# Službeni list L 231/2023

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 231 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 66.20 rujna 2023. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 231

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 66.20 rujna 2023.

---

| Sadržaj | | I.   Zakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva (EU) 2023/1791 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. rujna 2023. o energetskoj učinkovitosti i izmjeni Uredbe (EU) 2023/955 (preinaka) (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

I.   Zakonodavni akti

Stranica

DIREKTIVE

*

Direktiva (EU) 2023/1791 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. rujna 2023. o energetskoj učinkovitosti i izmjeni Uredbe (EU) 2023/955 (preinaka) (
  1
  )

1

1

| | | II.   Nezakonodavni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1792 оd 13. rujna 2023. o odobrenju izmjene specifikacije na razini Unije za zaštićenu oznaku izvornosti ili zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla (Ribera del Guadiana (ZOI)) | 112 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka (EU) 2023/1793 Predstavnika vlada država članica od 15. rujna 2023. o imenovanju dvoje sudaca Općeg suda | 114 |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2023/1794 od 18. rujna 2023. o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za javnu nabavu u pogledu donošenja njegova poslovnika o postupku izbora predsjednika (
  1
  ) | 115 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/1795 оd 10. srpnja 2023. u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenoj razini zaštite osobnih podataka u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka
  (priopćeno pod brojem dokumenta (C(2023) 4745)

   (
  1
  ) | 118 |

II.   Nezakonodavni akti

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1792 оd 13. rujna 2023. o odobrenju izmjene specifikacije na razini Unije za zaštićenu oznaku izvornosti ili zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla (Ribera del Guadiana (ZOI))

112

ODLUKE

*

Odluka (EU) 2023/1793 Predstavnika vlada država članica od 15. rujna 2023. o imenovanju dvoje sudaca Općeg suda

114

*

Odluka Vijeća (EU) 2023/1794 od 18. rujna 2023. o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za javnu nabavu u pogledu donošenja njegova poslovnika o postupku izbora predsjednika (
  1
  )

1

115

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/1795 оd 10. srpnja 2023. u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenoj razini zaštite osobnih podataka u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka
  (priopćeno pod brojem dokumenta (C(2023) 4745)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta (C(2023) 4745)

1

118

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

I. Zakonodavni akti

DIREKTIVE

| 20.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 231/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 231/1

---

DIREKTIVA (EU) 2023/1791 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

od 13. rujna 2023.

o energetskoj učinkovitosti i izmjeni Uredbe (EU) 2023/955 (preinaka)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 194. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija (2),

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) znatno je izmijenjena nekoliko puta (5). S obzirom na daljnje izmjene tu bi direktivu radi jasnoće trebalo preinačiti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća (4) znatno je izmijenjena nekoliko puta (5). S obzirom na daljnje izmjene tu bi direktivu radi jasnoće trebalo preinačiti.

| (2) | U svojoj Komunikaciji od 17. rujna 2020. naslovljenoj „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. – Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana” („Plan za postizanje klimatskog cilja”) Komisija je predložila povećanje klimatskih ambicija Unije tako da cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. bude barem 55 % ispod razina iz 1990. To je znatno povećanje u odnosu na trenutačni cilj smanjenja emisija, 40 %. Prijedlog je rezultat obećanja iz Komunikacije Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljene „Europski zeleni plan” („europski zeleni plan”) da se predloži sveobuhvatan plan za povećavanje cilja Unije do 2030. na 55 % na odgovoran način. To je također u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma donesenog 12. prosinca 2015. u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama („Pariški sporazum”) da se globalno povećanje temperature zadrži na razini koja je znatno niža od 2 °C i da se ulože napori u njegovo zadržavanje na razini do 1,5 °C. |
| --- | --- |

(2)

U svojoj Komunikaciji od 17. rujna 2020. naslovljenoj „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. – Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana” („Plan za postizanje klimatskog cilja”) Komisija je predložila povećanje klimatskih ambicija Unije tako da cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. bude barem 55 % ispod razina iz 1990. To je znatno povećanje u odnosu na trenutačni cilj smanjenja emisija, 40 %. Prijedlog je rezultat obećanja iz Komunikacije Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljene „Europski zeleni plan” („europski zeleni plan”) da se predloži sveobuhvatan plan za povećavanje cilja Unije do 2030. na 55 % na odgovoran način. To je također u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma donesenog 12. prosinca 2015. u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama („Pariški sporazum”) da se globalno povećanje temperature zadrži na razini koja je znatno niža od 2 °C i da se ulože napori u njegovo zadržavanje na razini do 1,5 °C.

| (3) | U zaključcima Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020. podržan je Unijin obvezujući cilj domaćeg smanjenja neto emisija stakleničkih plinova do 2030. od barem 55 % u odnosu na 1990. Europsko vijeće zaključilo je da se klimatske ambicije trebaju povećati tako da se potakne održiv gospodarski rast, otvaraju radna mjesta, osiguraju koristi za građane Unije u području zdravlja i okoliša te doprinese dugoročnoj globalnoj konkurentnosti gospodarstva Unije promicanjem inovacija u području zelenih tehnologija. |
| --- | --- |

(3)

U zaključcima Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020. podržan je Unijin obvezujući cilj domaćeg smanjenja neto emisija stakleničkih plinova do 2030. od barem 55 % u odnosu na 1990. Europsko vijeće zaključilo je da se klimatske ambicije trebaju povećati tako da se potakne održiv gospodarski rast, otvaraju radna mjesta, osiguraju koristi za građane Unije u području zdravlja i okoliša te doprinese dugoročnoj globalnoj konkurentnosti gospodarstva Unije promicanjem inovacija u području zelenih tehnologija.

| (4) | Radi ostvarivanja tih ciljeva Komisija je u svojoj Komunikaciji od 19. listopada 2020. naslovljenoj „Program rada Komisije za 2021. – Vitalna Unija u nestabilnom svijetu” najavila zakonodavni paket za smanjenje emisija stakleničkih plinova od barem 55 % do 2030. („paket ‚Spremni za 55 %’”) i postizanje klimatski neutralne Europske unije do 2050. Taj paket obuhvaća brojna područja politika, među ostalim energetsku učinkovitost, energiju iz obnovljivih izvora, korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo, oporezivanje energije, raspodjelu tereta i trgovanje emisijama. |
| --- | --- |

(4)

Radi ostvarivanja tih ciljeva Komisija je u svojoj Komunikaciji od 19. listopada 2020. naslovljenoj „Program rada Komisije za 2021. – Vitalna Unija u nestabilnom svijetu” najavila zakonodavni paket za smanjenje emisija stakleničkih plinova od barem 55 % do 2030. („paket ‚Spremni za 55 %’”) i postizanje klimatski neutralne Europske unije do 2050. Taj paket obuhvaća brojna područja politika, među ostalim energetsku učinkovitost, energiju iz obnovljivih izvora, korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo, oporezivanje energije, raspodjelu tereta i trgovanje emisijama.

| (5) | Svrha je paketa „Spremni za 55 %” zaštititi i otvoriti radna mjesta u Uniji i omogućiti da Unija postane svjetski predvodnik u pogledu razvoja i uvođenja čistih tehnologija u globalnoj energetskoj tranziciji, među ostalim u pogledu rješenja za energetsku učinkovitost. |
| --- | --- |

(5)

Svrha je paketa „Spremni za 55 %” zaštititi i otvoriti radna mjesta u Uniji i omogućiti da Unija postane svjetski predvodnik u pogledu razvoja i uvođenja čistih tehnologija u globalnoj energetskoj tranziciji, među ostalim u pogledu rješenja za energetsku učinkovitost.

| (6) | Projekcije ukazuju na to da bi uz potpunu provedbu trenutačnih politika smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2030. bilo približno 45 % u odnosu na razine iz 1990. bez emisija i apsorpcija iz korištenja zemljišta te približno 47 % s tim emisijama i apsorpcijama. Da bi se postigle te veće klimatske ambicije, u Planu za postizanje klimatskog cilja stoga su predviđena brojna potrebna djelovanja u svim sektorima gospodarstva i revizije ključnih zakonodavnih instrumenata. |
| --- | --- |

(6)

