preskúmavanie dodržiavania požiadaviek uvedených v predchádzajúcom texte. Vyhlásenie osvedčujúce vykonanie samoposúdenia musí byť podpísané vedúcim pracovníkom alebo iným oprávneným zástupcom organizácie najmenej raz za rok a musí byť na požiadanie sprístupnené fyzickým osobám alebo v súvislosti s vyšetrovaním, alebo so sťažnosťou týkajúcou sa nedodržiavania zásad. |
| --- | --- |

c)

Ak sa organizácia rozhodne pre samoposúdenie, v takomto overení sa musí preukázať, že jej podmienky ochrany súkromia vzťahujúce sa na osobné informácie získané z EÚ sú presné, komplexné, ľahko dostupné, v súlade so zásadami a vykonávané v plnej miere (t. j. dodržiavané). Takisto musí uviesť, že fyzické osoby sú informované o všetkých interných mechanizmoch na vybavovanie sťažností a o nezávislom mechanizme (nezávislých mechanizmoch) nápravy, prostredníctvom ktorého (ktorých) môžu podávať sťažnosti, že organizácia má zavedené postupy odbornej prípravy zamestnancov v oblasti vykonávania jej podmienok ochrany súkromia a postupy na postihovanie zamestnancov v prípade nedodržania týchto podmienok a že organizácia má zavedené interné postupy na pravidelné objektívne preskúmavanie dodržiavania požiadaviek uvedených v predchádzajúcom texte. Vyhlásenie osvedčujúce vykonanie samoposúdenia musí byť podpísané vedúcim pracovníkom alebo iným oprávneným zástupcom organizácie najmenej raz za rok a musí byť na požiadanie sprístupnené fyzickým osobám alebo v súvislosti s vyšetrovaním, alebo so sťažnosťou týkajúcou sa nedodržiavania zásad.

| d) | Ak sa organizácia rozhodne pre externé posúdenie dodržiavania zásad, v takomto overení sa musí preukázať, že jej podmienky ochrany súkromia vzťahujúce sa na osobné informácie získané z EÚ sú presné, komplexné, ľahko dostupné, v súlade so zásadami a vykonávané v plnej miere (t. j. dodržiavané). Takisto musí uviesť, že fyzické osoby sú informované o mechanizme (mechanizmoch), prostredníctvom ktorého (ktorých) môžu podávať sťažnosti. Spôsoby posudzovania môžu bez obmedzenia zahŕňať audit, náhodné kontroly, používanie „návnad“ alebo prípadne využívanie technologických nástrojov. Vyhlásenie osvedčujúce úspešne vykonanie externého posúdenia dodržiavania zásad musí byť podpísané buď posudzovateľom, alebo vedúcim pracovníkom, alebo iným oprávneným zástupcom organizácie najmenej raz za rok a musí byť na požiadanie sprístupnené fyzickým osobám alebo v súvislosti s vyšetrovaním, alebo so sťažnosťou týkajúcou sa dodržiavania zásad. |
| --- | --- |

d)

Ak sa organizácia rozhodne pre externé posúdenie dodržiavania zásad, v takomto overení sa musí preukázať, že jej podmienky ochrany súkromia vzťahujúce sa na osobné informácie získané z EÚ sú presné, komplexné, ľahko dostupné, v súlade so zásadami a vykonávané v plnej miere (t. j. dodržiavané). Takisto musí uviesť, že fyzické osoby sú informované o mechanizme (mechanizmoch), prostredníctvom ktorého (ktorých) môžu podávať sťažnosti. Spôsoby posudzovania môžu bez obmedzenia zahŕňať audit, náhodné kontroly, používanie „návnad“ alebo prípadne využívanie technologických nástrojov. Vyhlásenie osvedčujúce úspešne vykonanie externého posúdenia dodržiavania zásad musí byť podpísané buď posudzovateľom, alebo vedúcim pracovníkom, alebo iným oprávneným zástupcom organizácie najmenej raz za rok a musí byť na požiadanie sprístupnené fyzickým osobám alebo v súvislosti s vyšetrovaním, alebo so sťažnosťou týkajúcou sa dodržiavania zásad.

| e) | Organizácie musia uchovávať záznamy o vykonávaní svojich postupov v oblasti ochrany súkromia podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a musia ich v súvislosti s vyšetrovaním alebo so sťažnosťou týkajúcou sa nedodržiavania zásad na požiadanie sprístupniť nezávislému orgánu pre riešenie sporov zodpovednému za vyšetrovanie sťažností alebo orgánu, ktorý je príslušný rozhodovať v prípadoch nekalých a klamlivých praktík. Organizácie takisto musia bezodkladne reagovať na otázky a iné žiadosti ministerstva o informácie týkajúce sa dodržiavania zásad zo strany organizácie. |
| --- | --- |

e)

Organizácie musia uchovávať záznamy o vykonávaní svojich postupov v oblasti ochrany súkromia podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a musia ich v súvislosti s vyšetrovaním alebo so sťažnosťou týkajúcou sa nedodržiavania zásad na požiadanie sprístupniť nezávislému orgánu pre riešenie sporov zodpovednému za vyšetrovanie sťažností alebo orgánu, ktorý je príslušný rozhodovať v prípadoch nekalých a klamlivých praktík. Organizácie takisto musia bezodkladne reagovať na otázky a iné žiadosti ministerstva o informácie týkajúce sa dodržiavania zásad zo strany organizácie.

8.   Prístup

a)   Zásada prístupu v praxi

| i) | Podľa zásad je právo na prístup k osobným informáciám základom ochrany súkromia. Konkrétne umožňuje fyzickým osobám overovať správnosť informácií, ktoré sa o nich uchovávajú. Podľa zásady prístupu majú fyzické osoby právo:






  1. | získať od organizácie potvrdenie o tom, či organizácia spracúva alebo nespracúva osobné údaje, ktoré sa ich týkajú (14); |
| --- | --- | --- |

i)

Podľa zásad je právo na prístup k osobným informáciám základom ochrany súkromia. Konkrétne umožňuje fyzickým osobám overovať správnosť informácií, ktoré sa o nich uchovávajú. Podľa zásady prístupu majú fyzické osoby právo:

1.

získať od organizácie potvrdenie o tom, či organizácia spracúva alebo nespracúva osobné údaje, ktoré sa ich týkajú (14);

| 2. | získať takéto údaje, aby si mohli overiť ich presnosť a zákonnosť spracovania, a |
| --- | --- |

2.

získať takéto údaje, aby si mohli overiť ich presnosť a zákonnosť spracovania, a

| 3. | dať tieto údaje opraviť, zmeniť alebo vymazať, ak sú nepresné alebo spracúvané v rozpore so zásadami. |
| --- | --- |

3.

dať tieto údaje opraviť, zmeniť alebo vymazať, ak sú nepresné alebo spracúvané v rozpore so zásadami.

| ii) | Fyzické osoby nemusia odôvodňovať svoje žiadosti o prístup k vlastným údajom. Pri reagovaní na žiadosti fyzických osôb o prístup by sa organizácie mali predovšetkým riadiť dôvodmi, ktoré viedli k príslušným žiadostiam. Napríklad, ak je žiadosť o prístup nejasná alebo rozsahom všeobecná, organizácia môže s fyzickou osobou nadviazať dialóg, aby lepšie pochopila motiváciu danej žiadosti a lokalizovala zodpovedajúce informácie. Organizácia sa môže zaujímať o to, s ktorou organizačnou súčasťou (s ktorými organizačnými súčasťami) danej organizácie príslušná fyzická osoba komunikovala, a/alebo o povahu či využitie informácií, ktoré sú predmetom žiadosti o prístup. |
| --- | --- |

ii)

Fyzické osoby nemusia odôvodňovať svoje žiadosti o prístup k vlastným údajom. Pri reagovaní na žiadosti fyzických osôb o prístup by sa organizácie mali predovšetkým riadiť dôvodmi, ktoré viedli k príslušným žiadostiam. Napríklad, ak je žiadosť o prístup nejasná alebo rozsahom všeobecná, organizácia môže s fyzickou osobou nadviazať dialóg, aby lepšie pochopila motiváciu danej žiadosti a lokalizovala zodpovedajúce informácie. Organizácia sa môže zaujímať o to, s ktorou organizačnou súčasťou (s ktorými organizačnými súčasťami) danej organizácie príslušná fyzická osoba komunikovala, a/alebo o povahu či využitie informácií, ktoré sú predmetom žiadosti o prístup.

| iii) | V súlade so základnou povahou prístupu k osobným informáciám by sa organizácie mali vždy v dobrej viere snažiť poskytnúť prístup. Napríklad, ak je potrebné určité informácie chrániť a možno ich ľahko oddeliť od iných osobných informácií, ktorých sa týka žiadosť o prístup, organizácia by mala chránené informácie odčleniť a sprístupniť zvyšné informácie. Ak organizácia rozhodne, že v niektorom konkrétnom prípade by sa mal prístup obmedziť, mala by fyzickej osobe požadujúcej prístup poskytnúť vysvetlenie, prečo sa takto rozhodla, a mala by ju informovať o kontaktnom mieste, na ktoré sa môže obrátiť v prípade ďalších otázok. |
| --- | --- |

iii)

V súlade so základnou povahou prístupu k osobným informáciám by sa organizácie mali vždy v dobrej viere snažiť poskytnúť prístup. Napríklad, ak je potrebné určité informácie chrániť a možno ich ľahko oddeliť od iných osobných informácií, ktorých sa týka žiadosť o prístup, organizácia by mala chránené informácie odčleniť a sprístupniť zvyšné informácie. Ak organizácia rozhodne, že v niektorom konkrétnom prípade by sa mal prístup obmedziť, mala by fyzickej osobe požadujúcej prístup poskytnúť vysvetlenie, prečo sa takto rozhodla, a mala by ju informovať o kontaktnom mieste, na ktoré sa môže obrátiť v prípade ďalších otázok.

b)   Zaťaženie alebo výdavky súvisiace s poskytnutím prístupu

| i) | Právo na prístup k osobným údajom sa môže vo výnimočných prípadoch obmedziť, ak by boli porušené legitímne práva osôb iných než daná fyzická osoba, alebo v prípadoch, keď by zaťaženie alebo výdavky súvisiace s poskytnutím prístupu boli v danom prípade neúmerné rizikám pre súkromie fyzickej osoby. Výdavky a zaťaženie sú významnými faktormi a mali by sa brať do úvahy, ale nie sú určujúce pri rozhodovaní o tom, či je poskytnutie prístupu opodstatnené. |
| --- | --- |

i)

Právo na prístup k osobným údajom sa môže vo výnimočných prípadoch obmedziť, ak by boli porušené legitímne práva osôb iných než daná fyzická osoba, alebo v prípadoch, keď by zaťaženie alebo výdavky súvisiace s poskytnutím prístupu boli v danom prípade neúmerné rizikám pre súkromie fyzickej osoby. Výdavky a zaťaženie sú významnými faktormi a mali by sa brať do úvahy, ale nie sú určujúce pri rozhodovaní o tom, či je poskytnutie prístupu opodstatnené.

| ii) | Napríklad, ak sa dané osobné informácie využívajú na prijatie rozhodnutí, ktoré sa významným spôsobom dotknú danej fyzickej osoby (napríklad zamietnutie alebo priznanie dôležitých výhod, ako je napríklad poistné, hypotéka alebo práca), potom by organizácia v súlade s ostatnými ustanoveniami doplnkových zásad mala tieto informácie sprístupniť dokonca aj vtedy, ak je toto poskytnutie relatívne zložité alebo nákladné. Ak požadované osobné informácie nie sú citlivé alebo sa nevyužívajú na prijatie rozhodnutí, ktoré sa významným spôsobom dotknú danej fyzickej osoby, ale sú ľahko dostupné a ich poskytnutie nie je nákladné, organizácia by mala poskytnúť prístup k takýmto informáciám. |
| --- | --- |

ii)

Napríklad, ak sa dané osobné informácie využívajú na prijatie rozhodnutí, ktoré sa významným spôsobom dotknú danej fyzickej osoby (napríklad zamietnutie alebo priznanie dôležitých výhod, ako je napríklad poistné, hypotéka alebo práca), potom by organizácia v súlade s ostatnými ustanoveniami doplnkových zásad mala tieto informácie sprístupniť dokonca aj vtedy, ak je toto poskytnutie relatívne zložité alebo nákladné. Ak požadované osobné informácie nie sú citlivé alebo sa nevyužívajú na prijatie rozhodnutí, ktoré sa významným spôsobom dotknú danej fyzickej osoby, ale sú ľahko dostupné a ich poskytnutie nie je nákladné, organizácia by mala poskytnúť prístup k takýmto informáciám.

c)   Dôverné obchodné informácie

| i) | Dôverné obchodné informácie sú informácie, vo vzťahu ku ktorým určitá organizácia podnikla kroky na ich ochranu pred sprístupnením, pretože takéto zverejnenie by zvýhodnilo konkurenta na trhu. Organizácie môžu zamietnuť alebo obmedziť prístup, pokiaľ by sa poskytnutím úplného prístupu odhalili ich vlastné dôverné obchodné informácie, ako napríklad marketingové odhady alebo kategorizácie vypracované danou organizáciou, alebo dôverné obchodné informácie inej organizácie, na ktoré sa vzťahuje zmluvná povinnosť zachovania dôvernosti. |
| --- | --- |

i)

Dôverné obchodné informácie sú informácie, vo vzťahu ku ktorým určitá organizácia podnikla kroky na ich ochranu pred sprístupnením, pretože takéto zverejnenie by zvýhodnilo konkurenta na trhu. Organizácie môžu zamietnuť alebo obmedziť prístup, pokiaľ by sa poskytnutím úplného prístupu odhalili ich vlastné dôverné obchodné informácie, ako napríklad marketingové odhady alebo kategorizácie vypracované danou organizáciou, alebo dôverné obchodné informácie inej organizácie, na ktoré sa vzťahuje zmluvná povinnosť zachovania dôvernosti.

| ii) | Ak možno dôverné obchodné informácie ľahko oddeliť od iných osobných informácií, ktorých sa týka žiadosť o prístup, organizácia by mala dôverné obchodné informácie odčleniť a sprístupniť nedôverné informácie. |
| --- | --- |

ii)

Ak možno dôverné obchodné informácie ľahko oddeliť od iných osobných informácií, ktorých sa týka žiadosť o prístup, organizácia by mala dôverné obchodné informácie odčleniť a sprístupniť nedôverné informácie.

d)   Organizácia databáz

| i) | Prístup je možné poskytnúť tak, že organizácia sprístupní relevantné osobné informácie fyzickej osobe, pričom sa nevyžaduje, aby organizácia poskytla fyzickej osobe prístup k svojej databáze. |
| --- | --- |

i)

Prístup je možné poskytnúť tak, že organizácia sprístupní relevantné osobné informácie fyzickej osobe, pričom sa nevyžaduje, aby organizácia poskytla fyzickej osobe prístup k svojej databáze.

| ii) | Prístup k osobným informáciám sa musí poskytnúť len vtedy, ak organizácia dané informácie uchováva. Samotná zásada prístupu nezakladá povinnosť uchovávať, udržiavať, reorganizovať alebo reštrukturalizovať súbory s osobnými informáciami. |
| --- | --- |

ii)

Prístup k osobným informáciám sa musí poskytnúť len vtedy, ak organizácia dané informácie uchováva. Samotná zásada prístupu nezakladá povinnosť uchovávať, udržiavať, reorganizovať alebo reštrukturalizovať súbory s osobnými informáciami.

e)   Prípady obmedzenia prístupu

| i) | Keďže organizácie sa musia vždy v dobrej viere snažiť poskytnúť fyzickým osobám prístup k ich osobným údajom, okolnosti, za ktorých môžu takýto prístup obmedziť, sú obmedzené a akékoľvek dôvody na obmedzenie prístupu musia byť konkrétne uvedené. Rovnako ako na základe všeobecného nariadenia o ochrane údajov môže organizácia obmedziť prístup k informáciám, pokiaľ je pravdepodobné, že takéto sprístupnenie je v rozpore s ochranou dôležitých protikladných verejných záujmov, ako je napríklad národná bezpečnosť, obrana alebo verejná bezpečnosť. Okrem toho, ak sa osobné informácie spracúvajú výlučne na účely výskumu alebo štatistiky, môže byť prístup zamietnutý. Iné dôvody na zamietnutie alebo obmedzenie prístupu k osobným informáciám sú:






  1. | ovplyvnenie výkonu alebo presadzovania práva alebo občianskoprávneho konania, vrátane prevencie, vyšetrovania alebo odhaľovania trestných činov, alebo práva na spravodlivý proces; |
| --- | --- | --- |

i)

Keďže organizácie sa musia vždy v dobrej viere snažiť poskytnúť fyzickým osobám prístup k ich osobným údajom, okolnosti, za ktorých môžu takýto prístup obmedziť, sú obmedzené a akékoľvek dôvody na obmedzenie prístupu musia byť konkrétne uvedené. Rovnako ako na základe všeobecného nariadenia o ochrane údajov môže organizácia obmedziť prístup k informáciám, pokiaľ je pravdepodobné, že takéto sprístupnenie je v rozpore s ochranou dôležitých protikladných verejných záujmov, ako je napríklad národná bezpečnosť, obrana alebo verejná bezpečnosť. Okrem toho, ak sa osobné informácie spracúvajú výlučne na účely výskumu alebo štatistiky, môže byť prístup zamietnutý. Iné dôvody na zamietnutie alebo obmedzenie prístupu k osobným informáciám sú:

1.

ovplyvnenie výkonu alebo presadzovania práva alebo občianskoprávneho konania, vrátane prevencie, vyšetrovania alebo odhaľovania trestných činov, alebo práva na spravodlivý proces;

| 2. | sprístupnenie, pri ktorom by sa porušili legitímne práva alebo dôležité záujmy iných osôb; |
| --- | --- |

2.

sprístupnenie, pri ktorom by sa porušili legitímne práva alebo dôležité záujmy iných osôb;

| 3. | porušovanie zákonnej alebo inej profesionálnej výsady alebo povinnosti; |
| --- | --- |

3.

porušovanie zákonnej alebo inej profesionálnej výsady alebo povinnosti;

| 4. | ovplyvňovanie vyšetrovania bezpečnosti pri práci alebo konania vo veci pracovných sťažností alebo v súvislosti s plánovaním zmien v obsadzovaní funkcií v rámci určitej spoločnosti a s reorganizáciou určitej spoločnosti alebo |
| --- | --- |

4.

ovplyvňovanie vyšetrovania bezpečnosti pri práci alebo konania vo veci pracovných sťažností alebo v súvislosti s plánovaním zmien v obsadzovaní funkcií v rámci určitej spoločnosti a s reorganizáciou určitej spoločnosti alebo

| 5. | porušovanie dôvernosti potrebnej v súvislosti s monitorovacími, kontrolnými alebo regulačnými funkciami týkajúcimi sa správneho hospodárskeho alebo finančného riadenia alebo porušovanie dôvernosti budúcich alebo prebiehajúcich rokovaní s účasťou organizácie. |
| --- | --- |

5.

porušovanie dôvernosti potrebnej v súvislosti s monitorovacími, kontrolnými alebo regulačnými funkciami týkajúcimi sa správneho hospodárskeho alebo finančného riadenia alebo porušovanie dôvernosti budúcich alebo prebiehajúcich rokovaní s účasťou organizácie.

| ii) | Organizácia, ktorá si nárokuje výnimku, má povinnosť preukázať jej nevyhnutnosť a uviesť dôvody na obmedzenie prístupu a kontaktné miesto, na ktoré sa môžu fyzické osoby obrátiť v prípade ďalších otázok. |
| --- | --- |

ii)

Organizácia, ktorá si nárokuje výnimku, má povinnosť preukázať jej nevyhnutnosť a uviesť dôvody na obmedzenie prístupu a kontaktné miesto, na ktoré sa môžu fyzické osoby obrátiť v prípade ďalších otázok.

f)   Právo na získanie potvrdenia a účtovanie poplatkov na pokrytie nákladov súvisiacich s poskytnutím prístupu

| i) | Fyzická osoba má právo získať potvrdenie o tom, či daná organizácia má, alebo nemá osobné údaje, ktoré sa jej týkajú. Fyzická osoba má takisto právo získať takéto osobné údaje, ktoré sa jej týkajú. Organizácia môže účtovať poplatok, ktorý nie je neprimerane vysoký. |
| --- | --- |

i)

Fyzická osoba má právo získať potvrdenie o tom, či daná organizácia má, alebo nemá osobné údaje, ktoré sa jej týkajú. Fyzická osoba má takisto právo získať takéto osobné údaje, ktoré sa jej týkajú. Organizácia môže účtovať poplatok, ktorý nie je neprimerane vysoký.

| ii) | Účtovanie poplatku môže byť opodstatnené napríklad v prípade zjavne neprimeraných žiadostí o prístup, najmä z dôvodu ich opakujúceho sa charakteru. |
| --- | --- |

ii)

Účtovanie poplatku môže byť opodstatnené napríklad v prípade zjavne neprimeraných žiadostí o prístup, najmä z dôvodu ich opakujúceho sa charakteru.

| iii) | Prístup nemôže byť zamietnutý z dôvodu nákladov, ak príslušná fyzická osoba ponúka zaplatenie nákladov. |
| --- | --- |

iii)

Prístup nemôže byť zamietnutý z dôvodu nákladov, ak príslušná fyzická osoba ponúka zaplatenie nákladov.

g)   Opakované alebo obťažujúce žiadosti o prístup

| i) | Organizácia môže primerane obmedziť počet prípadov, v ktorých sa v rámci určitého časového obdobia vyhovie žiadostiam určitej fyzickej osoby o prístup. Pri stanovovaní takýchto obmedzení by organizácia mala zohľadniť faktory ako frekvencia aktualizácie informácií, účel, na ktorý sa dané údaje využívajú, a povaha daných informácií. |
| --- | --- |

i)

Organizácia môže primerane obmedziť počet prípadov, v ktorých sa v rámci určitého časového obdobia vyhovie žiadostiam určitej fyzickej osoby o prístup. Pri stanovovaní takýchto obmedzení by organizácia mala zohľadniť faktory ako frekvencia aktualizácie informácií, účel, na ktorý sa dané údaje využívajú, a povaha daných informácií.

h)   Podvodné žiadosti o prístup

| i) | Organizácia nemusí poskytnúť prístup k osobným informáciám, pokiaľ jej nie sú predložené dostatočné informácie, ktoré jej umožnia potvrdiť totožnosť osoby, ktorá podáva žiadosť. |
| --- | --- |

i)

Organizácia nemusí poskytnúť prístup k osobným informáciám, pokiaľ jej nie sú predložené dostatočné informácie, ktoré jej umožnia potvrdiť totožnosť osoby, ktorá podáva žiadosť.

i)   Časový rámec na odpovede

| i) | Organizácie by mali odpovedať na žiadosti o prístup v primeranej lehote, vhodným spôsobom a vo forme, ktorá je pre fyzickú osobu zrozumiteľná. Organizácia, ktorá pravidelne poskytuje údaje dotknutým osobám, môže splniť žiadosť fyzickej osoby o prístup prostredníctvom pravidelného zverejňovania, ak by to nespôsobilo nadmerné oneskorenie. |
| --- | --- |

i)

Organizácie by mali odpovedať na žiadosti o prístup v primeranej lehote, vhodným spôsobom a vo forme, ktorá je pre fyzickú osobu zrozumiteľná. Organizácia, ktorá pravidelne poskytuje údaje dotknutým osobám, môže splniť žiadosť fyzickej osoby o prístup prostredníctvom pravidelného zverejňovania, ak by to nespôsobilo nadmerné oneskorenie.

9.   Údaje o ľudských zdrojoch

a)   Rozsah pôsobnosti rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA

| i) | Ak organizácia v EÚ prenáša osobné informácie o svojich zamestnancoch (bývalých alebo súčasných) získané v súvislosti s pracovnoprávnym vzťahom do materského, pridruženého alebo nepridruženého podniku, ktorý poskytuje služby v Spojených štátoch a ktorý je zapojený do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, na daný prenos sa vzťahujú výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. V takýchto prípadoch získavanie informácií a ich spracúvanie pred prenosom podlieha vnútroštátnym právnym predpisom členského štátu EÚ, v ktorom boli dané informácie získané, a musia byť rešpektované akékoľvek podmienky alebo obmedzenia vo vzťahu k prenosu týchto informácií stanovené týmito predpismi. |
| --- | --- |

i)

Ak organizácia v EÚ prenáša osobné informácie o svojich zamestnancoch (bývalých alebo súčasných) získané v súvislosti s pracovnoprávnym vzťahom do materského, pridruženého alebo nepridruženého podniku, ktorý poskytuje služby v Spojených štátoch a ktorý je zapojený do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, na daný prenos sa vzťahujú výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. V takýchto prípadoch získavanie informácií a ich spracúvanie pred prenosom podlieha vnútroštátnym právnym predpisom členského štátu EÚ, v ktorom boli dané informácie získané, a musia byť rešpektované akékoľvek podmienky alebo obmedzenia vo vzťahu k prenosu týchto informácií stanovené týmito predpismi.

| ii) | Zásady sú relevantné len vtedy, keď sa prenášajú individuálne identifikované alebo identifikovateľné záznamy alebo keď sa poskytuje prístup k takýmto záznamom. Štatistické výkazy založené na súhrnných údajoch o zamestnancoch, ktoré neobsahujú žiadne osobné údaje, ani využívanie anonymizovaných údajov nepredstavujú ohrozenie súkromia. |
| --- | --- |

ii)

Zásady sú relevantné len vtedy, keď sa prenášajú individuálne identifikované alebo identifikovateľné záznamy alebo keď sa poskytuje prístup k takýmto záznamom. Štatistické výkazy založené na súhrnných údajoch o zamestnancoch, ktoré neobsahujú žiadne osobné údaje, ani využívanie anonymizovaných údajov nepredstavujú ohrozenie súkromia.

b)   Uplatňovanie zásad oznámenia a možnosti voľby

| i) | Organizácia v USA, ktorá získala informácie z EÚ týkajúce sa zamestnancov podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, môže tieto informácie sprístupniť tretím stranám alebo ich využívať na rôzne účely len v súlade so zásadami oznámenia a možnosti voľby. Napríklad v prípade, že chce organizácia využiť osobné informácie získané v rámci pracovnoprávneho vzťahu na účely nesúvisiace s pracovnoprávnymi vzťahmi, ako napríklad na marketingovú komunikáciu, daná organizácia v USA musí pred tým, než tak urobí, poskytnúť dotknutým fyzickým osobám možnosť voľby, pokiaľ tieto fyzické osoby už nedali svoj súhlas na využitie daných informácií na takéto účely. Také použitie musí byť zlučiteľné s účelmi, na ktoré boli osobné informácie získané alebo následne schválené danou fyzickou osobou. Navyše takáto možnosť voľby sa nesmie použiť na obmedzenie pracovných príležitostí alebo na represívne konanie voči takýmto zamestnancom. |
| --- | --- |

i)

Organizácia v USA, ktorá získala informácie z EÚ týkajúce sa zamestnancov podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, môže tieto informácie sprístupniť tretím stranám alebo ich využívať na rôzne účely len v súlade so zásadami oznámenia a možnosti voľby. Napríklad v prípade, že chce organizácia využiť osobné informácie získané v rámci pracovnoprávneho vzťahu na účely nesúvisiace s pracovnoprávnymi vzťahmi, ako napríklad na marketingovú komunikáciu, daná organizácia v USA musí pred tým, než tak urobí, poskytnúť dotknutým fyzickým osobám možnosť voľby, pokiaľ tieto fyzické osoby už nedali svoj súhlas na využitie daných informácií na takéto účely. Také použitie musí byť zlučiteľné s účelmi, na ktoré boli osobné informácie získané alebo následne schválené danou fyzickou osobou. Navyše takáto možnosť voľby sa nesmie použiť na obmedzenie pracovných príležitostí alebo na represívne konanie voči takýmto zamestnancom.

| ii) | Treba podotknúť, že určité všeobecne uplatniteľné podmienky na prenos z niektorých členských štátov EÚ môžu vylučovať iné možnosti využitia takýchto informácií dokonca aj po prenose mimo EÚ a takéto podmienky sa budú musieť rešpektovať. |
| --- | --- |

ii)

Treba podotknúť, že určité všeobecne uplatniteľné podmienky na prenos z niektorých členských štátov EÚ môžu vylučovať iné možnosti využitia takýchto informácií dokonca aj po prenose mimo EÚ a takéto podmienky sa budú musieť rešpektovať.

| iii) | Zamestnávatelia by navyše mali vynaložiť primerané úsilie na to, aby vyhoveli preferenciám zamestnancov, pokiaľ ide o ochranu súkromia. To by napríklad mohlo znamenať obmedzenie prístupu k osobným údajom, anonymizovanie určitých údajov alebo pridelenie kódov alebo pseudonymov v prípadoch, keď sa na účely riadenia nevyhnutne nevyžadujú skutočné mená. |
| --- | --- |

iii)

Zamestnávatelia by navyše mali vynaložiť primerané úsilie na to, aby vyhoveli preferenciám zamestnancov, pokiaľ ide o ochranu súkromia. To by napríklad mohlo znamenať obmedzenie prístupu k osobným údajom, anonymizovanie určitých údajov alebo pridelenie kódov alebo pseudonymov v prípadoch, keď sa na účely riadenia nevyhnutne nevyžadujú skutočné mená.

| iv) | Organizácia nemusí poskytnúť oznámenie a možnosť voľby, pokiaľ a tak dlho, ako je to potrebné na zabránenie tomu, aby bola dotknutá schopnosť organizácie uskutočňovať povýšenia, vymenovania alebo prijímať iné podobné rozhodnutia týkajúce sa zamestnancov. |
| --- | --- |

iv)

Organizácia nemusí poskytnúť oznámenie a možnosť voľby, pokiaľ a tak dlho, ako je to potrebné na zabránenie tomu, aby bola dotknutá schopnosť organizácie uskutočňovať povýšenia, vymenovania alebo prijímať iné podobné rozhodnutia týkajúce sa zamestnancov.

c)   Uplatňovanie zásady prístupu

| i) | Doplnková zásada týkajúca sa prístupu poskytuje usmernenie, pokiaľ ide o dôvody, ktoré môžu opodstatňovať zamietnutie alebo obmedzenie prístupu na požiadanie v súvislosti s ľudskými zdrojmi. Zamestnávatelia v EÚ musia prirodzene dodržiavať miestne právne predpisy a zabezpečiť, aby mali zamestnanci v rámci EÚ prístup k takýmto informáciám, tak, ako to vyžaduje právo v ich domovských krajinách, bez ohľadu na to, na akom mieste sa údaje spracúvajú a uchovávajú. Podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa vyžaduje, aby organizácia, ktorá spracúva takéto údaje v Spojených štátoch, spolupracovala pri poskytovaní takéhoto prístupu buď priamo, alebo prostredníctvom zamestnávateľa v EÚ. |
| --- | --- |

i)

Doplnková zásada týkajúca sa prístupu poskytuje usmernenie, pokiaľ ide o dôvody, ktoré môžu opodstatňovať zamietnutie alebo obmedzenie prístupu na požiadanie v súvislosti s ľudskými zdrojmi. Zamestnávatelia v EÚ musia prirodzene dodržiavať miestne právne predpisy a zabezpečiť, aby mali zamestnanci v rámci EÚ prístup k takýmto informáciám, tak, ako to vyžaduje právo v ich domovských krajinách, bez ohľadu na to, na akom mieste sa údaje spracúvajú a uchovávajú. Podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa vyžaduje, aby organizácia, ktorá spracúva takéto údaje v Spojených štátoch, spolupracovala pri poskytovaní takéhoto prístupu buď priamo, alebo prostredníctvom zamestnávateľa v EÚ.

d)   Presadzovanie

| i) | Pokiaľ sa osobné informácie využívajú len v rámci pracovnoprávnych vzťahov, prvotnú zodpovednosť za údaje vo vzťahu k zamestnancovi nesie organizácia v EÚ. To znamená, že ak európski zamestnanci podajú sťažnosti týkajúce sa porušovania ich práv na ochranu údajov a nie sú spokojní s výsledkami interného posúdenia, konania o sťažnosti a odvolacieho konania (alebo iného postupu na predkladanie sťažností uplatniteľného podľa kolektívnej zmluvy), tieto sťažnosti by sa mali podať na štátny alebo národný orgán pre ochranu osobných údajov alebo na úrad práce v jurisdikcii, v ktorej daný zamestnanec pracuje. Týka sa to aj prípadov, keď je za údajné nesprávne zaobchádzanie s osobnými informáciami spomínaných zamestnancov zodpovedná organizácia v USA, ktorá získala dané informácie od zamestnávateľa, čo znamená, že ide o údajné porušenie zásad. Toto bude najúčinnejší spôsob riešenia často sa prekrývajúcich práv a povinností ukladaných miestnym pracovným právom a pracovnými dohodami, ako aj právom v oblasti ochrany údajov. |
| --- | --- |

i)

Pokiaľ sa osobné informácie využívajú len v rámci pracovnoprávnych vzťahov, prvotnú zodpovednosť za údaje vo vzťahu k zamestnancovi nesie organizácia v EÚ. To znamená, že ak európski zamestnanci podajú sťažnosti týkajúce sa porušovania ich práv na ochranu údajov a nie sú spokojní s výsledkami interného posúdenia, konania o sťažnosti a odvolacieho konania (alebo iného postupu na predkladanie sťažností uplatniteľného podľa kolektívnej zmluvy), tieto sťažnosti by sa mali podať na štátny alebo národný orgán pre ochranu osobných údajov alebo na úrad práce v jurisdikcii, v ktorej daný zamestnanec pracuje. Týka sa to aj prípadov, keď je za údajné nesprávne zaobchádzanie s osobnými informáciami spomínaných zamestnancov zodpovedná organizácia v USA, ktorá získala dané informácie od zamestnávateľa, čo znamená, že ide o údajné porušenie zásad. Toto bude najúčinnejší spôsob riešenia často sa prekrývajúcich práv a povinností ukladaných miestnym pracovným právom a pracovnými dohodami, ako aj právom v oblasti ochrany údajov.

| ii) | Organizácia v USA zapojená do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktorá využíva údaje z EÚ o ľudských zdrojoch prenášané z EÚ v súvislosti s pracovnoprávnym vzťahom a ktorá chce, aby sa na takéto prenosy vzťahoval rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, sa preto musí zaviazať, že v takýchto prípadoch bude spolupracovať pri vyšetrovaniach príslušných orgánov EÚ a bude dodržiavať odporúčania týchto orgánov. |
| --- | --- |

ii)

Organizácia v USA zapojená do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktorá využíva údaje z EÚ o ľudských zdrojoch prenášané z EÚ v súvislosti s pracovnoprávnym vzťahom a ktorá chce, aby sa na takéto prenosy vzťahoval rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, sa preto musí zaviazať, že v takýchto prípadoch bude spolupracovať pri vyšetrovaniach príslušných orgánov EÚ a bude dodržiavať odporúčania týchto orgánov.

e)   Uplatňovanie zásady zodpovednosti za následný prenos

| i) | Pokiaľ ide o príležitostné prevádzkové potreby zapojenej organizácie súvisiace so zamestnaním so zreteľom na osobné údaje prenášané podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ako napríklad rezervácia letenky, hotelovej izby alebo zabezpečenie poistného krytia, prenosy osobných údajov malého počtu zamestnancov prevádzkovateľom sa môžu vykonávať bez uplatňovania zásady prístupu alebo bez uzavretia zmluvy s prevádzkovateľom, ktorý je treťou stranou, ako sa to vyžaduje v iných prípadoch podľa zásady zodpovednosti za následný prenos, pokiaľ zapojená organizácia dodržala zásady oznámenia a možnosti voľby. |
| --- | --- |

i)

Pokiaľ ide o príležitostné prevádzkové potreby zapojenej organizácie súvisiace so zamestnaním so zreteľom na osobné údaje prenášané podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ako napríklad rezervácia letenky, hotelovej izby alebo zabezpečenie poistného krytia, prenosy osobných údajov malého počtu zamestnancov prevádzkovateľom sa môžu vykonávať bez uplatňovania zásady prístupu alebo bez uzavretia zmluvy s prevádzkovateľom, ktorý je treťou stranou, ako sa to vyžaduje v iných prípadoch podľa zásady zodpovednosti za následný prenos, pokiaľ zapojená organizácia dodržala zásady oznámenia a možnosti voľby.

10.   Povinné uzatváranie zmlúv v prípade následných prenosov

a)   Zmluvy o spracúvaní údajov

| i) | Ak sa osobné údaje prenášajú z EÚ do Spojených štátov len na účely spracúvania, zmluva sa bude vyžadovať bez ohľadu na zapojenie sprostredkovateľa do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. |
| --- | --- |

i)

Ak sa osobné údaje prenášajú z EÚ do Spojených štátov len na účely spracúvania, zmluva sa bude vyžadovať bez ohľadu na zapojenie sprostredkovateľa do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

| ii) | Od prevádzkovateľov v EÚ sa vždy vyžaduje, aby v prípade, že sa prenos vykonáva len na účely spracúvania údajov, uzavreli zmluvu, a to bez ohľadu na to, či sa operácia spracúvania vykonáva v rámci EÚ alebo mimo nej, a bez ohľadu na zapojenie sprostredkovateľa do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Účelom zmluvy je zaistiť, aby sprostredkovateľ:






  1. | konal len na základe pokynov prevádzkovateľa; |
| --- | --- | --- |

ii)

Od prevádzkovateľov v EÚ sa vždy vyžaduje, aby v prípade, že sa prenos vykonáva len na účely spracúvania údajov, uzavreli zmluvu, a to bez ohľadu na to, či sa operácia spracúvania vykonáva v rámci EÚ alebo mimo nej, a bez ohľadu na zapojenie sprostredkovateľa do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Účelom zmluvy je zaistiť, aby sprostredkovateľ:

1.

konal len na základe pokynov prevádzkovateľa;

| 2. | zabezpečoval zavedenie vhodných technických a organizačných opatrení na ochranu osobných údajov pred náhodným alebo nezákonným zničením, náhodnou stratou, zmenou, neoprávneným sprístupnením alebo prístupom a aby vedel, či je povolený následný prenos, a |
| --- | --- |

2.

zabezpečoval zavedenie vhodných technických a organizačných opatrení na ochranu osobných údajov pred náhodným alebo nezákonným zničením, náhodnou stratou, zmenou, neoprávneným sprístupnením alebo prístupom a aby vedel, či je povolený následný prenos, a

| 3. | vzhľadom na povahu spracúvania pomáhal prevádzkovateľovi pri odpovedaní fyzickým osobám, ktoré uplatňujú svoje práva na základe zásad. |
| --- | --- |

3.

vzhľadom na povahu spracúvania pomáhal prevádzkovateľovi pri odpovedaní fyzickým osobám, ktoré uplatňujú svoje práva na základe zásad.

| iii) | Keďže zapojené organizácie poskytujú primeranú ochranu, zmluvy s takýmito organizáciami len na účely spracúvania si nevyžadujú predchádzajúce povolenie. |
| --- | --- |

iii)

Keďže zapojené organizácie poskytujú primeranú ochranu, zmluvy s takýmito organizáciami len na účely spracúvania si nevyžadujú predchádzajúce povolenie.

b)   Prenosy v rámci kontrolovanej skupiny spoločností alebo subjektov

| i) | Keď sa osobné informácie prenášajú medzi dvoma prevádzkovateľmi v rámci kontrolovanej skupiny spoločností alebo subjektov, podľa zásady zodpovednosti za následný prenos sa vždy nevyžaduje uzavretie zmluvy. Prevádzkovatelia v rámci kontrolovanej skupiny spoločností alebo subjektov môžu založiť svoje prenosy na iných nástrojoch, ako napríklad na záväzných vnútropodnikových pravidlách EÚ alebo iných vnútroskupinových nástrojoch (napr. programy dodržiavania predpisov a kontroly), a zabezpečiť tak kontinuitu ochrany osobných informácií podľa zásad. V prípade takýchto prenosov je zapojená organizácia naďalej zodpovedná za dodržiavanie zásad. |
| --- | --- |

i)

Keď sa osobné informácie prenášajú medzi dvoma prevádzkovateľmi v rámci kontrolovanej skupiny spoločností alebo subjektov, podľa zásady zodpovednosti za následný prenos sa vždy nevyžaduje uzavretie zmluvy. Prevádzkovatelia v rámci kontrolovanej skupiny spoločností alebo subjektov môžu založiť svoje prenosy na iných nástrojoch, ako napríklad na záväzných vnútropodnikových pravidlách EÚ alebo iných vnútroskupinových nástrojoch (napr. programy dodržiavania predpisov a kontroly), a zabezpečiť tak kontinuitu ochrany osobných informácií podľa zásad. V prípade takýchto prenosov je zapojená organizácia naďalej zodpovedná za dodržiavanie zásad.

c)   Prenosy medzi prevádzkovateľmi

| i) | V prípade prenosov medzi prevádzkovateľmi nemusí byť prijímajúci prevádzkovateľ zapojenou organizáciou ani nemusí mať nezávislý mechanizmus nápravy. Zapojená organizácia musí uzavrieť zmluvu s prijímajúcim prevádzkovateľom, ktorý je treťou stranou, ktorá zabezpečuje rovnakú úroveň ochrany, aká je dostupná podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, pričom sa nevyžaduje, aby prevádzkovateľ, ktorý je treťou stranou, bol zapojenou organizáciou alebo mal nezávislý mechanizmus nápravy, za predpokladu, že poskytne rovnocenný mechanizmus. |
| --- | --- |

i)

V prípade prenosov medzi prevádzkovateľmi nemusí byť prijímajúci prevádzkovateľ zapojenou organizáciou ani nemusí mať nezávislý mechanizmus nápravy. Zapojená organizácia musí uzavrieť zmluvu s prijímajúcim prevádzkovateľom, ktorý je treťou stranou, ktorá zabezpečuje rovnakú úroveň ochrany, aká je dostupná podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, pričom sa nevyžaduje, aby prevádzkovateľ, ktorý je treťou stranou, bol zapojenou organizáciou alebo mal nezávislý mechanizmus nápravy, za predpokladu, že poskytne rovnocenný mechanizmus.

11.   Riešenie sporov a presadzovanie práva

| a) | V zásade nápravy, presadzovania a zodpovednosti sa stanovujú požiadavky na presadzovanie rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Spôsob plnenia požiadaviek písmena a) bodu ii) tejto zásady je stanovený v doplnkovej zásade týkajúcej sa overovania. Táto doplnková zásada sa vzťahuje na písmeno a) body i) a iii), v ktorých sa vyžadujú nezávislé mechanizmy nápravy. Tieto mechanizmy môžu mať rôznu podobu, musia však spĺňať požiadavky zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti. Organizácie tieto požiadavky splnia nasledujúcim spôsobom: i) dodržiavaním programov v oblasti ochrany súkromia vypracovaných súkromným sektorom, v prípade ktorých sú zásady začlenené do ich pravidiel a ktorých súčasťou sú účinné mechanizmy presadzovania zodpovedajúce opisu v zásade nápravy, presadzovania a zodpovednosti; ii) podrobením sa zákonným alebo regulačným dozorným orgánom, ktoré zabezpečujú vybavovanie sťažností fyzických osôb a riešenie sporov alebo iii) prijatím záväzku spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov so sídlom v EÚ alebo s ich oprávnenými zástupcami. |
| --- | --- |

a)

V zásade nápravy, presadzovania a zodpovednosti sa stanovujú požiadavky na presadzovanie rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Spôsob plnenia požiadaviek písmena a) bodu ii) tejto zásady je stanovený v doplnkovej zásade týkajúcej sa overovania. Táto doplnková zásada sa vzťahuje na písmeno a) body i) a iii), v ktorých sa vyžadujú nezávislé mechanizmy nápravy. Tieto mechanizmy môžu mať rôznu podobu, musia však spĺňať požiadavky zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti. Organizácie tieto požiadavky splnia nasledujúcim spôsobom: i) dodržiavaním programov v oblasti ochrany súkromia vypracovaných súkromným sektorom, v prípade ktorých sú zásady začlenené do ich pravidiel a ktorých súčasťou sú účinné mechanizmy presadzovania zodpovedajúce opisu v zásade nápravy, presadzovania a zodpovednosti; ii) podrobením sa zákonným alebo regulačným dozorným orgánom, ktoré zabezpečujú vybavovanie sťažností fyzických osôb a riešenie sporov alebo iii) prijatím záväzku spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov so sídlom v EÚ alebo s ich oprávnenými zástupcami.

| b) | Vymenované spôsoby majú ilustratívny, a nie obmedzujúci charakter. Súkromný sektor môže zaviesť ďalšie mechanizmy na zabezpečenie presadzovania, pokiaľ tieto mechanizmy budú spĺňať požiadavky zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti a doplnkových zásad. Treba upozorniť na to, že požiadavky zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti sú doplnením požiadavky, podľa ktorej musí byť samoregulačné úsilie vymáhateľné podľa oddielu 5 zákona o FTC (hlava 15 § 45 Zákonníka Spojených štátov), v ktorom sa zakazuje nekalé alebo klamlivé konanie, hlavy 49 § 41712 Zákonníka Spojených štátov, v ktorom sa dopravcom alebo predajcom leteniek zakazuje dopúšťať sa nekalých alebo klamlivých praktík v leteckej doprave alebo pri predaji leteniek, alebo podľa iného právneho predpisu či nariadenia, v ktorom sa takéto konanie zakazuje. |
| --- | --- |

b)

Vymenované spôsoby majú ilustratívny, a nie obmedzujúci charakter. Súkromný sektor môže zaviesť ďalšie mechanizmy na zabezpečenie presadzovania, pokiaľ tieto mechanizmy budú spĺňať požiadavky zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti a doplnkových zásad. Treba upozorniť na to, že požiadavky zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti sú doplnením požiadavky, podľa ktorej musí byť samoregulačné úsilie vymáhateľné podľa oddielu 5 zákona o FTC (hlava 15 § 45 Zákonníka Spojených štátov), v ktorom sa zakazuje nekalé alebo klamlivé konanie, hlavy 49 § 41712 Zákonníka Spojených štátov, v ktorom sa dopravcom alebo predajcom leteniek zakazuje dopúšťať sa nekalých alebo klamlivých praktík v leteckej doprave alebo pri predaji leteniek, alebo podľa iného právneho predpisu či nariadenia, v ktorom sa takéto konanie zakazuje.

| c) | S cieľom pomôcť zabezpečiť dodržiavanie záväzkov podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a podporiť správu programu musia organizácie, ako aj ich nezávislé mechanizmy nápravy na požiadanie poskytnúť ministerstvu informácie týkajúce sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Organizácie musia navyše pohotovo odpovedať na sťažnosti týkajúce sa ich dodržiavania zásad, postúpené orgánmi pre ochranu osobných údajov prostredníctvom ministerstva. V rámci takejto odpovede by sa malo riešiť, či je sťažnosť opodstatnená, a ak áno, ako organizácia napraví daný problém. Ministerstvo bude chrániť dôvernosť prijatých informácií v súlade s právom USA. |
| --- | --- |

c)

S cieľom pomôcť zabezpečiť dodržiavanie záväzkov podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a podporiť správu programu musia organizácie, ako aj ich nezávislé mechanizmy nápravy na požiadanie poskytnúť ministerstvu informácie týkajúce sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Organizácie musia navyše pohotovo odpovedať na sťažnosti týkajúce sa ich dodržiavania zásad, postúpené orgánmi pre ochranu osobných údajov prostredníctvom ministerstva. V rámci takejto odpovede by sa malo riešiť, či je sťažnosť opodstatnená, a ak áno, ako organizácia napraví daný problém. Ministerstvo bude chrániť dôvernosť prijatých informácií v súlade s právom USA.

| d) | Mechanizmy nápravy







  i) | Fyzické osoby by mali byť nabádané, aby pred tým, než sa obrátia na nezávislé mechanizmy nápravy, podali svoje prípadné sťažnosti príslušnej organizácii. Organizácie musia fyzickej osobe odpovedať do 45 dní od prijatia sťažnosti. To, či je určitý mechanizmus nápravy nezávislý, je faktická otázka, ktorú možno zodpovedať najmä preukázaním nestrannosti, transparentnej štruktúry a financovania, ako aj preukázaním predchádzajúcej činnosti. Podľa zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti, musí byť mechanizmus nápravy, ktorý majú fyzické osoby k dispozícii, ľahko dostupný a bezplatný. Nezávislé orgány pre riešenie sporov by mali prešetriť každú sťažnosť, ktorú dostanú od fyzických osôb, pokiaľ tieto sťažnosti nie sú očividne nepodložené alebo neodôvodnené. To nevylučuje možnosť, že nezávislý orgán pre riešenie sporov prevádzkujúci mechanizmus nápravy zavedie požiadavky súvisiace s oprávnenosťou podania sťažnosti; takéto požiadavky však musia byť transparentné a odôvodnené (napríklad požiadavka na vylúčenie sťažností, ktoré nepatria do rámca pôsobnosti daného programu alebo patria na posúdenie inému fóru) a ich výsledkom by nemalo byť narušenie záväzku prešetrovať oprávnené sťažnosti. Okrem toho by mechanizmy nápravy mali fyzickým osobám poskytovať úplné a ľahko dostupné informácie o tom, ako prebieha postup riešenia sporov v prípade, že podajú sťažnosť. Takéto informácie by mali zahŕňať upozornenie na postupy daného mechanizmu v oblasti ochrany súkromia, a to v súlade so zásadami. Mechanizmy nápravy by takisto mali spolupracovať na vypracovaní nástrojov, ako sú štandardné formuláre na podávanie sťažností, aby tak uľahčili proces riešenia sťažností. |
| --- | --- | --- |

d)

Mechanizmy nápravy

i)

Fyzické osoby by mali byť nabádané, aby pred tým, než sa obrátia na nezávislé mechanizmy nápravy, podali svoje prípadné sťažnosti príslušnej organizácii. Organizácie musia fyzickej osobe odpovedať do 45 dní od prijatia sťažnosti. To, či je určitý mechanizmus nápravy nezávislý, je faktická otázka, ktorú možno zodpovedať najmä preukázaním nestrannosti, transparentnej štruktúry a financovania, ako aj preukázaním predchádzajúcej činnosti. Podľa zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti, musí byť mechanizmus nápravy, ktorý majú fyzické osoby k dispozícii, ľahko dostupný a bezplatný. Nezávislé orgány pre riešenie sporov by mali prešetriť každú sťažnosť, ktorú dostanú od fyzických osôb, pokiaľ tieto sťažnosti nie sú očividne nepodložené alebo neodôvodnené. To nevylučuje možnosť, že nezávislý orgán pre riešenie sporov prevádzkujúci mechanizmus nápravy zavedie požiadavky súvisiace s oprávnenosťou podania sťažnosti; takéto požiadavky však musia byť transparentné a odôvodnené (napríklad požiadavka na vylúčenie sťažností, ktoré nepatria do rámca pôsobnosti daného programu alebo patria na posúdenie inému fóru) a ich výsledkom by nemalo byť narušenie záväzku prešetrovať oprávnené sťažnosti. Okrem toho by mechanizmy nápravy mali fyzickým osobám poskytovať úplné a ľahko dostupné informácie o tom, ako prebieha postup riešenia sporov v prípade, že podajú sťažnosť. Takéto informácie by mali zahŕňať upozornenie na postupy daného mechanizmu v oblasti ochrany súkromia, a to v súlade so zásadami. Mechanizmy nápravy by takisto mali spolupracovať na vypracovaní nástrojov, ako sú štandardné formuláre na podávanie sťažností, aby tak uľahčili proces riešenia sťažností.

| ii) | Nezávislé mechanizmy nápravy musia na svojich verejných webových sídlach uvádzať informácie týkajúce sa zásad a služieb, ktoré poskytujú podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Tieto informácie musia zahŕňať: 1. informácie o požiadavkách zásad týkajúcich sa nezávislých mechanizmov nápravy alebo odkaz na tieto požiadavky; 2. odkaz na webové sídlo ministerstva venované rámcu pre ochranu osobných údajov; 3. vysvetlenie, že ich služby riešenia sporov podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sú pre fyzické osoby bezplatné; 4. opis spôsobu, akým možno podať sťažnosť týkajúcu sa zásad; 5. časový rámec vybavovania sťažností týkajúcich sa zásad a 6. opis rozsahu možných prostriedkov nápravy. |
| --- | --- |

ii)

Nezávislé mechanizmy nápravy musia na svojich verejných webových sídlach uvádzať informácie týkajúce sa zásad a služieb, ktoré poskytujú podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Tieto informácie musia zahŕňať: 1. informácie o požiadavkách zásad týkajúcich sa nezávislých mechanizmov nápravy alebo odkaz na tieto požiadavky; 2. odkaz na webové sídlo ministerstva venované rámcu pre ochranu osobných údajov; 3. vysvetlenie, že ich služby riešenia sporov podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sú pre fyzické osoby bezplatné; 4. opis spôsobu, akým možno podať sťažnosť týkajúcu sa zásad; 5. časový rámec vybavovania sťažností týkajúcich sa zásad a 6. opis rozsahu možných prostriedkov nápravy.

| iii) | Nezávislé mechanizmy nápravy musia zverejňovať výročnú správu so súhrnnými štatistickými údajmi o svojich službách riešenia sporov. Vo výročnej správe sa musí uvádzať: 1. celkový počet sťažností týkajúcich sa zásad prijatých počas vykazovaného roku; 2. druhy prijatých sťažností; 3. kvalitatívne parametre riešenia sporov, napríklad čas potrebný na spracovanie sťažností, a 4. výsledky prijatých sťažností, najmä počet a druh uložených prostriedkov nápravy alebo sankcií. |
| --- | --- |

iii)

Nezávislé mechanizmy nápravy musia zverejňovať výročnú správu so súhrnnými štatistickými údajmi o svojich službách riešenia sporov. Vo výročnej správe sa musí uvádzať: 1. celkový počet sťažností týkajúcich sa zásad prijatých počas vykazovaného roku; 2. druhy prijatých sťažností; 3. kvalitatívne parametre riešenia sporov, napríklad čas potrebný na spracovanie sťažností, a 4. výsledky prijatých sťažností, najmä počet a druh uložených prostriedkov nápravy alebo sankcií.

| iv) | Ako sa stanovuje v prílohe I, fyzické osoby majú k dispozícii možnosť rozhodcovského konania, prostredníctvom ktorého sa v prípade zvyšných nárokov určí, či zapojená organizácia porušila záväzky, ktoré má voči fyzickej osobe na základe zásad, a či takéto porušenie ostane úplne alebo čiastočne nenapravené. Táto možnosť je dostupná len na tieto účely. Táto možnosť nie je dostupná napríklad v prípade výnimiek zo zásad (15) alebo v prípade tvrdení týkajúcich sa primeranosti rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Podľa tejto možnosti rozhodcovského konania má „výbor pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA“ (zložený z jedného alebo troch rozhodcov, podľa dohody účastníkov sporu) právomoc nariadiť spravodlivú nepeňažnú náhradu (ako napríklad prístup k predmetným údajom fyzickej osoby, ich opravu, vymazanie alebo vrátenie) pre konkrétnu fyzickú osobu potrebnú na nápravu porušenia zásad, ktorá sa týka výhradne danej fyzickej osoby. Fyzické osoby a zapojené organizácie budú môcť požiadať o súdne preskúmanie a výkon rozhodnutí rozhodcovského konania podľa práva USA na základe federálneho zákona o rozhodcovskom konaní (Federal Arbitration Act). |
| --- | --- |

iv)

Ako sa stanovuje v prílohe I, fyzické osoby majú k dispozícii možnosť rozhodcovského konania, prostredníctvom ktorého sa v prípade zvyšných nárokov určí, či zapojená organizácia porušila záväzky, ktoré má voči fyzickej osobe na základe zásad, a či takéto porušenie ostane úplne alebo čiastočne nenapravené. Táto možnosť je dostupná len na tieto účely. Táto možnosť nie je dostupná napríklad v prípade výnimiek zo zásad (15) alebo v prípade tvrdení týkajúcich sa primeranosti rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Podľa tejto možnosti rozhodcovského konania má „výbor pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA“ (zložený z jedného alebo troch rozhodcov, podľa dohody účastníkov sporu) právomoc nariadiť spravodlivú nepeňažnú náhradu (ako napríklad prístup k predmetným údajom fyzickej osoby, ich opravu, vymazanie alebo vrátenie) pre konkrétnu fyzickú osobu potrebnú na nápravu porušenia zásad, ktorá sa týka výhradne danej fyzickej osoby. Fyzické osoby a zapojené organizácie budú môcť požiadať o súdne preskúmanie a výkon rozhodnutí rozhodcovského konania podľa práva USA na základe federálneho zákona o rozhodcovskom konaní (Federal Arbitration Act).

| e) | Prostriedky nápravy a sankcie







  i) | Výsledkom akýchkoľvek prostriedkov nápravy stanovených nezávislým orgánom pre riešenie sporov by malo byť to, že daná organizácia v možnom rozsahu zvráti alebo napraví nedodržiavanie zásad, a to, že ďalšie spracúvanie údajov danou organizáciou bude v súlade so zásadami a v prípadoch, keď je to vhodné, bude ukončené spracúvanie osobných údajov fyzickej osoby, ktorá podala sťažnosť. Sankcie musia byť dostatočne prísne, aby sa zabezpečilo dodržiavanie zásad danou organizáciou. Rozsah sankcií rôzneho stupňa prísnosti umožní orgánom pre riešenie sporov primerane reagovať na rozličné stupne nedodržiavania zásad. Sankcie by mali zahŕňať uverejnenie zisteného nedodržiavania zásad, ako aj požiadavku vymazania údajov za určitých okolností (16). Iné sankcie by mohli zahŕňať pozastavenie a odobratie oprávnenia používať pečiatku, kompenzáciu pre fyzické osoby za straty spôsobené v dôsledku nedodržiavania zásad a príkazné opatrenia. Nezávislé orgány pre riešenie sporov zo súkromného sektora a samoregulačné orgány musia oznámiť prípady, keď zapojené organizácie nerešpektujú ich rozhodnutia, príslušnému vládnemu orgánu, prípadne súdom, a ministerstvu. |
| --- | --- | --- |

e)

Prostriedky nápravy a sankcie

i)

Výsledkom akýchkoľvek prostriedkov nápravy stanovených nezávislým orgánom pre riešenie sporov by malo byť to, že daná organizácia v možnom rozsahu zvráti alebo napraví nedodržiavanie zásad, a to, že ďalšie spracúvanie údajov danou organizáciou bude v súlade so zásadami a v prípadoch, keď je to vhodné, bude ukončené spracúvanie osobných údajov fyzickej osoby, ktorá podala sťažnosť. Sankcie musia byť dostatočne prísne, aby sa zabezpečilo dodržiavanie zásad danou organizáciou. Rozsah sankcií rôzneho stupňa prísnosti umožní orgánom pre riešenie sporov primerane reagovať na rozličné stupne nedodržiavania zásad. Sankcie by mali zahŕňať uverejnenie zisteného nedodržiavania zásad, ako aj požiadavku vymazania údajov za určitých okolností (16). Iné sankcie by mohli zahŕňať pozastavenie a odobratie oprávnenia používať pečiatku, kompenzáciu pre fyzické osoby za straty spôsobené v dôsledku nedodržiavania zásad a príkazné opatrenia. Nezávislé orgány pre riešenie sporov zo súkromného sektora a samoregulačné orgány musia oznámiť prípady, keď zapojené organizácie nerešpektujú ich rozhodnutia, príslušnému vládnemu orgánu, prípadne súdom, a ministerstvu.

| f) | Činnosť FTC







  i) | FTC sa zaviazala, že bude prioritne preskúmavať podnety týkajúce sa údajného nedodržiavania zásad prijaté od: i) samoregulačných orgánov v oblasti ochrany súkromia a iných nezávislých orgánov pre riešenie sporov; ii) členských štátov EÚ a iii) ministerstva s cieľom určiť, či bol porušený oddiel 5 zákona o FTC zakazujúci nekalé alebo klamlivé konanie alebo praktiky v rámci obchodovania. Ak FTC dospeje k záveru, že má dôvod domnievať sa, že bol porušený oddiel 5, môže danú vec vyriešiť tak, že bude žiadať príkaz na zdržanie sa konania zakazujúci namietané praktiky, alebo tak, že podá sťažnosť na federálny obvodný súd, výsledkom čoho by v prípade kladného rozhodnutia mohol byť príkaz federálneho súdu s tým istým účinkom. To zahŕňa nepravdivé tvrdenia o dodržiavaní zásad alebo o zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA v prípade organizácií, ktoré už nie sú v zozname organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov alebo nikdy nevykonali proces samoosvedčenia. V prípade porušenia administratívneho príkazu na zdržanie sa konania môže FTC dosiahnuť uloženie občianskoprávnych sankcií a v prípade porušenia príkazu federálneho súdu môže iniciovať občianskoprávne alebo trestné konanie za pohŕdanie súdom. FTC oznámi každé prijaté opatrenie ministerstvu. Ministerstvo nabáda ostatné vládne orgány, aby ho informovali o konečnom vybavení takýchto podnetov alebo o iných rozhodnutiach nariaďujúcich dodržiavanie zásad. |
| --- | --- | --- |

f)

Činnosť FTC

i)

FTC sa zaviazala, že bude prioritne preskúmavať podnety týkajúce sa údajného nedodržiavania zásad prijaté od: i) samoregulačných orgánov v oblasti ochrany súkromia a iných nezávislých orgánov pre riešenie sporov; ii) členských štátov EÚ a iii) ministerstva s cieľom určiť, či bol porušený oddiel 5 zákona o FTC zakazujúci nekalé alebo klamlivé konanie alebo praktiky v rámci obchodovania. Ak FTC dospeje k záveru, že má dôvod domnievať sa, že bol porušený oddiel 5, môže danú vec vyriešiť tak, že bude žiadať príkaz na zdržanie sa konania zakazujúci namietané praktiky, alebo tak, že podá sťažnosť na federálny obvodný súd, výsledkom čoho by v prípade kladného rozhodnutia mohol byť príkaz federálneho súdu s tým istým účinkom. To zahŕňa nepravdivé tvrdenia o dodržiavaní zásad alebo o zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA v prípade organizácií, ktoré už nie sú v zozname organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov alebo nikdy nevykonali proces samoosvedčenia. V prípade porušenia administratívneho príkazu na zdržanie sa konania môže FTC dosiahnuť uloženie občianskoprávnych sankcií a v prípade porušenia príkazu federálneho súdu môže iniciovať občianskoprávne alebo trestné konanie za pohŕdanie súdom. FTC oznámi každé prijaté opatrenie ministerstvu. Ministerstvo nabáda ostatné vládne orgány, aby ho informovali o konečnom vybavení takýchto podnetov alebo o iných rozhodnutiach nariaďujúcich dodržiavanie zásad.

| g) | Trvalé nedodržiavanie zásad







  i) | Ak určitá organizácia trvale nedodržiava zásady, nie je už ďalej oprávnená využívať výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Organizácie, ktoré trvale nedodržiavajú zásady, budú ministerstvom vyradené zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov a musia vrátiť alebo vymazať osobné informácie, ktoré získali na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. |
| --- | --- | --- |

g)

Trvalé nedodržiavanie zásad

i)

Ak určitá organizácia trvale nedodržiava zásady, nie je už ďalej oprávnená využívať výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Organizácie, ktoré trvale nedodržiavajú zásady, budú ministerstvom vyradené zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov a musia vrátiť alebo vymazať osobné informácie, ktoré získali na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

| ii) | Trvalé nedodržiavanie zásad nastane vtedy, keď organizácia, ktorá osvedčila svoje dodržiavanie zásad ministerstvu, odmietne splniť konečné rozhodnutie ktoréhokoľvek samoregulačného orgánu v oblasti ochrany súkromia, nezávislého orgánu pre riešenie sporov alebo vládneho orgánu, alebo v prípadoch, keď takýto orgán vrátane ministerstva rozhodne, že určitá organizácia často nedodržiava zásady až do tej miery, že jej tvrdenie o dodržiavaní zásad nie je viac vierohodné. V prípadoch, keď takéto rozhodnutie prijme iný orgán než ministerstvo, musí organizácia tieto skutočnosti bezodkladne oznámiť ministerstvu. Ak to neurobí, môže byť žalovateľná podľa zákona o nepravdivých vyhláseniach (False Statements Act) (hlava 18 § 1001 Zákonníka Spojených štátov). Skutočnosť, že sa organizácia už nezapája do samoregulačného programu súkromného sektora v oblasti ochrany súkromia alebo už nevyužíva nezávislý mechanizmus riešenia sporov, ju nezbavuje povinnosti dodržiavať zásady a neplnenie tejto povinnosti by sa považovalo za trvalé nedodržiavanie zásad. |
| --- | --- |

ii)

Trvalé nedodržiavanie zásad nastane vtedy, keď organizácia, ktorá osvedčila svoje dodržiavanie zásad ministerstvu, odmietne splniť konečné rozhodnutie ktoréhokoľvek samoregulačného orgánu v oblasti ochrany súkromia, nezávislého orgánu pre riešenie sporov alebo vládneho orgánu, alebo v prípadoch, keď takýto orgán vrátane ministerstva rozhodne, že určitá organizácia často nedodržiava zásady až do tej miery, že jej tvrdenie o dodržiavaní zásad nie je viac vierohodné. V prípadoch, keď takéto rozhodnutie prijme iný orgán než ministerstvo, musí organizácia tieto skutočnosti bezodkladne oznámiť ministerstvu. Ak to neurobí, môže byť žalovateľná podľa zákona o nepravdivých vyhláseniach (False Statements Act) (hlava 18 § 1001 Zákonníka Spojených štátov). Skutočnosť, že sa organizácia už nezapája do samoregulačného programu súkromného sektora v oblasti ochrany súkromia alebo už nevyužíva nezávislý mechanizmus riešenia sporov, ju nezbavuje povinnosti dodržiavať zásady a neplnenie tejto povinnosti by sa považovalo za trvalé nedodržiavanie zásad.

| iii) | Ministerstvo vyradí organizáciu zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov z dôvodu trvalého nedodržiavania zásad, a to aj v reakcii na akékoľvek oznámenie o takomto nedodržiavaní od samotnej organizácie, samoregulačného orgánu v oblasti ochrany súkromia alebo iného nezávislého orgánu pre riešenie sporov, alebo vládneho orgánu, pričom však najskôr zašle organizácii oznámenie s 30-dňovou lehotou na odpoveď (17). V zozname organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov vedenom ministerstvom bude zodpovedajúcim spôsobom jasne uvedené, ktoré organizácie majú zabezpečené a ktoré organizácie už nemajú zabezpečené výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. |
| --- | --- |

iii)

Ministerstvo vyradí organizáciu zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov z dôvodu trvalého nedodržiavania zásad, a to aj v reakcii na akékoľvek oznámenie o takomto nedodržiavaní od samotnej organizácie, samoregulačného orgánu v oblasti ochrany súkromia alebo iného nezávislého orgánu pre riešenie sporov, alebo vládneho orgánu, pričom však najskôr zašle organizácii oznámenie s 30-dňovou lehotou na odpoveď (17). V zozname organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov vedenom ministerstvom bude zodpovedajúcim spôsobom jasne uvedené, ktoré organizácie majú zabezpečené a ktoré organizácie už nemajú zabezpečené výhody vyplývajúce z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

| iv) | Organizácia, ktorá podáva žiadosť o účasť v samoregulačnom orgáne s cieľom opätovne splniť kritériá rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, musí poskytnúť tomuto orgánu úplné informácie o svojom predchádzajúcom zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. |
| --- | --- |

iv)

Organizácia, ktorá podáva žiadosť o účasť v samoregulačnom orgáne s cieľom opätovne splniť kritériá rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, musí poskytnúť tomuto orgánu úplné informácie o svojom predchádzajúcom zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

12.   Možnosť voľby – časové súvislosti vyjadrenia nesúhlasu s využívaním osobných informácií („opt out“)

| a) | Vo všeobecnosti je cieľom zásady možnosti voľby zabezpečiť, aby sa osobné informácie využívali a sprístupňovali spôsobmi, ktoré sú zlučiteľné s očakávaniami a rozhodnutiami danej fyzickej osoby. To znamená, že fyzická osoba by mala mať možnosť vyjadriť nesúhlas s tým, aby sa jej osobné informácie využili na priamy marketing, a to kedykoľvek, s ohľadom na primeranú lehotu stanovenú danou organizáciou, ktorú potrebuje napríklad na to, aby vyjadrenie nesúhlasu fyzickej osoby s využívaním jej osobných informácií nadobudlo účinnosť. Organizácia môže takisto požadovať dostatočné informácie na potvrdenie totožnosti fyzickej osoby požadujúcej ukončenie využívania jej osobných informácií. V Spojených štátoch môžu fyzické osoby uplatniť túto možnosť voľby prostredníctvom využitia centrálneho programu vyjadrenia nesúhlasu. V každom prípade by fyzická osoba mala mať k dispozícii ľahko dostupný a z hľadiska výdavkov prístupný mechanizmus na využitie tejto možnosti. |
| --- | --- |

a)

Vo všeobecnosti je cieľom zásady možnosti voľby zabezpečiť, aby sa osobné informácie využívali a sprístupňovali spôsobmi, ktoré sú zlučiteľné s očakávaniami a rozhodnutiami danej fyzickej osoby. To znamená, že fyzická osoba by mala mať možnosť vyjadriť nesúhlas s tým, aby sa jej osobné informácie využili na priamy marketing, a to kedykoľvek, s ohľadom na primeranú lehotu stanovenú danou organizáciou, ktorú potrebuje napríklad na to, aby vyjadrenie nesúhlasu fyzickej osoby s využívaním jej osobných informácií nadobudlo účinnosť. Organizácia môže takisto požadovať dostatočné informácie na potvrdenie totožnosti fyzickej osoby požadujúcej ukončenie využívania jej osobných informácií. V Spojených štátoch môžu fyzické osoby uplatniť túto možnosť voľby prostredníctvom využitia centrálneho programu vyjadrenia nesúhlasu. V každom prípade by fyzická osoba mala mať k dispozícii ľahko dostupný a z hľadiska výdavkov prístupný mechanizmus na využitie tejto možnosti.

| b) | Podobne môže organizácia využívať informácie na určité priame marketingové účely, keď nie je prakticky možné poskytnúť fyzickej osobe príležitosť vyjadriť nesúhlas pred použitím daných informácií, ak daná organizácia zároveň (a kedykoľvek na požiadanie) poskytne fyzickej osobe takúto možnosť odmietnuť (bez toho, že by fyzickej osobe vznikli nejaké náklady), aby jej boli doručované akékoľvek ďalšie priame marketingové oznámenia, a ak organizácia vyhovie želaniu danej fyzickej osoby. |
| --- | --- |

b)

Podobne môže organizácia využívať informácie na určité priame marketingové účely, keď nie je prakticky možné poskytnúť fyzickej osobe príležitosť vyjadriť nesúhlas pred použitím daných informácií, ak daná organizácia zároveň (a kedykoľvek na požiadanie) poskytne fyzickej osobe takúto možnosť odmietnuť (bez toho, že by fyzickej osobe vznikli nejaké náklady), aby jej boli doručované akékoľvek ďalšie priame marketingové oznámenia, a ak organizácia vyhovie želaniu danej fyzickej osoby.

13.   Cestovné informácie

| a) | Informácie týkajúce sa rezervácií v rámci osobnej leteckej dopravy a iné informácie týkajúce sa cestovania, ako napríklad informácie o osobách často využívajúcich letecké služby alebo informácie o hotelových rezerváciách a zvláštnych požiadavkách na zaobchádzanie, ako napríklad o jedle zodpovedajúcom náboženským požiadavkám alebo o potrebe fyzickej pomoci, možno organizáciám so sídlom mimo EÚ prenášať vo viacerých odlišných prípadoch. Podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov sa osobné údaje môžu v prípade neexistencie rozhodnutia o primeranosti preniesť do tretej krajiny, ak sú poskytnuté primerané záruky ochrany údajov podľa článku 46 všeobecného nariadenia o ochrane údajov, alebo v osobitných situáciách, ak je splnená jedna z podmienok článku 49 všeobecného nariadenia o ochrane údajov (napr. ak dotknutá osoba s prenosom výslovne súhlasila). Organizácie v USA, ktoré sa zapojili do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, poskytujú primeranú ochranu osobných údajov, a preto môžu prijímať prenosy údajov z EÚ na základe článku 45 všeobecného nariadenia o ochrane údajov bez toho, aby museli zaviesť nástroj prenosu podľa článku 46 všeobecného nariadenia o ochrane údajov či spĺňať podmienky článku 49 uvedeného nariadenia. Keďže rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA zahŕňa osobitné pravidlá týkajúce sa citlivých informácií, takéto informácie (ktoré môže byť potrebné získavať napríklad v súvislosti s poskytovaním potrebnej fyzickej pomoci zákazníkom) možno zahrnúť do prenosov zapojeným organizáciám. Vo všetkých prípadoch však musí organizácia prenášajúca dané informácie rešpektovať právo členského štátu EÚ, v ktorom pôsobí, ktoré môže okrem iného ukladať osobitné podmienky pre zaobchádzanie s citlivými údajmi. |
| --- | --- |

a)

Informácie týkajúce sa rezervácií v rámci osobnej leteckej dopravy a iné informácie týkajúce sa cestovania, ako napríklad informácie o osobách často využívajúcich letecké služby alebo informácie o hotelových rezerváciách a zvláštnych požiadavkách na zaobchádzanie, ako napríklad o jedle zodpovedajúcom náboženským požiadavkám alebo o potrebe fyzickej pomoci, možno organizáciám so sídlom mimo EÚ prenášať vo viacerých odlišných prípadoch. Podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov sa osobné údaje môžu v prípade neexistencie rozhodnutia o primeranosti preniesť do tretej krajiny, ak sú poskytnuté primerané záruky ochrany údajov podľa článku 46 všeobecného nariadenia o ochrane údajov, alebo v osobitných situáciách, ak je splnená jedna z podmienok článku 49 všeobecného nariadenia o ochrane údajov (napr. ak dotknutá osoba s prenosom výslovne súhlasila). Organizácie v USA, ktoré sa zapojili do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, poskytujú primeranú ochranu osobných údajov, a preto môžu prijímať prenosy údajov z EÚ na základe článku 45 všeobecného nariadenia o ochrane údajov bez toho, aby museli zaviesť nástroj prenosu podľa článku 46 všeobecného nariadenia o ochrane údajov či spĺňať podmienky článku 49 uvedeného nariadenia. Keďže rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA zahŕňa osobitné pravidlá týkajúce sa citlivých informácií, takéto informácie (ktoré môže byť potrebné získavať napríklad v súvislosti s poskytovaním potrebnej fyzickej pomoci zákazníkom) možno zahrnúť do prenosov zapojeným organizáciám. Vo všetkých prípadoch však musí organizácia prenášajúca dané informácie rešpektovať právo členského štátu EÚ, v ktorom pôsobí, ktoré môže okrem iného ukladať osobitné podmienky pre zaobchádzanie s citlivými údajmi.