Projekcije ukazuju na to da bi uz potpunu provedbu trenutačnih politika smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2030. bilo približno 45 % u odnosu na razine iz 1990. bez emisija i apsorpcija iz korištenja zemljišta te približno 47 % s tim emisijama i apsorpcijama. Da bi se postigle te veće klimatske ambicije, u Planu za postizanje klimatskog cilja stoga su predviđena brojna potrebna djelovanja u svim sektorima gospodarstva i revizije ključnih zakonodavnih instrumenata.

| (7) | U svojoj Komunikaciji od 28. studenoga 2018. naslovljenoj „Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo” Komisija je navela da je energetska učinkovitost ključno područje djelovanja bez kojeg se ne može postići potpuna dekarbonizacija gospodarstva Unije. Iz potrebe da se iskoriste troškovno učinkovite mogućnosti za uštedu energije nastala je trenutačna Unijina politika u području energetske učinkovitosti. U prosincu 2018. utvrđen je novi Unijin glavni cilj energetske učinkovitosti do 2030. od barem 32,5 % u odnosu na predviđenu potrošnju energije u 2030. u paketu „Čista energija za sve Europljane”, čiji je cilj bio staviti energetsku učinkovitost na prvo mjesto, postići globalno vodstvo u području obnovljivih izvora energije i osigurati pravedne uvjete za potrošače. |
| --- | --- |

(7)

U svojoj Komunikaciji od 28. studenoga 2018. naslovljenoj „Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo” Komisija je navela da je energetska učinkovitost ključno područje djelovanja bez kojeg se ne može postići potpuna dekarbonizacija gospodarstva Unije. Iz potrebe da se iskoriste troškovno učinkovite mogućnosti za uštedu energije nastala je trenutačna Unijina politika u području energetske učinkovitosti. U prosincu 2018. utvrđen je novi Unijin glavni cilj energetske učinkovitosti do 2030. od barem 32,5 % u odnosu na predviđenu potrošnju energije u 2030. u paketu „Čista energija za sve Europljane”, čiji je cilj bio staviti energetsku učinkovitost na prvo mjesto, postići globalno vodstvo u području obnovljivih izvora energije i osigurati pravedne uvjete za potrošače.

| (8) | Procjena učinka uz Plan za postizanje klimatskog cilja pokazala je da će poboljšanja energetske učinkovitosti trebati biti znatno veća od trenutačnog cilja od 32,5 % ako se žele postići veće klimatske ambicije. |
| --- | --- |

(8)

Procjena učinka uz Plan za postizanje klimatskog cilja pokazala je da će poboljšanja energetske učinkovitosti trebati biti znatno veća od trenutačnog cilja od 32,5 % ako se žele postići veće klimatske ambicije.

| (9) | Povećanjem cilja energetske učinkovitosti Unije do 2030. mogu se smanjiti cijene energije i on može biti ključan za smanjenje emisija stakleničkih plinova, uz povećanje i uvođenje elektrifikacije, vodika, e-goriva i drugih relevantnih tehnologija potrebnih za zelenu tranziciju, među ostalim u prometnom sektoru. Čak i uz brz porast proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora, energetskom učinkovitošću mogu se smanjiti potreba za novim kapacitetima za proizvodnju energije i troškovi povezani sa skladištenjem, prijenosom i distribucijom. Veća energetska učinkovitost također je posebno važna za sigurnost opskrbe Unije energijom jer se njome smanjuje ovisnost Unije o uvozu gorivâ iz trećih zemalja. Energetska učinkovitost jedna je od najčišćih i troškovno najučinkovitijih mjera za rješavanje te ovisnosti. |
| --- | --- |

(9)

Povećanjem cilja energetske učinkovitosti Unije do 2030. mogu se smanjiti cijene energije i on može biti ključan za smanjenje emisija stakleničkih plinova, uz povećanje i uvođenje elektrifikacije, vodika, e-goriva i drugih relevantnih tehnologija potrebnih za zelenu tranziciju, među ostalim u prometnom sektoru. Čak i uz brz porast proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora, energetskom učinkovitošću mogu se smanjiti potreba za novim kapacitetima za proizvodnju energije i troškovi povezani sa skladištenjem, prijenosom i distribucijom. Veća energetska učinkovitost također je posebno važna za sigurnost opskrbe Unije energijom jer se njome smanjuje ovisnost Unije o uvozu gorivâ iz trećih zemalja. Energetska učinkovitost jedna je od najčišćih i troškovno najučinkovitijih mjera za rješavanje te ovisnosti.

| (10) | Ukupan zbroj nacionalnih doprinosa koje su države članice prijavile u svojim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima nije dostatan za Unijin cilj od 32,5 %. Tim bi se doprinosima zajednički postiglo smanjenje potrošnje primarne energije od 29,7 % i krajnje potrošnje energije od 29,4 % u odnosu na predviđanja za 2030. iz Komisijinog referentnog scenarija EU-a iz 2007. To bi značilo da za EU-27 nedostaje ukupno 2,8 postotnih bodova za potrošnju primarne energije i 3,1 postotni bod za krajnju potrošnju energije. |
| --- | --- |

(10)

Ukupan zbroj nacionalnih doprinosa koje su države članice prijavile u svojim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima nije dostatan za Unijin cilj od 32,5 %. Tim bi se doprinosima zajednički postiglo smanjenje potrošnje primarne energije od 29,7 % i krajnje potrošnje energije od 29,4 % u odnosu na predviđanja za 2030. iz Komisijinog referentnog scenarija EU-a iz 2007. To bi značilo da za EU-27 nedostaje ukupno 2,8 postotnih bodova za potrošnju primarne energije i 3,1 postotni bod za krajnju potrošnju energije.

| (11) | Niz država članica predstavio je ambiciozne nacionalne energetske i klimatske planove, koje je Komisija ocijenila „dovoljnima” i koji su sadržavali mjere kojima se tim državama članicama omogućuje da doprinesu postizanju zajedničkih ciljeva energetske učinkovitosti s omjerom većim od prosjeka Unije. Osim toga, niz država članica dokumentirao je „rane napore” u postizanju uštede energije, odnosno uštedu energije iznad prosjeka Unije posljednjih godina. Oba su slučaja važni napori koje bi trebalo prepoznati i uključiti u buduća Unijina predviđanja iz modeliranja te koji mogu poslužiti kao dobri primjeri načina na koji sve države članice mogu raditi na svojem potencijalu energetske učinkovitosti kako bi ostvarile znatne koristi za svoja gospodarstva i društva. |
| --- | --- |

(11)

Niz država članica predstavio je ambiciozne nacionalne energetske i klimatske planove, koje je Komisija ocijenila „dovoljnima” i koji su sadržavali mjere kojima se tim državama članicama omogućuje da doprinesu postizanju zajedničkih ciljeva energetske učinkovitosti s omjerom većim od prosjeka Unije. Osim toga, niz država članica dokumentirao je „rane napore” u postizanju uštede energije, odnosno uštedu energije iznad prosjeka Unije posljednjih godina. Oba su slučaja važni napori koje bi trebalo prepoznati i uključiti u buduća Unijina predviđanja iz modeliranja te koji mogu poslužiti kao dobri primjeri načina na koji sve države članice mogu raditi na svojem potencijalu energetske učinkovitosti kako bi ostvarile znatne koristi za svoja gospodarstva i društva.

| (12) | U nekim se slučajevima razlikuju pretpostavke koje je Komisija upotrijebila u svojem referentnom scenariju EU-a iz 2020. i pretpostavke koje su neke države članice upotrijebile za svoje referentne scenarije na kojima se temelje njihovi nacionalni energetski i klimatski planovi. To može dovesti do razlika u izračunu potrošnje primarne energije, ali oba su pristupa valjana u pogledu potrošnje primarne energije. |
| --- | --- |

(12)

U nekim se slučajevima razlikuju pretpostavke koje je Komisija upotrijebila u svojem referentnom scenariju EU-a iz 2020. i pretpostavke koje su neke države članice upotrijebile za svoje referentne scenarije na kojima se temelje njihovi nacionalni energetski i klimatski planovi. To može dovesti do razlika u izračunu potrošnje primarne energije, ali oba su pristupa valjana u pogledu potrošnje primarne energije.