14.   Farmaceutické výrobky a medicínske produkty

a)   Uplatňovanie právnych predpisov EÚ/členských štátov alebo zásad

| i) | Právne predpisy EÚ/členských štátov sa vzťahujú na získavanie osobných údajov a na akékoľvek spracúvanie, ktoré sa vykonáva pred prenosom do Spojených štátov. Zásady sa na tieto údaje vzťahujú po tom, ako sa prenesú do Spojených štátov. Ak je to vhodné, údaje využívané na farmaceutický výskum a iné účely by mali byť anonymizované. |
| --- | --- |

i)

Právne predpisy EÚ/členských štátov sa vzťahujú na získavanie osobných údajov a na akékoľvek spracúvanie, ktoré sa vykonáva pred prenosom do Spojených štátov. Zásady sa na tieto údaje vzťahujú po tom, ako sa prenesú do Spojených štátov. Ak je to vhodné, údaje využívané na farmaceutický výskum a iné účely by mali byť anonymizované.

b)   Budúci vedecký výskum

| i) | Osobné údaje získané v rámci osobitných lekárskych alebo farmaceutických výskumných štúdií hrajú často významnú úlohu v budúcom vedeckom výskume. Ak sa osobné údaje získané v rámci jednej výskumnej štúdie prenesú organizácii v USA zapojenej do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, táto organizácia môže tieto údaje využívať v novej výskumnej činnosti, ak sa pri prvej štúdii poskytlo oznámenie a možnosť voľby. Takéto oznámenie by malo poskytnúť informácie o akomkoľvek budúcom osobitnom využití daných údajov, ako napríklad následnom využívaní v pravidelných intervaloch, v súvisiacich štúdiách alebo v rámci marketingu. |
| --- | --- |

i)

Osobné údaje získané v rámci osobitných lekárskych alebo farmaceutických výskumných štúdií hrajú často významnú úlohu v budúcom vedeckom výskume. Ak sa osobné údaje získané v rámci jednej výskumnej štúdie prenesú organizácii v USA zapojenej do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, táto organizácia môže tieto údaje využívať v novej výskumnej činnosti, ak sa pri prvej štúdii poskytlo oznámenie a možnosť voľby. Takéto oznámenie by malo poskytnúť informácie o akomkoľvek budúcom osobitnom využití daných údajov, ako napríklad následnom využívaní v pravidelných intervaloch, v súvisiacich štúdiách alebo v rámci marketingu.

| ii) | Je zrejmé, že nie je možné presne vymedziť všetky budúce možnosti využitia daných údajov, pretože nové výskumné využitie by mohlo vyplynúť z nových poznatkov uplatnených na pôvodné údaje, nových objavov a pokroku v medicíne a z vývoja v oblasti verejného zdravia a regulačného systému. Tam, kde je to vhodné, by preto oznámenie malo obsahovať vysvetlenie, že osobné údaje môžu byť použité v rámci aktivít budúceho lekárskeho a farmaceutického výskumu, ktoré nemožno vopred predvídať. Ak využívanie údajov nie je zlučiteľné s hlavným účelom (hlavnými účelmi) výskumu, na ktorý (ktoré) boli dané údaje pôvodne získané alebo na ktorý (ktoré) dala fyzická osoba následne súhlas, je potrebné získať nový súhlas. |
| --- | --- |

ii)

Je zrejmé, že nie je možné presne vymedziť všetky budúce možnosti využitia daných údajov, pretože nové výskumné využitie by mohlo vyplynúť z nových poznatkov uplatnených na pôvodné údaje, nových objavov a pokroku v medicíne a z vývoja v oblasti verejného zdravia a regulačného systému. Tam, kde je to vhodné, by preto oznámenie malo obsahovať vysvetlenie, že osobné údaje môžu byť použité v rámci aktivít budúceho lekárskeho a farmaceutického výskumu, ktoré nemožno vopred predvídať. Ak využívanie údajov nie je zlučiteľné s hlavným účelom (hlavnými účelmi) výskumu, na ktorý (ktoré) boli dané údaje pôvodne získané alebo na ktorý (ktoré) dala fyzická osoba následne súhlas, je potrebné získať nový súhlas.

c)   Rozhodnutie odstúpiť od účasti na klinickom skúšaní

| i) | Účastníci sa môžu kedykoľvek rozhodnúť odstúpiť od účasti na klinickom skúšaní alebo môžu byť o to kedykoľvek požiadaní. Všetky osobné údaje získané pred odstúpením od účasti na skúšaní môžu byť naďalej spracúvané spolu s inými údajmi získanými v rámci klinického skúšania, avšak len vtedy, ak to bolo príslušnému účastníkovi objasnené v oznámení v čase, keď súhlasil s účasťou. |
| --- | --- |

i)

Účastníci sa môžu kedykoľvek rozhodnúť odstúpiť od účasti na klinickom skúšaní alebo môžu byť o to kedykoľvek požiadaní. Všetky osobné údaje získané pred odstúpením od účasti na skúšaní môžu byť naďalej spracúvané spolu s inými údajmi získanými v rámci klinického skúšania, avšak len vtedy, ak to bolo príslušnému účastníkovi objasnené v oznámení v čase, keď súhlasil s účasťou.

d)   Prenosy na účely regulácie a dohľadu

| i) | Farmaceutické spoločnosti a spoločnosti vyrábajúce zdravotnícke pomôcky majú povolené poskytovať osobné údaje z klinických skúšaní uskutočnených v EÚ regulačným orgánom v Spojených štátoch na účely regulácie alebo dohľadu. Podobné prenosy sa môžu uskutočňovať aj iným stranám než regulačným orgánom, ako napríklad na iné miesta, kde má určitá spoločnosť prevádzky, a iné vedecké pracoviská, a to v súlade so zásadami oznámenia a možnosti voľby. |
| --- | --- |

i)

Farmaceutické spoločnosti a spoločnosti vyrábajúce zdravotnícke pomôcky majú povolené poskytovať osobné údaje z klinických skúšaní uskutočnených v EÚ regulačným orgánom v Spojených štátoch na účely regulácie alebo dohľadu. Podobné prenosy sa môžu uskutočňovať aj iným stranám než regulačným orgánom, ako napríklad na iné miesta, kde má určitá spoločnosť prevádzky, a iné vedecké pracoviská, a to v súlade so zásadami oznámenia a možnosti voľby.

e)   Zaslepené štúdie

| i) | V záujme zabezpečenia objektivity pri mnohých klinických skúšaniach nemôže byť účastníkom a často ani výskumníkom poskytnutý prístup k informáciám o tom, akým liečebným metódam sú podrobení jednotliví účastníci. Ak by bol takýto prístup umožnený, ohrozila by sa platnosť príslušnej výskumnej štúdie a jej výsledkov. Účastníkom takýchto klinických skúšaní (označovaných ako „zaslepené štúdie“) sa nemusí poskytnúť prístup k údajom o ich liečbe počas skúšania, pokiaľ im takéto obmedzenie bolo vysvetlené v čase, keď sa rozhodovali o svojej účasti na skúšaní, a ak by sprístupnenie takýchto informácií ohrozilo integritu príslušného výskumu. |
| --- | --- |

i)

V záujme zabezpečenia objektivity pri mnohých klinických skúšaniach nemôže byť účastníkom a často ani výskumníkom poskytnutý prístup k informáciám o tom, akým liečebným metódam sú podrobení jednotliví účastníci. Ak by bol takýto prístup umožnený, ohrozila by sa platnosť príslušnej výskumnej štúdie a jej výsledkov. Účastníkom takýchto klinických skúšaní (označovaných ako „zaslepené štúdie“) sa nemusí poskytnúť prístup k údajom o ich liečbe počas skúšania, pokiaľ im takéto obmedzenie bolo vysvetlené v čase, keď sa rozhodovali o svojej účasti na skúšaní, a ak by sprístupnenie takýchto informácií ohrozilo integritu príslušného výskumu.

| ii) | Súhlas s účasťou na určitom skúšaní za týchto podmienok je vlastne zrieknutím sa práva na prístup k predmetným informáciám. Po ukončení skúšania a analýze výsledkov by účastníci mali mať prístup k svojim údajom, ak oň požiadajú. Mali by oň v prvom rade požiadať lekára alebo iného poskytovateľa zdravotnej starostlivosti, ktorý im poskytol ošetrenie v rámci klinického skúšania, alebo následne zadávateľskú organizáciu. |
| --- | --- |

ii)

Súhlas s účasťou na určitom skúšaní za týchto podmienok je vlastne zrieknutím sa práva na prístup k predmetným informáciám. Po ukončení skúšania a analýze výsledkov by účastníci mali mať prístup k svojim údajom, ak oň požiadajú. Mali by oň v prvom rade požiadať lekára alebo iného poskytovateľa zdravotnej starostlivosti, ktorý im poskytol ošetrenie v rámci klinického skúšania, alebo následne zadávateľskú organizáciu.

f)   Bezpečnosť výrobkov a monitorovanie účinnosti

| i) | Farmaceutická spoločnosť alebo spoločnosť vyrábajúca zdravotnícke pomôcky nemusí uplatňovať zásady, pokiaľ ide o zásady oznámenia, možnosti voľby, zodpovednosti za následný prenos a prístupu, v rámci svojich činností monitorovania bezpečnosti výrobkov a účinnosti vrátane podávania správ o nežiaducich udalostiach a sledovania stavu pacientov/subjektov užívajúcich určité lieky alebo používajúcich zdravotnícke pomôcky, pokiaľ je dodržiavanie zásad v rozpore s dodržiavaním regulačných požiadaviek. Platí to tak vo vzťahu k správam poskytovaným napríklad poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti farmaceutickým spoločnostiam a spoločnostiam vyrábajúcim zdravotnícke pomôcky, ako aj vo vzťahu k správam poskytovaným farmaceutickými spoločnosťami a spoločnosťami vyrábajúcimi zdravotnícke pomôcky vládnym agentúram, napríklad Americkému úradu pre potraviny a lieky. |
| --- | --- |

i)

Farmaceutická spoločnosť alebo spoločnosť vyrábajúca zdravotnícke pomôcky nemusí uplatňovať zásady, pokiaľ ide o zásady oznámenia, možnosti voľby, zodpovednosti za následný prenos a prístupu, v rámci svojich činností monitorovania bezpečnosti výrobkov a účinnosti vrátane podávania správ o nežiaducich udalostiach a sledovania stavu pacientov/subjektov užívajúcich určité lieky alebo používajúcich zdravotnícke pomôcky, pokiaľ je dodržiavanie zásad v rozpore s dodržiavaním regulačných požiadaviek. Platí to tak vo vzťahu k správam poskytovaným napríklad poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti farmaceutickým spoločnostiam a spoločnostiam vyrábajúcim zdravotnícke pomôcky, ako aj vo vzťahu k správam poskytovaným farmaceutickými spoločnosťami a spoločnosťami vyrábajúcimi zdravotnícke pomôcky vládnym agentúram, napríklad Americkému úradu pre potraviny a lieky.

g)   Kľúčom kódované údaje

| i) | Výskumné údaje hlavný vedúci pracovník výskumu vždy zakóduje v ich pôvodnom stave osobitným kľúčom, aby sa neodhalila totožnosť jednotlivých dotknutých osôb. Farmaceutickým spoločnostiam zadávajúcim takýto výskum sa tento kľúč neposkytne. Tento osobitný kľúčový kód má k dispozícii len spomínaný výskumný pracovník, aby mohol za určitých okolností identifikovať osobu, ktorá je predmetom výskumu (napríklad v prípade, že je potrebná následná lekárska starostlivosť). Prenos takto zakódovaných údajov z EÚ do Spojených štátov, ktoré podľa práva EÚ predstavujú osobné údaje z EÚ, podlieha zásadám. |
| --- | --- |

i)

Výskumné údaje hlavný vedúci pracovník výskumu vždy zakóduje v ich pôvodnom stave osobitným kľúčom, aby sa neodhalila totožnosť jednotlivých dotknutých osôb. Farmaceutickým spoločnostiam zadávajúcim takýto výskum sa tento kľúč neposkytne. Tento osobitný kľúčový kód má k dispozícii len spomínaný výskumný pracovník, aby mohol za určitých okolností identifikovať osobu, ktorá je predmetom výskumu (napríklad v prípade, že je potrebná následná lekárska starostlivosť). Prenos takto zakódovaných údajov z EÚ do Spojených štátov, ktoré podľa práva EÚ predstavujú osobné údaje z EÚ, podlieha zásadám.

15.   Verejné záznamy a verejne dostupné informácie

| a) | Organizácia musí v prípade údajov z verejne dostupných zdrojov uplatňovať zásady bezpečnosti, integrity údajov a obmedzenia účelu, ako aj nápravy, presadzovania a zodpovednosti. Tieto zásady sa vzťahujú aj na osobné údaje získané z verejných záznamov (t. j. záznamov uchovávaných vládnymi agentúrami alebo subjektmi na akejkoľvek úrovni, do ktorých môže verejnosť vo všeobecnosti nahliadať). |
| --- | --- |

a)

Organizácia musí v prípade údajov z verejne dostupných zdrojov uplatňovať zásady bezpečnosti, integrity údajov a obmedzenia účelu, ako aj nápravy, presadzovania a zodpovednosti. Tieto zásady sa vzťahujú aj na osobné údaje získané z verejných záznamov (t. j. záznamov uchovávaných vládnymi agentúrami alebo subjektmi na akejkoľvek úrovni, do ktorých môže verejnosť vo všeobecnosti nahliadať).

| b) | Zásady oznámenia, možnosti voľby alebo zodpovednosti za následný prenos nie je potrebné uplatňovať na informácie obsiahnuté vo verejných záznamoch, pokiaľ nie sú kombinované s informáciami obsiahnutými v neverejných záznamoch a pokiaľ sa rešpektujú všetky podmienky týkajúce sa potreby nahliadania stanovené príslušnou jurisdikciou. Vo všeobecnosti takisto nie je potrebné uplatňovať zásady oznámenia, možnosti voľby alebo zodpovednosti za následný prenos na verejne dostupné informácie, pokiaľ subjekt z EÚ prenášajúci dané údaje neuvedie, že takéto informácie podliehajú obmedzeniam, ktoré vyžadujú, aby daná organizácia na zamýšľané účely využívania týchto informácií uplatňovala predmetné zásady. Organizácie nebudú zodpovedné za to, ako takéto informácie využívajú tí, ktorí ich získali z uverejnených materiálov. |
| --- | --- |

b)

Zásady oznámenia, možnosti voľby alebo zodpovednosti za následný prenos nie je potrebné uplatňovať na informácie obsiahnuté vo verejných záznamoch, pokiaľ nie sú kombinované s informáciami obsiahnutými v neverejných záznamoch a pokiaľ sa rešpektujú všetky podmienky týkajúce sa potreby nahliadania stanovené príslušnou jurisdikciou. Vo všeobecnosti takisto nie je potrebné uplatňovať zásady oznámenia, možnosti voľby alebo zodpovednosti za následný prenos na verejne dostupné informácie, pokiaľ subjekt z EÚ prenášajúci dané údaje neuvedie, že takéto informácie podliehajú obmedzeniam, ktoré vyžadujú, aby daná organizácia na zamýšľané účely využívania týchto informácií uplatňovala predmetné zásady. Organizácie nebudú zodpovedné za to, ako takéto informácie využívajú tí, ktorí ich získali z uverejnených materiálov.

| c) | Keď sa zistí, že určitá organizácia zámerne zverejnila osobné informácie v rozpore so zásadami, aby mohla, resp. aby iní mohli využívať výhody vyplývajúce z týchto výnimiek, prestane spĺňať kritériá na využívanie výhod vyplývajúcich z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. |
| --- | --- |

c)

Keď sa zistí, že určitá organizácia zámerne zverejnila osobné informácie v rozpore so zásadami, aby mohla, resp. aby iní mohli využívať výhody vyplývajúce z týchto výnimiek, prestane spĺňať kritériá na využívanie výhod vyplývajúcich z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

| d) | Na informácie z verejných záznamov nie je potrebné uplatňovať zásadu prístupu, pokiaľ nie sú kombinované s inými osobnými informáciami (s výnimkou malých množstiev informácií používaných na zaradenie alebo organizovanie informácií vo verejných záznamoch), je však potrebné rešpektovať všetky podmienky nahliadania stanovené príslušnou jurisdikciou. Naopak, v prípadoch, keď sú informácie z verejných záznamov kombinované s inými informáciami z neverejných záznamov (iných ako tie, ktoré boli osobitne uvedené v predchádzajúcom texte), organizácia musí poskytnúť prístup ku všetkým takýmto informáciám za predpokladu, že nepodliehajú iným povoleným výnimkám. |
| --- | --- |

d)

Na informácie z verejných záznamov nie je potrebné uplatňovať zásadu prístupu, pokiaľ nie sú kombinované s inými osobnými informáciami (s výnimkou malých množstiev informácií používaných na zaradenie alebo organizovanie informácií vo verejných záznamoch), je však potrebné rešpektovať všetky podmienky nahliadania stanovené príslušnou jurisdikciou. Naopak, v prípadoch, keď sú informácie z verejných záznamov kombinované s inými informáciami z neverejných záznamov (iných ako tie, ktoré boli osobitne uvedené v predchádzajúcom texte), organizácia musí poskytnúť prístup ku všetkým takýmto informáciám za predpokladu, že nepodliehajú iným povoleným výnimkám.

| e) | Podobne ako pri informáciách z verejných záznamov nie je potrebné poskytovať prístup k informáciám, ktoré už sú verejne dostupné širokej verejnosti, pokiaľ nie sú kombinované s informáciami, ktoré nie sú verejne dostupné. To znamená, že organizácie, ktorých predmetom podnikania je predaj verejne dostupných informácií, môžu pri odpovedaní na žiadosti o prístup k osobným informáciám účtovať obvyklý poplatok danej organizácie. Fyzické osoby môžu prípadne požiadať o prístup k informáciám o sebe organizáciu, ktorá dané údaje pôvodne získala. |
| --- | --- |

e)

Podobne ako pri informáciách z verejných záznamov nie je potrebné poskytovať prístup k informáciám, ktoré už sú verejne dostupné širokej verejnosti, pokiaľ nie sú kombinované s informáciami, ktoré nie sú verejne dostupné. To znamená, že organizácie, ktorých predmetom podnikania je predaj verejne dostupných informácií, môžu pri odpovedaní na žiadosti o prístup k osobným informáciám účtovať obvyklý poplatok danej organizácie. Fyzické osoby môžu prípadne požiadať o prístup k informáciám o sebe organizáciu, ktorá dané údaje pôvodne získala.

16.   Žiadosti o prístup zo strany orgánov verejnej moci

| a) | S cieľom zabezpečiť transparentnosť vo vzťahu k oprávneným žiadostiam o prístup k osobným informáciám zo strany orgánov verejnej moci môžu zapojené organizácie dobrovoľne vydávať pravidelné správy o transparentnosti týkajúce sa počtu žiadostí o osobné informácie, ktoré prijali od orgánov verejnej moci na účely presadzovania práva alebo vnútroštátnej bezpečnosti, pokiaľ je takéto zverejnenie povolené na základe platných právnych predpisov. |
| --- | --- |

a)

S cieľom zabezpečiť transparentnosť vo vzťahu k oprávneným žiadostiam o prístup k osobným informáciám zo strany orgánov verejnej moci môžu zapojené organizácie dobrovoľne vydávať pravidelné správy o transparentnosti týkajúce sa počtu žiadostí o osobné informácie, ktoré prijali od orgánov verejnej moci na účely presadzovania práva alebo vnútroštátnej bezpečnosti, pokiaľ je takéto zverejnenie povolené na základe platných právnych predpisov.

| b) | Informácie, ktoré zapojené organizácie poskytujú v týchto správach, spolu s informáciami poskytnutými spravodajskými službami a ďalšími informáciami možno použiť ako podklady pri pravidelnom spoločnom preskúmaní fungovania rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA v súlade so zásadami. |
| --- | --- |

b)

Informácie, ktoré zapojené organizácie poskytujú v týchto správach, spolu s informáciami poskytnutými spravodajskými službami a ďalšími informáciami možno použiť ako podklady pri pravidelnom spoločnom preskúmaní fungovania rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA v súlade so zásadami.

| c) | Neexistencia oznámenia podľa písmena a) bodu xii) zásady oznámenia organizácii nebráni ani neovplyvňuje jej schopnosť odpovedať na akúkoľvek zákonnú žiadosť. |
| --- | --- |

c)

Neexistencia oznámenia podľa písmena a) bodu xii) zásady oznámenia organizácii nebráni ani neovplyvňuje jej schopnosť odpovedať na akúkoľvek zákonnú žiadosť.

---

(1)  Ak sa rozhodnutie Komisie o primeranosti ochrany poskytovanej rámcom pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA uplatní aj na Island, Lichtenštajnsko a Nórsko, rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa bude vzťahovať na EÚ aj na uvedené tri krajiny. Všetky odkazy na EÚ a jej členské štáty sa teda budú chápať tak, že zahŕňajú aj Island, Lichtenštajnsko a Nórsko.

(2)  NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (všeobecné nariadenie o ochrane údajov).

(3)  Zásady štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA boli zmenené na „zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA“. (Pozri doplnkovú zásadu týkajúcu sa samoosvedčovania).

(4)  Vykonávacie nariadenie zo 7. októbra 2022 o posilnení záruk v prípade činností signálového spravodajstva Spojených štátov.

(5)  Pozri napr. písmeno c) zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti.

(6)  V závislosti od okolností môžu byť príkladom zlučiteľných účelov spracúvania také účely, ktoré primerane slúžia v oblasti vzťahov so zákazníkmi, posudzovania súladu a právnych aspektov, vykonávania auditu, bezpečnosti a predchádzania podvodom, ochrany alebo obhajovania zákonných práv organizácie, alebo iné účely, ktoré sú v súlade s primeranými očakávaniami v súvislosti so získavaním údajov.

(7)  V tejto súvislosti sa fyzická osoba považuje za „identifikovateľnú“, ak by vzhľadom na prostriedky identifikácie, ktoré sa s primeranou pravdepodobnosťou použijú (okrem iného s prihliadnutím na náklady a čas potrebný na identifikáciu a technológie dostupné v čase spracovania), a formu, v akej sa údaje uchovávajú, organizácia alebo tretia strana mohli fyzickú osobu primerane identifikovať, ak by mali prístup k jej údajom.

(8)  Vyhlásenie sa musí predložiť prostredníctvom webového sídla ministerstva venovaného rámcu pre ochranu osobných údajov a musí ho predložiť osoba v rámci organizácie, ktorá je oprávnená predkladať v mene organizácie a všetkých jej subjektov vyhlásenia v súvislosti s dodržiavaním zásad.

(9)  Hlavná „kontaktná osoba organizácie“ ani „vedúci pracovník organizácie“ nesmú mať vo vzťahu k organizácii externé postavenie (napr. postavenie externého poradcu alebo externého konzultanta).

(10)  Pozri doplnkovú zásadu týkajúcu sa overovania.

(11)  Pozri doplnkovú zásadu týkajúcu sa riešenia sporov a presadzovania práva.

(12)  Organizácia, ktorá podstupuje proces samoosvedčenia po prvýkrát, nesmie v konečnej verzii svojich podmienok ochrany súkromia tvrdiť, že je zapojená do rámca pre ochranu súkromia medzi EÚ a USA, pokým jej ministerstvo neoznámi, že tak môže robiť. Organizácia musí ministerstvu poskytnúť návrh svojich podmienok ochrany súkromia, ktoré sú v súlade so zásadami, pri predložení prvotného samoosvedčenia. Keď ministerstvo rozhodne, že prvotné samoosvedčenie organizácie je v ostatných aspektoch úplné, oznámi organizácii, že by mala dokončiť (napr. uverejnením, ak je to relevantné) zavedenie svojich podmienok ochrany súkromia spĺňajúcich požiadavky rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Ihneď po dokončení zavedenia podmienok ochrany súkromia o tom musí organizácia ministerstvo bezodkladne informovať, pričom ministerstvo následne zaradí organizáciu do zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov.

(13)  Ak sa organizácia v čase svojho odstúpenia rozhodne ponechať si osobné údaje, ktoré získala na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a každoročne ministerstvu potvrdzovať, že na takéto údaje naďalej uplatňuje zásady, musí ministerstvu raz ročne po svojom odstúpení preukázať (tzn. pokiaľ a pokým organizácia neposkytne „primeranú“ ochranu takýchto údajov inými povolenými prostriedkami, resp. pokiaľ a pokým nevráti alebo nevymaže všetky takéto údaje a neoznámi to ministerstvu), čo s týmito osobnými údajmi urobila, čo urobí s akýmikoľvek osobnými údajmi, ktoré si naďalej ponecháva, a kto plní funkciu stáleho kontaktného miesta pre otázky súvisiace so zásadami.

(14)  Organizácia by mala odpovedať na žiadosti fyzických osôb týkajúce sa účelov spracovania, kategórií príslušných osobných údajov a príjemcov či kategórií príjemcov, ktorým sa osobné údaje sprístupňujú.

(15)  Zásady, prehľad, bod 5.

(16)  Nezávislé orgány pre riešenie sporov majú právomoc rozhodovať o tom, za akých okolností tieto sankcie uplatnia. Citlivosť predmetných údajov je jedným z faktorov, ktorý treba zohľadniť pri rozhodovaní o tom, či sa má požadovať vymazanie údajov, ako aj v prípadoch, keď organizácia získala, použila alebo sprístupnila informácie v očividnom rozpore so zásadami.

(17)  Ministerstvo v oznámení uvedie lehotu kratšiu ako 30 dní, v ktorej musí organizácia na oznámenie odpovedať.

---

PRÍLOHA I: MODEL ROZHODCOVSKÉHO KONANIA

V tejto prílohe I sú uvedené podmienky, za základe ktorých sú organizácie zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA podľa zásady nápravy, presadzovania a zodpovednosti povinné postúpiť nároky na rozhodcovské konanie. Možnosť záväzného rozhodcovského konania opísaná ďalej sa vzťahuje na určité „zostatkové“ nároky týkajúce sa údajov podliehajúcich rámcu pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Účelom tejto možnosti je zabezpečiť rýchly, nezávislý a spravodlivý mechanizmus, podľa výberu fyzických osôb, na riešenie akýchkoľvek údajných porušení zásad, ktoré neboli vyriešené prostredníctvom žiadnych iných mechanizmov rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

A)   Rozsah pôsobnosti

Túto možnosť rozhodcovského konania má fyzická osoba k dispozícii na určenie toho, či v súvislosti so zostatkovými nárokmi zapojená organizácia porušila svoje povinnosti podľa zásad voči danej fyzickej osobe a či takéto porušenie ostalo úplne alebo čiastočne nenapravené. Táto možnosť je dostupná len na tieto účely. Táto možnosť nie je dostupná napríklad v prípade výnimiek zo zásad (1) alebo v prípade tvrdení týkajúcich sa primeranosti rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

B)   Dostupné prostriedky nápravy

Podľa tejto možnosti rozhodcovského konania má „výbor pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA“ (rozhodcovský výbor zložený z jedného alebo troch rozhodcov, podľa dohody účastníkov sporu) právomoc nariadiť spravodlivú nepeňažnú náhradu (ako napríklad prístup k predmetným údajom fyzickej osoby, ich opravu, vymazanie alebo vrátenie) pre konkrétnu fyzickú osobu potrebnú na nápravu porušenia zásad, ktorá sa týka výhradne danej fyzickej osoby. Je to jediná právomoc výboru pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA týkajúca sa prostriedkov nápravy. Pri zvažovaní prostriedkov nápravy musí výbor pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA zohľadniť iné prostriedky nápravy, ktoré už boli uložené inými mechanizmami podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Nie sú k dispozícii žiadne náhrady škody, nákladov, poplatkov ani iné prostriedky nápravy. Každý účastník znáša svoje vlastné náklady na právneho zástupcu.

C)   Požiadavky pred rozhodcovským konaním

Fyzická osoba, ktorá sa rozhodne pre túto možnosť rozhodcovského konania, musí pred uplatnením nároku v rozhodcovskom konaní vykonať tieto kroky: 1. predložiť údajné porušenie zásad priamo organizácii a poskytnúť jej možnosť záležitosť vyriešiť v lehote stanovenej v písmene d) bode i) doplnkovej zásady týkajúcej sa riešenia sporov a presadzovania práva; 2. využiť nezávislý mechanizmus nápravy podľa zásad, ktorý je pre fyzické osoby bezplatný, a 3. prostredníctvom svojho orgánu pre ochranu osobných údajov bezplatne postúpiť záležitosť ministerstvu a poskytnúť ministerstvu možnosť vynaložiť maximálne úsilie na vyriešenie záležitosti v lehotách stanovených v liste Správy medzinárodného obchodu v rámci ministerstva.

Táto možnosť rozhodcovského konania sa nesmie uplatniť, ak to isté údajné porušenie zásad 1. bolo už predtým predmetom záväzného rozhodcovského konania; 2. bolo predmetom právoplatného rozsudku vyneseného v súdnom konaní, v ktorom bola daná fyzická osoba účastníkom, alebo 3. bolo predtým vysporiadané oboma účastníkmi. Ďalej sa táto možnosť nesmie uplatniť, ak orgán pre ochranu osobných údajov 1. má právomoc podľa doplnkovej zásady týkajúcej sa úlohy orgánov pre ochranu údajov alebo doplnkovej zásady týkajúcej sa údajov o ľudských zdrojoch, alebo 2. má právomoc vyriešiť údajné porušenie priamo s organizáciou. Právomoc orgánu pre ochranu osobných údajov na riešenie rovnakého nároku voči prevádzkovateľovi v EÚ nebráni uplatneniu tejto možnosti rozhodcovského konania voči odlišnej právnickej osobe, ktorá nie je viazaná právomocou daného orgánu pre ochranu osobných údajov.

D)   Záväzný charakter rozhodnutí

Rozhodnutie fyzickej osoby uplatniť túto možnosť záväzného rozhodcovského konania je úplne dobrovoľné. Rozhodcovské rozsudky budú záväzné pre všetky strany rozhodcovského konania. Uplatnením rozhodcovského konania sa fyzická osoba vzdáva možnosti požadovať náhradu za to isté údajné porušenie v rámci iného fóra, pričom ale platí výnimka, že pokiaľ nepeňažná spravodlivá náhrada nie je úplne uspokojivým prostriedkom nápravy pre takéto porušenie, uplatnenie rozhodcovského konania zo strany fyzickej osoby nebude brániť nároku na náhradu škody, ktorý je inak dostupný na súdoch.

E)   Preskúmanie a výkon

Fyzické osoby a zapojené organizácie budú môcť požiadať o súdne preskúmanie a výkon rozhodnutí rozhodcovského konania podľa práva USA na základe federálneho zákona o rozhodcovskom konaní (2). Všetky takéto veci sa musia predložiť na federálny obvodný súd, ktorého územné pokrytie zahŕňa hlavné miesto podnikania zapojenej organizácie.

Účelom tejto možnosti rozhodcovského konania je riešiť individuálne spory, pričom rozhodcovské rozhodnutia nemajú plniť funkciu presvedčivého alebo záväzného precedensu vo veciach týkajúcich sa iných účastníkov vrátane budúcich rozhodcovských konaní na súdoch EÚ alebo USA, alebo konaní FTC.

F)   Rozhodcovský výbor

Účastníci si vyberú rozhodcov výboru pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA zo zoznamu rozhodcov opísaného ďalej.

Ministerstvo a Komisia v súlade s platnými právnymi predpismi vypracujú zoznam aspoň 10 rozhodcov vybraných na základe nezávislosti, bezúhonnosti a odborných znalostí. V súvislosti s týmto postupom sa uplatňujú tieto pravidlá:

Rozhodcovia:

| 1. | sú uvedení v zozname počas troch rokov, ak nenastanú výnimočné okolnosti alebo závažné dôvody na ich vyradenie zo zoznamu, pričom ministerstvo môže po predchádzajúcom oznámení Komisii toto obdobie predĺžiť o ďalšie trojročné obdobia; |
| --- | --- |

1.

sú uvedení v zozname počas troch rokov, ak nenastanú výnimočné okolnosti alebo závažné dôvody na ich vyradenie zo zoznamu, pričom ministerstvo môže po predchádzajúcom oznámení Komisii toto obdobie predĺžiť o ďalšie trojročné obdobia;

| 2. | neriadia sa žiadnymi pokynmi účastníkov sporu, zapojenej organizácie, USA, EÚ či ktoréhokoľvek členského štátu EÚ ani žiadneho iného vládneho orgánu, orgánu verejnej moci či orgánu presadzovania práva, ani k týmto subjektom nie sú pridružení a |
| --- | --- |

2.

neriadia sa žiadnymi pokynmi účastníkov sporu, zapojenej organizácie, USA, EÚ či ktoréhokoľvek členského štátu EÚ ani žiadneho iného vládneho orgánu, orgánu verejnej moci či orgánu presadzovania práva, ani k týmto subjektom nie sú pridružení a

| 3. | musia byť oprávnení vykonávať advokátsku prax v Spojených štátoch, byť odborníkmi na právne predpisy USA v oblasti ochrany súkromia a mať odborné znalosti právnych predpisov EÚ v oblasti ochrany údajov. |
| --- | --- |

3.

musia byť oprávnení vykonávať advokátsku prax v Spojených štátoch, byť odborníkmi na právne predpisy USA v oblasti ochrany súkromia a mať odborné znalosti právnych predpisov EÚ v oblasti ochrany údajov.

G)   Rozhodcovské konania

Ministerstvo a Komisia sa v súlade s platnými právnymi predpismi dohodli na prijatí rozhodcovských pravidiel, ktorými sa riadia konania pred výborom pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (3). V prípade potreby zmeniť pravidlá, ktorými sa riadi konanie, sa ministerstvo a Komisia dohodnú na zmene týchto pravidiel, alebo ak je to vhodné, na prijatí odlišného súboru existujúcich, zaužívaných postupov rozhodcovských konaní USA s prihliadnutím na všetky tieto skutočnosti:

| 1. | Fyzická osoba môže začať záväzné rozhodcovské konanie za predpokladu, že sú splnené podmienky pred rozhodcovským konaním uvedené v predchádzajúcom texte, doručením „oznámenia“ organizácii. Toto oznámenie musí obsahovať zhrnutie krokov, ktoré boli prijaté podľa časti C s cieľom vyriešiť nárok, opis údajného porušenia a podľa uváženia fyzickej osoby aj akékoľvek podkladové dokumenty a materiály a/alebo právnu analýzu týkajúcu sa údajného nároku. |
| --- | --- |

1.

Fyzická osoba môže začať záväzné rozhodcovské konanie za predpokladu, že sú splnené podmienky pred rozhodcovským konaním uvedené v predchádzajúcom texte, doručením „oznámenia“ organizácii. Toto oznámenie musí obsahovať zhrnutie krokov, ktoré boli prijaté podľa časti C s cieľom vyriešiť nárok, opis údajného porušenia a podľa uváženia fyzickej osoby aj akékoľvek podkladové dokumenty a materiály a/alebo právnu analýzu týkajúcu sa údajného nároku.

| 2. | Vypracujú sa postupy, aby sa zaistilo, že to isté údajné porušenie predložené fyzickou osobou nebude predmetom duplicitných prostriedkov nápravy alebo konaní. |
| --- | --- |

2.

Vypracujú sa postupy, aby sa zaistilo, že to isté údajné porušenie predložené fyzickou osobou nebude predmetom duplicitných prostriedkov nápravy alebo konaní.

| 3. | Súbežne s rozhodcovským konaním môže prebiehať konanie FTC. |
| --- | --- |

3.

Súbežne s rozhodcovským konaním môže prebiehať konanie FTC.

| 4. | Na týchto rozhodcovských konaniach sa nesmie zúčastniť žiadny zástupca USA, EÚ či ktoréhokoľvek členského štátu EÚ ani iného vládneho orgánu, orgánu verejnej moci či orgánu presadzovania práva, pričom orgány pre ochranu osobných údajov môžu na žiadosť fyzickej osoby z EÚ poskytovať pomoc jedine v rámci vypracovania oznámenia, ale nesmú mať prístup k zisteniu ani akýmkoľvek iným materiálom týkajúcim sa týchto rozhodcovských konaní. |
| --- | --- |

4.

Na týchto rozhodcovských konaniach sa nesmie zúčastniť žiadny zástupca USA, EÚ či ktoréhokoľvek členského štátu EÚ ani iného vládneho orgánu, orgánu verejnej moci či orgánu presadzovania práva, pričom orgány pre ochranu osobných údajov môžu na žiadosť fyzickej osoby z EÚ poskytovať pomoc jedine v rámci vypracovania oznámenia, ale nesmú mať prístup k zisteniu ani akýmkoľvek iným materiálom týkajúcim sa týchto rozhodcovských konaní.

| 5. | Rozhodcovské konanie prebieha v Spojených štátoch a fyzická osoba sa môže rozhodnúť pre účasť prostredníctvom videokonferencie alebo telefonickej konferencie, pričom táto možnosť jej bude poskytnutá bezplatne. Nebude sa vyžadovať osobná účasť. |
| --- | --- |

5.

Rozhodcovské konanie prebieha v Spojených štátoch a fyzická osoba sa môže rozhodnúť pre účasť prostredníctvom videokonferencie alebo telefonickej konferencie, pričom táto možnosť jej bude poskytnutá bezplatne. Nebude sa vyžadovať osobná účasť.

| 6. | Jazykom rozhodcovského konania bude angličtina, pokiaľ sa účastníci nedohodnú inak. Na základe odôvodnenej žiadosti a pri zohľadnení skutočnosti, či fyzickú osobu zastupuje právny zástupca, sa fyzickej osobe na rozhodcovskom vypočutí bezplatne poskytnú tlmočnícke služby, ako aj preklad materiálov rozhodcovského konania, pokiaľ výbor pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA nedospeje k záveru, že za okolností predmetného rozhodcovského konania by to viedlo k neopodstatneným alebo neprimeraným nákladom. |
| --- | --- |

6.

Jazykom rozhodcovského konania bude angličtina, pokiaľ sa účastníci nedohodnú inak. Na základe odôvodnenej žiadosti a pri zohľadnení skutočnosti, či fyzickú osobu zastupuje právny zástupca, sa fyzickej osobe na rozhodcovskom vypočutí bezplatne poskytnú tlmočnícke služby, ako aj preklad materiálov rozhodcovského konania, pokiaľ výbor pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA nedospeje k záveru, že za okolností predmetného rozhodcovského konania by to viedlo k neopodstatneným alebo neprimeraným nákladom.

| 7. | S materiálmi, ktoré sa predložili rozhodcom, sa bude zaobchádzať dôverne a budú sa používať jedine v súvislosti s rozhodcovským konaním. |
| --- | --- |

7.

S materiálmi, ktoré sa predložili rozhodcom, sa bude zaobchádzať dôverne a budú sa používať jedine v súvislosti s rozhodcovským konaním.

| 8. | V prípade potreby sa môže povoliť individuálne sprístupnenie zistení, s ktorými budú účastníci zaobchádzať dôverne a ktoré sa budú používať jedine v súvislosti s rozhodcovským konaním. |
| --- | --- |

8.

V prípade potreby sa môže povoliť individuálne sprístupnenie zistení, s ktorými budú účastníci zaobchádzať dôverne a ktoré sa budú používať jedine v súvislosti s rozhodcovským konaním.

| 9. | Rozhodcovské konanie sa ukončí do 90 dní od doručenia oznámenia dotknutej organizácii, pokiaľ sa účastníci nedohodnú inak. |
| --- | --- |

9.

Rozhodcovské konanie sa ukončí do 90 dní od doručenia oznámenia dotknutej organizácii, pokiaľ sa účastníci nedohodnú inak.

H)   Náklady

Rozhodcovia by mali vykonať primerané kroky s cieľom minimalizovať náklady alebo poplatky za rozhodcovské konania.

Ministerstvo v súlade s platnými právnymi predpismi uľahčí vedenie fondu, do ktorého budú zapojené organizácie povinné odvádzať príspevky, ktoré budú sčasti závisieť od veľkosti organizácie a ktoré pokryjú náklady rozhodcovského konania vrátane poplatkov pre rozhodcu, a to do maximálnej výšky („stropy“). Fond bude spravovať tretia strana, ktorá bude ministerstvu pravidelne podávať správy o jeho fungovaní. Ministerstvo bude v spolupráci s treťou stranou pravidelne preskúmavať fungovanie fondu vrátane potreby upraviť výšku príspevkov alebo stropov, pokiaľ ide o náklady rozhodcovského konania, pričom okrem iného zohľadní počet, náklady a načasovanie rozhodcovských konaní, vychádzajúc z predpokladu, že zapojeným organizáciám nevznikne neprimerané finančné zaťaženie. Ministerstvo oznámi Komisii výsledok týchto preskúmaní vykonaných s treťou stranou a vopred jej oznámi akékoľvek úpravy výšky príspevkov. Náklady na právneho zástupcu nie sú pokryté v tomto ustanovení ani v rámci žiadneho fondu podľa tohto ustanovenia.

---

(1)  Zásady, prehľad, bod 5.

(2)  V kapitole 2 federálneho zákona o rozhodcovskom konaní (Federal Arbitration Act – FAA) sa stanovuje, že „[r]ozhodcovská dohoda alebo rozhodcovské rozhodnutie, ktoré vyplýva z právneho vzťahu, či už zmluvného, alebo nie, ktorý sa považuje za obchodnú zmluvu vrátane transakcie alebo za dohodu opísanú v [oddiele 2 zákona FAA], patrí do rozsahu pôsobnosti dohovoru [z 10. júna 1958 o uznaní a výkone cudzích rozhodcovských rozhodnutí, 21 U.S.T. 2519, T.I.A.S. č. 6997 (ďalej len ‚Dohovor o uznaní a výkone cudzích rozhodcovských rozhodnutí‘)]“. Hlava 9 § 202 Zákonníka Spojených štátov. V zákone FAA sa ďalej stanovuje, že „[d]ohoda alebo rozhodnutie vyplývajúce z takéhoto vzťahu, ktorý je výlučne medzi občanmi Spojených štátov, sa považujú za také, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti [Dohovoru o uznaní a výkone cudzích rozhodcovských rozhodnutí], pokiaľ takýto vzťah nezahŕňa majetok nachádzajúci sa v zahraničí, neplánuje sa výkon alebo presadzovanie práva v zahraničí alebo nemá žiadny iný primeraný vzťah s jedným alebo viacerými cudzími štátmi“. Tamže. Podľa kapitoly 2 „ktorýkoľvek účastník rozhodcovského konania môže podať návrh na ktorýkoľvek súd, ktorý je príslušný podľa tejto kapitoly, na príkaz potvrdzujúci rozhodnutie voči ktorémukoľvek inému účastníkovi rozhodcovského konania. Súd potvrdí rozhodnutie, pokiaľ nezistí jeden z dôvodov zamietnutia alebo odkladu uznania či výkonu rozhodnutia uvedeného v spomínanom [Dohovore o uznaní a výkone cudzích rozhodcovských rozhodnutí]“. Tamže. § 207 Zákonníka Spojených štátov. V kapitole 2 sa ďalej stanovuje, že „[o]bvodné súdy Spojených štátov [...] sú pôvodne príslušné vo veciach [...] žaloby alebo konania [podľa Dohovoru o uznaní a výkone cudzích rozhodcovských rozhodnutí] bez ohľadu na sumu, ktorá je predmetom sporu“. Tamže. § 203 Zákonníka Spojených štátov.

V kapitole 2 sa takisto stanovuje, že „kapitola 1 sa vzťahuje na žaloby a konania začaté podľa tejto kapitoly, pokiaľ daná kapitola nie je v rozpore s touto kapitolou alebo [Dohovorom o uznaní a výkone cudzích rozhodcovských rozhodnutí] ratifikovaným Spojenými štátmi“. Tamže. § 208 Zákonníka Spojených štátov. V kapitole 1 sa zase stanovuje, že „[p]ísomné ustanovenie v [...] zmluve, ktorá potvrdzuje obchodnú transakciu, o urovnaní sporu vyplývajúceho z takejto zmluvy alebo transakcie prostredníctvom rozhodcovského konania alebo o odmietnutí plniť danú zmluvu ako celok alebo ktorúkoľvek jej časť, alebo písomná dohoda o postúpení existujúceho sporu vyplývajúceho z takejto zmluvy, transakcie alebo odmietnutia na rozhodcovské konanie sú platné, neodvolateľné a vymáhateľné, pokiaľ neexistujú podľa zákona alebo zásady ekvity dôvody na zrušenie zmluvy“. Tamže. § 2 Zákonníka Spojených štátov. V kapitole 1 sa ďalej stanovuje, že „ktorýkoľvek účastník rozhodcovského konania môže podať na určený súd návrh na príkaz potvrdzujúci rozhodnutie, pričom súd musí v nadväznosti na to takýto príkaz vydať, pokiaľ sa rozhodnutie nezruší, nezmení alebo neopraví, ako sa to stanovuje v oddieloch 10 a 11 [zákona FAA]“. Tamže. § 9 Zákonníka Spojených štátov.

(3)  Ministerstvo vybralo na plnenie funkcie správy rozhodcovských konaní podľa prílohy I k zásadám a na plnenie funkcie správy fondu pre rozhodcovské konania opísaného v uvedenej prílohe Medzinárodné centrum pre riešenie sporov (ICDR), ktoré je útvarom Amerického arbitrážneho združenia (AAA) pre medzinárodné záležitosti (ďalej spoločne len „ICDR-AAA“). Ministerstvo a Komisia sa 15. septembra 2017 dohodli na prijatí súboru rozhodcovských pravidiel, ktorými sa majú riadiť záväzné rozhodcovské konania opísané v prílohe I k zásadám, ako aj na prijatí kódexu správania pre rozhodcov, ktorý je v súlade so všeobecne uznávanými etickými normami pre rozhodcov v obchodných veciach a s prílohou I k zásadám. Ministerstvo a Komisia sa dohodli na upravení rozhodcovských pravidiel a kódexu správania tak, aby sa v nich zohľadňovali aktualizácie podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a ministerstvo bude pri začlenení týchto aktualizácií spolupracovať s ICDR-AAA.

---

PRÍLOHA II

| | MINISTERSTVO OBCHODU SPOJENÝCH ŠTÁTOV


  ministerka obchodu

  Washington, D.C. 20230 |
| --- | --- |

Image 2

MINISTERSTVO OBCHODU SPOJENÝCH ŠTÁTOV

ministerka obchodu

Washington, D.C. 20230

6. júla 2023

| Vážený pán Didier Reynders |
| --- |
| komisár pre spravodlivosť |
| Európska komisia |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Brussels |
| Belgicko |

Vážený pán Didier Reynders

komisár pre spravodlivosť

Európska komisia

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Brussels

Belgicko

Vážený pán komisár Reynders,

v mene Spojených štátov amerických si Vám dovoľujem zaslať súbor dokumentov týkajúcich sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, v ktorých sa spoločne s vykonávacím nariadením č. 14086 o posilnení záruk v prípade činností signálového spravodajstva Spojených štátov a hlavou 28 časťou 201 Kódexu federálnych právnych predpisov, ktorou sa menia nariadenia ministerstva spravodlivosti s cieľom zriadiť „Súd pre preskúmanie dodržiavania ochrany údajov“, odrážajú dôležité a podrobné rokovania na posilnenie ochrany súkromia a občianskych slobôd. Výsledkom týchto rokovaní sú nové záruky zabezpečujúce nevyhnutnosť a primeranosť činností signálového spravodajstva USA pri dosahovaní vymedzených cieľov národnej bezpečnosti a nový mechanizmus pre fyzické osoby v Európskej únii (ďalej len „EÚ“) na dosiahnutie nápravy v prípade, že sa domnievajú, že na ne boli nezákonne zacielené činnosti signálového spravodajstva, ktoré spoločne zaistia ochranu osobných údajov z EÚ. Rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA podporí inkluzívne a konkurencieschopné digitálne hospodárstvo. Obaja môžeme byť hrdí na zlepšenia začlenené do tohto rámca, ktoré posilnia ochranu súkromia na celom svete. Tento súbor dokumentov spolu s vykonávacím nariadením, nariadeniami a ďalšími materiálmi dostupnými z verejných zdrojov predstavuje veľmi dobré východisko pre nový záver Európskej komisie o primeranosti (1).

Priložené sú tieto materiály:

| — | Zásady rámca pre ochranu osobných údajov EÚ a USA vrátane doplnkových zásad (ďalej spoločne len „zásady“) a prílohy I k zásadám (ide o prílohu, v ktorej sa uvádzajú podmienky, za ktorých sú organizácie zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov povinné postúpiť určité zostatkové nároky súvisiace s osobnými údajmi podliehajúcimi zásadám na rozhodcovské konanie), |
| --- | --- |

—

Zásady rámca pre ochranu osobných údajov EÚ a USA vrátane doplnkových zásad (ďalej spoločne len „zásady“) a prílohy I k zásadám (ide o prílohu, v ktorej sa uvádzajú podmienky, za ktorých sú organizácie zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov povinné postúpiť určité zostatkové nároky súvisiace s osobnými údajmi podliehajúcimi zásadám na rozhodcovské konanie),

| — | list Správy medzinárodného obchodu v rámci ministerstva poverenej správou rámcového programu na ochranu osobných údajov, v ktorom sa opisujú záväzky, ktoré naše ministerstvo prijalo s cieľom zabezpečiť účinné fungovanie rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, |
| --- | --- |

—

list Správy medzinárodného obchodu v rámci ministerstva poverenej správou rámcového programu na ochranu osobných údajov, v ktorom sa opisujú záväzky, ktoré naše ministerstvo prijalo s cieľom zabezpečiť účinné fungovanie rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA,

| — | list Federálnej obchodnej komisie, v ktorom sa opisuje spôsob, akým uvedený orgán presadzuje zásady, |
| --- | --- |

—

list Federálnej obchodnej komisie, v ktorom sa opisuje spôsob, akým uvedený orgán presadzuje zásady,

| — | list ministerstva dopravy, v ktorom sa opisuje spôsob, akým uvedené ministerstvo presadzuje zásady, |
| --- | --- |

—

list ministerstva dopravy, v ktorom sa opisuje spôsob, akým uvedené ministerstvo presadzuje zásady,

| — | list vypracovaný Úradom riaditeľa národnej spravodajskej služby, ktorý sa týka záruk a obmedzení uplatniteľných na orgány národnej bezpečnosti USA, a |
| --- | --- |

—

list vypracovaný Úradom riaditeľa národnej spravodajskej služby, ktorý sa týka záruk a obmedzení uplatniteľných na orgány národnej bezpečnosti USA, a

| — | list vypracovaný ministerstvom spravodlivosti, ktorý sa týka záruk a obmedzení, pokiaľ ide o prístup vlády USA na účely presadzovania práva a verejného záujmu. |
| --- | --- |

—

list vypracovaný ministerstvom spravodlivosti, ktorý sa týka záruk a obmedzení, pokiaľ ide o prístup vlády USA na účely presadzovania práva a verejného záujmu.

Kompletný súbor dokumentov týkajúcich sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA bude uverejnený na webovom sídle ministerstva venovanom rámcu pre ochranu osobných údajov a zásady a príloha I k zásadám nadobudnú účinnosť v deň nadobudnutia účinnosti rozhodnutia Európskej komisie o primeranosti.

Ubezpečujem Vás, že Spojené štáty pristupujú k týmto záväzkom so všetkou vážnosťou. Tešíme sa na budúcu spoluprácu s Vami pri vykonávaní rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a na spoločný začiatok novej etapy tohto procesu.

S úctou

Image 3

Gina M. RAIMONDO

---

(1)  Ak sa rozhodnutie Komisie o primeranosti ochrany poskytovanej rámcom pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA uplatní aj na Island, Lichtenštajnsko a Nórsko, súbor dokumentov rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa bude vzťahovať na Európsku úniu aj na uvedené tri krajiny.

1

---

PRÍLOHA III

Image 4

12. decembra 2022

| Vážený pán Didier Reynders |
| --- |
| komisár pre spravodlivosť |
| Európska komisia |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Brussels |
| Belgicko |

Vážený pán Didier Reynders

komisár pre spravodlivosť

Európska komisia

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Brussels

Belgicko

Vážený pán komisár Reynders,

v mene Správy medzinárodného obchodu (ďalej len „ITA“) si Vám dovoľujem zaslať opis záväzkov, ktoré ministerstvo obchodu (ďalej len „ministerstvo“) prijalo s cieľom zabezpečiť ochranu osobných údajov prostredníctvom správy rámcového programu na ochranu osobných údajov a dohľadu nad ním. Dokončenie rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA znamená dôležitý medzník pre ochranu súkromia a pre podniky na oboch brehoch Atlantického oceána, pretože fyzickým osobám v EÚ poskytne záruku ochrany ich údajov a právne prostriedky nápravy na riešenie problémov týkajúcich sa ich údajov a umožní, aby tisíce podnikov mohli naďalej investovať a venovať sa obchodným činnostiam na druhej strane Atlantického oceána, v prospech našich hospodárstiev a občanov. Rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA je výsledkom rokov intenzívnej práce a spolupráce s Vami a Vašimi kolegami v Európskej komisii (ďalej len „Komisia“). Tešíme sa na ďalšiu spoluprácu s Komisiou pri zabezpečovaní účinného fungovania výsledkov nášho spoločného úsilia.

Rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA bude veľmi prínosný pre fyzické osoby i podniky. Po prvé prináša dôležitý súbor opatrení na ochranu súkromia, pokiaľ ide o údaje fyzických osôb v EÚ prenášané do Spojených štátov. Zapojeným organizáciám v USA sa ním ukladá povinnosť vypracovať vyhovujúce podmienky ochrany súkromia, verejne sa zaviazať k dodržiavaniu „zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA“ vrátane doplnkových zásad (ďalej spoločne len „zásady“) a prílohy I k zásadám (ide o prílohu, v ktorej sa uvádzajú podmienky, za ktorých sú organizácie zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA povinné postúpiť určité zostatkové nároky súvisiace s osobnými údajmi podliehajúcimi zásadám na rozhodcovské konanie), na základe čoho je tento záväzok vymáhateľný podľa práva USA (1), každoročne opätovne osvedčiť ministerstvu svoje dodržiavanie zásad, umožniť fyzickým osobám v EÚ bezplatné a nezávislé riešenie sporov a podliehať vyšetrovacím právomociam a právomociam presadzovania práva zákonom zriadeného orgánu USA uvedeného v zásadách [napr. Federálnej obchodnej komisie (ďalej len „FTC“) a ministerstva dopravy] alebo zákonom zriadeného orgánu USA uvedeného v budúcej prílohe k zásadám. Zatiaľ čo rozhodnutie organizácie osvedčiť svoje dodržiavanie zásad je dobrovoľné, po tom, ako sa organizácia verejne zaviaže dodržiavať rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, sa jej záväzok stáva vymáhateľným podľa práva USA zo strany FTC, ministerstva dopravy alebo iného zákonom zriadeného orgánu USA v závislosti od toho, ktorý orgán má nad zapojenou organizáciou právomoc. Po druhé rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA umožní podnikom v Spojených štátoch vrátane dcérskych spoločností európskych podnikov nachádzajúcich sa v Spojených štátoch získavať osobné údaje z Európskej únie, čím sa uľahčia toky údajov podporujúce transatlantický obchod. Toky údajov medzi Spojenými štátmi a Európskou úniou sú najväčšie na svete a sú základom hospodárskych vzťahov medzi USA a EÚ na úrovni 7,1 bilióna USD, vďaka čomu existujú milióny pracovných miest na oboch stranách Atlantického oceánu. Podniky, ktoré sa opierajú o transatlantické toky údajov, pôsobia vo všetkých priemyselných odvetviach a zahŕňajú jednak veľké spoločnosti uvedené v zozname 500 najúspešnejších podnikov sveta zostavenom časopisom Fortune a jednak mnoho malých a stredných podnikov. Transatlantické toky údajov umožňujú organizáciám v USA spracúvať údaje potrebné v súvislosti s ponukou tovaru, služieb a pracovných príležitostí fyzickým osobám v Európe.

Ministerstvo je odhodlané úzko a produktívne spolupracovať s našimi partnermi z EÚ v záujme účinnej správy rámcového programu na ochranu osobných údajov a dohľadu nad ním. Odrazom tohto záväzku je rozvoj a ďalšie zdokonaľovanie rôznych zdrojov ministerstva s cieľom pomôcť organizáciám pri procese samoosvedčovania, vytvorenie webového sídla na poskytovanie cielených informácií zainteresovaným stranám, spolupráca s Komisiou a európskymi orgánmi pre ochranu údajov s cieľom vypracovať usmernenia, v ktorých sa objasnia dôležité prvky rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, osvetová činnosť na podporu lepšieho pochopenia povinností organizácií v oblasti ochrany údajov, ako aj dohľad nad dodržiavaním požiadaviek programu organizáciami a jeho monitorovanie.

Naša prebiehajúca spolupráca s hodnotnými partnermi z EÚ umožní ministerstvu zabezpečiť, aby rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA účinne fungoval. Vláda Spojených štátov už dlhé roky spolupracuje s Komisiou pri presadzovaní spoločných zásad ochrany údajov, pričom spoločne prekonávame rozdiely v našich právnych prístupoch a podporujeme obchod a hospodársky rast v Európskej únii a Spojených štátoch. Veríme, že rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktorý je príkladom tejto spolupráce, umožní Komisii vydať nové rozhodnutie o primeranosti, na základe ktorého budú môcť organizácie využívať rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA na prenos osobných údajov z Európskej únie do Spojených štátov v súlade s právom EÚ.

Správa rámcového programu na ochranu osobných údajov a dohľad nad ním vykonávané ministerstvom obchodu

Ministerstvo je pevne odhodlané vykonávať účinnú správu rámcového programu na ochranu osobných údajov a dohľad na ním, pričom vynaloží primerané úsilie a vyčlení primerané zdroje na zabezpečenie tohto výsledku. Ministerstvo bude viesť a sprístupní verejnosti oficiálny zoznam organizácií v USA, ktoré vykonali proces samoosvedčenia na ministerstve a deklarovali svoj záväzok dodržiavať zásady (ďalej len „zoznam organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov“), ktorý bude aktualizovať na základe každoročných opätovných osvedčení predkladaných zapojenými organizáciami a z ktorého bude vyraďovať organizácie, ktoré od rámca odstúpia, nedokončia každoročný proces opätovného osvedčenia v súlade s postupmi ministerstva, alebo v prípade ktorých sa dospeje k záveru, že trvale nedodržiavajú zásady. Ministerstvo bude takisto viesť a sprístupní verejnosti oficiálne záznamy o organizáciách v USA, ktoré boli vyradené zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov, pričom v každom prípade uvedie dôvod vyradenia organizácie. Uvedený oficiálny zoznam a záznamy budú pre verejnosť naďalej k dispozícii na webovom sídle ministerstva venovanom rámcu pre ochranu osobných údajov. Na webovom sídle rámca pre ochranu osobných údajov sa bude na jasne viditeľnom mieste nachádzať vysvetlenie, že každá organizácia, ktorá bola vyradená zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov, nesmie viac uvádzať tvrdenia, že sa zapája do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA alebo dodržiava jeho zásady a že môže získavať osobné informácie podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Takáto organizácia však musí naďalej uplatňovať zásady vo vzťahu k osobným informáciám, ktoré získala počas svojho zapojenia do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, pokiaľ si tieto informácie ponecháva. V záujme naplnenia svojho všeobecného trvalého záväzku týkajúceho sa účinnej správy rámcového programu na ochranu osobných údajov a dohľadu nad ním sa ministerstvo konkrétne zaväzuje:

Overovanie požiadaviek na samoosvedčovanie

| — | Pred dokončením prvotného samoosvedčenia alebo každoročného opätovného osvedčenia (ďalej spoločne len „samoosvedčovanie“) a zaradením organizácie do zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov, resp. ponechaním organizácie v tomto zozname, ministerstvo overí, či daná organizácia prinajmenšom splnila príslušné požiadavky stanovené v doplnkovej zásade týkajúcej sa samoosvedčovania, pokiaľ ide o informácie, ktoré musí organizácia pri samoosvedčovaní ministerstvu poskytnúť, a či v primeranom čase predložila príslušné podmienky ochrany súkromia, v ktorých sú fyzické osoby informované o všetkých 13 vymenovaných prvkoch stanovených v zásade oznámenia. Ministerstvo overí, či organizácia:






  — | uviedla identifikačné údaje organizácie predkladajúcej samoosvedčenie, ako aj všetkých subjektov v USA alebo dcérskych spoločností v USA patriacich pod organizáciu predkladajúcu samoosvedčenie, ktoré takisto dodržiavajú zásady a ktoré daná organizácia chce do samoosvedčenia zahrnúť, |
| --- | --- | --- |

—

Pred dokončením prvotného samoosvedčenia alebo každoročného opätovného osvedčenia (ďalej spoločne len „samoosvedčovanie“) a zaradením organizácie do zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov, resp. ponechaním organizácie v tomto zozname, ministerstvo overí, či daná organizácia prinajmenšom splnila príslušné požiadavky stanovené v doplnkovej zásade týkajúcej sa samoosvedčovania, pokiaľ ide o informácie, ktoré musí organizácia pri samoosvedčovaní ministerstvu poskytnúť, a či v primeranom čase predložila príslušné podmienky ochrany súkromia, v ktorých sú fyzické osoby informované o všetkých 13 vymenovaných prvkoch stanovených v zásade oznámenia. Ministerstvo overí, či organizácia:

—

uviedla identifikačné údaje organizácie predkladajúcej samoosvedčenie, ako aj všetkých subjektov v USA alebo dcérskych spoločností v USA patriacich pod organizáciu predkladajúcu samoosvedčenie, ktoré takisto dodržiavajú zásady a ktoré daná organizácia chce do samoosvedčenia zahrnúť,

| — | poskytla požadované kontaktné údaje organizácie [napr. kontaktné údaje konkrétnej osoby (konkrétnych osôb) a/alebo oddelenia (oddelení) v rámci organizácie predkladajúcej samoosvedčenie, ktoré sú zodpovedné za vybavovanie sťažností, žiadostí o prístup a akýchkoľvek iných otázok vyplývajúcich z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA], |
| --- | --- |

—

poskytla požadované kontaktné údaje organizácie [napr. kontaktné údaje konkrétnej osoby (konkrétnych osôb) a/alebo oddelenia (oddelení) v rámci organizácie predkladajúcej samoosvedčenie, ktoré sú zodpovedné za vybavovanie sťažností, žiadostí o prístup a akýchkoľvek iných otázok vyplývajúcich z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA],

| — | opísala účel (účely), na ktorý (ktoré) by získavala a používala osobné informácie z Európskej únie, |
| --- | --- |

—

opísala účel (účely), na ktorý (ktoré) by získavala a používala osobné informácie z Európskej únie,

| — | uviedla, aké osobné informácie by z Európskej únie podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA získavala, a teda na aké osobné informácie by sa vzťahovalo jej samoosvedčenie, |
| --- | --- |

—

uviedla, aké osobné informácie by z Európskej únie podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA získavala, a teda na aké osobné informácie by sa vzťahovalo jej samoosvedčenie,

| — | ak má organizácia verejné webové sídlo, či poskytla webovú adresu, na ktorej sú na tomto webovom sídle ľahko dostupné príslušné podmienky ochrany súkromia, alebo ak organizácia nemá verejné webové sídlo, či poskytla ministerstvu kópiu príslušných podmienok ochrany súkromia a kde sú tieto podmienky ochrany súkromia sprístupnené dotknutým fyzickým osobám (t. j. dotknutým zamestnancom, ak ide o podmienky ochrany súkromia v oblasti ľudských zdrojov, alebo verejnosti, ak nejde o podmienky ochrany súkromia v oblasti ľudských zdrojov), |
| --- | --- |

—

ak má organizácia verejné webové sídlo, či poskytla webovú adresu, na ktorej sú na tomto webovom sídle ľahko dostupné príslušné podmienky ochrany súkromia, alebo ak organizácia nemá verejné webové sídlo, či poskytla ministerstvu kópiu príslušných podmienok ochrany súkromia a kde sú tieto podmienky ochrany súkromia sprístupnené dotknutým fyzickým osobám (t. j. dotknutým zamestnancom, ak ide o podmienky ochrany súkromia v oblasti ľudských zdrojov, alebo verejnosti, ak nejde o podmienky ochrany súkromia v oblasti ľudských zdrojov),

| — | do príslušných podmienok ochrany súkromia v primeranom čase (t. j. v prípade prvotného samoosvedčenia najskôr len v návrhu podmienok ochrany súkromia priloženom k podaniu, v opačnom prípade v konečnej, resp. zverejnenej verzii podmienok ochrany súkromia) zahrnula vyhlásenie, že dodržiava zásady, a hypertextový odkaz na webové sídlo ministerstva venované rámcu pre ochranu osobných údajov alebo jeho webovú adresu (napr. domovskú stránku alebo webovú stránku zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov), |
| --- | --- |

—

do príslušných podmienok ochrany súkromia v primeranom čase (t. j. v prípade prvotného samoosvedčenia najskôr len v návrhu podmienok ochrany súkromia priloženom k podaniu, v opačnom prípade v konečnej, resp. zverejnenej verzii podmienok ochrany súkromia) zahrnula vyhlásenie, že dodržiava zásady, a hypertextový odkaz na webové sídlo ministerstva venované rámcu pre ochranu osobných údajov alebo jeho webovú adresu (napr. domovskú stránku alebo webovú stránku zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov),

| — | do príslušných podmienok ochrany súkromia v primeranom čase zahrnula všetkých 12 ďalších vymenovaných prvkov stanovených v zásade oznámenia (napr. možnosť dotknutej osoby v EÚ využiť za určitých podmienok záväzné rozhodcovské konanie, povinnosť sprístupniť osobné informácie v reakcii na oprávnené žiadosti orgánov verejnej moci vrátane povinnosti splniť požiadavky národnej bezpečnosti alebo presadzovania práva a svoju zodpovednosť v prípadoch následných prenosov tretím stranám), |
| --- | --- |

—

do príslušných podmienok ochrany súkromia v primeranom čase zahrnula všetkých 12 ďalších vymenovaných prvkov stanovených v zásade oznámenia (napr. možnosť dotknutej osoby v EÚ využiť za určitých podmienok záväzné rozhodcovské konanie, povinnosť sprístupniť osobné informácie v reakcii na oprávnené žiadosti orgánov verejnej moci vrátane povinnosti splniť požiadavky národnej bezpečnosti alebo presadzovania práva a svoju zodpovednosť v prípadoch následných prenosov tretím stranám),

| — | uviedla osobitný zákonom zriadený orgán, ktorý je oprávnený vypočuť prípadné sťažnosti voči danej organizácii týkajúce sa možných nekalých alebo klamlivých praktík a porušenia zákonov alebo iných právnych predpisov upravujúcich ochranu súkromia (a ktorý je uvedený v zásadách alebo v budúcej prílohe k zásadám), |
| --- | --- |

—

uviedla osobitný zákonom zriadený orgán, ktorý je oprávnený vypočuť prípadné sťažnosti voči danej organizácii týkajúce sa možných nekalých alebo klamlivých praktík a porušenia zákonov alebo iných právnych predpisov upravujúcich ochranu súkromia (a ktorý je uvedený v zásadách alebo v budúcej prílohe k zásadám),

| — | uviedla program v oblasti ochrany súkromia, ktorého je členom, |
| --- | --- |

—

uviedla program v oblasti ochrany súkromia, ktorého je členom,

| — | uviedla, či ako príslušnú metódu (t. j. následné postupy, ktoré musí zabezpečiť) na overenie svojho dodržiavania zásad uplatňuje „samoposúdenie“ (t. j. interné overenie) alebo „externé posúdenie dodržiavania zásad“ (t. j. overenie treťou stranou), a ak ako príslušnú metódu uviedla externé posúdenie dodržiavania zásad, či uviedla aj tretiu stranu, ktorá toto posúdenie uskutočnila, |
| --- | --- |

—

uviedla, či ako príslušnú metódu (t. j. následné postupy, ktoré musí zabezpečiť) na overenie svojho dodržiavania zásad uplatňuje „samoposúdenie“ (t. j. interné overenie) alebo „externé posúdenie dodržiavania zásad“ (t. j. overenie treťou stranou), a ak ako príslušnú metódu uviedla externé posúdenie dodržiavania zásad, či uviedla aj tretiu stranu, ktorá toto posúdenie uskutočnila,

| — | uviedla vhodný nezávislý mechanizmus nápravy, ktorý je dostupný na riešenie sťažností podaných na základe zásad a ktorý dotknutým fyzickým osobám bezplatne poskytuje primeraný prostriedok nápravy,






  — | ak si organizácia vybrala nezávislý mechanizmus nápravy ponúkaný orgánom pre alternatívne riešenie sporov zo súkromného sektora, či do príslušných podmienok ochrany súkromia zahrnula hypertextový odkaz alebo webovú adresu príslušného webového sídla mechanizmu, ktorý je k dispozícii na vyšetrovanie nevyriešených sťažností podaných na základe zásad, alebo formulára tohto mechanizmu na podávanie sťažností, |
| --- | --- | --- |

—

uviedla vhodný nezávislý mechanizmus nápravy, ktorý je dostupný na riešenie sťažností podaných na základe zásad a ktorý dotknutým fyzickým osobám bezplatne poskytuje primeraný prostriedok nápravy,

—

ak si organizácia vybrala nezávislý mechanizmus nápravy ponúkaný orgánom pre alternatívne riešenie sporov zo súkromného sektora, či do príslušných podmienok ochrany súkromia zahrnula hypertextový odkaz alebo webovú adresu príslušného webového sídla mechanizmu, ktorý je k dispozícii na vyšetrovanie nevyriešených sťažností podaných na základe zásad, alebo formulára tohto mechanizmu na podávanie sťažností,

| — | ak je organizácia povinná (t. j. pokiaľ ide o údaje o ľudských zdrojoch prenášané z Európskej únie v súvislosti s pracovnoprávnym vzťahom), resp. ak sa sama rozhodla, spolupracovať s príslušnými orgánmi pre ochranu údajov pri vyšetrovaní a riešení sťažností podaných na základe zásad, či deklarovala svoj záväzok spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov a dodržiavať ich súvisiace odporúčania týkajúce sa prijatia konkrétnych opatrení na dodržiavanie zásad. |
| --- | --- |

—

ak je organizácia povinná (t. j. pokiaľ ide o údaje o ľudských zdrojoch prenášané z Európskej únie v súvislosti s pracovnoprávnym vzťahom), resp. ak sa sama rozhodla, spolupracovať s príslušnými orgánmi pre ochranu údajov pri vyšetrovaní a riešení sťažností podaných na základe zásad, či deklarovala svoj záväzok spolupracovať s orgánmi pre ochranu osobných údajov a dodržiavať ich súvisiace odporúčania týkajúce sa prijatia konkrétnych opatrení na dodržiavanie zásad.

| — | Ministerstvo takisto overí, či je predložené samoosvedčenie organizácie v súlade s jej príslušnými podmienkami ochrany súkromia. Ak chce organizácia predkladajúca samoosvedčenie zahrnúť ktorýkoľvek zo svojich subjektov v USA alebo ktorúkoľvek zo svojich dcérskych spoločností v USA, ktoré majú vlastné príslušné podmienky ochrany súkromia, ministerstvo preskúma aj príslušné podmienky ochrany súkromia takýchto zahrnutých subjektov alebo dcérskych spoločností s cieľom zaistiť, aby obsahovali všetky požadované prvky stanovené v zásade oznámenia. |
| --- | --- |

—

Ministerstvo takisto overí, či je predložené samoosvedčenie organizácie v súlade s jej príslušnými podmienkami ochrany súkromia. Ak chce organizácia predkladajúca samoosvedčenie zahrnúť ktorýkoľvek zo svojich subjektov v USA alebo ktorúkoľvek zo svojich dcérskych spoločností v USA, ktoré majú vlastné príslušné podmienky ochrany súkromia, ministerstvo preskúma aj príslušné podmienky ochrany súkromia takýchto zahrnutých subjektov alebo dcérskych spoločností s cieľom zaistiť, aby obsahovali všetky požadované prvky stanovené v zásade oznámenia.

| — | Ministerstvo bude spolupracovať so zákonom zriadenými orgánmi (napr. FTC a ministerstvom dopravy) pri overovaní, či organizácie podliehajú právomoci príslušného zákonom zriadeného orgánu uvedeného v predloženom samoosvedčení, pokiaľ bude mať ministerstvo dôvod pochybovať o tom, že danej právomoci skutočne podliehajú. |
| --- | --- |

—

Ministerstvo bude spolupracovať so zákonom zriadenými orgánmi (napr. FTC a ministerstvom dopravy) pri overovaní, či organizácie podliehajú právomoci príslušného zákonom zriadeného orgánu uvedeného v predloženom samoosvedčení, pokiaľ bude mať ministerstvo dôvod pochybovať o tom, že danej právomoci skutočne podliehajú.

| — | Ministerstvo bude spolupracovať s orgánmi pre alternatívne riešenie sporov zo súkromného sektora pri overovaní, či sú organizácie aktívne zaregistrované na účely nezávislého mechanizmu nápravy uvedeného v predloženom samoosvedčení, a bude s týmito orgánmi spolupracovať pri overovaní, či sú organizácie aktívne zaregistrované na účely externého posúdenia dodržiavania zásad uvedeného v predloženom samoosvedčení, v prípadoch, keď tieto orgány môžu ponúkať oba druhy služieb. |
| --- | --- |

—

Ministerstvo bude spolupracovať s orgánmi pre alternatívne riešenie sporov zo súkromného sektora pri overovaní, či sú organizácie aktívne zaregistrované na účely nezávislého mechanizmu nápravy uvedeného v predloženom samoosvedčení, a bude s týmito orgánmi spolupracovať pri overovaní, či sú organizácie aktívne zaregistrované na účely externého posúdenia dodržiavania zásad uvedeného v predloženom samoosvedčení, v prípadoch, keď tieto orgány môžu ponúkať oba druhy služieb.

| — | Ministerstvo bude spolupracovať s treťou stranou, ktorú vybralo, aby plnila funkciu správcu finančných prostriedkov získaných na základe výberu poplatku výboru orgánov pre ochranu osobných údajov (t. j. ročného poplatku určeného na pokrytie prevádzkových nákladov výboru orgánov pre ochranu osobných údajov), pri overovaní, či organizácie, ktoré si vybrali orgány pre ochranu osobných údajov za svoj nezávislý mechanizmus nápravy, zaplatili poplatok za príslušný rok. |
| --- | --- |

—

Ministerstvo bude spolupracovať s treťou stranou, ktorú vybralo, aby plnila funkciu správcu finančných prostriedkov získaných na základe výberu poplatku výboru orgánov pre ochranu osobných údajov (t. j. ročného poplatku určeného na pokrytie prevádzkových nákladov výboru orgánov pre ochranu osobných údajov), pri overovaní, či organizácie, ktoré si vybrali orgány pre ochranu osobných údajov za svoj nezávislý mechanizmus nápravy, zaplatili poplatok za príslušný rok.

| — | Ministerstvo bude spolupracovať s treťou stranou, ktorú vybralo na plnenie funkcie správy rozhodcovských konaní podľa prílohy I k zásadám a na plnenie funkcie správy fondu pre rozhodcovské konania opísaného v uvedenej prílohe, pri overovaní, či organizácie prispeli do predmetného rozhodcovského fondu. |
| --- | --- |

—

Ministerstvo bude spolupracovať s treťou stranou, ktorú vybralo na plnenie funkcie správy rozhodcovských konaní podľa prílohy I k zásadám a na plnenie funkcie správy fondu pre rozhodcovské konania opísaného v uvedenej prílohe, pri overovaní, či organizácie prispeli do predmetného rozhodcovského fondu.

| — | Ak ministerstvo počas preskúmania predložených samoosvedčení organizácií zistí akékoľvek problémy, oznámi dotknutým organizáciám, že musia všetky tieto problémy vyriešiť v primeranej lehote určenej ministerstvom (2). Ministerstvo organizáciám takisto oznámi, že ak neodpovedia v lehotách určených ministerstvom alebo ak z iných dôvodov nedokončia proces samoosvedčenia v súlade s postupmi ministerstva, bude sa to považovať za upustenie od predloženia samoosvedčenia a že v prípade akýchkoľvek nepravdivých vyhlásení o zapojení organizácie do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA alebo o jeho dodržiavaní môže FTC, ministerstvo dopravy alebo iný príslušný vládny orgán prijať opatrenia presadzovania práva. Ministerstvo bude organizácie informovať prostredníctvom kontaktných údajov, ktoré mu organizácie poskytli. |
| --- | --- |

—

Ak ministerstvo počas preskúmania predložených samoosvedčení organizácií zistí akékoľvek problémy, oznámi dotknutým organizáciám, že musia všetky tieto problémy vyriešiť v primeranej lehote určenej ministerstvom (2). Ministerstvo organizáciám takisto oznámi, že ak neodpovedia v lehotách určených ministerstvom alebo ak z iných dôvodov nedokončia proces samoosvedčenia v súlade s postupmi ministerstva, bude sa to považovať za upustenie od predloženia samoosvedčenia a že v prípade akýchkoľvek nepravdivých vyhlásení o zapojení organizácie do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA alebo o jeho dodržiavaní môže FTC, ministerstvo dopravy alebo iný príslušný vládny orgán prijať opatrenia presadzovania práva. Ministerstvo bude organizácie informovať prostredníctvom kontaktných údajov, ktoré mu organizácie poskytli.