| (13) | Iako i dalje postoji znatan potencijal za uštedu energije u svim sektorima, posebno se ističu promet, jer na njega otpada više od 30 % krajnje potrošnje energije, i zgrade, jer su energetska svojstva 75 % fonda zgrada u Uniji slaba. Sve važniji sektor je i onaj informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT), koji je odgovoran za od 5 do 9 % ukupne svjetske potrošnje električne energije i za više od 2 % globalnih emisija. Udio podatkovnih centara u potražnji za električnom energijom u EU-28 2018. bio je 2,7 %. U tom je kontekstu Komisija u svojoj Komunikaciji od 19. veljače 2020. naslovljenoj „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” („digitalna strategija Unije”) istaknula potrebu za energetski visokoučinkovitim i održivim podatkovnim centrima i za mjerama transparentnosti za telekomunikacijske operatere u pogledu njihova ekološkog otiska. Trebalo bi i uzeti u obzir da bi potražnja za energijom u tom sektoru mogla porasti zbog njegove dekarbonizacije, posebno kad je riječ o dekarbonizaciji energetski intenzivnih procesa. |
| --- | --- |

(13)

Iako i dalje postoji znatan potencijal za uštedu energije u svim sektorima, posebno se ističu promet, jer na njega otpada više od 30 % krajnje potrošnje energije, i zgrade, jer su energetska svojstva 75 % fonda zgrada u Uniji slaba. Sve važniji sektor je i onaj informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT), koji je odgovoran za od 5 do 9 % ukupne svjetske potrošnje električne energije i za više od 2 % globalnih emisija. Udio podatkovnih centara u potražnji za električnom energijom u EU-28 2018. bio je 2,7 %. U tom je kontekstu Komisija u svojoj Komunikaciji od 19. veljače 2020. naslovljenoj „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” („digitalna strategija Unije”) istaknula potrebu za energetski visokoučinkovitim i održivim podatkovnim centrima i za mjerama transparentnosti za telekomunikacijske operatere u pogledu njihova ekološkog otiska. Trebalo bi i uzeti u obzir da bi potražnja za energijom u tom sektoru mogla porasti zbog njegove dekarbonizacije, posebno kad je riječ o dekarbonizaciji energetski intenzivnih procesa.

| (14) | Veća ambicioznost zahtijeva intenzivnije promicanje troškovno učinkovitih mjera energetske učinkovitosti u svim područjima energetskog sustava i u svim relevantnim sektorima u kojima aktivnost utječe na potražnju za energijom, kao što su prometni, vodni i poljoprivredni sektor. Poboljšanjem energetske učinkovitosti u cijelom energetskom lancu, uključujući proizvodnju, prijenos odnosno transport, distribuciju i krajnju potrošnju energije, ostvarit će se koristi za okoliš, poboljšati kvaliteta zraka i javno zdravlje, smanjiti emisije stakleničkih plinova, povećati energetska sigurnost smanjenjem potrebe za uvozom energije, osobito fosilnih goriva, sniziti izdvajanja za energiju u kućanstvima i poduzećima i pomoći ublažiti energetsko siromaštvo, a povećat će se i konkurentnost, otvoriti više radnih mjesta i povećati gospodarska aktivnost u cijelom gospodarstvu. Poboljšanjem energetske učinkovitosti stoga bi se poboljšala kvaliteta života građana, uz istodobno doprinošenje preobrazbi odnosa Unije u području energetike s partnerima iz trećih zemalja s ciljem postizanja klimatske neutralnosti. To je u skladu s obvezama Unije preuzetima u okviru energetske unije i globalnog klimatskog programa uspostavljenog Pariškim sporazumom. Poboljšanje energetskih svojstava različitih sektora ima potencijal za poticanje urbane regeneracije, uključujući poboljšanje zgrada, i promjena u obrascima mobilnosti i pristupačnosti, uz istodobno promicanje učinkovitijih, održivijih i cjenovno pristupačnijih opcija. |
| --- | --- |

(14)

Veća ambicioznost zahtijeva intenzivnije promicanje troškovno učinkovitih mjera energetske učinkovitosti u svim područjima energetskog sustava i u svim relevantnim sektorima u kojima aktivnost utječe na potražnju za energijom, kao što su prometni, vodni i poljoprivredni sektor. Poboljšanjem energetske učinkovitosti u cijelom energetskom lancu, uključujući proizvodnju, prijenos odnosno transport, distribuciju i krajnju potrošnju energije, ostvarit će se koristi za okoliš, poboljšati kvaliteta zraka i javno zdravlje, smanjiti emisije stakleničkih plinova, povećati energetska sigurnost smanjenjem potrebe za uvozom energije, osobito fosilnih goriva, sniziti izdvajanja za energiju u kućanstvima i poduzećima i pomoći ublažiti energetsko siromaštvo, a povećat će se i konkurentnost, otvoriti više radnih mjesta i povećati gospodarska aktivnost u cijelom gospodarstvu. Poboljšanjem energetske učinkovitosti stoga bi se poboljšala kvaliteta života građana, uz istodobno doprinošenje preobrazbi odnosa Unije u području energetike s partnerima iz trećih zemalja s ciljem postizanja klimatske neutralnosti. To je u skladu s obvezama Unije preuzetima u okviru energetske unije i globalnog klimatskog programa uspostavljenog Pariškim sporazumom. Poboljšanje energetskih svojstava različitih sektora ima potencijal za poticanje urbane regeneracije, uključujući poboljšanje zgrada, i promjena u obrascima mobilnosti i pristupačnosti, uz istodobno promicanje učinkovitijih, održivijih i cjenovno pristupačnijih opcija.

| (15) | Ova je Direktiva korak prema klimatskoj neutralnosti do 2050., prema kojoj se energetska učinkovitost treba smatrati zasebnim izvorom energije. Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” opće je načelo koje bi se trebalo uzeti u obzir u svim sektorima, ne samo u energetskom sustavu, na svim razinama, uključujući financijski sektor. Rješenja za energetsku učinkovitost trebala bi biti prvi odabir u odlukama o politikama, planiranju i ulaganjima kad se određuju nova pravila na strani ponude i za ostala područja politike. Iako bi se načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” trebalo primjenjivati ne dovodeći u pitanje druge pravne obveze, ciljeve i načela, takve obveze, ciljevi i načela ne bi trebali sprečavati njegovu primjenu niti dovoditi do izuzeća od primjene tog načela. Komisija bi trebala osigurati da se energetska učinkovitost i odgovor na potražnju mogu natjecati pod jednakim uvjetima kao i proizvodni kapaciteti. Poboljšanja energetske učinkovitosti trebaju se provesti kad god su troškovno učinkovitija od jednakovrijednih rješenja na strani ponude. Time bi se trebalo doprinijeti ostvarivanju višestrukih koristi energetske učinkovitosti za Uniju, osobito za građane i poduzeća. Provedba mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti trebala bi biti i prioritet u smanjivanju energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(15)

Ova je Direktiva korak prema klimatskoj neutralnosti do 2050., prema kojoj se energetska učinkovitost treba smatrati zasebnim izvorom energije. Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” opće je načelo koje bi se trebalo uzeti u obzir u svim sektorima, ne samo u energetskom sustavu, na svim razinama, uključujući financijski sektor. Rješenja za energetsku učinkovitost trebala bi biti prvi odabir u odlukama o politikama, planiranju i ulaganjima kad se određuju nova pravila na strani ponude i za ostala područja politike. Iako bi se načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” trebalo primjenjivati ne dovodeći u pitanje druge pravne obveze, ciljeve i načela, takve obveze, ciljevi i načela ne bi trebali sprečavati njegovu primjenu niti dovoditi do izuzeća od primjene tog načela. Komisija bi trebala osigurati da se energetska učinkovitost i odgovor na potražnju mogu natjecati pod jednakim uvjetima kao i proizvodni kapaciteti. Poboljšanja energetske učinkovitosti trebaju se provesti kad god su troškovno učinkovitija od jednakovrijednih rješenja na strani ponude. Time bi se trebalo doprinijeti ostvarivanju višestrukih koristi energetske učinkovitosti za Uniju, osobito za građane i poduzeća. Provedba mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti trebala bi biti i prioritet u smanjivanju energetskog siromaštva.