Uľahčenie spolupráce s orgánmi pre alternatívne riešenie sporov, ktoré poskytujú služby súvisiace so zásadami

| — | Ministerstvo bude spolupracovať s orgánmi pre alternatívne riešenie sporov zo súkromného sektora poskytujúcimi nezávislé mechanizmy nápravy, ktoré sú dostupné na vyšetrovanie nevyriešených sťažností podaných na základe zásad, pri overovaní, či prinajmenšom spĺňajú požiadavky stanovené v doplnkovej zásade týkajúcej sa riešenia sporov a presadzovania práva. Ministerstvo overí, či:






  — | na svojich verejných webových sídlach uvádzajú informácie týkajúce sa zásad a služieb, ktoré poskytujú podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktoré musia zahŕňať: 1. informácie o požiadavkách zásad týkajúcich sa nezávislých mechanizmov nápravy alebo hypertextový odkaz na tieto požiadavky; 2. hypertextový odkaz na webové sídlo ministerstva venované rámcu pre ochranu osobných údajov; 3. vysvetlenie, že ich služby riešenia sporov podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sú pre fyzické osoby bezplatné; 4. opis spôsobu, akým možno podať sťažnosť týkajúcu sa zásad; 5. časový rámec vybavovania sťažností týkajúcich sa zásad a 6. opis rozsahu možných prostriedkov nápravy. Ministerstvo bude orgány včas informovať o podstatných zmenách v činnostiach ministerstva v oblasti dohľadu nad rámcovým programom na ochranu osobných údajov a jeho správy v prípade, že sa takéto zmeny majú prijať alebo už boli prijaté a sú relevantné z hľadiska úlohy týchto orgánov podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, |
| --- | --- | --- |

—

Ministerstvo bude spolupracovať s orgánmi pre alternatívne riešenie sporov zo súkromného sektora poskytujúcimi nezávislé mechanizmy nápravy, ktoré sú dostupné na vyšetrovanie nevyriešených sťažností podaných na základe zásad, pri overovaní, či prinajmenšom spĺňajú požiadavky stanovené v doplnkovej zásade týkajúcej sa riešenia sporov a presadzovania práva. Ministerstvo overí, či:

—

na svojich verejných webových sídlach uvádzajú informácie týkajúce sa zásad a služieb, ktoré poskytujú podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktoré musia zahŕňať: 1. informácie o požiadavkách zásad týkajúcich sa nezávislých mechanizmov nápravy alebo hypertextový odkaz na tieto požiadavky; 2. hypertextový odkaz na webové sídlo ministerstva venované rámcu pre ochranu osobných údajov; 3. vysvetlenie, že ich služby riešenia sporov podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sú pre fyzické osoby bezplatné; 4. opis spôsobu, akým možno podať sťažnosť týkajúcu sa zásad; 5. časový rámec vybavovania sťažností týkajúcich sa zásad a 6. opis rozsahu možných prostriedkov nápravy. Ministerstvo bude orgány včas informovať o podstatných zmenách v činnostiach ministerstva v oblasti dohľadu nad rámcovým programom na ochranu osobných údajov a jeho správy v prípade, že sa takéto zmeny majú prijať alebo už boli prijaté a sú relevantné z hľadiska úlohy týchto orgánov podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA,

| — | uverejňujú výročnú správu obsahujúcu súhrnné štatistické údaje týkajúce sa ich služieb riešenia sporov, ktoré musia zahŕňať: 1. celkový počet sťažností týkajúcich sa zásad prijatých počas vykazovaného roku; 2. druhy prijatých sťažností; 3. kvalitatívne parametre riešenia sporov, napríklad čas potrebný na spracovanie sťažností, a 4. výsledky prijatých sťažností, najmä počet a druh uložených prostriedkov nápravy alebo sankcií. Ministerstvo poskytne orgánom konkrétne doplňujúce usmernenia k tomu, aké informácie by mali tieto výročné správy obsahovať, v ktorých podrobne opíše predmetné požiadavky (napr. uvedenie konkrétnych kritérií, ktoré musí sťažnosť spĺňať, aby sa považovala za sťažnosť súvisiacu so zásadami na účely výročnej správy) a vymedzí ďalšie druhy informácií, ktoré by mali orgány uviesť (napr. ak orgán poskytuje aj službu overovania v súvislosti so zásadami, mal by opísať, ako predchádza prípadným skutočným či potenciálnym konfliktom záujmov v situáciách, keď organizácii poskytuje služby overovania aj služby riešenia sporov). V doplňujúcich usmerneniach ministerstva bude stanovená aj lehota na zverejnenie výročných správ orgánov za príslušné vykazované obdobie. |
| --- | --- |

—

uverejňujú výročnú správu obsahujúcu súhrnné štatistické údaje týkajúce sa ich služieb riešenia sporov, ktoré musia zahŕňať: 1. celkový počet sťažností týkajúcich sa zásad prijatých počas vykazovaného roku; 2. druhy prijatých sťažností; 3. kvalitatívne parametre riešenia sporov, napríklad čas potrebný na spracovanie sťažností, a 4. výsledky prijatých sťažností, najmä počet a druh uložených prostriedkov nápravy alebo sankcií. Ministerstvo poskytne orgánom konkrétne doplňujúce usmernenia k tomu, aké informácie by mali tieto výročné správy obsahovať, v ktorých podrobne opíše predmetné požiadavky (napr. uvedenie konkrétnych kritérií, ktoré musí sťažnosť spĺňať, aby sa považovala za sťažnosť súvisiacu so zásadami na účely výročnej správy) a vymedzí ďalšie druhy informácií, ktoré by mali orgány uviesť (napr. ak orgán poskytuje aj službu overovania v súvislosti so zásadami, mal by opísať, ako predchádza prípadným skutočným či potenciálnym konfliktom záujmov v situáciách, keď organizácii poskytuje služby overovania aj služby riešenia sporov). V doplňujúcich usmerneniach ministerstva bude stanovená aj lehota na zverejnenie výročných správ orgánov za príslušné vykazované obdobie.

Následné opatrenia v prípade organizácií, ktoré chcú byť alebo boli vyradené zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov

| — | Ak chce organizácia odstúpiť od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ministerstvo bude požadovať, aby táto organizácia odstránila zo všetkých príslušných podmienok ochrany súkromia všetky odkazy na rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktoré naznačujú, že organizácia je do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA zapojená a že môže získavať osobné údaje podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (pozri opis záväzku ministerstva vyhľadávať nepravdivé tvrdenia o zapojení do rámca). Ministerstvo bude takisto vyžadovať, aby organizácia vyplnila a predložila ministerstvu príslušný dotazník, v ktorom potvrdí:






  — | svoje želanie odstúpiť od rámca, |
| --- | --- | --- |

—

Ak chce organizácia odstúpiť od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ministerstvo bude požadovať, aby táto organizácia odstránila zo všetkých príslušných podmienok ochrany súkromia všetky odkazy na rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktoré naznačujú, že organizácia je do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA zapojená a že môže získavať osobné údaje podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (pozri opis záväzku ministerstva vyhľadávať nepravdivé tvrdenia o zapojení do rámca). Ministerstvo bude takisto vyžadovať, aby organizácia vyplnila a predložila ministerstvu príslušný dotazník, v ktorom potvrdí:

—

svoje želanie odstúpiť od rámca,

| — | čo urobí s osobnými údajmi, ktoré získala na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA počas svojho zapojenia doň: a) či si dané údaje ponechá, bude na ne naďalej uplatňovať zásady a každoročne ministerstvu potvrdí svoj záväzok uplatňovať na ne zásady; b) či si dané údaje ponechá a bude im poskytovať „primeranú“ ochranu inými povolenými prostriedkami alebo c) či vráti alebo vymaže všetky takéto údaje do určeného dátumu, a |
| --- | --- |

—

čo urobí s osobnými údajmi, ktoré získala na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA počas svojho zapojenia doň: a) či si dané údaje ponechá, bude na ne naďalej uplatňovať zásady a každoročne ministerstvu potvrdí svoj záväzok uplatňovať na ne zásady; b) či si dané údaje ponechá a bude im poskytovať „primeranú“ ochranu inými povolenými prostriedkami alebo c) či vráti alebo vymaže všetky takéto údaje do určeného dátumu, a

| — | kto v rámci organizácie bude plniť funkciu stáleho kontaktného miesta pre otázky týkajúce sa zásad. |
| --- | --- |

—

kto v rámci organizácie bude plniť funkciu stáleho kontaktného miesta pre otázky týkajúce sa zásad.

| — | Ak si organizácia vyberie možnosť opísanú v písmene a), ministerstvo bude takisto požadovať, aby organizácia po svojom odstúpení od rámca každý rok (t. j. do jedného roka od odstúpenia a následne každoročne, pokiaľ a pokým organizácia neposkytne „primeranú“ ochranu takýchto údajov inými povolenými prostriedkami, resp. pokiaľ a pokým nevráti alebo nevymaže všetky takéto údaje a neoznámi to ministerstvu) vyplnila a predložila ministerstvu príslušný dotazník, v ktorom potvrdí, čo s týmito osobnými údajmi urobila, čo urobí s akýmikoľvek osobnými údajmi, ktoré si naďalej ponecháva, a kto v rámci organizácie bude plniť funkciu stáleho kontaktného miesta pre otázky týkajúce sa zásad. |
| --- | --- |

—

Ak si organizácia vyberie možnosť opísanú v písmene a), ministerstvo bude takisto požadovať, aby organizácia po svojom odstúpení od rámca každý rok (t. j. do jedného roka od odstúpenia a následne každoročne, pokiaľ a pokým organizácia neposkytne „primeranú“ ochranu takýchto údajov inými povolenými prostriedkami, resp. pokiaľ a pokým nevráti alebo nevymaže všetky takéto údaje a neoznámi to ministerstvu) vyplnila a predložila ministerstvu príslušný dotazník, v ktorom potvrdí, čo s týmito osobnými údajmi urobila, čo urobí s akýmikoľvek osobnými údajmi, ktoré si naďalej ponecháva, a kto v rámci organizácie bude plniť funkciu stáleho kontaktného miesta pre otázky týkajúce sa zásad.

| — | Ak samoosvedčenie organizácie prepadlo (t. j. ak organizácia nedokončila proces každoročného opätovného osvedčenia dodržiavania zásad ani nebola vyradená zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov z iného dôvodu, napríklad z dôvodu odstúpenia), ministerstvo jej nariadi, aby vyplnila a predložila ministerstvu príslušný dotazník, v ktorom potvrdí, či chce od rámca odstúpiť alebo predložiť opätovné osvedčenie:






  — | a ak chce od rámca odstúpiť, ďalej potvrdí, čo urobí s osobnými údajmi, ktoré získala na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA počas svojho zapojenia doň (pozri predchádzajúci opis skutočností, ktoré musí organizácia potvrdiť, ak chce od rámca odstúpiť), |
| --- | --- | --- |

—

Ak samoosvedčenie organizácie prepadlo (t. j. ak organizácia nedokončila proces každoročného opätovného osvedčenia dodržiavania zásad ani nebola vyradená zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov z iného dôvodu, napríklad z dôvodu odstúpenia), ministerstvo jej nariadi, aby vyplnila a predložila ministerstvu príslušný dotazník, v ktorom potvrdí, či chce od rámca odstúpiť alebo predložiť opätovné osvedčenie:

—

a ak chce od rámca odstúpiť, ďalej potvrdí, čo urobí s osobnými údajmi, ktoré získala na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA počas svojho zapojenia doň (pozri predchádzajúci opis skutočností, ktoré musí organizácia potvrdiť, ak chce od rámca odstúpiť),

| — | a ak má v úmysle predložiť opätovné osvedčenie, ďalej potvrdí, že v čase, keď bolo jej osvedčenie prepadnuté, uplatňovala zásady na osobné údaje, ktoré získala podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a vysvetlí, aké kroky prijme na odstránenie nevyriešených problémov, ktoré spôsobili oneskorené predloženie opätovného osvedčenia. |
| --- | --- |

—

a ak má v úmysle predložiť opätovné osvedčenie, ďalej potvrdí, že v čase, keď bolo jej osvedčenie prepadnuté, uplatňovala zásady na osobné údaje, ktoré získala podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a vysvetlí, aké kroky prijme na odstránenie nevyriešených problémov, ktoré spôsobili oneskorené predloženie opätovného osvedčenia.

| — | Ak je organizácia vyradená zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov z niektorého z týchto dôvodov: a) odstúpenie od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA; b) nedokončenie každoročného procesu opätovného osvedčenia dodržiavania zásad (t. j. buď s ním organizácia začala, ale nedokončila ho včas, alebo s ním ani nezačala) alebo c) „trvalé nedodržiavanie zásad“, ministerstvo zašle oznámenie kontaktnej osobe (kontaktným osobám) uvedenej (uvedeným) v predloženom samoosvedčení organizácie, v ktorom uvedie dôvod vyradenia a vysvetlí, že organizácia nesmie viac uvádzať žiadne priame ani nepriame tvrdenia, že sa zapája do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA alebo dodržiava jeho zásady a že môže získavať osobné údaje podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. V tomto oznámení, ktoré môže obsahovať aj ďalšie špecifické informácie týkajúce sa konkrétnych dôvodov vyradenia, bude uvedené, že voči organizáciám, ktoré uvádzajú nepravdivé vyhlásenia o svojom zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA alebo dodržiavaní jeho zásad, vrátane organizácií, ktoré uvádzajú, že sú zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, po tom, ako boli vyradené zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov, môže FTC, ministerstvo dopravy alebo iný príslušný vládny orgán prijať opatrenia presadzovania práva. |
| --- | --- |

—

Ak je organizácia vyradená zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov z niektorého z týchto dôvodov: a) odstúpenie od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA; b) nedokončenie každoročného procesu opätovného osvedčenia dodržiavania zásad (t. j. buď s ním organizácia začala, ale nedokončila ho včas, alebo s ním ani nezačala) alebo c) „trvalé nedodržiavanie zásad“, ministerstvo zašle oznámenie kontaktnej osobe (kontaktným osobám) uvedenej (uvedeným) v predloženom samoosvedčení organizácie, v ktorom uvedie dôvod vyradenia a vysvetlí, že organizácia nesmie viac uvádzať žiadne priame ani nepriame tvrdenia, že sa zapája do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA alebo dodržiava jeho zásady a že môže získavať osobné údaje podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. V tomto oznámení, ktoré môže obsahovať aj ďalšie špecifické informácie týkajúce sa konkrétnych dôvodov vyradenia, bude uvedené, že voči organizáciám, ktoré uvádzajú nepravdivé vyhlásenia o svojom zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA alebo dodržiavaní jeho zásad, vrátane organizácií, ktoré uvádzajú, že sú zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, po tom, ako boli vyradené zo zoznamu organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov, môže FTC, ministerstvo dopravy alebo iný príslušný vládny orgán prijať opatrenia presadzovania práva.

Vyhľadávanie nepravdivých tvrdení o zapojení do rámca a ich riešenie

| — | Ministerstvo bude v prípadoch, keď organizácia: a) odstúpi od zapojenia do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA; b) nedokončí proces každoročného opätovného osvedčenia dodržiavania zásad (t. j. buď s ním začala, ale nedokončila ho včas, alebo s ním ani nezačala); c) bola zo zapojenia do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA vyradená predovšetkým z dôvodu „trvalého nedodržiavania zásad“ alebo d) nedokončila proces prvotného osvedčenia dodržiavania zásad (t. j. začala s ním, ale nedokončila ho včas), overovať ex officio, či príslušné zverejnené podmienky ochrany súkromia danej organizácie neobsahujú odkazy na rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktoré naznačujú, že organizácia je do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA zapojená a že môže získavať osobné údaje podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Ak ministerstvo takéto odkazy nájde, oznámi organizácii, že danú vec podľa potreby postúpi príslušnej agentúre na účely prípadných opatrení presadzovania práva, pokiaľ organizácia bude naďalej uvádzať nepravdivé vyhlásenia o svojom zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Ministerstvo bude organizáciu informovať prostredníctvom kontaktných údajov, ktoré mu organizácia poskytla, alebo v prípade potreby inými primeranými spôsobmi. Ak organizácia predmetné odkazy neodstráni ani nepredloží samoosvedčenie dodržiavania zásad podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA v súlade s postupmi ministerstva, ministerstvo vec postúpi ex officio FTC, ministerstvu dopravy alebo inému príslušnému orgánu presadzovania práva, alebo prijme iné vhodné opatrenia na zabezpečenie riadneho používania certifikačnej známky rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. |
| --- | --- |

—

Ministerstvo bude v prípadoch, keď organizácia: a) odstúpi od zapojenia do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA; b) nedokončí proces každoročného opätovného osvedčenia dodržiavania zásad (t. j. buď s ním začala, ale nedokončila ho včas, alebo s ním ani nezačala); c) bola zo zapojenia do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA vyradená predovšetkým z dôvodu „trvalého nedodržiavania zásad“ alebo d) nedokončila proces prvotného osvedčenia dodržiavania zásad (t. j. začala s ním, ale nedokončila ho včas), overovať ex officio, či príslušné zverejnené podmienky ochrany súkromia danej organizácie neobsahujú odkazy na rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktoré naznačujú, že organizácia je do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA zapojená a že môže získavať osobné údaje podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Ak ministerstvo takéto odkazy nájde, oznámi organizácii, že danú vec podľa potreby postúpi príslušnej agentúre na účely prípadných opatrení presadzovania práva, pokiaľ organizácia bude naďalej uvádzať nepravdivé vyhlásenia o svojom zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Ministerstvo bude organizáciu informovať prostredníctvom kontaktných údajov, ktoré mu organizácia poskytla, alebo v prípade potreby inými primeranými spôsobmi. Ak organizácia predmetné odkazy neodstráni ani nepredloží samoosvedčenie dodržiavania zásad podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA v súlade s postupmi ministerstva, ministerstvo vec postúpi ex officio FTC, ministerstvu dopravy alebo inému príslušnému orgánu presadzovania práva, alebo prijme iné vhodné opatrenia na zabezpečenie riadneho používania certifikačnej známky rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

| — | Ministerstvo bude vynakladať ďalšie úsilie o odhaľovanie nepravdivých tvrdení o zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a prípadov neoprávneného používania certifikačnej značky rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a to aj pokiaľ ide o organizácie, ktoré na rozdiel od organizácií uvedených v predchádzajúcom bode s procesom samoosvedčenia ani len nikdy nezačali (napr. bude vykonávať vyhľadávania na internete s cieľom identifikovať v podmienkach ochrany súkromia organizácií odkazy na rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA). Ak ministerstvo na základe tohto úsilia odhalí nepravdivé tvrdenia o zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a prípady neoprávneného používania certifikačnej značky rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, oznámi organizácii, že danú vec podľa potreby postúpi príslušnej agentúre na účely prípadných opatrení presadzovania práva, pokiaľ organizácia bude naďalej uvádzať nepravdivé vyhlásenia o svojom zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Ministerstvo bude organizáciu informovať prostredníctvom kontaktných údajov, ktoré mu organizácia poskytla, ak existujú, alebo v prípade potreby inými primeranými spôsobmi. Ak organizácia predmetné odkazy neodstráni ani nepredloží samoosvedčenie dodržiavania zásad podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA v súlade s postupmi ministerstva, ministerstvo vec postúpi ex officio FTC, ministerstvu dopravy alebo inému príslušnému orgánu presadzovania práva, alebo prijme iné vhodné opatrenia na zabezpečenie riadneho používania certifikačnej známky rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. |
| --- | --- |

—

Ministerstvo bude vynakladať ďalšie úsilie o odhaľovanie nepravdivých tvrdení o zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a prípadov neoprávneného používania certifikačnej značky rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a to aj pokiaľ ide o organizácie, ktoré na rozdiel od organizácií uvedených v predchádzajúcom bode s procesom samoosvedčenia ani len nikdy nezačali (napr. bude vykonávať vyhľadávania na internete s cieľom identifikovať v podmienkach ochrany súkromia organizácií odkazy na rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA). Ak ministerstvo na základe tohto úsilia odhalí nepravdivé tvrdenia o zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a prípady neoprávneného používania certifikačnej značky rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, oznámi organizácii, že danú vec podľa potreby postúpi príslušnej agentúre na účely prípadných opatrení presadzovania práva, pokiaľ organizácia bude naďalej uvádzať nepravdivé vyhlásenia o svojom zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Ministerstvo bude organizáciu informovať prostredníctvom kontaktných údajov, ktoré mu organizácia poskytla, ak existujú, alebo v prípade potreby inými primeranými spôsobmi. Ak organizácia predmetné odkazy neodstráni ani nepredloží samoosvedčenie dodržiavania zásad podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA v súlade s postupmi ministerstva, ministerstvo vec postúpi ex officio FTC, ministerstvu dopravy alebo inému príslušnému orgánu presadzovania práva, alebo prijme iné vhodné opatrenia na zabezpečenie riadneho používania certifikačnej známky rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

| — | Ministerstvo bezodkladne preskúma a bude riešiť konkrétne opodstatnené sťažnosti týkajúce sa nepravdivých tvrdení o zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktoré ministerstvo dostane (napr. sťažnosti prijaté od orgánov pre ochranu osobných údajov, nezávislých mechanizmov nápravy poskytovaných orgánmi pre alternatívne riešenie sporov zo súkromného sektora, dotknutých osôb, podnikov v EÚ a USA a od iných druhov tretích strán) a |
| --- | --- |

—

Ministerstvo bezodkladne preskúma a bude riešiť konkrétne opodstatnené sťažnosti týkajúce sa nepravdivých tvrdení o zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktoré ministerstvo dostane (napr. sťažnosti prijaté od orgánov pre ochranu osobných údajov, nezávislých mechanizmov nápravy poskytovaných orgánmi pre alternatívne riešenie sporov zo súkromného sektora, dotknutých osôb, podnikov v EÚ a USA a od iných druhov tretích strán) a

| — | Ministerstvo môže prijať iné vhodné nápravné opatrenia. Nepravdivé vyhlásenia pre ministerstvo môžu byť žalovateľné podľa zákona o nepravdivých vyhláseniach (False Statements Act) (hlava 18 § 1001 Zákonníka Spojených štátov). |
| --- | --- |

—

Ministerstvo môže prijať iné vhodné nápravné opatrenia. Nepravdivé vyhlásenia pre ministerstvo môžu byť žalovateľné podľa zákona o nepravdivých vyhláseniach (False Statements Act) (hlava 18 § 1001 Zákonníka Spojených štátov).

Vykonávanie pravidelných preskúmaní súladu a posúdení ex officio rámcového programu na ochranu osobných údajov

| — | Ministerstvo bude priebežne monitorovať účinné dodržiavanie zásad organizáciami zapojenými do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA s cieľom identifikovať problémy, ktoré si môžu vyžadovať následné opatrenia. Ministerstvo bude konkrétne ex officio vykonávať bežné kontroly na mieste v náhodne vybraných organizáciách zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ako aj ad hoc kontroly na mieste v konkrétnych organizáciách zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA v prípade, že sa zistia potenciálne nedostatky pri dodržiavaní zásad (napr. ak takéto nedostatky ministerstvu nahlásia tretie strany), s cieľom overiť: a) či je (sú) k dispozícii kontaktné miesto (miesta) zodpovedné za vybavovanie sťažností, žiadostí o prístup a iných otázok vyplývajúcich z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA; b) v relevantných prípadoch, či sú verejné podmienky ochrany súkromia organizácie ľahko dostupné pre verejnosť na nahliadnutie na verejnom webovom sídle organizácie, ako aj prostredníctvom hypertextového odkazu v zozname organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov; c) či sú podmienky ochrany súkromia organizácie naďalej v súlade s požiadavkami na samoosvedčovanie opísanými v zásadách a d) či je nezávislý mechanizmus nápravy určený organizáciou dostupný na riešenie sťažností podaných na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Ministerstvo bude takisto aktívne monitorovať mediálne spravodajstvo s cieľom zachytiť reportáže poskytujúce dôveryhodné dôkazy o nedodržiavaní zásad organizáciami zapojenými do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. |
| --- | --- |

—

Ministerstvo bude priebežne monitorovať účinné dodržiavanie zásad organizáciami zapojenými do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA s cieľom identifikovať problémy, ktoré si môžu vyžadovať následné opatrenia. Ministerstvo bude konkrétne ex officio vykonávať bežné kontroly na mieste v náhodne vybraných organizáciách zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ako aj ad hoc kontroly na mieste v konkrétnych organizáciách zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA v prípade, že sa zistia potenciálne nedostatky pri dodržiavaní zásad (napr. ak takéto nedostatky ministerstvu nahlásia tretie strany), s cieľom overiť: a) či je (sú) k dispozícii kontaktné miesto (miesta) zodpovedné za vybavovanie sťažností, žiadostí o prístup a iných otázok vyplývajúcich z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA; b) v relevantných prípadoch, či sú verejné podmienky ochrany súkromia organizácie ľahko dostupné pre verejnosť na nahliadnutie na verejnom webovom sídle organizácie, ako aj prostredníctvom hypertextového odkazu v zozname organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov; c) či sú podmienky ochrany súkromia organizácie naďalej v súlade s požiadavkami na samoosvedčovanie opísanými v zásadách a d) či je nezávislý mechanizmus nápravy určený organizáciou dostupný na riešenie sťažností podaných na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Ministerstvo bude takisto aktívne monitorovať mediálne spravodajstvo s cieľom zachytiť reportáže poskytujúce dôveryhodné dôkazy o nedodržiavaní zásad organizáciami zapojenými do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

| — | Ministerstvo obchodu bude v rámci svojich postupov preskúmania dodržiavania zásad požadovať, aby organizácie zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA vyplnili a predložili ministerstvu podrobný dotazník v prípade, že: a) ministerstvo dostane akúkoľvek konkrétnu, opodstatnenú sťažnosť týkajúcu sa dodržiavania zásad organizáciou; b) organizácia uspokojivo neodpovie na žiadosti ministerstva o informácie týkajúce sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA alebo c) existujú dôveryhodné dôkazy o tom, že si organizácia neplní záväzky podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Ak ministerstvo zašle organizácii takýto podrobný dotazník a organizácia ho uspokojivo nevyplní, ministerstvo organizácii oznámi, že danú vec podľa potreby postúpi príslušnej agentúre na účely prípadných opatrení presadzovania práva, pokiaľ organizácia ministerstvu nezašle včasnú a uspokojivú odpoveď. Ministerstvo bude organizáciu informovať prostredníctvom kontaktných údajov, ktoré mu organizácia poskytla, alebo v prípade potreby inými primeranými spôsobmi. Ak organizácia neposkytne včasnú a uspokojivú odpoveď, ministerstvo ex officio postúpi vec FTC, ministerstvu dopravy alebo inému príslušnému orgánu presadzovania práva, alebo prijme iné vhodné opatrenia na zabezpečenie dodržiavania zásad. Ministerstvo podľa potreby konzultuje preskúmania dodržiavania zásad s príslušnými orgánmi pre ochranu osobných údajov a |
| --- | --- |

—

Ministerstvo obchodu bude v rámci svojich postupov preskúmania dodržiavania zásad požadovať, aby organizácie zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA vyplnili a predložili ministerstvu podrobný dotazník v prípade, že: a) ministerstvo dostane akúkoľvek konkrétnu, opodstatnenú sťažnosť týkajúcu sa dodržiavania zásad organizáciou; b) organizácia uspokojivo neodpovie na žiadosti ministerstva o informácie týkajúce sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA alebo c) existujú dôveryhodné dôkazy o tom, že si organizácia neplní záväzky podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Ak ministerstvo zašle organizácii takýto podrobný dotazník a organizácia ho uspokojivo nevyplní, ministerstvo organizácii oznámi, že danú vec podľa potreby postúpi príslušnej agentúre na účely prípadných opatrení presadzovania práva, pokiaľ organizácia ministerstvu nezašle včasnú a uspokojivú odpoveď. Ministerstvo bude organizáciu informovať prostredníctvom kontaktných údajov, ktoré mu organizácia poskytla, alebo v prípade potreby inými primeranými spôsobmi. Ak organizácia neposkytne včasnú a uspokojivú odpoveď, ministerstvo ex officio postúpi vec FTC, ministerstvu dopravy alebo inému príslušnému orgánu presadzovania práva, alebo prijme iné vhodné opatrenia na zabezpečenie dodržiavania zásad. Ministerstvo podľa potreby konzultuje preskúmania dodržiavania zásad s príslušnými orgánmi pre ochranu osobných údajov a

| — | Ministerstvo bude pravidelne posudzovať správu rámcového programu na ochranu osobných údajov a dohľad nad ním s cieľom zabezpečiť, aby bolo jeho monitorovacie úsilie vrátane akéhokoľvek úsilia vynaloženého používaním vyhľadávacích nástrojov (napr. pri preverovaní nefunkčných odkazov na podmienky ochrany súkromia zverejnené organizáciami zapojenými do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA) primerané na riešenie existujúcich problémov a akýchkoľvek nových problémov bezprostredne po ich vzniku. |
| --- | --- |

—

Ministerstvo bude pravidelne posudzovať správu rámcového programu na ochranu osobných údajov a dohľad nad ním s cieľom zabezpečiť, aby bolo jeho monitorovacie úsilie vrátane akéhokoľvek úsilia vynaloženého používaním vyhľadávacích nástrojov (napr. pri preverovaní nefunkčných odkazov na podmienky ochrany súkromia zverejnené organizáciami zapojenými do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA) primerané na riešenie existujúcich problémov a akýchkoľvek nových problémov bezprostredne po ich vzniku.

Prispôsobenie webového sídla rámca pre ochranu osobných údajov konkrétnym adresátom

Ministerstvo prispôsobí webové sídlo rámca pre ochranu osobných údajov so zreteľom na tieto skupiny adresátov: fyzické osoby v EÚ, podniky v EÚ, podniky v USA a orgány pre ochranu osobných údajov. Zahrnutie obsahu zameraného priamo na fyzické osoby a podniky v EÚ v mnohých smeroch uľahčí dosiahnutie transparentnosti. Pokiaľ ide o fyzické osoby z EÚ, na webovom sídle budú zreteľne vysvetlené: 1. práva, ktoré rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA poskytuje fyzickým osobám v EÚ; 2. mechanizmy nápravy dostupné pre fyzické osoby v EÚ v prípade, že sa domnievajú, že organizácia porušila svoj záväzok dodržiavať zásady, a 3. ako možno nájsť informácie o samoosvedčení organizácie podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Pokiaľ ide o podniky v EÚ, webové sídlo uľahčí overenie týchto skutočností: 1. či je organizácia zapojená do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA; 2. na aký druh informácií sa vzťahuje samoosvedčenie organizácie podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA; 3. aké podmienky ochrany súkromia sa vzťahujú na predmetné informácie a 4. akú metódu organizácia používa na overenie svojho dodržiavania zásad. Pokiaľ ide o podniky v USA, na webovom sídle budú zreteľne vysvetlené: 1. výhody zapojenia do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA; 2. spôsob, ako sa do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA možno zapojiť, ako vykonať proces opätovného osvedčenia a ako možno od rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA odstúpiť, a 3. ako Spojené štáty spravujú a presadzujú rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Začlenenie materiálov zameraných priamo na orgány pre ochranu osobných údajov (napr. informácií o vyhradenom kontaktnom mieste ministerstva pre orgány pre ochranu osobných údajov a hypertextového odkazu na obsah súvisiaci so zásadami na webovom sídle FTC) uľahčí spoluprácu aj transparentnosť. Ministerstvo bude zároveň ad hoc spolupracovať s Komisiou a Európskym výborom pre ochranu údajov (ďalej len „EDPB“) pri vypracovaní doplňujúcich materiálov na aktuálne témy (napr. odpovedí na často kladené otázky), ktoré sa zverejnia na webovom sídle rámca pre ochranu osobných údajov v prípadoch, keď by takéto informácie uľahčili efektívnu správu rámcového programu na ochranu osobných údajov a dohľad nad ním.

Uľahčenie spolupráce s orgánmi pre ochranu osobných údajov

Ministerstvo bude mať v záujme zintenzívnenia spolupráce s orgánmi pre ochranu osobných údajov kontaktné miesto v rámci ministerstva, ktoré bude pôsobiť ako prostredník vo vzťahoch s orgánmi pre ochranu osobných údajov. Ak sa orgán pre ochranu osobných údajov domnieva, že organizácia zapojená do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA nedodržiava zásady, a to aj na základe sťažnosti podanej fyzickou osobou v EÚ, bude sa môcť obrátiť na vyhradené kontaktné miesto ministerstva a požiadať o ďalšiu kontrolu danej organizácie. Ministerstvo vynaloží maximálne úsilie na uľahčenie riešenia sťažnosti s organizáciou zapojenou do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Do 90 dní od doručenia sťažnosti poskytne orgánu pre ochranu osobných údajov aktuálne informácie. Vyhradené kontaktné miesto bude prijímať aj podnety týkajúce sa organizácií, ktoré uvádzajú nepravdivé tvrdenia o svojom zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Vyhradené kontaktné miesto bude sledovať všetky podnety od orgánov pre ochranu osobných údajov doručené na ministerstvo a ministerstvo v rámci spoločného preskúmania opísaného ďalej vypracuje správu, v ktorej súhrnne zanalyzuje sťažnosti doručené za každý rok. Vyhradené kontaktné miesto bude pomáhať orgánom pre ochranu osobných údajov v prípade žiadostí o informácie týkajúce sa samoosvedčenia konkrétnej organizácie alebo jej zapojenia do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a bude odpovedať na otázky orgánov pre ochranu osobných údajov týkajúce sa plnenia konkrétnych požiadaviek rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Ministerstvo bude zároveň spolupracovať s Komisiou a EDPB na procesných a administratívnych aspektoch výboru orgánov pre ochranu osobných údajov, ako aj pri stanovovaní vhodných postupov rozdeľovania finančných prostriedkov získaných prostredníctvom výberu poplatku určeného výboru orgánov pre ochranu osobných údajov. Očakávame, že Komisia bude spolupracovať s ministerstvom s cieľom uľahčiť riešenie akýchkoľvek otázok, ktoré môžu vzniknúť v súvislosti s týmito postupmi. Ministerstvo navyše poskytne orgánom pre ochranu osobných údajov materiály týkajúce sa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ktoré budú môcť uvádzať na vlastných webových sídlach v záujme väčšej transparentnosti pre fyzické osoby v EÚ a podniky v EÚ. Lepšia informovanosť o rámci pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a právach a povinnostiach, ktoré z neho vyplývajú, by mala uľahčiť zisťovanie problémov bezprostredne po ich vzniku a pomôcť pri ich následnom primeranom riešení.

Plnenie záväzkov ministerstva podľa prílohy I k zásadám

Ministerstvo si bude plniť záväzky podľa prílohy I k zásadám vrátane vedenia zoznamu rozhodcov vybraných spoločne s Komisiou na základe nezávislosti, bezúhonnosti a odborných znalostí a v prípade potreby vrátane podpory tretej strany, ktorú ministerstvo vybralo na plnenie funkcie správy rozhodcovských konaní podľa prílohy I k zásadám a na plnenie funkcie správy fondu pre rozhodcovské konania opísaného v uvedenej prílohe (3). Ministerstvo bude s touto treťou stranou spolupracovať okrem iného pri overovaní, či má táto tretia strana webové sídlo s usmerneniami k rozhodcovskému konaniu vrátane: 1. informácií, ako začať konanie a predložiť dokumenty; 2. zoznamu rozhodcov vedeného na ministerstve a spôsobu výberu rozhodcov z tohto zoznamu; 3. pravidiel, ktorými sa riadi rozhodcovské konanie, a kódexu správania pre rozhodcov prijatého ministerstvom a Komisiou (4) a 4. informácií o výbere a úhrade poplatkov pre rozhodcu. Ministerstvo bude okrem toho v spolupráci s treťou stranou pravidelne preskúmavať fungovanie fondu pre rozhodcovské konania vrátane potreby upraviť výšku príspevkov alebo stropov (t. j. maximálne sumy), pokiaľ ide o náklady rozhodcovského konania, pričom okrem iného zohľadní počet, náklady a načasovanie rozhodcovských konaní, vychádzajúc z predpokladu, že organizáciám zapojeným do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA nevznikne neprimerané finančné zaťaženie. Ministerstvo oznámi Komisii výsledok týchto preskúmaní vykonaných s treťou stranou a vopred jej oznámi akékoľvek úpravy výšky príspevkov.

Vykonávanie spoločných preskúmaní fungovania rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA

Ministerstvo a ďalšie agentúry budú podľa potreby pravidelne organizovať stretnutia s Komisiou, so zainteresovanými orgánmi pre ochranu osobných údajov a s príslušnými zástupcami EDPB, na ktorých bude ministerstvo informovať o aktuálnom vývoji rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Súčasťou stretnutí bude diskusia o aktuálnych otázkach týkajúcich sa fungovania, vykonávania rámcového programu na ochranu osobných údajov, dohľadu nad ním a jeho presadzovania. Na stretnutiach sa podľa potreby môže diskutovať aj o súvisiacich témach, napríklad o iných mechanizmoch prenosu údajov, pri ktorých sa využívajú záruky podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

Aktualizácia právnych predpisov

Ministerstvo vynaloží primerané úsilie na informovanie Komisie o podstatných zmenách v práve Spojených štátov, pokiaľ sú relevantné z hľadiska rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA v oblasti ochrany osobných údajov a obmedzení a záruk vzťahujúcich sa na prístup orgánov USA k osobným údajom a na ich následné použitie.

Prístup vlády USA k osobným údajom

Spojené štáty vydali vykonávacie nariadenie č. 14086 o posilnení záruk v prípade činností signálového spravodajstva Spojených štátov a hlavu 28 časť 201 Kódexu federálnych právnych predpisov, ktorou sa menia nariadenia ministerstva spravodlivosti s cieľom zriadiť Súd pre preskúmanie dodržiavania ochrany údajov (ďalej len „DPRC“), ktoré poskytujú silnú ochranu osobných údajov v kontexte prístupu vlády k údajom na účely národnej bezpečnosti. Poskytovaná ochrana zahŕňa: posilnenie záruk ochrany súkromia a občianskych slobôd s cieľom zabezpečiť nevyhnutnosť a primeranosť činností signálového spravodajstva USA pri dosahovaní vymedzených cieľov národnej bezpečnosti, vytvorenie nového mechanizmu nápravy disponujúceho nezávislou a záväznou právomocou a posilnenie existujúceho prísneho a viacstupňového dohľadu nad činnosťami signálového spravodajstva USA. Prostredníctvom tejto ochrany môžu fyzické osoby v EÚ požiadať o nápravu prostredníctvom nového viacstupňového mechanizmu nápravy, ktorý zahŕňa nezávislý súd DPRC zložený z členov vybraných spomedzi osôb mimo vlády USA, ktorí budú mať plnú právomoc rozhodovať o nárokoch a podľa potreby ukladať nápravné opatrenia. Ministerstvo bude viesť záznamy o fyzických osobách v EÚ, ktoré predložia kvalifikovanú sťažnosť podľa vykonávacieho nariadenia č. 14086 a hlavy 28 časti 201 Kódexu federálnych právnych predpisov. Päť rokov od dátumu tohto listu a následne každých päť rokov bude ministerstvo kontaktovať príslušné agentúry s cieľom zistiť, či boli informácie týkajúce sa preskúmania kvalifikovaných sťažností, prípadne preskúmania akýchkoľvek žiadostí o preskúmanie predložených súdu DPRC, odtajnené. Ak boli takéto informácie odtajnené, ministerstvo v spolupráci s príslušným orgánom pre ochranu údajov o tom informuje fyzickú osobu v EÚ. Tieto zlepšenia potvrdzujú, že s osobnými údajmi z EÚ prenášanými do Spojených štátov sa bude zaobchádzať spôsobom, ktorý je v súlade s právnymi požiadavkami EÚ, pokiaľ ide o prístup vlády k údajom.

So zreteľom na zásady, vykonávacie nariadenie č. 14086, hlavu 28 časť 201 Kódexu federálnych právnych predpisov a sprievodné listy a materiály vrátane záväzkov ministerstva týkajúcich sa správy rámcového programu na ochranu osobných údajov a dohľadu nad ním očakávame, že Komisia dospeje k záveru, že rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA poskytuje primeranú ochranu na účely práva EÚ a organizácie zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA budú môcť pokračovať v prenose údajov z Európskej únie. Takisto očakávame, že prenosy organizáciám v USA uskutočňované na základe štandardných zmluvných doložiek EÚ alebo záväzných vnútropodnikových pravidiel EÚ budú môcť vďaka podmienkam uvedených ustanovení prebiehať ešte ľahšie.

S úctou

Image 5

Marisa LAGO

---

(1)  Organizácie, ktoré osvedčili svoj záväzok dodržiavať zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a chcú využívať výhody zapojenia do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, musia dodržiavať „zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA“. Tento záväzok dodržiavať „zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA“ musí byť začlenený do podmienok ochrany súkromia takýchto zapojených organizácií čo najskôr a v každom prípade najneskôr do troch mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti „zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA“. [Pozri písmeno e) doplnkovej zásady týkajúcej sa samoosvedčovania].

1

(2)  Napríklad pri opätovnom osvedčení sa očakáva vyriešenie všetkých takýchto problémov do 45 dní, pokiaľ ministerstvo neurčí inú primeranú lehotu.

2

(3)  Ministerstvo obchodu vybralo na plnenie funkcie správy rozhodcovských konaní podľa prílohy I k zásadám a na plnenie funkcie správy fondu pre rozhodcovské konania opísaného v uvedenej prílohe Medzinárodné centrum pre riešenie sporov (ICDR), ktoré je útvarom Amerického arbitrážneho združenia (AAA) pre medzinárodné záležitosti (ďalej spoločne len „ICDR-AAA“).

3

(4)  Ministerstvo a Komisia sa 15. septembra 2017 dohodli na prijatí súboru rozhodcovských pravidiel, ktorými sa majú riadiť záväzné rozhodcovské konania opísané v prílohe I k zásadám, ako aj na prijatí kódexu správania pre rozhodcov, ktorý je v súlade so všeobecne uznávanými etickými normami pre rozhodcov v obchodných veciach a s prílohou I k zásadám. Ministerstvo a Komisia sa dohodli na upravení rozhodcovských pravidiel a kódexu správania tak, aby sa v nich zohľadňovali aktualizácie podľa rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a ministerstvo bude pri začlenení týchto aktualizácii spolupracovať s ICDR-AAA.

4

---

PRÍLOHA IV

| úrad predsedníčky | SPOJENÉ ŠTÁTY AMERICKÉ
  Federálna obchodná komisia
  WASHINGTON, D.C. 20580 |
| --- | --- |

Image 6

úrad predsedníčky

SPOJENÉ ŠTÁTY AMERICKÉ

Federálna obchodná komisia

WASHINGTON, D.C. 20580

9. júna 2023

| Didier Reynders |
| --- |
| komisár pre spravodlivosť |
| Európska komisia |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Brussels |
| Belgicko |

Didier Reynders

komisár pre spravodlivosť

Európska komisia

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Brussels

Belgicko

Vážený pán komisár Reynders,

Federálna obchodná komisia Spojených štátov (ďalej len „FTC“) oceňuje možnosť opísať svoju úlohu pri presadzovaní zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. FTC sa dlhodobo angažuje v oblasti cezhraničnej ochrany spotrebiteľa a ochrany súkromia a sme odhodlaní presadzovať aspekty tohto rámca týkajúce sa obchodného sektora. FTC plní túto úlohu už od roku 2000, keď bol prijatý rámec bezpečného prístavu medzi USA a EÚ, a neskôr od roku 2016 v súvislosti s rámcom štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (1). Dňa 16. júla 2020 Súdny dvor Európskej únie (ďalej len „Súdny dvor“) zrušil rozhodnutie Európskej komisie o primeranosti, ktoré bolo základom štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, z dôvodov, ktoré sa netýkali zásad v oblasti obchodu presadzovaných FTC. USA a Európska komisia odvtedy viedli rokovania o rámci pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA s cieľom riešiť uvedené rozhodnutie Súdneho dvora.

Dovoľujem si potvrdiť záväzok FTC dôsledne presadzovať zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Potvrdzujeme svoj záväzok najmä v týchto troch kľúčových oblastiach: 1. prioritné vybavovanie podnetov a vyšetrovanie; 2. požadovanie a monitorovanie príkazov a 3. spolupráca v oblasti presadzovania práva s orgánmi EÚ pre ochranu údajov.

I.   Úvod

a)   Presadzovanie ochrany súkromia Federálnou komisiou pre obchod a jej práca v oblasti politík

FTC má široké právomoci v oblasti presadzovania občianskeho práva v záujme ochrany spotrebiteľa a hospodárskej súťaže v obchodnej sfére. Ako súčasť svojho mandátu v oblasti ochrany spotrebiteľa FTC presadzuje širokú škálu zákonov na ochranu súkromia a bezpečnosti spotrebiteľov a ich údajov. V základnom zákone, ktorý FTC presadzuje, zákone o FTC (FTC Act), sa zakazuje „nekalé“ alebo „klamlivé“ konanie alebo praktiky v obchode alebo ovplyvňujúce obchod (2). FTC presadzuje aj cielené predpisy na ochranu informácií týkajúcich sa zdravia, úverovej schopnosti a ďalších finančných záležitostí, ako aj online informácií o deťoch a vydala nariadenia, ktorými sa každý z týchto predpisov vykonáva (3).

FTC takisto v poslednom čase pracuje na množstve iniciatív na posilnenie našej práce v oblasti ochrany súkromia. V auguste 2022 FTC oznámila, že zvažuje prijatie pravidiel na obmedzenie škodlivého komerčného sledovania a nedbanlivosti v súvislosti s bezpečnosťou osobných údajov (4). Cieľom projektu je zhromaždiť rozsiahly súbor podnetov od verejnosti ako východisko pre prijatie rozhodnutia o tom, či by FTC mala zaviesť pravidlá na riešenie komerčného sledovania a postupov týkajúcich sa bezpečnosti osobných údajov a ako by tieto pravidlá prípadne mali vyzerať. Uvítali sme pripomienky zainteresovaných strán z EÚ k tejto aj k ďalším iniciatívam.

Naďalej usporadúvame konferencie „PrivacyCon“, na ktorých sa stretávajú poprední výskumní pracovníci, aby diskutovali o najnovšom výskume a trendoch týkajúcich sa ochrany súkromia spotrebiteľov a bezpečnosti údajov. Takisto sme zvýšili schopnosť našej agentúry držať krok s technologickým vývojom, ktorý je ústredným bodom veľkej časti našej práce v oblasti ochrany súkromia, a budujeme rastúci tím technológov a interdisciplinárnych výskumných pracovníkov. Zároveň sme, ako viete, oznámili otvorenie spoločného dialógu s Vami a Vašimi kolegami v Európskej komisii, v ktorom chceme riešiť témy súvisiace s ochranou súkromia, ako napríklad temné vzorce a obchodné modely charakterizované všadeprítomným získavaním osobných údajov (5). Nedávno sme takisto s cieľom riešiť škody v online prostredí, ktoré identifikoval Kongres, vydali správu pre Kongres upozorňujúcu na škodlivé dôsledky spojené s používaním umelej inteligencie. Táto správa vyvolala obavy týkajúce sa nepresnosti, zaujatosti, diskriminácie a pozvoľného stupňovania komerčného sledovania (6).

b)   Právna ochrana USA v prospech spotrebiteľov v EÚ

Rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA funguje v kontexte širšej oblasti ochrany súkromia v USA, v rámci ktorej sú viacerými spôsobmi chránení aj spotrebitelia v EÚ. Zákaz nekalého alebo klamlivého konania alebo praktík v zákone o FTC sa neobmedzuje na ochranu spotrebiteľov v USA pred spoločnosťami z USA, keďže zahŕňa postupy, ktoré 1. spôsobujú alebo môžu spôsobiť primerane predvídateľnú ujmu v Spojených štátoch alebo 2. predstavujú závažné konanie v Spojených štátoch. FTC môže ďalej pri ochrane zahraničných spotrebiteľov využívať všetky prostriedky nápravy, ktoré sú k dispozícii na ochranu domácich spotrebiteľov (7).

FTC takisto presadzuje ďalšie cielené zákony, ktorými sa ochrana rozširuje na spotrebiteľov mimo USA, ako je napríklad zákon o ochrane súkromia detí v rámci online sietí (Children’s Online Privacy Protection Act – COPPA). V zákone COPPA sa okrem iného požaduje, aby prevádzkovatelia webových sídiel a online služieb zameraných na deti alebo stránok určených pre širokú verejnosť, na ktorých sa úmyselne získavajú osobné informácie od detí mladších ako 13 rokov, poskytovali upozornenie pre rodičov a získavali overiteľný súhlas rodičov. Webové sídla a služby prevádzkované poskytovateľmi so sídlom v USA, na ktoré sa vzťahuje zákon COPPA a na ktorých sa získavajú osobné informácie od detí zo zahraničia, musia spĺňať požiadavky stanovené v uvedenom zákone. Webové sídla a online služby prevádzkované poskytovateľmi so sídlom v zahraničí musia tiež spĺňať požiadavky stanovené v zákone COPPA, ak sa zameriavajú na deti v Spojených štátoch alebo sa na nich úmyselne získavajú osobné informácie od detí v Spojených štátoch. Navyše okrem federálnych zákonov USA, ktoré presadzuje FTC, môžu ďalšie výhody pre spotrebiteľov v EÚ prinášať aj iné federálne a štátne zákony v oblasti ochrany spotrebiteľa, porušovania ochrany osobných údajov a ochrany súkromia.

c)   Činnosť FTC v oblasti presadzovania práva

FTC konala vo veciach patriacich do rámca bezpečného prístavu medzi USA a EÚ aj do rámca štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a pokračovala v presadzovaní štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA aj po tom, ako Súdny dvor zrušil rozhodnutie o primeranosti rámca štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (8). Viacero nedávnych podnetov FTC obsahovalo dôvody týkajúce sa údajného porušovania ustanovení štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA rôznymi podnikmi, napríklad v konaniach proti spoločnostiam Twitter (9), CafePress (10) a Flo (11). Ako súčasť opatrenia presadzovania práva proti spoločnosti Twitter FTC vymohla od tejto spoločnosti 150 miliónov USD za porušenie predchádzajúceho príkazu FTC, pričom išlo o praktiky, ktoré mali dosah na viac než 140 miliónov zákazníkov, vrátane porušenia zásady 5 štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (integrita údajov a obmedzenie účelu). V príkaze agentúry sa navyše vyžaduje, aby spoločnosť Twitter umožňovala používateľom používať bezpečné metódy viacstupňovej autentifikácie, ktoré od používateľov nevyžadujú poskytnutie telefónneho čísla.

Vo veci CafePress FTC tvrdila, že spoločnosť nezabezpečila citlivé informácie spotrebiteľov, zatajovala závažné porušenie ochrany osobných údajov a porušila zásadu 2 (možnosť voľby), zásadu 4 (bezpečnosť) a zásadu 6 (prístup) štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. V príkaze FTC sa vyžaduje, aby spoločnosť nahradila neprimerané spôsoby autentifikácie viacstupňovou autentifikáciou, podstatne obmedzila množstvo údajov, ktoré získava a uchováva, používala šifrovanie pri číslach sociálneho zabezpečenia a aby si nechala posúdiť svoje programy informačnej bezpečnosti treťou stranou a poskytla FTC verziu posúdenia, ktorú možno zverejniť.

Vo veci Flo FTC tvrdila, že aplikácia na sledovanie plodných dní sprístupňovala zdravotné informácie používateliek poskytovateľom analýzy údajov, ktorí sú tretími stranami, napriek záväzku zachovať dôvernosť takýchto informácií. V podnete FTC sa osobitne poukazuje na interakciu spoločnosti so spotrebiteľkami v EÚ a uvádza sa v ňom, že spoločnosť Flo porušila zásadu 1 (oznámenie), zásadu 2 (možnosť voľby), zásadu 3 (zodpovednosť za následný prenos) a zásadu 5 (integrita údajov a obmedzenie účelu) štítu na ochranu osobných údajov. V príkaze agentúry sa okrem iného vyžaduje, aby spoločnosť Flo informovala dotknuté používateľky o sprístupnení ich osobných údajov a aby všetkým tretím stranám, ktoré získali tieto zdravotné informácie používateliek, dala pokyn zničiť tieto údaje. Dôležité je, že príkazy FTC chránia všetkých spotrebiteľov na celom svete, ktorí prichádzajú do styku s podnikom USA, nielen tých, ktorí podali sťažnosť.

V minulosti sa mnohé prípady presadzovania bezpečného prístavu medzi USA a EÚ a štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA týkali organizácií, ktoré vykonali prvotné samoosvedčenie na ministerstve obchodu, ale nevykonali následný každoročný proces opätovného samoosvedčenia, pričom sa však naďalej prezentovali ako aktuálne zapojené organizácie. Iné prípady sa týkali nepravdivých tvrdení o zapojení organizácií, ktoré nikdy nedokončili prvotné samoosvedčenie na ministerstve obchodu. Do budúcna predpokladáme, že sa vo svojom proaktívnom úsilí v oblasti presadzovania zásad budeme zameriavať na podobné druhy závažných porušení zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, aké sa vyskytli vo veciach Twitter, CafePress a Flo. Ministerstvo obchodu bude medzitým spravovať proces samoosvedčovania a dohliadať naň, viesť oficiálny zoznam organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a zaoberať sa ďalšími záležitosťami týkajúcimi sa tvrdení o zapojení do programu (12). Je dôležité poznamenať, že organizácie uvádzajúce tvrdenia o zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA môžu podliehať presadzovaniu hmotnoprávnych požiadaviek zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA aj vtedy, keď nevykonajú, resp. opätovne nevykonajú, proces samoosvedčenia na ministerstve obchodu.

II.   Prioritné vybavovanie podnetov a vyšetrovanie

Podobne ako v prípade rámca bezpečného prístavu medzi USA a EÚ a rámca štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA sa FTC zaväzuje prioritne vybavovať podnety týkajúce sa zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA od ministerstva obchodu a členských štátov EÚ. Takisto sa budeme prioritne zaoberať podnetmi týkajúcimi sa nedodržiavania zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA od samoregulačných organizácií v oblasti ochrany súkromia a iných nezávislých orgánov pre riešenie sporov.

V záujme ľahšieho podávania podnetov na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA vypracovala FTC štandardizovaný postup podávania podnetov a poskytla členským štátom EÚ usmernenia o druhu informácií, ktoré by FTC najlepšie pomohli pri vyšetrovaní podnetov. V rámci tohto úsilia FTC určila svoje kontaktné miesto pre podnety postúpené členskými štátmi EÚ. Najužitočnejšie je, ak postupujúci orgán vykoná predbežné vyšetrovanie údajného porušenia pravidiel a môže pri vyšetrovaní spolupracovať s FTC.

Po prijatí takéhoto podnetu od ministerstva obchodu, členského štátu EÚ, samoregulačnej organizácie alebo iných nezávislých orgánov pre riešenie sporov môže FTC vykonať celú škálu opatrení na riešenie nastolených problémov. Môžeme napríklad preskúmať podmienky ochrany súkromia organizácie, získať ďalšie informácie priamo od organizácie alebo od tretích strán, ďalej konzultovať s postupujúcim subjektom, posúdiť, či ide o systematické porušovanie pravidiel alebo či je postihnutý značný počet spotrebiteľov, určiť, či podnet poukazuje na problémy, ktoré sú v právomoci ministerstva obchodu, posúdiť, či by bolo prínosné vynaložiť ďalšie úsilie o informovanie účastníkov trhu, a v prípade potreby začať vykonávacie konanie.

Okrem prioritného vybavovania podnetov týkajúcich sa zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA od ministerstva obchodu, členských štátov EÚ a samoregulačných organizácií v oblasti ochrany súkromia alebo iných nezávislých orgánov pre riešenie sporov (13) bude FTC podľa potreby ďalej vyšetrovať závažné porušenia zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA z vlastnej iniciatívy, pričom bude využívať rôzne nástroje. FTC v rámci svojho programu zameraného na vyšetrovanie problémov s ochranou súkromia a bezpečnosťou zahŕňajúcich obchodné organizácie bežne kontrolovala, či dotknutý subjekt uvádzal vyhlásenia týkajúce sa štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Ak subjekt takéto vyhlásenia uvádzal a vyšetrovaním sa odhalilo zjavné porušenie zásad štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, FTC začlenila obvinenie z porušenia zásad štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA do svojich opatrení presadzovania práva. V tomto aktívnom prístupe budeme pokračovať aj v kontexte zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

III.   Požadovanie a monitorovanie príkazov

FTC zároveň potvrdzuje svoj záväzok podávať návrhy na vydanie vykonávacích príkazov a monitorovať ich s cieľom zabezpečiť dodržiavanie zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. V budúcich uzneseniach FTC týkajúcich sa zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA budeme dodržiavanie zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA vyžadovať prostredníctvom rôznych vhodných predbežných opatrení. Porušenie správnych uznesení FTC môže viesť k uloženiu občianskoprávnej sankcie vo výške až 50 120 USD za každé nesplnenie príkazu alebo 50 120 USD denne za pokračujúce neplnenie (14), čo v prípade praktík, ktoré sa týkajú mnohých spotrebiteľov, môže viesť k sumám vo výške miliónov dolárov. V každom príkaze o súhlase (consent order) sú zahrnuté aj ustanovenia o podávaní správ a dodržiavaní predpisov. Subjekty, na ktoré sa uznesenie vzťahuje, musia stanovený počet rokov uchovávať dokumenty preukazujúce, že dodržiavajú predpisy. S príkazmi sa musia oboznámiť aj zamestnanci zodpovední za zaistenie plnenia príkazu.

FTC systematicky monitoruje dodržiavanie existujúcich príkazov týkajúcich sa zásad štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ako to robí so všetkými svojimi príkazmi, a v prípade potreby podáva žaloby na ich presadenie (15). Dôležité je, že príkazy FTC budú naďalej chrániť všetkých spotrebiteľov na celom svete, ktorí prichádzajú do styku s daným podnikom, nielen tých, ktorí podali sťažnosť. Napokon bude FTC viesť online zoznam spoločností, na ktoré sa vzťahujú príkazy vydané v súvislosti s presadzovaním zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (16).

IV.   Spolupráca s orgánmi EÚ pre ochranu osobných údajov pri presadzovaní práva

FTC uznáva významnú úlohu, ktorú môžu mať orgány EÚ pre ochranu osobných údajov v otázke dodržiavania zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, a povzbudzuje na intenzívnejšie konzultácie a spoluprácu pri presadzovaní práva. Je vskutku čoraz dôležitejšie zastávať koordinovaný prístup k výzvam, ktoré prináša súčasný vývoj na digitálnom trhu a obchodné modely založené na intenzívnom využívaní údajov. FTC si bude vymieňať informácie o podnetoch s postupujúcimi orgánmi presadzovania práva vrátane informácií o stave vybavovania podnetov v súlade s právnymi predpismi a obmedzeniami týkajúcimi sa dôvernosti. Pokiaľ to bude možné vzhľadom na počet prijatých podnetov a ich druh, poskytované informácie budú zahŕňať hodnotenie postúpených vecí vrátane opisu závažných nastolených problémov a každé opatrenie prijaté na riešenie porušení zákona v právomoci FTC. FTC takisto poskytne postupujúcemu orgánu spätnú väzbu o druhoch podnetov, aby sa zvýšila účinnosť úsilia o riešenie protiprávneho konania. Ak postupujúci orgán presadzovania práva požaduje informácie o stave vybavovania konkrétneho podnetu na účely vedenia vlastného vykonávacieho konania, FTC odpovie so zohľadnením počtu posudzovaných podnetov a v súlade so zásadami dôvernosti a ďalšími právnymi požiadavkami.

FTC bude takisto úzko spolupracovať s orgánmi EÚ pre ochranu osobných údajov s cieľom poskytovať im pomoc pri presadzovaní predpisov. V určitých prípadoch by táto spolupráca mohla zahŕňať výmenu informácií a pomoc pri vyšetrovaní na základe zákona USA o bezpečnom internete (SAFE WEB Act), ktorý oprávňuje FTC na pomoc zahraničným orgánom presadzovania práva, ak zahraničný orgán presadzuje právne predpisy zakazujúce postupy značne podobné postupom zakázaným na základe právnych predpisov, ktoré presadzuje FTC (17). Ako súčasť tejto pomoci môže FTC poskytovať informácie, ktoré získala v súvislosti so svojím vyšetrovaním, začať donucovací postup v mene orgánu EÚ pre ochranu osobných údajov, ktorý vykonáva svoje vlastné vyšetrovanie, a pokúšať sa o získanie ústneho svedectva svedkov alebo žalovaných v súvislosti s vykonávacím konaním orgánu pre ochranu osobných údajov, v súlade s požiadavkami zákona USA o bezpečnom internete. FTC pravidelne využíva túto právomoc na pomoc iným orgánom na celom svete vo veciach ochrany súkromia a spotrebiteľov.

Okrem konzultácií s orgánmi EÚ pre ochranu osobných údajov v konkrétnych veciach sa FTC bude zúčastňovať na pravidelných stretnutiach s určenými zástupcami Európskeho výboru pre ochranu údajov (ďalej len „EDPB“) s cieľom všeobecne prerokovať, ako zlepšiť spoluprácu pri presadzovaní právnych predpisov. FTC sa bude takisto spolu so zástupcami ministerstva obchodu, Európskej komisie a EDPB zapájať do pravidelného preskúmania rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA s cieľom diskutovať o jeho vykonávaní. FTC takisto podnecuje tvorbu nástrojov, ktoré posilnia spoluprácu pri presadzovaní pravidiel s orgánmi EÚ pre ochranu osobných údajov, ako aj s ďalšími orgánmi na presadzovanie ochrany súkromia na celom svete. FTC s potešením potvrdzuje svoj záväzok presadzovať aspekty rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Považujeme partnerstvo s kolegami z EÚ za kľúčovú súčasť zaisťovania ochrany súkromia pre našich, ako aj Vašich občanov.

S úctou

Image 7

Lina M. KHAN

predsedníčka, Federálna obchodná komisia

---

(1)  List predsedníčky Edith Ramirezovej adresovaný komisárke Európskej komisie pre spravodlivosť, spotrebiteľov a rodovú rovnosť Věre Jourovej, v ktorom sa opisuje presadzovanie nového rámca štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA Federálnou obchodnou komisiou (29. februára 2016), k dispozícii na adrese https://www.ftc.gov/legal-library/browse/cases-proceedings/public-statements/letter-chairwoman-edith-ramirez-vera-jourova-commissioner-justice-consumers-gender-equality-european. FTC sa zároveň predtým zaviazala presadzovať program bezpečného prístavu medzi USA a EÚ. List predsedu FTC Roberta Pitofskeho adresovaný riaditeľovi GR Európskej komisie pre vnútorný trh Johnovi Moggovi (14. júla 2000), k dispozícii na adrese https://www.federalregister.gov/documents/2000/07/24/00-18489/issuance-of-safe-harbor-principles-and-transmission-to-european-commission. Týmto listom sa nahrádzajú predchádzajúce záväzky.

1

(2)  Hlava 15 § 45 písm. a) Zákonníka Spojených štátov. FTC nemá právomoc v oblasti presadzovania práva v trestných veciach ani v oblasti národnej bezpečnosti. Rovnako nemá FTC dosah na väčšinu ďalších vládnych opatrení. Okrem tohto existujú výnimky v právomoci FTC, pokiaľ ide o obchodné činnosti vrátane činnosti bánk, leteckých spoločností, poisťovní a bežných prenosových činností poskytovateľov telekomunikačných služieb. FTC nemá právomoc ani vo vzťahu k väčšine neziskových organizácií, má však právomoc vo vzťahu k fiktívnym charitatívnym organizáciám alebo iným neziskovým organizáciám, ktorých činnosť je v skutočnosti zameraná na vytváranie zisku. FTC má právomoc aj vo vzťahu k neziskovým organizáciám, ktoré svojou činnosťou vytvárajú zisk pre svojich na zisk zameraných členov vrátane poskytovania významných hospodárskych výhod týmto členom. V niektorých prípadoch sa právomoc FTC prekrýva s právomocou iných orgánov presadzovania práva. Vybudovali sme si pevné pracovné vzťahy s federálnymi a štátnymi orgánmi a v prípade potreby s nimi úzko spolupracujeme pri koordinácii vyšetrovaní alebo vybavovaní podnetov.

2

(3)  Pozri FTC, Privacy and Security (súkromie a bezpečnosť), https://www.ftc.gov/business-guidance/privacy-security.

3

Privacy and Security

(4)  Pozri tlačovú správu Federálnej obchodnej komisie, FTC Explores Rules Cracking Down on Commercial Surveillance and Lax Data Security Practices (FTC skúma možnosť prijať pravidlá na obmedzenie komerčného sledovania a nedbanlivosti v súvislosti s bezpečnosťou osobných údajov) (11. augusta 2022), https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2022/08/ftc-explores-rules-cracking-down-commercial-surveillance-lax-data-security-practices.

4

FTC Explores Rules Cracking Down on Commercial Surveillance and Lax Data Security Practices

,

(5)  Pozri spoločné tlačové vyhlásenie komisára Európskej komisie pre spravodlivosť Didiera Reyndersa a predsedníčky Federálnej obchodnej komisie Spojených štátov Liny Khanovej (30. marca 2022), https://www.ftc.gov/system/files/ftc_gov/pdf/Joint%20FTC-EC%20Statement%20informal%20dialogue%20consumer%20protection%20issues.pdf.

5

(6)  Pozri tlačovú správu Federálnej obchodnej komisie, FTC Report Warns About Using Artificial Intelligence to Combat Online Problems (FTC varuje pred používaním umelej inteligencie ako riešenia problémov v online prostredí) (16. júna 2022), https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2022/06/ftc-report-warns-about-using-artificial-intelligence-combat-online-problems.

6

FTC Report Warns About Using Artificial Intelligence to Combat Online Problems

(7)  Hlava 15 § 45 písm. a) bod 4 písm. B) Zákonníka Spojených štátov. Okrem toho pojem „nekalé alebo klamlivé konanie alebo praktiky“ zahŕňa konanie alebo praktiky v rámci zahraničného obchodu, ktoré i) spôsobujú alebo pravdepodobne spôsobia primerane predvídateľnú ujmu v Spojených štátoch, alebo ii) predstavujú závažné konanie v Spojených štátoch. Hlava 15 § 45 písm. a) bod 4 písm. A) Zákonníka Spojených štátov.

7

(8)  Pozri zoznam vecí, ktorými sa zaoberala FTC, týkajúcich sa bezpečného prístavu a štítu na ochranu osobných údajov v dodatku A.

8

(9)  Pozri tlačovú správu Federálnej obchodnej komisie, FTC Charges Twitter with Deceptively Using Account Security Data to Sell Targeted Ads (FTC obvinila spoločnosť Twitter zo zavádzania v súvislosti s údajmi na zabezpečenie účtu, ktoré táto spoločnosť používala na predaj cielenej reklamy) (25. mája 2022), https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2022/05/ftc-charges-twitter-deceptively-using-account-security-data-sell-targeted-ads.

9

FTC Charges Twitter with Deceptively Using Account Security Data to Sell Targeted Ads

(10)  Pozri tlačovú správu Federálnej obchodnej komisie, FTC Takes Action Against CafePress for Data Breach Cover Up (FTC koná proti spoločnosti CafePress vo veci zatajenia porušenia ochrany osobných údajov) (15. marca 2022), https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2022/03/ftc-takes-action-against-cafepress-data-breach-cover.

10

FTC Takes Action Against CafePress for Data Breach Cover Up

(11)  Pozri tlačovú správu Federálnej obchodnej komisie, FTC Finalizes Order with Flo Health, a Fertility-Tracking App that Shared Sensitive Health Data with Facebook, Google, and Others (FTC finalizuje príkaz určený spoločnosti Flo Health v súvislosti s aplikáciou na sledovanie plodných dní, ktorá poskytovala citlivé zdravotné údaje spoločnostiam Facebook, Google a ďalším spoločnostiam) (22. júna 2021), https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2021/06/ftc-finalizes-order-flo-health-fertility-tracking-app-shared-sensitive-health-data-facebook-google.

11

FTC Finalizes Order with Flo Health, a Fertility-Tracking App that Shared Sensitive Health Data with Facebook, Google, and Others

(12)  List tajomníčky ministerstva obchodu pre medzinárodný obchod Marisy Lagovej komisárovi Európskej komisie pre spravodlivosť Didierovi Reyndersovi (12. decembra 2022).

12

(13)  Hoci FTC nerieši sťažnosti jednotlivých spotrebiteľov ani pri nich nevystupuje ako mediátor, potvrdzuje, že sa bude prioritne zaoberať podnetmi týkajúcimi sa zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA postúpenými orgánmi EÚ pre ochranu osobných údajov. FTC okrem toho používa sťažnosti vo svojej databáze na ochranu spotrebiteľov, ktorá je prístupná mnohým ďalším orgánom presadzovania práva, s cieľom zisťovať trendy, určovať priority presadzovania pravidiel a identifikovať potenciálne ciele vyšetrovania. Fyzické osoby v EÚ môžu používať na podávanie sťažností FTC rovnaký systém ako spotrebitelia v USA, ktorý je dostupný na adrese https://reportfraud.ftc.gov/. Pokiaľ však ide o sťažnosti fyzických osôb súvisiace so zásadami rámca na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, pre fyzické osoby v EÚ môže byť najužitočnejšie, aby svoje sťažnosti predkladali orgánu pre ochranu osobných údajov svojho členského štátu alebo nezávislému orgánu pre riešenie sporov.

13

(14)  Hlava 15 § 45 písm. m) Zákonníka Spojených štátov, hlava 16 § 1.98. Táto suma sa pravidelne upravuje o infláciu.

14

(15)  Minulý rok FTC v hlasovaní schválila zjednodušenie procesu vyšetrovania opakovaných porušení. Pozri tlačovú správu Federálnej obchodnej komisie, FTC Authorizes Investigations into Key Enforcement Priorities (FTC schválila vedenie vyšetrovaní týkajúcich sa kľúčových priorít presadzovania práva) (1. júla 2021), https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2021/07/ftc-authorizes-investigations-key-enforcement-priorities.

15

FTC Authorizes Investigations into Key Enforcement Priorities

(16)  Pozri FTC, štít na ochranu osobných údajov, https://www.ftc.gov/business-guidance/privacy-security/privacy-shield.

16

(17)  Pri rozhodovaní, či využiť svoju právomoc podľa zákona USA o bezpečnom internete, FTC okrem iného zvažuje: „A) či žiadajúci orgán súhlasil, že poskytne alebo bude poskytovať Komisii recipročnú pomoc; B) či by splnenie požiadavky nepoškodilo verejný záujem Spojených štátov a C) či sa vyšetrovanie alebo vykonávacie konanie žiadajúceho orgánu týka konania alebo praktík, ktoré spôsobujú alebo môžu spôsobiť ujmu značnému počtu osôb.“ Hlava 15 § 46 písm. j) bod 3 Zákonníka Spojených štátov. Táto právomoc sa nevzťahuje na presadzovanie právnych predpisov týkajúcich sa hospodárskej súťaže.