| (16) | Energetska učinkovitost trebala bi biti prepoznata kao ključan element i prioritet u budućim odlukama o ulaganjima u energetsku infrastrukturu Unije. Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” trebalo bi se primjenjivati tako da se ponajprije uzmu u obzir pristup učinkovitosti sustava i društvena i zdravstvena perspektiva te obrati pozornost na sigurnost opskrbe, integraciju energetskog sustava i prijelaz na klimatsku neutralnost. Stoga bi načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” trebalo pomoći da se poveća učinkovitost pojedinačnih sektora krajnje potrošnje i cijelog energetskog sustava. Primjenom tog načela trebala bi se ujedno poduprijeti ulaganja u energetski učinkovita rješenja kojima se doprinosi okolišnim ciljevima iz Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (6). |
| --- | --- |

(16)

Energetska učinkovitost trebala bi biti prepoznata kao ključan element i prioritet u budućim odlukama o ulaganjima u energetsku infrastrukturu Unije. Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” trebalo bi se primjenjivati tako da se ponajprije uzmu u obzir pristup učinkovitosti sustava i društvena i zdravstvena perspektiva te obrati pozornost na sigurnost opskrbe, integraciju energetskog sustava i prijelaz na klimatsku neutralnost. Stoga bi načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” trebalo pomoći da se poveća učinkovitost pojedinačnih sektora krajnje potrošnje i cijelog energetskog sustava. Primjenom tog načela trebala bi se ujedno poduprijeti ulaganja u energetski učinkovita rješenja kojima se doprinosi okolišnim ciljevima iz Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (6).

| (17) | Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” predviđeno je Uredbom (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (7) i osnovni je element strategije EU-a za integraciju energetskog sustava utvrđene u Komunikaciji Komisije od 8. srpnja 2022. Iako je temelj tog načela troškovna učinkovitost, njegova primjena ima šire posljedice iz društvene perspektive. Te se posljedice mogu razlikovati ovisno o okolnostima i trebalo bi ih pažljivo evaluirati s pomoću pouzdanih metodologija analize troškova i koristi kojima se u obzir uzimaju višestruke koristi energetske učinkovitosti. Komisija je izradila namjenske smjernice da bi objasnila načelo i njegovu primjenu u kojima predlaže specifične alate i daje primjere primjene u različitim sektorima. Komisija je također izdala preporuku državama članicama koja se temelji na zahtjevima utvrđenima u ovoj Direktivi i pozvala na specifične mjere koje se odnose na primjenu načela. Države članice trebale bi u najvećoj mogućoj mjeri uzeti u obzir tu preporuku te se njome voditi u provedbi načela energetske učinkovitosti u praksi. |
| --- | --- |

(17)

Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” predviđeno je Uredbom (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (7) i osnovni je element strategije EU-a za integraciju energetskog sustava utvrđene u Komunikaciji Komisije od 8. srpnja 2022. Iako je temelj tog načela troškovna učinkovitost, njegova primjena ima šire posljedice iz društvene perspektive. Te se posljedice mogu razlikovati ovisno o okolnostima i trebalo bi ih pažljivo evaluirati s pomoću pouzdanih metodologija analize troškova i koristi kojima se u obzir uzimaju višestruke koristi energetske učinkovitosti. Komisija je izradila namjenske smjernice da bi objasnila načelo i njegovu primjenu u kojima predlaže specifične alate i daje primjere primjene u različitim sektorima. Komisija je također izdala preporuku državama članicama koja se temelji na zahtjevima utvrđenima u ovoj Direktivi i pozvala na specifične mjere koje se odnose na primjenu načela. Države članice trebale bi u najvećoj mogućoj mjeri uzeti u obzir tu preporuku te se njome voditi u provedbi načela energetske učinkovitosti u praksi.

| (18) | Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” podrazumijeva sveobuhvatan pristup kojim se u obzir uzima cjelokupna učinkovitost integriranog energetskog sustava, sigurnost opskrbe i troškovna učinkovitost te promiču najučinkovitija rješenja za klimatsku neutralnost u cijelom lancu vrijednosti, od proizvodnje energije i mrežnog prijenosa do krajnje potrošnje energije, kako bi se učinkovitost postigla i u potrošnji primarne energije i u krajnjoj potrošnji energije. Tim bi se pristupom trebale razmatrati učinkovitost sustava i dinamična upotreba energije, pri čemu se resursi na strani potražnje i fleksibilnost sustava smatraju rješenjima za energetsku učinkovitost. |
| --- | --- |

(18)

Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” podrazumijeva sveobuhvatan pristup kojim se u obzir uzima cjelokupna učinkovitost integriranog energetskog sustava, sigurnost opskrbe i troškovna učinkovitost te promiču najučinkovitija rješenja za klimatsku neutralnost u cijelom lancu vrijednosti, od proizvodnje energije i mrežnog prijenosa do krajnje potrošnje energije, kako bi se učinkovitost postigla i u potrošnji primarne energije i u krajnjoj potrošnji energije. Tim bi se pristupom trebale razmatrati učinkovitost sustava i dinamična upotreba energije, pri čemu se resursi na strani potražnje i fleksibilnost sustava smatraju rješenjima za energetsku učinkovitost.

| (19) | Da bi načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” imalo učinka, donositelji odluka na nacionalnoj, regionalnoj, lokalnoj i sektorskoj razini trebaju ga dosljedno primjenjivati u svim relevantnim scenarijima i odlukama o politikama, planiranju i velikim ulaganjima – to znači ulaganja velikih razmjera pojedinačne vrijednosti veće od 100 000 000 EUR, odnosno 175 000 000 EUR ako je riječ o projektima prometne infrastrukture – koji utječu na potrošnju energije ili opskrbu energijom. Za odgovarajuću primjenu tog načela potrebna je primjerena metodologija analize troškova i koristi na temelju koje će se stvoriti uvjeti za energetski učinkovita rješenja i pravilno praćenje. Analize troškova i koristi trebalo bi sustavno razvijati i provoditi te bi se trebale temeljiti na najnovijim informacijama o cijenama energije i uključivati scenarije povećanja cijena, primjerice zbog smanjenja emisijskih jedinica u okviru Unijina sustava trgovanja emisijama (EU sustav trgovanja emisijama) na temelju Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8), kako bi se pružio poticaj za primjenu mjera energetske učinkovitosti. Trebalo bi dati prednost rješenjima na strani potražnje ako su za ispunjavanje ciljeva politike ta rješenja troškovno učinkovitija od ulaganja u infrastrukturu za opskrbu energijom. Fleksibilnost na strani potražnje može donijeti šire gospodarske, okolišne i društvene koristi potrošačima i općenito društvu, uključujući lokalne zajednice, te može povećati učinkovitost energetskog sustava i smanjiti troškove energije, na primjer smanjivanjem troškova rada sustava čime se postižu niže tarife za sve potrošače. Države članice trebale bi u primjeni načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” uzeti u obzir potencijalne koristi fleksibilnosti na strani potražnje te prema potrebi razmotriti mogućnost da odgovor na potražnju, na centraliziranoj i decentraliziranoj razini, skladištenje energije i pametna rješenja budu dio njihova rada na povećavanju učinkovitosti integriranog energetskog sustava. |
| --- | --- |

(19)

Da bi načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” imalo učinka, donositelji odluka na nacionalnoj, regionalnoj, lokalnoj i sektorskoj razini trebaju ga dosljedno primjenjivati u svim relevantnim scenarijima i odlukama o politikama, planiranju i velikim ulaganjima – to znači ulaganja velikih razmjera pojedinačne vrijednosti veće od 100 000 000 EUR, odnosno 175 000 000 EUR ako je riječ o projektima prometne infrastrukture – koji utječu na potrošnju energije ili opskrbu energijom. Za odgovarajuću primjenu tog načela potrebna je primjerena metodologija analize troškova i koristi na temelju koje će se stvoriti uvjeti za energetski učinkovita rješenja i pravilno praćenje. Analize troškova i koristi trebalo bi sustavno razvijati i provoditi te bi se trebale temeljiti na najnovijim informacijama o cijenama energije i uključivati scenarije povećanja cijena, primjerice zbog smanjenja emisijskih jedinica u okviru Unijina sustava trgovanja emisijama (EU sustav trgovanja emisijama) na temelju Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (8), kako bi se pružio poticaj za primjenu mjera energetske učinkovitosti. Trebalo bi dati prednost rješenjima na strani potražnje ako su za ispunjavanje ciljeva politike ta rješenja troškovno učinkovitija od ulaganja u infrastrukturu za opskrbu energijom. Fleksibilnost na strani potražnje može donijeti šire gospodarske, okolišne i društvene koristi potrošačima i općenito društvu, uključujući lokalne zajednice, te može povećati učinkovitost energetskog sustava i smanjiti troškove energije, na primjer smanjivanjem troškova rada sustava čime se postižu niže tarife za sve potrošače. Države članice trebale bi u primjeni načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” uzeti u obzir potencijalne koristi fleksibilnosti na strani potražnje te prema potrebi razmotriti mogućnost da odgovor na potražnju, na centraliziranoj i decentraliziranoj razini, skladištenje energije i pametna rješenja budu dio njihova rada na povećavanju učinkovitosti integriranog energetskog sustava.