17

---

Dodatok A

Presadzovanie štítu na ochranu osobných údajov a zásady bezpečného prístavu

| | Číslo zhrnutia/spisu FTC | Vec | Odkaz |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| 1 | spis FTC č. 2023062
  vec č. 3:22-cv-03070 (N.D. Cal.) | US/Twitter, Inc. | Twitter |
| 2 | spis FTC č. 192 3209 | vo veci Residual Pumpkin Entity, LLC, predtým pod názvom CafePress, a PlanetArt, LLC, pod názvom CafePress | CafePress |
| 3 | spis FTC č. 192 3133
  zhrnutie č. C-4747 | vo veci Flo Health, Inc. | Flo Health |
| 4 | spis FTC č. 192 3050
  zhrnutie č. C-4723 | vo veci Ortho-Clinical Diagnostics, Inc. | Ortho-Clinical |
| 5 | spis FTC č. 192 3092
  zhrnutie č. C-4709 | vo veci T&M Protection, LLC | T&M Protection |
| 6 | spis FTC č. 192 3084
  zhrnutie č. C-4704 | vo veci TDARX, Inc. | TDARX |
| 7 | spis FTC č. 192 3093
  zhrnutie č. C-4706 | vo veci Global Data Vault, LLC | Global Data |
| 8 | spis FTC č. 192 3078
  zhrnutie č. C-4703 | vo veci Incentive Services, Inc. | Incentive Services |
| 9 | spis FTC č. 192 3090
  zhrnutie č. C-4705 | vo veci Click Labs, Inc. | Click Labs |
| 10 | spis FTC č. 182 3192
  zhrnutie č. C-4697 | vo veci Medable, Inc. | Medable |
| 11 | spis FTC č. 182 3189
  zhrnutie č. 9386 | vo veci NTT Global Data Centers Americas, Inc., ako nástupnícky subjekt v záujme RagingWire Data Centers, Inc. | RagingWire |
| 12 | spis FTC č. 182 3196
  zhrnutie č. C-4702 | vo veci Thru, Inc. | Thru |
| 13 | spis FTC č. 182 3188
  zhrnutie č. C-4698 | vo veci DCR Workforce, Inc. | DCR Workforce |
| 14 | spis FTC č. 182 3194
  zhrnutie č. C-4700 | vo veci LotaData, Inc. | LotaData |
| 15 | spis FTC č. 182 3195
  zhrnutie č. C-4701 | vo veci EmpiriStat, Inc. | EmpiriStat |
| 16 | spis FTC č. 182 3193
  zhrnutie č. C-4699 | vo veci 214 Technologies, Inc., aj pod názvom Trueface.ai | Trueface.ai |
| 17 | spis FTC č. 182 3107
  zhrnutie č. 9383 | vo veci Cambridge Analytica, LLC | Cambridge Analytica |
| 18 | spis FTC č. 182 3152
  zhrnutie č. C-4685 | vo veci SecureTest, Inc. | SecurTest |
| 19 | spis FTC č. 182 3144
  zhrnutie č. C-4664 | vo veci VenPath, Inc. | VenPath |
| 20 | spis FTC č. 182 3154
  zhrnutie č. C-4666 | vo veci SmartStart Employment Screening, Inc. | SmartStart |
| 21 | spis FTC č. 182 3143
  zhrnutie č. C-4663 | vo veci mResourceLLC, pod názvom Loop Works LLC | mResource |
| 22 | spis FTC č. 182 3150
  zhrnutie č. C-4665 | vo veci Idmission LLC | IDmission |
| 23 | spis FTC č. 182 3100
  zhrnutie č. C-4659 | vo veci ReadyTech Corporation | ReadyTech |
| 24 | spis FTC č. 172 3173
  zhrnutie č. C-4630 | vo veci Decusoft, LLC | Decusoft |
| 25 | spis FTC č. 172 3171
  zhrnutie č. C-4628 | vo veci Tru Communication, Inc. | Tru |
| 26 | spis FTC č. 172 3172
  zhrnutie č. C-4629 | vo veci Md7, LLC | Md7. |
| 30 | spis FTC č. 152 3198
  zhrnutie č. C-4543 | vo veci Jhayrmaine Daniels (pod názvom California Skate-Line) | Jhayrmaine Daniels |
| 31 | spis FTC č. 152 3190
  zhrnutie č. C-4545 | vo veci Dale Jarrett Racing Adventure, Inc. | Dale Jarrett |
| 32 | spis FTC č. 152 3141
  zhrnutie č. C-4540 | vo veci Golf Connect, LLC | Golf Connect |
| 33 | spis FTC č. 152 3202
  zhrnutie č. C-4546 | vo veci Inbox Group, LLC | Inbox Group |
| 34 | spis č. 152 3187
  zhrnutie č. C-4542 | vo veci IOActive, Inc. | IOActive |
| 35 | spis FTC č. 152 3140
  zhrnutie č. C-4549 | vo veci Jubilant Clinsys, Inc. | Jubilant |
| 36 | spis FTC č. 152 3199
  zhrnutie č. C-4547 | vo veci Just Bagels Manufacturing, Inc. | Just Bagels |
| 37 | spis FTC č. 152 3138
  zhrnutie č. C-4548 | vo veci NAICS Association, LLC | NAICS |
| 38 | spis FTC č. 152 3201
  zhrnutie č. C-4544 | vo veci One Industries Corp. | One Industries |
| 39 | spis FTC č. 152 3137
  zhrnutie č. C-4550 | vo veci Pinger, Inc. | Pinger |
| 40 | spis FTC č. 152 3193
  zhrnutie č. C-4552 | vo veci SteriMed Medical Waste Solutions | SteriMed |
| 41 | spis FTC č. 152 3184
  zhrnutie č. C-4541 | vo veci Contract Logix, LLC | Contract Logix |
| 42 | spis FTC č. 152 3185
  zhrnutie č. C-4551 | vo veci Forensics Consulting Solutions, LLC | Forensics Consulting |
| 43 | spis FTC č. 152 3051
  zhrnutie č. C-4526 | vo veci American Int'l Mailing, Inc. | AIM |
| 44 | spis FTC č. 152 3015
  zhrnutie č. C-4525 | vo veci TES Franchising, LLC | TES |
| 45 | spis FTC č. 142 3036
  zhrnutie č. C-4459 | vo veci American Apparel, Inc. | American Apparel |
| 46 | spis FTC č. 142 3026
  zhrnutie č. C-4469 | vo veci Fantage.com, Inc. | Fantage |
| 47 | spis FTC č. 142 3017
  zhrnutie č. C-4461 | vo veci Apperian, Inc. | Apperian |
| 48 | spis FTC č. 142 3018
  zhrnutie č. C-4462 | vo veci Atlanta Falcons Football Club, LLC | Atlanta Falcons |
| 49 | spis FTC č. 142 3019
  zhrnutie č. C-4463 | vo veci Baker Tilly Virchow Krause, LLP | Baker Tilly |
| 50 | spis FTC č. 142 3020
  zhrnutie č. C-4464 | vo veci BitTorrent, Inc. | BitTorrent |
| 51 | spis FTC č. 142 3022
  zhrnutie č. C-4465 | vo veci Charles River Laboratories, Int'l | Charles River |
| 52 | spis FTC č. 142 3023
  zhrnutie č. C-4466 | vo veci DataMotion, Inc. | DataMotion |
| 53 | spis FTC č. 142 3024
  zhrnutie č. C-4467 | vo veci DDC Laboratories, Inc., pod názvom DNA Diagnostics Center | DDC |
| 54 | spis FTC č. 142 3028
  zhrnutie č. C-4470 | vo veci Level 3 Communications, LLC | Level 3 |
| 55 | spis FTC č. 142 3025
  zhrnutie č. C-4468 | vo veci PDB Sports, Ltd., pod názvom Denver Broncos Football Club, LLP | Broncos |
| 56 | spis FTC č. 142 3030
  zhrnutie č. C-4471 | vo veci Reynolds Consumer Products, Inc. | Reynolds |
| 57 | spis FTC č. 142 3031
  zhrnutie č. C-4472 | vo veci Receivable Management Services Corporation | Receivable Mgmt |
| 58 | spis FTC č. 142 3032
  zhrnutie č. C-4473 | vo veci Tennessee Football, Inc. | Tennessee Football |
| 59 | spis FTC č. 102 3058
  zhrnutie č. C-4369 | vo veci Myspace LLC | Myspace |
| 60 | spis FTC č. 092 3184
  zhrnutie č. C-4365 | vo veci Facebook, Inc. | Facebook |
| 61 | spis FTC č. 092 3081
  občianskoprávny spor č. 09-CV-5276 (C.D. Cal.) | FTC/Javian Karnani a Balls of Kryptonite, LLC, pod názvom Bite Size Deals, LLC, a Best Priced Brands, LLC | Balls of Kryptonite |
| 62 | spis FTC č. 102 3136
  zhrnutie č. C-4336 | vo veci Google, Inc. | Google |
| 63 | spis FTC č. 092 3137
  zhrnutie č. C-4282 | vo veci World Innovators, Inc. | World Innovators |
| 64 | spis FTC č. 092 3141
  zhrnutie č. C-4271 | vo veci Progressive Gaitways LLC | Progressive Gaitways |
| 65 | spis FTC č. 092 3139
  zhrnutie č. C-4270 | vo veci Onyx Graphics, Inc. | Onyx Graphics |
| 66 | spis FTC č. 092 3138
  zhrnutie č. C-4269 | vo veci ExpatEdge Partners, LLC | ExpatEdge |
| 67 | spis FTC č. 092 3140
  zhrnutie č. C-4281 | vo veci Directors Desk LLC | Directors Desk |
| 68 | spis FTC č. 092 3142
  zhrnutie č. C-4272 | vo veci Collectify LLC | Collectify |

Číslo zhrnutia/spisu FTC

Vec

Odkaz

1

spis FTC č. 2023062

vec č. 3:22-cv-03070 (N.D. Cal.)

US/Twitter, Inc.

Twitter

2

spis FTC č. 192 3209

vo veci Residual Pumpkin Entity, LLC, predtým pod názvom CafePress, a PlanetArt, LLC, pod názvom CafePress

CafePress

3

spis FTC č. 192 3133

zhrnutie č. C-4747

vo veci Flo Health, Inc.

Flo Health

4

spis FTC č. 192 3050

zhrnutie č. C-4723

vo veci Ortho-Clinical Diagnostics, Inc.

Ortho-Clinical

5

spis FTC č. 192 3092

zhrnutie č. C-4709

vo veci T&M Protection, LLC

T&M Protection

6

spis FTC č. 192 3084

zhrnutie č. C-4704

vo veci TDARX, Inc.

TDARX

7

spis FTC č. 192 3093

zhrnutie č. C-4706

vo veci Global Data Vault, LLC

Global Data

8

spis FTC č. 192 3078

zhrnutie č. C-4703

vo veci Incentive Services, Inc.

Incentive Services

9

spis FTC č. 192 3090

zhrnutie č. C-4705

vo veci Click Labs, Inc.

Click Labs

10

spis FTC č. 182 3192

zhrnutie č. C-4697

vo veci Medable, Inc.

Medable

11

spis FTC č. 182 3189

zhrnutie č. 9386

vo veci NTT Global Data Centers Americas, Inc., ako nástupnícky subjekt v záujme RagingWire Data Centers, Inc.

RagingWire

12

spis FTC č. 182 3196

zhrnutie č. C-4702

vo veci Thru, Inc.

Thru

13

spis FTC č. 182 3188

zhrnutie č. C-4698

vo veci DCR Workforce, Inc.

DCR Workforce

14

spis FTC č. 182 3194

zhrnutie č. C-4700

vo veci LotaData, Inc.

LotaData

15

spis FTC č. 182 3195

zhrnutie č. C-4701

vo veci EmpiriStat, Inc.

EmpiriStat

16

spis FTC č. 182 3193

zhrnutie č. C-4699

vo veci 214 Technologies, Inc., aj pod názvom Trueface.ai

Trueface.ai

17

spis FTC č. 182 3107

zhrnutie č. 9383

vo veci Cambridge Analytica, LLC

Cambridge Analytica

18

spis FTC č. 182 3152

zhrnutie č. C-4685

vo veci SecureTest, Inc.

SecurTest

19

spis FTC č. 182 3144

zhrnutie č. C-4664

vo veci VenPath, Inc.

VenPath

20

spis FTC č. 182 3154

zhrnutie č. C-4666

vo veci SmartStart Employment Screening, Inc.

SmartStart

21

spis FTC č. 182 3143

zhrnutie č. C-4663

vo veci mResourceLLC, pod názvom Loop Works LLC

mResource

22

spis FTC č. 182 3150

zhrnutie č. C-4665

vo veci Idmission LLC

IDmission

23

spis FTC č. 182 3100

zhrnutie č. C-4659

vo veci ReadyTech Corporation

ReadyTech

24

spis FTC č. 172 3173

zhrnutie č. C-4630

vo veci Decusoft, LLC

Decusoft

25

spis FTC č. 172 3171

zhrnutie č. C-4628

vo veci Tru Communication, Inc.

Tru

26

spis FTC č. 172 3172

zhrnutie č. C-4629

vo veci Md7, LLC

Md7.

30

spis FTC č. 152 3198

zhrnutie č. C-4543

vo veci Jhayrmaine Daniels (pod názvom California Skate-Line)

Jhayrmaine Daniels

31

spis FTC č. 152 3190

zhrnutie č. C-4545

vo veci Dale Jarrett Racing Adventure, Inc.

Dale Jarrett

32

spis FTC č. 152 3141

zhrnutie č. C-4540

vo veci Golf Connect, LLC

Golf Connect

33

spis FTC č. 152 3202

zhrnutie č. C-4546

vo veci Inbox Group, LLC

Inbox Group

34

spis č. 152 3187

zhrnutie č. C-4542

vo veci IOActive, Inc.

IOActive

35

spis FTC č. 152 3140

zhrnutie č. C-4549

vo veci Jubilant Clinsys, Inc.

Jubilant

36

spis FTC č. 152 3199

zhrnutie č. C-4547

vo veci Just Bagels Manufacturing, Inc.

Just Bagels

37

spis FTC č. 152 3138

zhrnutie č. C-4548

vo veci NAICS Association, LLC

NAICS

38

spis FTC č. 152 3201

zhrnutie č. C-4544

vo veci One Industries Corp.

One Industries

39

spis FTC č. 152 3137

zhrnutie č. C-4550

vo veci Pinger, Inc.

Pinger

40

spis FTC č. 152 3193

zhrnutie č. C-4552

vo veci SteriMed Medical Waste Solutions

SteriMed

41

spis FTC č. 152 3184

zhrnutie č. C-4541

vo veci Contract Logix, LLC

Contract Logix

42

spis FTC č. 152 3185

zhrnutie č. C-4551

vo veci Forensics Consulting Solutions, LLC

Forensics Consulting

43

spis FTC č. 152 3051

zhrnutie č. C-4526

vo veci American Int'l Mailing, Inc.

AIM

44

spis FTC č. 152 3015

zhrnutie č. C-4525

vo veci TES Franchising, LLC

TES

45

spis FTC č. 142 3036

zhrnutie č. C-4459

vo veci American Apparel, Inc.

American Apparel

46

spis FTC č. 142 3026

zhrnutie č. C-4469

vo veci Fantage.com, Inc.

Fantage

47

spis FTC č. 142 3017

zhrnutie č. C-4461

vo veci Apperian, Inc.

Apperian

48

spis FTC č. 142 3018

zhrnutie č. C-4462

vo veci Atlanta Falcons Football Club, LLC

Atlanta Falcons

49

spis FTC č. 142 3019

zhrnutie č. C-4463

vo veci Baker Tilly Virchow Krause, LLP

Baker Tilly

50

spis FTC č. 142 3020

zhrnutie č. C-4464

vo veci BitTorrent, Inc.

BitTorrent

51

spis FTC č. 142 3022

zhrnutie č. C-4465

vo veci Charles River Laboratories, Int'l

Charles River

52

spis FTC č. 142 3023

zhrnutie č. C-4466

vo veci DataMotion, Inc.

DataMotion

53

spis FTC č. 142 3024

zhrnutie č. C-4467

vo veci DDC Laboratories, Inc., pod názvom DNA Diagnostics Center

DDC

54

spis FTC č. 142 3028

zhrnutie č. C-4470

vo veci Level 3 Communications, LLC

Level 3

55

spis FTC č. 142 3025

zhrnutie č. C-4468

vo veci PDB Sports, Ltd., pod názvom Denver Broncos Football Club, LLP

Broncos

56

spis FTC č. 142 3030

zhrnutie č. C-4471

vo veci Reynolds Consumer Products, Inc.

Reynolds

57

spis FTC č. 142 3031

zhrnutie č. C-4472

vo veci Receivable Management Services Corporation

Receivable Mgmt

58

spis FTC č. 142 3032

zhrnutie č. C-4473

vo veci Tennessee Football, Inc.

Tennessee Football

59

spis FTC č. 102 3058

zhrnutie č. C-4369

vo veci Myspace LLC

Myspace

60

spis FTC č. 092 3184

zhrnutie č. C-4365

vo veci Facebook, Inc.

Facebook

61

spis FTC č. 092 3081

občianskoprávny spor č. 09-CV-5276 (C.D. Cal.)

FTC/Javian Karnani a Balls of Kryptonite, LLC, pod názvom Bite Size Deals, LLC, a Best Priced Brands, LLC

Balls of Kryptonite

62

spis FTC č. 102 3136

zhrnutie č. C-4336

vo veci Google, Inc.

Google

63

spis FTC č. 092 3137

zhrnutie č. C-4282

vo veci World Innovators, Inc.

World Innovators

64

spis FTC č. 092 3141

zhrnutie č. C-4271

vo veci Progressive Gaitways LLC

Progressive Gaitways

65

spis FTC č. 092 3139

zhrnutie č. C-4270

vo veci Onyx Graphics, Inc.

Onyx Graphics

66

spis FTC č. 092 3138

zhrnutie č. C-4269

vo veci ExpatEdge Partners, LLC

ExpatEdge

67

spis FTC č. 092 3140

zhrnutie č. C-4281

vo veci Directors Desk LLC

Directors Desk

68

spis FTC č. 092 3142

zhrnutie č. C-4272

vo veci Collectify LLC

Collectify

---

PRÍLOHA V

Image 8

6. júla 2023

| Komisár Didier Reynders |
| --- |
| Európska komisia |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Brussels |
| Belgicko |

Komisár Didier Reynders

Európska komisia

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Brussels

Belgicko

Vážený pán komisár Reynders,

Ministerstvo dopravy Spojených štátov amerických (ďalej len „ministerstvo“ alebo „MD“) oceňuje poskytnutú možnosť opísať svoju úlohu pri presadzovaní zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA zohráva kľúčovú úlohu pri ochrane osobných údajov poskytovaných počas obchodných transakcií v čoraz viac prepojenom svete. Umožní podnikom vykonávať dôležité operácie v globálnom hospodárstve a zároveň zabezpečí spotrebiteľom v EÚ zachovanie dôležitej ochrany osobných údajov.

MD najskôr v liste zaslanom Európskej komisii pred viac ako 22 rokmi verejne vyjadrilo svoj záväzok presadzovať rámec bezpečného prístavu medzi USA a EÚ a neskôr tento záväzok potvrdilo a rozšírilo v liste z roku 2016 týkajúcom sa rámca štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. V uvedených listoch sa MD zaviazalo k dôslednému presadzovaniu zásad bezpečného prístavu medzi USA a EÚ a neskôr zásad štítu na ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. MD rozširuje tento záväzok na zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a tento list je potvrdením uvedeného záväzku.

MD potvrdzuje svoj záväzok najmä v týchto kľúčových oblastiach: 1. priorizácia vyšetrovania údajných porušení zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA; 2. prijímanie náležitých opatrení presadzovania práva voči subjektom uvádzajúcim nepravdivé alebo klamlivé tvrdenia o zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a 3. monitorovanie a zverejňovanie vykonávacích príkazov týkajúcich sa porušovania zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Poskytujeme informácie o každom z týchto záväzkov a na objasnenie nevyhnutného kontextu uvádzame relevantné informácie o úlohe MD pri ochrane súkromia spotrebiteľov a presadzovaní zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

1.   Súvislosti

A.   Právomoc MD v oblasti ochrany súkromia

Ministerstvo je pevne odhodlané zabezpečovať ochranu informácií poskytovaných

spotrebiteľmi leteckým spoločnostiam a predajcom leteniek. Právomoc MD konať v tejto oblasti je zakotvená v hlave 49 oddiele 41712 Zákonníka Spojených štátov, v ktorom sa dopravcom alebo predajcom leteniek zakazuje dopúšťať sa „nekalých alebo klamlivých praktík“ v leteckej doprave alebo pri predaji leteniek. Vzorom pre oddiel 41712 je

oddiel 5 zákona o Federálnej obchodnej komisii (Federal Trade Commission Act) (hlava 15 § 45 Zákonníka Spojených štátov). MD nedávno vydalo nariadenia, v ktorých sa v súlade s precedensom MD aj Federálnej obchodnej komisie (ďalej len „FTC“) vymedzujú nekalé a klamlivé praktiky (hlava 14 § 399.79 Kódexu federálnych právnych predpisov). Praktiky sú konkrétne „nekalé“, ak spôsobujú alebo pravdepodobne spôsobia závažnú ujmu, ktorej sa nemožno primerane vyhnúť, pričom táto ujma nie je vyvážená

výhodami pre spotrebiteľov alebo hospodársku súťaž. Praktika je pre spotrebiteľov „klamlivá“, ak je pravdepodobné, že sa ňou bude v podstatnej veci zavádzať spotrebiteľ konajúci za daných okolností primerane. Vec je podstatná, ak je pravdepodobné, že ovplyvnila správanie alebo rozhodnutie spotrebiteľa v súvislosti s výrobkom alebo so službou. Okrem týchto všeobecných zásad MD konkrétne vykladá oddiel 41712 tak, že sa ním dopravcom a cestovným kanceláriám zakazuje: 1. porušovať príslušné podmienky ochrany súkromia; 2. porušovať akékoľvek pravidlo vydané ministerstvom, ktoré označuje konkrétne postupy v oblasti ochrany súkromia ako nekalé alebo klamlivé, alebo 3. porušovať zákon o ochrane súkromia detí v rámci online sietí (Children's Online Privacy Protection Act – COPPA) alebo pravidlá FTC na vykonávanie zákona COPPA, alebo 4. nedodržiavať zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ak sú zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (1).

Ako už bolo uvedené, podľa federálnych právnych predpisov má MD výlučnú právomoc regulovať postupy leteckých spoločností v oblasti ochrany súkromia, pričom sa o právomoc, pokiaľ ide o postupy v oblasti ochrany osobných údajov pri predaji leteniek, delí s FTC.

To znamená, že ak sa dopravca alebo predajca leteniek verejne zaviaže k dodržiavaniu zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, môže ministerstvo využiť zákonnú právomoc podľa oddielu 41712 na zabezpečenie dodržiavania týchto zásad. To znamená, že ak cestujúci poskytne informácie dopravcovi alebo predajcovi leteniek, ktorý sa zaviazal dodržiavať zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, každé nedodržanie týchto zásad dopravcom alebo predajcom leteniek bude predstavovať porušenie oddielu 41712.

B.   Postupy presadzovania práva

Úrad ministerstva pre ochranu spotrebiteľa v leteckej doprave (OACP) (2) vyšetruje a vedie trestné stíhanie vo veciach podľa hlavy 49 oddielu 41712 Zákonníka Spojených štátov. Presadzuje uplatňovanie zákonného zákazu nekalých a klamlivých praktík podľa oddielu 41712 najmä prostredníctvom rokovaní, prípravy príkazov na zdržanie sa konania a vypracovávaním uznesení o vymeraní občianskoprávnych sankcií. Úrad získava informácie o možných porušeniach prevažne prostredníctvom sťažností od fyzických osôb, cestovných kancelárií, leteckých spoločností a amerických a zahraničných vládnych agentúr. Spotrebitelia môžu sťažnosti na letecké spoločnosti a predajcov leteniek týkajúce sa ochrany súkromia podávať prostredníctvom webového sídla MD (3).

Ak sa v rámci danej veci nedosiahne primerané a vhodné urovnanie, má úrad OACP právomoc začať vykonávacie konanie zahŕňajúce dokazovanie vypočúvaním pred správnym sudcom MD. Správny sudca má právomoc vydávať príkazy na zdržanie sa konania a ukladať občianskoprávne sankcie. Porušenie oddielu 41712 môže mať za následok vydanie príkazu na zdržanie sa konania a uloženie občianskoprávnych sankcií do výšky 37 377 USD za každé porušenie oddielu 41712.

Ministerstvo nemá právomoc priznať náhradu škody alebo poskytnúť peňažné odškodnenie jednotlivým sťažovateľom. Ministerstvo má však právomoc schvaľovať urovnania, ktoré vzídu z vyšetrovaní začatých jeho úradom OACP a z ktorých majú spotrebitelia priamy prospech (napr. hotovosť, kupóny), ako náhradu za peňažné pokuty, ktoré by sa inak museli zaplatiť vláde USA. Dialo sa to v minulosti a môže sa to diať aj v súvislosti so zásadami rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ak si to vyžiadajú okolnosti. Opakované porušovanie oddielu 41712 zo strany niektorej leteckej spoločnosti by takisto vzbudilo pochybnosti o pripravenosti danej leteckej spoločnosti dodržiavať zásady, čo by v mimoriadne závažných prípadoch mohlo viesť k tomu, že sa daná letecká spoločnosť nebude viac považovať za prevádzkyschopnú a bude jej odňaté oprávnenie na prevádzkovanie hospodárskej činnosti.

MD dostalo do dnešného dňa pomerne málo sťažností týkajúcich sa údajných porušení ochrany súkromia predajcami leteniek alebo leteckými spoločnosťami. Keď k nim dôjde, vyšetrujú sa v súlade s uvedenými zásadami.

C.   Právna ochrana poskytovaná MD v prospech spotrebiteľov v EÚ

Podľa oddielu 41712 sa zákaz nekalých alebo klamlivých praktík v leteckej doprave alebo pri predaji leteniek vzťahuje na amerických a zahraničných leteckých dopravcov, ako aj na predajcov leteniek. MD často prijíma opatrenia proti americkým a zahraničným leteckým spoločnostiam z dôvodu praktík, ktoré sa dotýkajú zahraničných aj amerických spotrebiteľov, na základe toho, že k praktikám leteckej spoločnosti došlo počas poskytovania prepravy do Spojených štátov alebo zo Spojených štátov. MD využíva a bude naďalej využívať všetky prostriedky nápravy, ktoré má k dispozícii, na ochranu zahraničných aj amerických spotrebiteľov pred nekalými alebo klamlivými praktikami v leteckej doprave zo strany regulovaných subjektov.

MD vo vzťahu k leteckým spoločnostiam takisto presadzuje ďalšie cielené zákony, ktorými sa ochrana rozširuje na spotrebiteľov mimo USA, ako je napríklad zákon o ochrane súkromia detí v rámci online sietí (Children’s Online Privacy Protection Act – COPPA). V zákone COPPA sa okrem iného vyžaduje, aby prevádzkovatelia webových sídiel a online služieb zameraných na deti alebo stránok určených pre širokú verejnosť, ktoré úmyselne získavajú osobné informácie od detí mladších ako 13 rokov, poskytovali upozornenie pre rodičov a získavali overiteľný súhlas rodičov. Webové sídla a služby prevádzkované poskytovateľmi so sídlom v USA, na ktoré sa vzťahuje zákon COPPA a na ktorých sa získavajú osobné informácie od detí zo zahraničia, musia spĺňať požiadavky stanovené v uvedenom zákone. Webové sídla a online služby prevádzkované poskytovateľmi so sídlom v zahraničí musia tiež spĺňať požiadavky stanovené v zákone COPPA, ak sa zameriavajú na deti v Spojených štátoch alebo sa na nich úmyselne získavajú osobné informácie od detí v Spojených štátoch. Pokiaľ americké alebo zahraničné letecké spoločnosti pôsobiace v Spojených štátoch porušujú zákon COPPA, MD má právomoc prijímať opatrenia presadzovania práva.

II.   Presadzovanie zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA

Ak sa letecká spoločnosť alebo predajca leteniek rozhodne zapojiť do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a ministerstvo dostane sťažnosť, že takáto letecká spoločnosť alebo takýto predajca leteniek údajne porušil zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, ministerstvo prijme tieto kroky na dôrazné presadenie zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

A.   Prioritné vyšetrovanie údajných porušení

Úrad OACP ministerstva vyšetrí každú sťažnosť na údajné porušovanie zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA

vrátane sťažností prijatých od orgánov EÚ pre ochranu osobných údajov a v prípade potvrdenia porušenia na základe dôkazov prijme opatrenia presadzovania práva. Úrad OACP bude okrem toho spolupracovať s FTC a ministerstvom obchodu a prioritne sa zaoberať oznámeniami o údajnom nedodržiavaní záväzkov v oblasti ochrany súkromia, ktoré regulované subjekty prijali na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

Po prijatí oznámenia o údajnom porušení rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA môže úrad OACP prijať rôzne opatrenia ako súčasť svojho vyšetrovania. Môže napríklad preskúmať podmienky ochrany súkromia predajcu leteniek alebo leteckej spoločnosti, získať ďalšie informácie od predajcu leteniek alebo leteckej spoločnosti, alebo od tretích strán, obrátiť sa znovu na postupujúci subjekt a posúdiť, či ide o systematické porušovanie pravidiel alebo či je postihnutý značný počet spotrebiteľov. Ďalej určí, či sa daný prípad týka záležitostí patriacich do rozsahu pôsobnosti ministerstva obchodu alebo FTC, posúdi, či by pomohlo vzdelávanie spotrebiteľov a podnikov, a v prípade potreby začne vykonávacie konanie.

Ak ministerstvo získa informáciu o možnom porušovaní zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA zo strany predajcov leteniek, bude konanie vo veci koordinovať s FTC. Zároveň budeme FTC a ministerstvo obchodu informovať o výsledku všetkých opatrení presadzovania zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

B.   Riešenie nepravdivých alebo klamlivých tvrdení o zapojení do rámca

Ministerstvo je odhodlané vyšetrovať porušenia zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA vrátane nepravdivých alebo klamlivých tvrdení o zapojení do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Budeme prioritne vybavovať podnety ministerstva obchodu týkajúce sa organizácií, v prípade ktorých ministerstvo obchodu zistí, že neoprávnene tvrdia, že sú zapojené do rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, alebo že bez povolenia používajú certifikačnú značku rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

Ďalej poznamenávame, že ak sa v podmienkach ochrany súkromia organizácie uvádza, že dodržiava zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, samotná skutočnosť, že daná organizácia nevykoná, resp. opätovne nevykoná, proces samoosvedčenia na ministerstve obchodu, ju pravdepodobne neuchráni od presadzovania predmetných záväzkov zo strany MD.

C.   Monitorovanie a zverejňovanie vykonávacích príkazov týkajúcich sa porušení rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA

Úrad OACP ministerstva zároveň zostáva naďalej odhodlaný podľa potreby monitorovať vykonávacie príkazy s cieľom zaistiť dodržiavanie zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. Konkrétne, ak úrad vydá príkaz nariaďujúci leteckej spoločnosti alebo predajcovi leteniek, aby sa zdržali budúcich porušení zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA a oddielu 41712, bude monitorovať, či daný subjekt dodržiava ustanovenie o zdržaní sa konania uvedené v príkaze. Úrad ďalej zabezpečí, aby boli príkazy vo veciach zásad rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA zverejnené na jeho webovom sídle.

Tešíme sa na pokračujúcu spoluprácu s našimi federálnymi partnermi a so zainteresovanými stranami z EÚ v záležitostiach rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA.

Dúfam, že tieto informácie budú pre Vás užitočné. Ak máte ešte nejaké otázky alebo potrebujete ďalšie informácie, môžete sa so mnou kedykoľvek skontaktovať.

S úctou

Image 9

Pete BUTTIGIEG

---

(1)  https://www.transportation.gov/individuals/aviation-consumer-protection/privacy.

1

(2)  Predošlý názov bol Úrad pre presadzovanie predpisov a konania v oblasti letectva.

2

(3)  http://www.transportation.gov/airconsumer/privacy-complaints.

3

---

PRÍLOHA VI

| | Ministerstvo spravodlivosti USA
  Trestnoprávny úsek |
| --- | --- |
| Úrad námestníka generálneho prokurátora | Washington, D.C. 20530 |

Image 10

Ministerstvo spravodlivosti USA

Trestnoprávny úsek

Úrad námestníka generálneho prokurátora

Washington, D.C. 20530

23. júna 2023

| Pani Ana Gallego Torres |
| --- |
| generálna riaditeľka pre spravodlivosť a spotrebiteľov |
| Európska komisia |
| Rue Montoyer/Montoyerstraat 59 |
| 1049 Brussels |
| Belgicko |

Pani Ana Gallego Torres

generálna riaditeľka pre spravodlivosť a spotrebiteľov

Európska komisia

Rue Montoyer/Montoyerstraat 59

1049 Brussels

Belgicko

Vážená pani generálna riaditeľka Gallego Torresová,

tento list obsahuje stručný prehľad primárnych vyšetrovacích nástrojov používaných na získanie ekonomických údajov a ďalších zaznamenaných informácií od spoločností v USA na účely presadzovania práva v trestných veciach alebo verejného záujmu (občianskoprávneho a regulačného) vrátane obmedzení prístupu stanovených v príslušných oprávneniach (1). Žiadne z týchto zákonných postupov opísaných v tomto liste nie sú diskriminačné, pretože sa používajú na získanie informácií od spoločností v Spojených štátoch vrátane tých spoločností, ktoré predložia samoosvedčenie prostredníctvom rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA, bez ohľadu na štátnu príslušnosť alebo pobyt dotknutej osoby. Okrem toho, spoločnosti, ktoré v USA dostanú súdny príkaz, môžu tento príkaz napadnúť na súde, ako je uvedené ďalej (2).

Osobitný význam vzhľadom na zaistenie údajov orgánmi verejnej moci má Štvrtý dodatok k Ústave USA, v ktorom sa stanovuje, že „[p]rávo národa na ochranu osobnej a domovej slobody, písomností a majetku nesmie byť porušované neoprávnenými prehliadkami a zaisteniami; nesmie byť vydaný ani žiadny príkaz, ktorý by sa neopieral o dôvodné zistenia, doložené prísahou alebo potvrdené iným spôsobom, a ktorý by neobsahoval presné určenie miesta, ktoré má byť prehľadané, a presný opis osôb a vecí, ktoré majú byť zaistené.“ Ústava USA, IV. dodatok. Ako stanovil Najvyšší súd USA vo veci Berger/Štát New York, „[z]ákladným účelom tohto dodatku, ako v mnohých rozhodnutiach potvrdil tento súd, je chrániť súkromie a bezpečnosť fyzických osôb voči svojvoľným zásahom vládnych úradníkov.“ 388 U.S. 41, 53 (1967) [citácia z rozhodnutia vo veci Camara/Mestský súd San Francisca, 387 U.S. 523, 528 (1967)]. V prípade vnútroštátnych vyšetrovaní trestných činov sa vo Štvrtom dodatku vo všeobecnosti vyžaduje, aby vyšetrovatelia získali pred vykonaním prehliadky súdny príkaz. Pozri vec Katz/Spojené štáty, 389 U.S. 347, 357 (1967). Stupeň zistenia na vydanie príkazu, ako sú požiadavky na dôvodnosť a konkrétnosť, sa vzťahuje na príkazy na fyzickú prehliadku priestorov a zaistenie, ako aj na príkazy týkajúce sa uloženého obsahu elektronických komunikácií vydané podľa zákona o uloženej komunikácii (Stored Communications Act), ako sa uvádza ďalej. Ak sa neuplatňuje požiadavka súdneho príkazu, činnosť úradníkov vlády naďalej podlieha skúške „primeranosti“ podľa Štvrtého dodatku. Samotná Ústava teda zaručuje, že vláda USA nemá neobmedzenú či svojvoľnú právomoc zaistiť súkromné informácie (3).

Orgány činné v trestnom konaní:

Federálni prokurátori, ktorí sú úradníkmi ministerstva spravodlivosti, a federálni vyšetrovací agenti vrátane agentov FBI (Federal Bureau of Investigation), orgánu presadzovania práva v rámci ministerstva spravodlivosti, si môžu vynútiť predloženie dokumentov a iných zaznamenaných informácií od spoločností v USA na účely vyšetrovania trestného činu prostredníctvom niekoľkých typov zákonných konaní vrátane predvolania pred veľkú porotu, administratívnej výzvy a príkazu na domovú prehliadku a ďalšie komunikácie môžu získať prostredníctvom povolení na odpočúvanie a použitie záznamníkov zdrojov a cieľov elektronickej komunikácie na účely federálneho vyšetrovania trestného činu.

Predvolanie pred veľkú porotu alebo predvolanie na súd: Predvolania v trestnom konaní sa používajú na podporu cielených vyšetrovaní orgánov činných v trestnom konaní. Predvolanie pred veľkú porotu je oficiálna žiadosť vydaná veľkou porotou (zvyčajne na žiadosť federálneho prokurátora) na podporu vyšetrovania, ktoré veľká porota vedie v prípade určitého podozrenia z porušenia trestného práva. Veľké poroty sú vyšetrovacou zložkou súdu a zostavuje ich sudca alebo magistrátny sudca. V predvolaní sa môže od niekoho vyžadovať, aby vypovedal na súde alebo aby predložil či sprístupnil obchodné záznamy, informácie uložené elektronicky alebo iné hmotné predmety. Informácie musia byť relevantné pre vyšetrovanie a predvolanie nesmie byť neopodstatnené z dôvodu nekonkrétnosti, obmedzovania alebo neprimeraného zaťažovania. Príjemca môže na základe týchto dôvodov podať námietku voči predvolaniu. Pozri federálne pravidlá trestného konania, č. 17. V určitých prípadoch sa predvolania na súd z dôvodu predloženia dokumentov môžu použiť po tom, ako v prípade veľká porota schválila obžalobu.

Povolenie na administratívnu výzvu: Pri vyšetrovaniach trestných činov alebo občianskoprávnych vyšetrovaniach je možné využiť povolenie na administratívnu výzvu. V súvislosti s trestným konaním viaceré federálne zákony povoľujú používanie administratívnych výziev na predloženie alebo sprístupnenie obchodných záznamov, informácií uložených elektronicky alebo iných hmotných predmetov súvisiacich s vyšetrovaním podvodov v zdravotníctve, zneužívania detí, ochrany tajnej služby, prípadov kontrolovaných látok a vyšetrovaním generálneho inšpektora so zapojením vládnych agentúr. Ak sa štátny orgán pokúša presadiť na súde administratívnu výzvu, príjemca tejto výzvy, podobne ako príjemca predvolania pred veľkú porotu, môže argumentovať, že výzva nie je opodstatnená, pretože je nekonkrétna, obmedzujúca alebo neprimerane zaťažujúca.

Súdne príkazy na použitie záznamníkov zdrojov a cieľov elektronickej komunikácie: Podľa ustanovení trestného práva o používaní záznamníkov zdrojov a cieľov elektronickej komunikácie môže orgán presadzovania práva získať súdny príkaz na zaobstaranie informácií v reálnom čase o vytáčaní, smerovaní, adresovaní a signalizovaní týkajúcich sa určitého telefónneho čísla alebo e-mailu, bez obsahu samotnej komunikácie, na základe potvrdenia, že poskytnuté informácie sú relevantné pre prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu. Pozri hlavu 18 § 3121 – 3127 Zákonníka Spojených štátov. Nezákonné použitie alebo inštalovanie takéhoto zariadenia je federálny zločin.

Zákon o ochrane súkromia v rámci elektronickej komunikácie (Electronic Communications Privacy Act – ECPA): Ďalšie pravidlá upravujú prístup vlády k informáciám o účastníkoch, údajom o prenosoch údajov a obsahu komunikácií uchovávanom poskytovateľmi internetových služieb (internet service providers – ISP), telefónnymi spoločnosťami, ako aj inými poskytovateľmi služieb podľa hlavy II zákona ECPA, ktorá sa nazýva aj zákon o uloženej komunikácii (Stored Communications Act – SCA), hlava 18 § 2701 – 2712 Zákonníka Spojených štátov. V zákone SCA sa stanovuje systém zákonných práv na ochranu súkromia, ktoré obmedzujú prístup orgánov presadzovania práva k údajom nad rámec tých, ktoré vyžaduje ústavné právo od zákazníkov a účastníkov poskytovateľov internetových služieb. Zákon SCA zaisťuje zvýšenú úroveň ochrany osobných údajov podľa stupňa zásahu do súkromia pri ich získavaní. Na získanie registračných údajov účastníkov, IP adries a príslušných časových pečiatok, ako aj fakturačných údajov, musia orgány činné v trestnom konaní dosiahnuť vydanie príslušnej výzvy. Na získanie väčšiny iných uložených informácií bez obsahu samotnej komunikácie, ako sú napríklad hlavičky e-mailov bez predmetu, musia orgány presadzovania práva predložiť sudcovi konkrétne skutočnosti preukazujúce, že požadované informácie sú relevantné a podstatné pre prebiehajúce vyšetrovanie trestného činu. Na získanie uloženého obsahu elektronickej komunikácie musia vo všeobecnosti orgány činné v trestnom konaní získať od sudcu príkaz na základe dôvodnosti domnienky, že predmetné konto obsahuje dôkaz o trestnom čine. V zákone SCA sa takisto stanovuje občianskoprávna zodpovednosť a trestné sankcie (4).

Súdne príkazy na sledovanie podľa federálneho zákona o odpočúvaní (Federal Wiretap Law): Orgány presadzovania práva môžu okrem toho odpočúvať prebiehajúcu telefonickú, ústnu alebo elektronickú komunikáciu na účely vyšetrovania trestného činu podľa federálneho zákona o odpočúvaní. Pozri hlavu 18 § 2510 – 2523 Zákonníka Spojených štátov. Môžu tak robiť iba na základe súdneho príkazu, v ktorom sudca dospel okrem iného k záveru, že je dôvodné domnievať sa, že odpočúvanie alebo elektronické zachytenie poskytne dôkaz o federálnom zločine alebo o pobyte osoby unikajúcej pred trestným stíhaním. V zákone sa stanovuje občianskoprávna zodpovednosť a trestné sankcie za porušenie ustanovení o odpočúvaní.

Príkaz na domovú prehliadku – federálne pravidlá trestného konania, pravidlo č. 41: Orgány presadzovania práva môžu fyzicky prehľadať priestory v USA, ak na to majú povolenie od sudcu. Vyšetrovateľ musí sudcovi na základe doloženia dôvodnosti preukázať, že bol spáchaný alebo má byť spáchaný trestný čin a predmety súvisiace s trestným činom sa pravdepodobne nachádzajú na mieste označenom v príkaze na domovú prehliadku. Toto povolenie sa často používa vtedy, keď je potrebné fyzické prehľadanie priestorov políciou z dôvodu nebezpečenstva, že dôkazy môžu byť zničené, ak by bolo vo vzťahu k spoločnosti vydané predvolanie alebo iný príkaz na predloženie údajov. Osoba, ktorá sa podrobuje domovej prehliadke alebo ktorej majetok je predmetom prehliadky, môže podať návrh na zákaz použitia dôkazov získaných alebo vyvodených z nezákonnej prehliadky, ak sa tieto dôkazy predložia proti danej osobe počas trestného konania. Pozri vec Mapp/Ohio, 367 U.S. 643 (1961). Ak sa od držiteľa údajov vyžaduje, aby sprístupnil údaje na základe príkazu, účastník, na ktorého sa vzťahuje príkaz, môže napadnúť požiadavku na sprístupnenie ako neprimerane zaťažujúcu. Pozri vec In re Application of United States, 610 F.2d 1148, 1157 (3. obvod, 1979) (v ktorej sa rozhodlo, že „náležitý proces si vyžaduje, aby sa pred tým, ako sa telefonickej spoločnosti nariadi poskytnutie“ súčinnosti pri vykonaní príkazu na domovú prehliadku, „uskutočnilo vypočutie o miere súvisiacej záťaže“) a vec In re Application of United States, 616 F.2d 1122 (9. obvod, 1980) (v ktorej sa dospelo k rovnakému záveru na základe dozornej právomoci súdu).

Usmernenia a postupy ministerstva spravodlivosti: Okrem týchto ústavných a zákonných obmedzení a obmedzení založených na pravidlách, ktoré limitujú prístup vlády k údajom, vydal generálny prokurátor usmernenia, ktoré ešte viac obmedzujú prístup orgánov presadzovania práva k údajom, a zahŕňajú aj ochranu súkromia a občianskych slobôd. Napríklad v usmerneniach Attorney General’s Guidelines for Domestic FBI Operations (Usmernenia generálneho prokurátora k domácim operáciám FBI, september 2008) (ďalej len „usmernenia GP pre FBI“), k dispozícii na adrese http://www.justice.gov/archive/opa/docs/guidelines.pdf, sa stanovujú limity na používanie vyšetrovacích prostriedkov na získanie informácií súvisiacich s vyšetrovaniami, ktoré sa týkajú federálnych zločinov. V týchto usmerneniach sa vyžaduje, aby FBI používala dostupné vyšetrovacie metódy, ktoré menej zasahujú do súkromia, so zohľadnením ich účinku na súkromie a občianske slobody a možné poškodenie dobrého mena. Okrem toho sa v nich uvádza, že „je samozrejmé, že FBI musí viesť svoje vyšetrovania a ostatné činnosti zákonným a primeraným spôsobom, ktorý rešpektuje slobodu a súkromie a vyhýba sa nepotrebným zásahom do životov ľudí dodržiavajúcich zákony.“ Pozri usmernenia GP pre FBI, s. 5. FBI vykonáva tieto usmernenia prostredníctvom príručky FBI Domestic Investigations and Operations Guide (DIOG) (Príručka FBI pre domáce vyšetrovania a operácie), ktorá je k dispozícii na adrese https://vault.fbi.gov/FBI%20Domestic%20Investigations%20and%20Operations%20Guide%20%28DIOG%29. Je to komplexná príručka, ktorá obsahuje podrobné limity používania vyšetrovacích nástrojov a usmernenie na zabezpečenie ochrany občianskych slobôd a súkromia v rámci každého vyšetrovania. Ďalšie pravidlá a politiky, ktoré predpisujú obmedzenia vyšetrovacích činností federálnych prokurátorov, sú stanovené v príručke Justice Manual (Príručka ministerstva spravodlivosti), ktorá je k dispozícii aj online na adrese https://www.justice.gov/jm/justicemanual.

Občianskoprávne a regulačné orgány (verejný záujem):

Existujú aj významné obmedzenia prístupu občianskoprávnych a regulačných orgánov (t. j. „z hľadiska verejného záujmu“) k údajom v držbe spoločností v Spojených štátoch. Agentúry s občianskoprávnymi a regulačnými zodpovednosťami môžu spoločnostiam vydávať výzvy na predloženie obchodných záznamov, informácií uložených elektronicky a ďalších hmotných predmetov. Tieto agentúry majú obmedzenia pri výkone svojich právomocí na vydávanie administratívnych alebo občianskoprávnych výziev, a to nielen na základe ich ustanovujúcich zákonov, ale aj z dôvodu nezávislého súdneho preskúmania výziev pred prípadným súdnym konaním. Pozri napr. federálne pravidlá občianskoprávneho konania, č. 45. Agentúry môžu vyžadovať prístup iba k údajom, ktoré súvisia so záležitosťami v rámci rozsahu pôsobnosti ich regulácie. Navyše príjemca administratívnej výzvy môže podať námietku voči výkonu tejto výzvy na súde predložením dôkazu, že agentúra nekonala v súlade so základnými normami primeranosti, ako je uvedené v predchádzajúcom texte.

Existujú ďalšie právne základy, podľa ktorých môžu spoločnosti podať námietku voči požiadavkám na poskytnutie údajov zo strany správnych agentúr v závislosti od ich konkrétnych odvetví a typov údajov, ktoré vlastnia. Napríklad finančné inštitúcie môžu podať námietku voči administratívnej výzve požadujúcej určité typy informácií z dôvodu porušenia zákona o bankovom tajomstve a jeho vykonávacích predpisov. Hlava 31 § 5318 Zákonníka Spojených štátov, hlava 31 kapitola X Kódexu federálnych právnych predpisov. Iné podniky sa môžu opierať o zákon o náležitom podávaní informácií o úverovej schopnosti (Fair Credit Reporting Act), hlava 15 § 1681b Zákonníka Spojených štátov, alebo môžu využiť celý rad odvetvových právnych predpisov. Zneužitie oprávnenia agentúry na vydanie výzvy môže mať za následok vyvodenie zodpovednosti voči agentúre alebo osobnej zodpovednosti jej úradníkov. Pozri napr. zákon o práve na ochranu osobných finančných údajov (Right to Financial Privacy Act), hlava 12 § 3401 – 3423 Zákonníka Spojených štátov. Súdy v USA teda poskytujú ochranu pred neoprávnenými regulačnými požiadavkami, ako aj nezávislý dohľad nad činnosťami federálnych agentúr.

Napokon akékoľvek zákonné oprávnenie, podľa ktorého správne orgány musia fyzicky zaistiť záznamy od spoločnosti v USA na základe úradnej prehliadky, musí spĺňať požiadavky Štvrtého dodatku. Pozri vec See/City of Seattle, 387 U.S. 541 (1967).

Záver:

Všetky činnosti presadzovania práva a regulačné činnosti v USA musia byť v súlade s platnými právnymi predpismi vrátane Ústavy USA, zákonov, pravidiel a nariadení. Tieto činnosti musia tiež spĺňať uplatniteľné politiky vrátane všetkých usmernení generálneho prokurátora upravujúcich činnosti federálnych orgánov presadzovania práva. Opísaný právny rámec obmedzuje možnosti amerických orgánov presadzovania práva a regulačných orgánov zamerané na získanie informácií od spoločností v USA – bez ohľadu na to, či sa informácie týkajú občanov alebo rezidentov USA alebo občanov cudzích krajín – a navyše umožňuje právne preskúmanie akýchkoľvek žiadostí vlády o predloženie údajov na základe týchto oprávnení.

Image 11

---

(1)  V tomto prehľade sa neopisujú vyšetrovacie nástroje národnej bezpečnosti používané orgánmi presadzovania práva pri vyšetrovaní terorizmu a pri iných vyšetrovaniach súvisiacich s národnou bezpečnosťou, a to ani pokiaľ ide o príkazy na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti (National Security Letters – NSL) týkajúce sa určitých informácií zaznamenaných v správach o úverovej schopnosti, vo finančných záznamoch a v záznamoch o elektronickom odbere a transakciách, pozri hlavu 12 § 3414, hlavu 15 § 1681u, hlavu 15 § 1681v, hlavu 18 § 2709, hlavu 50 § 3162 Zákonníka Spojených štátov, ani pokiaľ ide o elektronické sledovanie, príkazy na domovú prehliadku, obchodné záznamy a iné získavanie informácií podľa zákona o sledovaní v rámci zahraničného spravodajstva (Foreign Intelligence Surveillance Act), hlava 50 § 1801 a nasl. Zákonníka Spojených štátov.

1

National Security Letters

Foreign Intelligence Surveillance Act

(2)  Tento list obsahuje informácie o právomociach federálnych orgánov presadzovania práva a regulačných orgánov. Porušovanie štátnych zákonov vyšetrujú orgány presadzovania práva jednotlivých štátov a súdne konania prebiehajú na štátnych súdoch. Štátne orgány presadzovania práva používajú súdne príkazy a predvolania vydané podľa štátnych zákonov v podstate rovnakým spôsobom, ako je opísané tu, ale s možnosťou, že súdne konanie na úrovni štátu môže podliehať doplňujúcej ochrane podľa ústavy alebo zákonov daného štátu, ktorá ide nad rámec Ústavy USA. Ochrana podľa štátneho práva musí byť minimálne na rovnakej úrovni ako ochrana podľa Ústavy USA vrátane, ale nie výlučne, Štvrtého dodatku.

2

(3)  Pokiaľ ide o zásady Štvrtého dodatku týkajúce sa záujmov ochrany súkromia a bezpečnosti, ktoré sa uvádzajú v predchádzajúcom texte, súdy USA bežne uplatňujú tieto zásady na nové druhy vyšetrovacích nástrojov v oblasti presadzovania práva, ktoré prináša technologický vývoj. Najvyšší súd napríklad v roku 2018 rozhodol, že ak vláda pri vyšetrovaní na účely presadzovania práva počas dlhšieho obdobia získava od mobilného operátora historické informácie o polohe mobilného telefónu, považuje sa to za „prehliadku“, na ktorú sa vzťahuje požiadavka získať príkaz vyplývajúca zo Štvrtého dodatku. Carpenter/Spojené štáty, 138 S. Ct. 2206 (2018).

3

(4)  V oddiele 2705 písm. b) zákona SCA sa okrem toho vláde povoľuje získať na základe preukázanej potreby ochrany pred zverejnením súdny príkaz, ktorým sa poskytovateľovi komunikačných služieb zakazuje dobrovoľne informovať svojich používateľov o procesných krokoch podľa zákona SCA. V októbri 2017 zástupca generálneho prokurátora Rod Rosenstein vydal pre advokátov a zástupcov ministerstva spravodlivosti memorandum, v ktorom sa stanovujú usmernenia na zabezpečenie toho, aby sa v návrhoch na takéto ochranné príkazy zohľadňovali konkrétne skutočnosti a záujmy vyšetrovania, a v ktorom sa stanovuje, že časový odstup dodatočného oznámenia vo všeobecnosti nesmie presiahnuť jeden rok. V máji 2022 zástupkyňa generálneho prokurátora Lisa Monacová vydala doplňujúce usmernenie k tejto téme, v ktorom sa okrem iného stanovili interné požiadavky na schválenie v rámci ministerstva spravodlivosti, pokiaľ ide o návrhy na predĺženie ochranného príkazu nad rámec počiatočného jednoročného obdobia, a v ktorom sa vyžaduje, aby boli ochranné príkazy na konci vyšetrovania ukončené.

4

---

PRÍLOHA VII

KANCELÁRIA RIADITEĽA ÚRADU GENERÁLNEHO PORADCU PRE NÁRODNÚ SPRAVODAJSKÚ SLUŽBU

WASHINGTON, DC 20511

9. decembra 2022

| Generálna poradkyňa |
| --- |
| Leslie B. Kiernanová |
| Ministerstvo obchodu |
| USA 1401 Constitution |
| Ave., NW Washington, DC 20230 |

Generálna poradkyňa

Leslie B. Kiernanová

Ministerstvo obchodu

USA 1401 Constitution

Ave., NW Washington, DC 20230

Vážená pani Kiernanová,

prezident Biden podpísal 7. októbra 2022 vykonávacie nariadenie č. 14086 o posilnení záruk v prípade činností signálového spravodajstva Spojených štátov, ktorým sa posilňuje súbor prísnych záruk ochrany súkromia a občianskych slobôd, ktoré sa vzťahujú na činnosti signálového spravodajstva USA. Tieto záruky zahŕňajú: požiadavku, aby činnosti signálového spravodajstva spĺňali stanovené legitímne ciele, výslovný zákaz takýchto činností na účely konkrétnych zakázaných cieľov, zavedenie nových postupov na zabezpečenie toho, aby sa činnosťami signálového spravodajstva podporovali tieto legitímne ciele a aby sa nimi nepodporovali zakázané ciele, požiadavku, aby sa činnosti signálového spravodajstva vykonávali len na základe zistenia založeného na primeranom posúdení všetkých relevantných faktorov, že dané činnosti sú potrebné na dosiahnutie validovanej priority spravodajstva, a to len v rozsahu a spôsobom, ktorý je primeraný validovanej priorite spravodajstva, na ktorú boli schválené, a nariadenie, aby spravodajské služby aktualizovali svoje politiky a postupy tak, aby odrážali záruky v oblasti signálového spravodajstva požadované vo vykonávacom nariadení. Najdôležitejšie je, že vykonávacím nariadením sa zároveň zavádza nezávislý a záväzný mechanizmus, ktorý fyzickým osobám z „oprávnených štátov“, ktoré sú takto označené podľa vykonávacieho nariadenia, umožňuje žiadať nápravu, ak sa domnievajú, že boli predmetom nezákonných činností signálového spravodajstva USA vrátane činností porušujúcich ochranu stanovenú vo vykonávacom nariadení.

Vydanie vykonávacieho nariadenia č. 14086 prezidentom Bidenom bolo vyvrcholením viac ako rok trvajúcich podrobných rokovaní medzi zástupcami Európskej komisie a Spojených štátov a určuje kroky, ktoré Spojené štáty prijmú na plnenie svojich záväzkov vyplývajúcich z rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA. V súlade s duchom spolupráce, ktorý stojí za vznikom tohto rámca, sa domnievam, že ste dostali od Európskej komisie dva súbory otázok o tom, ako budú spravodajské služby toto vykonávacie nariadenie vykonávať. Je mi potešením vyjadriť sa k týmto otázkam v tomto liste.

Oddiel 702 zákona z roku 1978 o sledovaní v rámci zahraničného spravodajstva (Foreign Intelligence Surveillance Act – FISA) (ďalej len „oddiel 702 zákona FISA“)

Prvý súbor otázok sa týka oddielu 702 zákona FISA, v ktorom sa umožňuje získavanie zahraničných spravodajských informácií zacielením na osoby, ktoré nie sú občanmi ani rezidentmi USA a o ktorých sa primerane usudzuje, že sa nachádzajú mimo Spojených štátov, a to s povinnou spoluprácou poskytovateľov elektronických komunikačných služieb. Otázky sa konkrétne týkajú vzájomného pôsobenia medzi uvedeným ustanovením a vykonávacím nariadením č. 14086, ako aj iných záruk, ktoré sa uplatňujú na činnosti vykonávané podľa oddielu 702 zákona FISA.

Na úvod môžeme potvrdiť, že spravodajské služby budú uplatňovať záruky stanovené vo vykonávacom nariadení č. 14086 na činnosti vykonávané podľa oddielu 702 zákona FISA.

Na uplatňovanie oddielu 702 zákona FISA vládou sa okrem toho vzťahujú mnohé ďalšie záruky. Napríklad všetky certifikácie podľa oddielu 702 zákona FISA musia byť podpísané generálnym prokurátorom a riaditeľom národnej spravodajskej služby (DNI) a vláda musí predložiť všetky takéto certifikácie na schválenie Súdu pre sledovanie v rámci zahraničného spravodajstva (FISC), ktorý tvoria nezávislí doživotní sudcovia, ktorí vykonávajú sedemročné funkčné obdobie bez možnosti predĺženia. V certifikáciách sú určené kategórie zahraničných spravodajských informácií, ktoré sa majú získavať prostredníctvom zacielenia na osoby, ktoré nie sú občanmi ani rezidentmi USA a o ktorých sa primerane usudzuje, že sa nachádzajú mimo Spojených štátov, pričom tieto kategórie musia zodpovedať zákonnému vymedzeniu zahraničných spravodajských informácií. Certifikácie zahŕňajú informácie o medzinárodnom terorizme a iných témach, ako je získavanie informácií týkajúcich sa zbraní hromadného ničenia. Každá ročná certifikácia sa musí predložiť súdu FISC na schválenie v rámci balíka certifikačných žiadostí, ktorý zahŕňa certifikácie generálneho prokurátora a riaditeľa národnej spravodajskej služby, čestné vyhlásenia určitých riaditeľov spravodajských agentúr a postupy zacielenia, postupy minimalizácie a postupy vyhľadávania, ktoré sú pre vládu záväzné. Postupy zacielenia si okrem iného vyžadujú, aby spravodajské služby na základe všetkých okolností dospeli k primeranému záveru, že zacielenie pravdepodobne povedie k získaniu zahraničných spravodajských informácií vymedzených v certifikácii podľa oddielu 702 zákona FISA.

Okrem toho pri získavaní informácií podľa oddielu 702 zákona FISA spravodajské služby musia: poskytnúť písomné vysvetlenie toho, na čom sa v čase zacielenia zakladá ich záver, že daný cieľ pravdepodobne má v držbe, dostane alebo poskytne zahraničné spravodajské informácie vymedzené v certifikácii podľa oddielu 702 zákona FISA, potvrdiť, že sú naďalej splnené kritériá zacielenia stanovené v postupoch zacielenia podľa oddielu 702 zákona FISA, a ukončiť získavanie, pokiaľ tieto kritéria viac nie sú splnené. Pozri U.S. Government Submission to Foreign Intelligence Surveillance Court, 2015 Summary of Notable Section 702 Requirements (Podanie návrhu vlády USA na Súd pre sledovanie v rámci zahraničného spravodajstva, zhrnutie významných požiadaviek podľa oddielu 702 z roku 2015), s. 2 – 3 (15. júla 2015).

Požiadavka, aby spravodajské služby písomne zaznamenávali a pravidelne potvrdzovali platnosť svojho záveru, že ciele podľa oddielu 702 zákona FISA spĺňajú platné kritériá zacielenia, uľahčuje súdu FISC dohľad nad činnosťami zacielenia spravodajských služieb. Každý zaznamenaný záver týkajúci sa zacielenia a jeho zdôvodnenie na dvojmesačnej báze preskúmavajú právni zástupcovia pre dohľad nad spravodajskými službami v rámci ministerstva spravodlivosti, ktorí vykonávajú túto funkciu dohľadu nezávisle od zahraničných spravodajských operácií. Oddelenie ministerstva spravodlivosti, ktoré vykonáva túto funkciu, je následne podľa dlhodobo zavedeného pravidla súdu FISC zodpovedné za podávanie správ súdu FISC o akýchkoľvek porušeniach platných postupov. Toto podávanie správ spolu s pravidelnými stretnutiami medzi súdom FISC a týmto oddelením ministerstva spravodlivosti týkajúcimi sa dohľadu nad zacieľovaním podľa oddielu 702 zákona FISA umožňuje súdu FISC presadzovať dodržiavanie oddielu 702 zákona FISA a ďalších postupov a všeobecne zabezpečovať zákonnosť činností vlády. Súd FISC má v tomto smere viacero dostupných spôsobov, napríklad môže vydávať záväzné nápravné rozhodnutia o zrušení právomoci vlády získavať údaje od konkrétneho cieľa alebo o zmene či odklade získavania údajov podľa oddielu 702 zákona FISA. Súd FISC môže takisto od vlády požadovať, aby poskytla ďalšie správy alebo informačné dokumenty o svojom dodržiavaní postupov zacielenia a iných postupov, alebo môže požadovať zmeny týchto postupov.

„Hromadné“ získavanie signálového spravodajstva

Druhý súbor otázok sa týka „hromadného“ získavania signálového spravodajstva, ktoré sa vo vykonávacom nariadení č. 14086 vymedzuje ako „získavanie veľkého množstva signálového spravodajstva, ktoré sa z technických alebo prevádzkových dôvodov získava bez použitia diskriminantov (napríklad bez použitia konkrétnych identifikátorov alebo selektorov)“.

V súvislosti s týmito otázkami v prvom rade poznamenávame, že hromadné získavanie sa v zákone FISA nepovoľuje a nie je povolené ani prostredníctvom príkazov na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti. Pokiaľ ide o zákon FISA:

| — | V hlavách I a III zákona FISA, ktoré oprávňujú na elektronické sledovanie, resp. na fyzické prehľadanie priestorov, sa vyžaduje súdny príkaz (s obmedzenými výnimkami, ako sú napríklad núdzové situácie) a je podľa nich vždy nutné, aby existovala dôvodná domnienka, že cieľom je zahraničná mocnosť alebo agent zahraničnej mocnosti. Pozri hlavu 50 § 1805, 1824 Zákonníka Spojených štátov. |
| --- | --- |

—

V hlavách I a III zákona FISA, ktoré oprávňujú na elektronické sledovanie, resp. na fyzické prehľadanie priestorov, sa vyžaduje súdny príkaz (s obmedzenými výnimkami, ako sú napríklad núdzové situácie) a je podľa nich vždy nutné, aby existovala dôvodná domnienka, že cieľom je zahraničná mocnosť alebo agent zahraničnej mocnosti. Pozri hlavu 50 § 1805, 1824 Zákonníka Spojených štátov.

| — | Zákonom USA z roku 2015 o slobode (USA FREEDOM Act) sa zmenila hlava IV zákona FISA, ktorá oprávňuje na použitie záznamníkov zdrojov a cieľov elektronickej komunikácie na základe súdneho príkazu (s výnimkou núdzových situácií), pričom vláda je povinná založiť žiadosť na „konkrétnom selektore“. Pozri hlavu 50 § 1842 písm. c) bod 3 Zákonníka Spojených štátov. |
| --- | --- |

—

Zákonom USA z roku 2015 o slobode (USA FREEDOM Act) sa zmenila hlava IV zákona FISA, ktorá oprávňuje na použitie záznamníkov zdrojov a cieľov elektronickej komunikácie na základe súdneho príkazu (s výnimkou núdzových situácií), pričom vláda je povinná založiť žiadosť na „konkrétnom selektore“. Pozri hlavu 50 § 1842 písm. c) bod 3 Zákonníka Spojených štátov.

| — | V hlave V zákona FISA, ktorá umožňuje Federálnemu úradu pre vyšetrovanie (FBI) získavať určité druhy obchodných záznamov, sa vyžaduje súdny príkaz vychádzajúci z návrhu, v ktorom sa uvádza, že „existujú konkrétne a vysvetliteľné skutočnosti, na základe ktorých sa možno domnievať, že osoba, ktorej sa záznamy týkajú, je zahraničnou mocnosťou alebo agentom zahraničnej mocnosti“. Pozri hlavu 50 § 1862 písm. b) bod 2 písm. B) Zákonníka Spojených štátov (1). |
| --- | --- |

—

V hlave V zákona FISA, ktorá umožňuje Federálnemu úradu pre vyšetrovanie (FBI) získavať určité druhy obchodných záznamov, sa vyžaduje súdny príkaz vychádzajúci z návrhu, v ktorom sa uvádza, že „existujú konkrétne a vysvetliteľné skutočnosti, na základe ktorých sa možno domnievať, že osoba, ktorej sa záznamy týkajú, je zahraničnou mocnosťou alebo agentom zahraničnej mocnosti“. Pozri hlavu 50 § 1862 písm. b) bod 2 písm. B) Zákonníka Spojených štátov (1).

| — | Napokon sa v oddiele 702 zákona FISA povoľuje „zacielenie na osoby, o ktorých možno odôvodnene predpokladať, že sa nachádzajú mimo územia Spojených štátov, s cieľom získať zahraničné spravodajské informácie“. Pozri hlavu 50 § 188la písm. a) Zákonníka Spojených štátov. Preto, ako poznamenala Rada pre dohľad nad ochranou súkromia a občianskych slobôd, získavanie údajov vládou podľa oddielu 702 zákona FISA „pozostáva výlučne zo zacielenia na jednotlivé osoby a získania komunikácie spojenej s týmito osobami, v prípade ktorých vláda odôvodnene očakáva, že získa určité druhy zahraničných spravodajských informácií“, čo znamená, že „program nefunguje na základe hromadného získavania komunikácií“. Rada pre dohľad nad ochranou súkromia a občianskych slobôd, Report on the Surveillance Program Operated Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act (Správa o programe sledovania uskutočňovaného na základe oddielu 702 zákona o sledovaní v rámci zahraničného spravodajstva), s. 103 (2. júla 2014) (2). |
| --- | --- |

—

Napokon sa v oddiele 702 zákona FISA povoľuje „zacielenie na osoby, o ktorých možno odôvodnene predpokladať, že sa nachádzajú mimo územia Spojených štátov, s cieľom získať zahraničné spravodajské informácie“. Pozri hlavu 50 § 188la písm. a) Zákonníka Spojených štátov. Preto, ako poznamenala Rada pre dohľad nad ochranou súkromia a občianskych slobôd, získavanie údajov vládou podľa oddielu 702 zákona FISA „pozostáva výlučne zo zacielenia na jednotlivé osoby a získania komunikácie spojenej s týmito osobami, v prípade ktorých vláda odôvodnene očakáva, že získa určité druhy zahraničných spravodajských informácií“, čo znamená, že „program nefunguje na základe hromadného získavania komunikácií“. Rada pre dohľad nad ochranou súkromia a občianskych slobôd, Report on the Surveillance Program Operated Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act (Správa o programe sledovania uskutočňovaného na základe oddielu 702 zákona o sledovaní v rámci zahraničného spravodajstva), s. 103 (2. júla 2014) (2).

Pokiaľ ide o príkazy na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti, v zákone USA z roku 2015 o slobode sa uplatnenie takýchto príkazov podmieňuje použitím „konkrétneho selektora“. Pozri hlavu 12 § 3414 písm. a) bod 2, hlavu 15 § 1681u, hlavu 15 § 1681v písm. a), hlavu 18 § 2709 písm. b) Zákonníka Spojených štátov.

Okrem toho sa vo vykonávacom nariadení č. 14086 stanovuje, že sa „uprednostňuje cielené získavanie“ a že pokiaľ spravodajské služby prikročia k hromadnému získavaniu, „hromadné získavanie signálového spravodajstva je povolené len na základe zistenia..., že informácie potrebné na dosiahnutie validovanej priority spravodajstva nemožno primerane získať cieleným spôsobom“. Pozri vykonávacie nariadenie č. 14086, § 2 písm. c) bod ii) písm. A).

Okrem toho, pokiaľ spravodajské služby zistia, že hromadné získavanie spĺňa tieto kritériá, vo vykonávacom nariadení č. 14086 sa poskytujú dodatočné záruky. Konkrétne sa vo vykonávacom nariadení od spravodajských služieb vyžaduje, aby pri hromadnom získavaní „používali primerané metódy a technické opatrenia s cieľom obmedziť získavané údaje len na to, čo je potrebné na dosiahnutie validovanej priority spravodajstva, a aby zároveň minimalizovali získavanie nesúvisiacich informácií“. Pozri tamže. V nariadení sa ďalej uvádza, že „činnosti signálového spravodajstva“ zahŕňajúce vyhľadávanie v signálovom spravodajstve, ktoré bolo získané hromadne, „možno vykonávať len na základe zistenia založeného na primeranom posúdení všetkých relevantných faktorov, že dané činnosti sú potrebné na dosiahnutie validovanej priority spravodajstva“. Pozri tamže § 2 písm. a) bod ii) písm. A). V nariadení sa táto zásada ďalej vykonáva tým, že sa v ňom uvádza, že spravodajské služby môžu uskutočňovať vyhľadávanie v neminimalizovanom signálovom spravodajstve, ktoré bolo získané hromadne, len ak sa tým sleduje šesť prípustných cieľov, a že takéto vyhľadávanie sa musí vykonávať v súlade s politikami a postupmi, ktoré „primerane zohľadňujú vplyv [vyhľadávania] na ochranu súkromia a občianskych slobôd všetkých osôb bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť alebo pobyt“. Pozri tamže § 2 písm. c) bod iii) písm. D). Napokon sa v nariadení stanovujú kontroly zaobchádzania so získanými údajmi, ich bezpečnosti a prístupu k nim. Pozri tamže § 2 písm. c) bod iii) písm. A) a B).

- * * * *

Veríme, že tieto objasnenia budú nápomocné. Neváhajte sa na nás obrátiť, ak máte ďalšie otázky o tom, ako spravodajské služby USA plánujú implementovať vykonávacie nariadenie č. 14086.

Sincerely,

Image 12

Christopher C. FONZONE,

generálny poradca

---

(1)  V rokoch 2001 až 2020 hlava V zákona FISA umožňovala FBI požiadať súd FISC o povolenie získať „hmotné veci“, ktoré sú relevantné pre určité povolené vyšetrovania. Pozri vlastenecký zákon USA (USA PATRIOT Act), Pub. L. 107-56, 115 Stat. 272, § 215 (2001). Týmto znením, ktoré stratilo platnosť a nie je teda už znením zákona, sa ukladala právomoc, na základe ktorej vláda naraz hromadne získavala metaúdaje telefónie. Toto ustanovenie bolo však ešte pred skončením jeho platnosti zmenené zákonom USA o slobode tak, že vláda je povinná vychádzať vo svojom návrhu predloženom súdu FISC z použitia „konkrétneho selektora“. Pozri zákon USA o slobode (USA FREEDOM Act), Pub. L. 114-23, 129 Stat. 268, § I 03 (2015).

1

USA PATRIOT Act

USA FREEDOM Act

(2)  Podľa oddielov 703 a 704, v ktorých sa spravodajské služby oprávňujú na zacielenie na občanov a rezidentov USA nachádzajúcich sa v zahraničí, sa vyžaduje súdny príkaz (s výnimkou núdzových situácií) a je vždy nutné, aby existovala dôvodná domnienka, že cieľom je zahraničná mocnosť, agent zahraničnej mocnosti alebo úradník či zamestnanec zahraničnej mocnosti. Pozri hlavu 50 § 1881b, 1881c Zákonníka Spojených štátov.

2

---

PRÍLOHA VIII

Zoznam skratiek

V tomto rozhodnutí sa vyskytujú tieto skratky:

| AAA | Americké arbitrážne združenie |
| --- | --- |
| Nariadenie generálneho prokurátora | Nariadenie generálneho prokurátora o Súde pre preskúmanie dodržiavania ochrany údajov |
| AGG-DOM | Usmernenia generálneho prokurátora k domácim operáciám FBI |
| APA | Zákon o správnom konaní |
| CIA | Ústredná spravodajská služba |
| CNSS | Výbor pre systémy národnej bezpečnosti |
| Súdny dvor | Súdny dvor Európskej únie |
| Rozhodnutie | Vykonávacie rozhodnutie Komisie podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 o primeranej úrovni ochrany osobných údajov na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA |
| DHS | Ministerstvo vnútornej bezpečnosti |
| DNI | Riaditeľ národnej spravodajskej služby |
| Ministerstvo obchodu | Ministerstvo obchodu USA |
| Ministerstvo spravodlivosti | Ministerstvo spravodlivosti USA |
| Ministerstvo dopravy | Ministerstvo dopravy USA |
| Orgán pre ochranu osobných údajov (DPA) | Orgán pre ochranu osobných údajov |
| Zoznam zapojených organizácií | Zoznam organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov |
| DPRC | Súd pre preskúmanie dodržiavania ochrany údajov |
| ECOA | Zákon o rovnakých úverových príležitostiach |
| ECPA | Zákon o ochrane súkromia v rámci elektronickej komunikácie |
| EHP | Európsky hospodársky priestor |
| Vykonávacie nariadenie č. 12333 | Vykonávacie nariadenie č. 12333 „Spravodajská činnosť USA“ |
| Vykonávacie nariadenie č. 14086, vykonávacie nariadenie | Vykonávacie nariadenie č. 14086 „Zlepšovanie záruk v rámci činností signálového spravodajstva USA“ |
| Rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (DPF) | Rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA |
| Výbor pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (DPF Panel) | Výbor pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA |
| FBI | Federálny úrad pre vyšetrovanie |
| FCRA | Zákon o náležitom podávaní informácií o úverovej schopnosti |
| FISA | Zákon o sledovaní v rámci zahraničného spravodajstva |
| FISC | Súd pre sledovanie v rámci zahraničného spravodajstva |
| FISCR | Revízny súd pre sledovanie v rámci zahraničného spravodajstva |
| FOIA | Zákon o slobodnom prístupe k informáciám |
| FRA | Zákon o záznamoch federálnych agentúr |
| FTC | Federálna obchodná komisia USA |
| HIPAA | Zákon o prenosnosti a zúčtovateľnosti zdravotného poistenia |
| ICDR | Medzinárodné centrum pre riešenie sporov |
| IOB | Výbor pre dohľad nad spravodajskou službou |
| NIST | Národný normalizačný a technologický inštitút |
| NSA | Národná bezpečnostná agentúra |
| NSL | Príkaz(y) na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti |
| ODNI | Úrad riaditeľa národnej spravodajskej služby |
| ODNI CLPO, CLPO | Úradník pre ochranu občianskych slobôd Úradu riaditeľa národnej spravodajskej služby |
| OMB | Úrad pre riadenie a rozpočet |
| OPCL | Úrad ministerstva spravodlivosti pre ochranu súkromia a občianskych slobôd |
| PCLOB | Rada pre dohľad nad ochranou súkromia a občianskych slobôd |
| PIAB | Poradný výbor prezidenta pre spravodajskú službu |
| PPD 28 | Prezidentská politická smernica 28 |
| Nariadenie (EÚ) 2016/679 | Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES |
| SAOP | Vysoký úradník agentúry pre ochranu súkromia |
| Zásady | Zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA |
| USA | Spojené štáty |
| Únia | Európska únia |

AAA

Americké arbitrážne združenie

Nariadenie generálneho prokurátora

Nariadenie generálneho prokurátora o Súde pre preskúmanie dodržiavania ochrany údajov

AGG-DOM

Usmernenia generálneho prokurátora k domácim operáciám FBI

APA

Zákon o správnom konaní

CIA

Ústredná spravodajská služba

CNSS

Výbor pre systémy národnej bezpečnosti

Súdny dvor

Súdny dvor Európskej únie

Rozhodnutie

Vykonávacie rozhodnutie Komisie podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 o primeranej úrovni ochrany osobných údajov na základe rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA

DHS

Ministerstvo vnútornej bezpečnosti

DNI

Riaditeľ národnej spravodajskej služby

Ministerstvo obchodu

Ministerstvo obchodu USA

Ministerstvo spravodlivosti

Ministerstvo spravodlivosti USA

Ministerstvo dopravy

Ministerstvo dopravy USA

Orgán pre ochranu osobných údajov (DPA)

Orgán pre ochranu osobných údajov

Zoznam zapojených organizácií

Zoznam organizácií zapojených do rámca pre ochranu osobných údajov

DPRC

Súd pre preskúmanie dodržiavania ochrany údajov

ECOA

Zákon o rovnakých úverových príležitostiach

ECPA

Zákon o ochrane súkromia v rámci elektronickej komunikácie

EHP

Európsky hospodársky priestor

Vykonávacie nariadenie č. 12333

Vykonávacie nariadenie č. 12333 „Spravodajská činnosť USA“

Vykonávacie nariadenie č. 14086, vykonávacie nariadenie

Vykonávacie nariadenie č. 14086 „Zlepšovanie záruk v rámci činností signálového spravodajstva USA“

Rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (DPF)

Rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA

Výbor pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA (DPF Panel)

Výbor pre rámec pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA

FBI

Federálny úrad pre vyšetrovanie

FCRA

Zákon o náležitom podávaní informácií o úverovej schopnosti

FISA

Zákon o sledovaní v rámci zahraničného spravodajstva

FISC

Súd pre sledovanie v rámci zahraničného spravodajstva

FISCR

Revízny súd pre sledovanie v rámci zahraničného spravodajstva

FOIA

Zákon o slobodnom prístupe k informáciám

FRA

Zákon o záznamoch federálnych agentúr

FTC

Federálna obchodná komisia USA

HIPAA

Zákon o prenosnosti a zúčtovateľnosti zdravotného poistenia

ICDR

Medzinárodné centrum pre riešenie sporov

IOB

Výbor pre dohľad nad spravodajskou službou

NIST

Národný normalizačný a technologický inštitút

NSA

Národná bezpečnostná agentúra

NSL

Príkaz(y) na vydanie informácií z dôvodu národnej bezpečnosti

ODNI

Úrad riaditeľa národnej spravodajskej služby

ODNI CLPO, CLPO

Úradník pre ochranu občianskych slobôd Úradu riaditeľa národnej spravodajskej služby

OMB

Úrad pre riadenie a rozpočet

OPCL

Úrad ministerstva spravodlivosti pre ochranu súkromia a občianskych slobôd

PCLOB

Rada pre dohľad nad ochranou súkromia a občianskych slobôd

PIAB

Poradný výbor prezidenta pre spravodajskú službu

PPD 28

Prezidentská politická smernica 28

Nariadenie (EÚ) 2016/679

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES

SAOP

Vysoký úradník agentúry pre ochranu súkromia

Zásady

Zásady rámca pre ochranu osobných údajov medzi EÚ a USA

USA

Spojené štáty

Únia

Európska únia

---