| (20) | Pri procjeni vrijednosti projekata za potrebe primjene načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” Komisija bi u svojem izvješću Europskom parlamentu i Vijeću posebno trebala procijeniti primjenjuju li se djelotvorno pragovi u svakoj državi članici i na koji način. |
| --- | --- |

(20)

Pri procjeni vrijednosti projekata za potrebe primjene načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” Komisija bi u svojem izvješću Europskom parlamentu i Vijeću posebno trebala procijeniti primjenjuju li se djelotvorno pragovi u svakoj državi članici i na koji način.

| (21) | Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” uvijek bi se trebalo primjenjivati razmjerno, a zbog zahtjeva utvrđenih u ovoj Direktivi ne bi smjele nastati preklapajuće ili proturječne obveze državama članicama u slučajevima u kojima se primjena načela izravno osigurava drugim zakonodavstvom. To bi se moglo dogoditi kod projekata od zajedničkog interesa s popisa Unije na temelju članka 3. Uredbe (EU) 2022/869 Europskog parlamenta i Vijeća (9), kojim se uvode zahtjevi da se u izradi i ocjenjivanju tih projekata razmotri načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. |
| --- | --- |

(21)

Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” uvijek bi se trebalo primjenjivati razmjerno, a zbog zahtjeva utvrđenih u ovoj Direktivi ne bi smjele nastati preklapajuće ili proturječne obveze državama članicama u slučajevima u kojima se primjena načela izravno osigurava drugim zakonodavstvom. To bi se moglo dogoditi kod projekata od zajedničkog interesa s popisa Unije na temelju članka 3. Uredbe (EU) 2022/869 Europskog parlamenta i Vijeća (9), kojim se uvode zahtjevi da se u izradi i ocjenjivanju tih projekata razmotri načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”.

| (22) | Poštena tranzicija prema klimatski neutralnoj Uniji do 2050. je središnji element europskog zelenog plana. Energetsko siromaštvo ključni je pojam u paketu „Čista energija za sve Europljane”, kojim se želi olakšati pravedna energetska tranzicija. Na temelju Uredbe (EU) 2018/1999 i Direktive (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća (10) Komisija je u svojoj Preporuci (EU) 2020/1563 o energetskom siromaštvu (11) dala okvirne smjernice o prikladnim pokazateljima za mjerenje energetskog siromaštva i definiciji „znatnog broja kućanstava u energetskom siromaštvu”. Direktivom 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12) i Direktivom (EU) 2019/944 od država članica zahtijeva se da poduzmu primjerene mjere radi ublažavanja energetskog siromaštva ondje gdje god je ono utvrđeno, uključujući mjere u širem kontekstu siromaštva. To je osobito važno u kontekstu sve većih cijena energije i inflacijskog pritiska, u vezi s čime bi se trebale provesti i kratkoročne i dugoročne mjere kako bi se odgovorilo na sustavne izazove za energetski sustav Unije. |
| --- | --- |

(22)

Poštena tranzicija prema klimatski neutralnoj Uniji do 2050. je središnji element europskog zelenog plana. Energetsko siromaštvo ključni je pojam u paketu „Čista energija za sve Europljane”, kojim se želi olakšati pravedna energetska tranzicija. Na temelju Uredbe (EU) 2018/1999 i Direktive (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća (10) Komisija je u svojoj Preporuci (EU) 2020/1563 o energetskom siromaštvu (11) dala okvirne smjernice o prikladnim pokazateljima za mjerenje energetskog siromaštva i definiciji „znatnog broja kućanstava u energetskom siromaštvu”. Direktivom 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (12) i Direktivom (EU) 2019/944 od država članica zahtijeva se da poduzmu primjerene mjere radi ublažavanja energetskog siromaštva ondje gdje god je ono utvrđeno, uključujući mjere u širem kontekstu siromaštva. To je osobito važno u kontekstu sve većih cijena energije i inflacijskog pritiska, u vezi s čime bi se trebale provesti i kratkoročne i dugoročne mjere kako bi se odgovorilo na sustavne izazove za energetski sustav Unije.

| (23) | Osobe koje se suočavaju s energetskim siromaštvom ili koje su u opasnosti od njega, ugroženi kupci, uključujući krajnje korisnike, kućanstva s niskim i srednjim dohotkom te osobe koje žive u socijalnom stanovanju trebali bi imati koristi od primjene načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. Mjere energetske učinkovitosti trebale bi se prioritetno provesti da se poboljša stanje tih pojedinaca i kućanstava i da se ublaži energetsko siromaštvo te njima ne bi smjelo poticati nerazmjerno povećanje troškova stanovanja, mobilnosti ili energije. Sveobuhvatan pristup u izradi politika i u provođenju politika i mjera zahtijeva od država članica da osiguraju da druge politike i mjere nemaju negativan učinak na te pojedince ni kućanstva. |
| --- | --- |

(23)

Osobe koje se suočavaju s energetskim siromaštvom ili koje su u opasnosti od njega, ugroženi kupci, uključujući krajnje korisnike, kućanstva s niskim i srednjim dohotkom te osobe koje žive u socijalnom stanovanju trebali bi imati koristi od primjene načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. Mjere energetske učinkovitosti trebale bi se prioritetno provesti da se poboljša stanje tih pojedinaca i kućanstava i da se ublaži energetsko siromaštvo te njima ne bi smjelo poticati nerazmjerno povećanje troškova stanovanja, mobilnosti ili energije. Sveobuhvatan pristup u izradi politika i u provođenju politika i mjera zahtijeva od država članica da osiguraju da druge politike i mjere nemaju negativan učinak na te pojedince ni kućanstva.

| (24) | Ova je Direktiva dio šireg okvira politika u području energetske učinkovitosti usmjerenih na potencijale energetske učinkovitosti u određenim područjima politika, među ostalim u područjima zgrada (Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća (13)), proizvoda (Direktiva 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14) i uredbe (EU) 2017/1369 (15) i (EU) 2020/740 (16) Europskog parlamenta i Vijeća) i upravljanja (Uredba (EU) 2018/1999). Te su politike vrlo važne da bi se postigla ušteda energije u slučaju zamjene proizvoda ili izgradnje ili obnove zgrada. |
| --- | --- |

(24)

Ova je Direktiva dio šireg okvira politika u području energetske učinkovitosti usmjerenih na potencijale energetske učinkovitosti u određenim područjima politika, među ostalim u područjima zgrada (Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća (13)), proizvoda (Direktiva 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14) i uredbe (EU) 2017/1369 (15) i (EU) 2020/740 (16) Europskog parlamenta i Vijeća) i upravljanja (Uredba (EU) 2018/1999). Te su politike vrlo važne da bi se postigla ušteda energije u slučaju zamjene proizvoda ili izgradnje ili obnove zgrada.

| (25) | Postizanje ambicioznih ciljeva energetske učinkovitosti zahtijeva uklanjanje prepreka kako bi se pojednostavnilo ulaganje u mjere energetske učinkovitosti. Iz potprograma Prelazak na čistu energiju u okviru Unijina programa LIFE, uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/783 Europskog parlamenta i Vijeća (17), namjenski će se financirati podrška izradi najboljih praksi Unijine u provedbi politika energetske učinkovitosti kojima će se uklanjati prepreke energetskoj učinkovitosti u ponašanju, na tržištu i u regulativi. |
| --- | --- |

(25)

Postizanje ambicioznih ciljeva energetske učinkovitosti zahtijeva uklanjanje prepreka kako bi se pojednostavnilo ulaganje u mjere energetske učinkovitosti. Iz potprograma Prelazak na čistu energiju u okviru Unijina programa LIFE, uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/783 Europskog parlamenta i Vijeća (17), namjenski će se financirati podrška izradi najboljih praksi Unijine u provedbi politika energetske učinkovitosti kojima će se uklanjati prepreke energetskoj učinkovitosti u ponašanju, na tržištu i u regulativi.

| (26) | Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 23. i 24. listopada 2014. podržalo cilj energetske učinkovitosti od 27 % do 2030. na razini Unije, koji bi trebalo preispitati do 2020. vodeći računa o cilju od 30 % na razini Unije. U svojoj rezoluciji od 15. prosinca 2015. naslovljenoj „Ususret europskoj energetskoj uniji” Europski parlament pozvao je Komisiju da dodatno procijeni održivost cilja energetske učinkovitosti od 40 % za isto razdoblje. |
| --- | --- |

(26)

Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 23. i 24. listopada 2014. podržalo cilj energetske učinkovitosti od 27 % do 2030. na razini Unije, koji bi trebalo preispitati do 2020. vodeći računa o cilju od 30 % na razini Unije. U svojoj rezoluciji od 15. prosinca 2015. naslovljenoj „Ususret europskoj energetskoj uniji” Europski parlament pozvao je Komisiju da dodatno procijeni održivost cilja energetske učinkovitosti od 40 % za isto razdoblje.

| (27) | U svojoj Komunikaciji od 28. studenoga 2018. naslovljenoj „Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo” Komisija predviđa da bi se na temelju cilja energetske učinkovitosti u Uniji za 2030. od 32,5 % i drugim instrumentima politike iz postojećeg okvira postiglo smanjenje emisija stakleničkih plinova od približno 45 % do 2030. U procjeni učinka Plana za postizanje klimatskog cilja ocijenjeno je kolika bi razina napora bila potrebna u pojedinim područjima politika ako se žele postići veće klimatske ambicije, smanjenje od 55 % emisija stakleničkih plinova do 2030. Zaključak je da bi u odnosu na osnovni scenarij postizanje cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova na troškovno optimalan način značilo da se potrošnja primarne energije treba smanjiti za barem od 39 do 41 %, a krajnja potrošnja energije za barem od 36 do 37 %. |
| --- | --- |

(27)

U svojoj Komunikaciji od 28. studenoga 2018. naslovljenoj „Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo” Komisija predviđa da bi se na temelju cilja energetske učinkovitosti u Uniji za 2030. od 32,5 % i drugim instrumentima politike iz postojećeg okvira postiglo smanjenje emisija stakleničkih plinova od približno 45 % do 2030. U procjeni učinka Plana za postizanje klimatskog cilja ocijenjeno je kolika bi razina napora bila potrebna u pojedinim područjima politika ako se žele postići veće klimatske ambicije, smanjenje od 55 % emisija stakleničkih plinova do 2030. Zaključak je da bi u odnosu na osnovni scenarij postizanje cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova na troškovno optimalan način značilo da se potrošnja primarne energije treba smanjiti za barem od 39 do 41 %, a krajnja potrošnja energije za barem od 36 do 37 %.

| (28) | Unijin cilj energetske učinkovitosti izvorno je zadan i izračunan uzimajući kao osnovni scenarij predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija EU-a iz 2007. Zbog promjena Eurostatove metodologije za izračun energetske ravnoteže i poboljšanja kasnijih predviđanja iz modeliranja potrebno je promijeniti osnovni scenarij. Stoga se, koristeći isti pristup za definiranje cilja, to jest uspoređivanjem s budućim osnovnim predviđanjima, ambicioznost Unijina cilja energetske učinkovitosti za 2030. postavlja u odnosu na predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija EU-a iz 2020., odražavajući nacionalne doprinose iz nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Unija će na temelju tako ažuriranog osnovnog scenarija trebati povećati ambicioznost za energetsku učinkovitost u 2030. za najmanje 11,7 % u odnosu na razinu napora iz referentnog scenarija EU-a iz 2020. Novi način iskazivanja razine ambicioznosti Unijinih ciljeva ne utječe na stvarnu razinu potrebnih napora i znači smanjenje od 40,5 % za potrošnju primarne energije i 38 % za krajnju potrošnju energije u odnosu na predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija EU-a iz 2007. |
| --- | --- |

(28)

Unijin cilj energetske učinkovitosti izvorno je zadan i izračunan uzimajući kao osnovni scenarij predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija EU-a iz 2007. Zbog promjena Eurostatove metodologije za izračun energetske ravnoteže i poboljšanja kasnijih predviđanja iz modeliranja potrebno je promijeniti osnovni scenarij. Stoga se, koristeći isti pristup za definiranje cilja, to jest uspoređivanjem s budućim osnovnim predviđanjima, ambicioznost Unijina cilja energetske učinkovitosti za 2030. postavlja u odnosu na predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija EU-a iz 2020., odražavajući nacionalne doprinose iz nacionalnih energetskih i klimatskih planova. Unija će na temelju tako ažuriranog osnovnog scenarija trebati povećati ambicioznost za energetsku učinkovitost u 2030. za najmanje 11,7 % u odnosu na razinu napora iz referentnog scenarija EU-a iz 2020. Novi način iskazivanja razine ambicioznosti Unijinih ciljeva ne utječe na stvarnu razinu potrebnih napora i znači smanjenje od 40,5 % za potrošnju primarne energije i 38 % za krajnju potrošnju energije u odnosu na predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija EU-a iz 2007.

| (29) | Metodologija izračuna potrošnje primarne energije i krajnje potrošnje energije usklađena je s novom Eurostatovom metodologijom, ali pokazatelji korišteni za potrebe ove Direktive imaju drukčiji opseg, s obzirom na to da za ciljeve za potrošnju primarne energije i krajnju potrošnju energije ne obuhvaćaju energiju iz okoliša, a obuhvaćaju potrošnju energije u međunarodnom zračnom prometu. Korištenje novih pokazatelja znači i da se sve promjene potrošnje energije visokih peći sad vide samo u potrošnji primarne energije. |
| --- | --- |

(29)

Metodologija izračuna potrošnje primarne energije i krajnje potrošnje energije usklađena je s novom Eurostatovom metodologijom, ali pokazatelji korišteni za potrebe ove Direktive imaju drukčiji opseg, s obzirom na to da za ciljeve za potrošnju primarne energije i krajnju potrošnju energije ne obuhvaćaju energiju iz okoliša, a obuhvaćaju potrošnju energije u međunarodnom zračnom prometu. Korištenje novih pokazatelja znači i da se sve promjene potrošnje energije visokih peći sad vide samo u potrošnji primarne energije.

| (30) | Potrebu da Unija poboljša svoju energetsku učinkovitost trebalo bi izražavati u potrošnji primarne energije i krajnjoj potrošnji energije koje treba postići 2030., navodeći dodatnu razinu napora potrebnu u odnosu na mjere koje su već uspostavljene ili planirane u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. U referentnom scenariju EU-a iz 2020. predviđeno je da će do 2030. biti postignute krajnja potrošnja energije od 864 Mtoe i potrošnja primarne energije od 1 124 Mtoe (bez energije iz okoliša i s međunarodnim zračnim prometom). Dodatno smanjenje od 11,7 % daje 763 Mtoe i 992,5 Mtoe u 2030. To znači da bi se u odnosu na razine iz 2005. krajnja potrošnja energije u Uniji trebala smanjiti za oko 25 %, a potrošnja primarne energije za oko 34 %. Ne postoje obvezujući ciljevi na razini država članica za 2020. i 2030. nego bi države članice trebale same odrediti svoj doprinos postizanju Unijina cilja energetske učinkovitosti uzimajući u obzir formulu predviđenu ovom Direktivom. Države članice trebale bi biti slobodne odrediti svoje nacionalne ciljeve na temelju potrošnje primarne energije ili krajnje potrošnje energije ili uštede primarne ili krajnje energije ili na temelju energetskog intenziteta. Ovom se Direktivom mijenja način na koji bi države članice trebale izraziti svoje nacionalne doprinose cilju Unije. Doprinosi država članica cilju Unije trebali bi se izražavati kao potrošnja primarne energije i krajnja potrošnja energije radi osiguravanja dosljednosti i praćenja ostvarenog napretka. Potrebno je provoditi redovitu evaluaciju napretka postignutog u ostvarivanju ciljeva Unije za 2030., kako je predviđeno u Uredbi (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(30)

Potrebu da Unija poboljša svoju energetsku učinkovitost trebalo bi izražavati u potrošnji primarne energije i krajnjoj potrošnji energije koje treba postići 2030., navodeći dodatnu razinu napora potrebnu u odnosu na mjere koje su već uspostavljene ili planirane u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. U referentnom scenariju EU-a iz 2020. predviđeno je da će do 2030. biti postignute krajnja potrošnja energije od 864 Mtoe i potrošnja primarne energije od 1 124 Mtoe (bez energije iz okoliša i s međunarodnim zračnim prometom). Dodatno smanjenje od 11,7 % daje 763 Mtoe i 992,5 Mtoe u 2030. To znači da bi se u odnosu na razine iz 2005. krajnja potrošnja energije u Uniji trebala smanjiti za oko 25 %, a potrošnja primarne energije za oko 34 %. Ne postoje obvezujući ciljevi na razini država članica za 2020. i 2030. nego bi države članice trebale same odrediti svoj doprinos postizanju Unijina cilja energetske učinkovitosti uzimajući u obzir formulu predviđenu ovom Direktivom. Države članice trebale bi biti slobodne odrediti svoje nacionalne ciljeve na temelju potrošnje primarne energije ili krajnje potrošnje energije ili uštede primarne ili krajnje energije ili na temelju energetskog intenziteta. Ovom se Direktivom mijenja način na koji bi države članice trebale izraziti svoje nacionalne doprinose cilju Unije. Doprinosi država članica cilju Unije trebali bi se izražavati kao potrošnja primarne energije i krajnja potrošnja energije radi osiguravanja dosljednosti i praćenja ostvarenog napretka. Potrebno je provoditi redovitu evaluaciju napretka postignutog u ostvarivanju ciljeva Unije za 2030., kako je predviđeno u Uredbi (EU) 2018/1999.

| (31) | Komisija bi do 30. studenoga 2023. trebala ažurirati referentni scenarij EU-a za 2020. na temelju najnovijih podataka Eurostata. Države članice koje žele primijeniti ažurirani referentni scenarij trebale bi obavijestiti o svojim ažuriranim nacionalnim doprinosima do 1. veljače 2024. u okviru iterativnog postupka predviđenog Uredbom (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(31)

Komisija bi do 30. studenoga 2023. trebala ažurirati referentni scenarij EU-a za 2020. na temelju najnovijih podataka Eurostata. Države članice koje žele primijeniti ažurirani referentni scenarij trebale bi obavijestiti o svojim ažuriranim nacionalnim doprinosima do 1. veljače 2024. u okviru iterativnog postupka predviđenog Uredbom (EU) 2018/1999.

| (32) | Ciljeve energetske učinkovitosti bilo bi poželjno ostvariti kao rezultat kumulativne provedbe posebnih Unijinih i nacionalnih mjera za promicanje energetske učinkovitosti u različitim područjima. Od država članica trebalo bi zahtijevati da utvrde nacionalne politike i mjere u području energetske učinkovitosti. Te bi politike i mjere i pojedinačna nastojanja svake države članice trebala evaluirati Komisija, zajedno s podacima o ostvarenom napretku, kako bi se procijenilo kolika je vjerojatnost ostvarivanja općeg cilja Unije i u kojoj su mjeri pojedinačna nastojanja dovoljna za ostvarivanje zajedničkog cilja. |
| --- | --- |

(32)

Ciljeve energetske učinkovitosti bilo bi poželjno ostvariti kao rezultat kumulativne provedbe posebnih Unijinih i nacionalnih mjera za promicanje energetske učinkovitosti u različitim područjima. Od država članica trebalo bi zahtijevati da utvrde nacionalne politike i mjere u području energetske učinkovitosti. Te bi politike i mjere i pojedinačna nastojanja svake države članice trebala evaluirati Komisija, zajedno s podacima o ostvarenom napretku, kako bi se procijenilo kolika je vjerojatnost ostvarivanja općeg cilja Unije i u kojoj su mjeri pojedinačna nastojanja dovoljna za ostvarivanje zajedničkog cilja.

| (33) | Javni sektor odgovoran je za približno od 5 do 10 % ukupne krajnje potrošnje energije u Uniji. Javna tijela svake godine troše približno 1 800 000 000 000 EUR. To je oko 14 % bruto domaćeg proizvoda Unije. Iz tog je razloga javni sektor važan pokretač transformacije tržišta prema učinkovitijim proizvodima, zgradama i uslugama te promjena u ponašanju građana i poduzeća u vezi s potrošnjom energije. Nadalje, smanjenjem potrošnje energije putem mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti mogu se osloboditi javna sredstva za druge namjene. Javna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini trebala bi biti uzor po pitanju energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(33)

Javni sektor odgovoran je za približno od 5 do 10 % ukupne krajnje potrošnje energije u Uniji. Javna tijela svake godine troše približno 1 800 000 000 000 EUR. To je oko 14 % bruto domaćeg proizvoda Unije. Iz tog je razloga javni sektor važan pokretač transformacije tržišta prema učinkovitijim proizvodima, zgradama i uslugama te promjena u ponašanju građana i poduzeća u vezi s potrošnjom energije. Nadalje, smanjenjem potrošnje energije putem mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti mogu se osloboditi javna sredstva za druge namjene. Javna tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini trebala bi biti uzor po pitanju energetske učinkovitosti.

| (34) | Ako želi biti uzor, javni sektor trebao bi postaviti vlastite ciljeve za dekarbonizaciju i energetsku učinkovitost. Poboljšanja u području energetske učinkovitosti u javnom sektoru trebala bi odražavati nastojanja potrebna na razini Unije. Da bi se ispunio cilj za krajnju potrošnju energije, Unija bi trebala do 2030. smanjiti svoju krajnju potrošnju energije za 19 % u odnosu na prosječnu potrošnju energije u 2017., 2018. i 2019. Obvezom godišnjeg smanjenja potrošnje energije u javnom sektoru od barem 1,9 %, trebalo bi osigurati da javni sektor posluži kao uzor. Države članice zadržavaju potpunu fleksibilnost u pogledu mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti radi smanjenja krajnje potrošnje energije. Zahtijevanje godišnjeg smanjenja krajnje potrošnje energije je manje administrativno opterećenje nego utvrđivanje metoda za mjerenje uštede energije. |
| --- | --- |

(34)

Ako želi biti uzor, javni sektor trebao bi postaviti vlastite ciljeve za dekarbonizaciju i energetsku učinkovitost. Poboljšanja u području energetske učinkovitosti u javnom sektoru trebala bi odražavati nastojanja potrebna na razini Unije. Da bi se ispunio cilj za krajnju potrošnju energije, Unija bi trebala do 2030. smanjiti svoju krajnju potrošnju energije za 19 % u odnosu na prosječnu potrošnju energije u 2017., 2018. i 2019. Obvezom godišnjeg smanjenja potrošnje energije u javnom sektoru od barem 1,9 %, trebalo bi osigurati da javni sektor posluži kao uzor. Države članice zadržavaju potpunu fleksibilnost u pogledu mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti radi smanjenja krajnje potrošnje energije. Zahtijevanje godišnjeg smanjenja krajnje potrošnje energije je manje administrativno opterećenje nego utvrđivanje metoda za mjerenje uštede energije.

| (35) | Da bi ispunile svoju obvezu, države članice trebale bi ciljati krajnju potrošnju energije svih javnih službi i postrojenja javnih tijela. Da bi odredile na koga se to odnosi, države članice trebale bi primjenjivati definiciju „javnih tijela” predviđenu u ovoj Direktivi, pri čemu izraz „koje izravno financiraju ta tijela” znači da se ti subjekti uglavnom financiraju javnim sredstvima, a izraz „kojima upravljaju ta tijela” znači da nacionalno, regionalno ili lokalno tijelo ima većinu u pogledu odabira uprave subjekta. Obveza se može ispuniti smanjenjem krajnje potrošnje energije u bilo kojem dijelu javnog sektora, među ostalim prijevozu, javnim zgradama, zdravstvu, prostornom planiranju, gospodarenju vodama i pročišćavanju otpadnih voda, odvodnji i pročišćavanju voda, gospodarenju otpadom, centraliziranom grijanju i hlađenju, distribuciji energije, opskrbi energijom i skladištenju energije, javnoj rasvjeti, planiranju infrastrukture, obrazovanju i socijalnim uslugama. Pri prenošenju ove Direktive države članice mogu uključiti i druge vrste usluga. Da bi javnim tijelima smanjile administrativno opterećenje, države članice trebale bi uspostaviti digitalne platforme ili alate za prikupljanje agregiranih podataka o potrošnji od javnih tijela, njihovo javno objavljivanje i dostavljanje Komisiji. Države članice trebale bi osigurati planiranje i godišnje izvješćivanje o potrošnji javnih tijela u agregiranom obliku po sektoru. |
| --- | --- |

(35)

Da bi ispunile svoju obvezu, države članice trebale bi ciljati krajnju potrošnju energije svih javnih službi i postrojenja javnih tijela. Da bi odredile na koga se to odnosi, države članice trebale bi primjenjivati definiciju „javnih tijela” predviđenu u ovoj Direktivi, pri čemu izraz „koje izravno financiraju ta tijela” znači da se ti subjekti uglavnom financiraju javnim sredstvima, a izraz „kojima upravljaju ta tijela” znači da nacionalno, regionalno ili lokalno tijelo ima većinu u pogledu odabira uprave subjekta. Obveza se može ispuniti smanjenjem krajnje potrošnje energije u bilo kojem dijelu javnog sektora, među ostalim prijevozu, javnim zgradama, zdravstvu, prostornom planiranju, gospodarenju vodama i pročišćavanju otpadnih voda, odvodnji i pročišćavanju voda, gospodarenju otpadom, centraliziranom grijanju i hlađenju, distribuciji energije, opskrbi energijom i skladištenju energije, javnoj rasvjeti, planiranju infrastrukture, obrazovanju i socijalnim uslugama. Pri prenošenju ove Direktive države članice mogu uključiti i druge vrste usluga. Da bi javnim tijelima smanjile administrativno opterećenje, države članice trebale bi uspostaviti digitalne platforme ili alate za prikupljanje agregiranih podataka o potrošnji od javnih tijela, njihovo javno objavljivanje i dostavljanje Komisiji. Države članice trebale bi osigurati planiranje i godišnje izvješćivanje o potrošnji javnih tijela u agregiranom obliku po sektoru.

| (36) | Države članice trebale bi promicati, među ostalim u svojim praksama javne nabave, energetski učinkovite načine mobilnosti, kao što su željeznica, vožnja biciklom, pješačenje ili zajednička mobilnost, obnovom i dekarbonizacijom voznih parkova, poticanjem promjene načina prijevoza i uključivanjem tih načina prijevoza u planiranje gradske mobilnosti. |
| --- | --- |

(36)

Države članice trebale bi promicati, među ostalim u svojim praksama javne nabave, energetski učinkovite načine mobilnosti, kao što su željeznica, vožnja biciklom, pješačenje ili zajednička mobilnost, obnovom i dekarbonizacijom voznih parkova, poticanjem promjene načina prijevoza i uključivanjem tih načina prijevoza u planiranje gradske mobilnosti.

| (37) | Države članice trebale bi biti uzor osiguravanjem toga da svi ugovori o energetskom učinku, energetski pregledi i sustavi gospodarenja energijom u javnom sektoru budu u skladu s europskim ili međunarodnim normama ili toga da se energetski pregledi u velikoj mjeri koriste u energetski intenzivnim dijelovima javnog sektora. Države članice trebale bi pružiti jasne smjernice i predvidjeti postupke za upotrebu tih instrumenata. |
| --- | --- |

(37)

Države članice trebale bi biti uzor osiguravanjem toga da svi ugovori o energetskom učinku, energetski pregledi i sustavi gospodarenja energijom u javnom sektoru budu u skladu s europskim ili međunarodnim normama ili toga da se energetski pregledi u velikoj mjeri koriste u energetski intenzivnim dijelovima javnog sektora. Države članice trebale bi pružiti jasne smjernice i predvidjeti postupke za upotrebu tih instrumenata.

| (38) | Javna tijela potiču se da, ako je primjenjivo, dobiju podršku subjekata kao što su agencije za održivu energiju uspostavljene na regionalnoj ili lokalnoj razini. Organizacija tih agencija obično odražava pojedinačne potrebe javnih tijela u određenoj regiji ili aktivnih u određenom javnom sektoru. Centralizirane agencije mogu bolje ispunjavati potrebe i raditi djelotvornije u drugim okolnostima, na primjer u manjim ili centraliziranim državama članicama, ili kad je riječ o složenim ili međuregionalnim aspektima, kao što je centralizirano grijanje i hlađenje. Agencije za održivu energiju mogu služiti kao jedinstvene kontaktne točke. Te su agencije često odgovorne za izradu lokalnih ili regionalnih planova za dekarbonizaciju, koji mogu sadržavati i druge mjere za dekarbonizaciju, kao što je zamjena kotlova na fosilna goriva, i za pružanje podrške javnim tijelima u provedbi politika povezanih s energijom. Agencije za održivu energiju ili drugi subjekti za pomoć regionalnim i lokalnim tijelima mogu imati jasne nadležnosti, ciljeve i resurse u području održive energije. Agencije za održivu energiju mogle bi se poticati na razmatranje inicijativa poduzetih u okviru Sporazuma gradonačelnika, u kojem su okupljene lokalne vlasti koje su se dobrovoljno obvezale na ispunjavanje klimatskih i energetskih ciljeva Unije, i drugih postojećih inicijativa u tu svrhu. Planovi za dekarbonizaciju trebali bi biti povezani s planovima teritorijalnog razvoja te bi se u njima trebala uzeti u obzir sveobuhvatna procjena koju bi trebala provoditi država članica. |
| --- | --- |

(38)

Javna tijela potiču se da, ako je primjenjivo, dobiju podršku subjekata kao što su agencije za održivu energiju uspostavljene na regionalnoj ili lokalnoj razini. Organizacija tih agencija obično odražava pojedinačne potrebe javnih tijela u određenoj regiji ili aktivnih u određenom javnom sektoru. Centralizirane agencije mogu bolje ispunjavati potrebe i raditi djelotvornije u drugim okolnostima, na primjer u manjim ili centraliziranim državama članicama, ili kad je riječ o složenim ili međuregionalnim aspektima, kao što je centralizirano grijanje i hlađenje. Agencije za održivu energiju mogu služiti kao jedinstvene kontaktne točke. Te su agencije često odgovorne za izradu lokalnih ili regionalnih planova za dekarbonizaciju, koji mogu sadržavati i druge mjere za dekarbonizaciju, kao što je zamjena kotlova na fosilna goriva, i za pružanje podrške javnim tijelima u provedbi politika povezanih s energijom. Agencije za održivu energiju ili drugi subjekti za pomoć regionalnim i lokalnim tijelima mogu imati jasne nadležnosti, ciljeve i resurse u području održive energije. Agencije za održivu energiju mogle bi se poticati na razmatranje inicijativa poduzetih u okviru Sporazuma gradonačelnika, u kojem su okupljene lokalne vlasti koje su se dobrovoljno obvezale na ispunjavanje klimatskih i energetskih ciljeva Unije, i drugih postojećih inicijativa u tu svrhu. Planovi za dekarbonizaciju trebali bi biti povezani s planovima teritorijalnog razvoja te bi se u njima trebala uzeti u obzir sveobuhvatna procjena koju bi trebala provoditi država članica.

| (39) | Države članice trebale bi javnim tijelima pružiti podršku u planiranju i uvođenju mjera za poboljšavanje energetske učinkovitosti, među ostalim na regionalnoj i lokalnoj razini, davanjem smjernica kojima će promicati stjecanje kompetencija, prilike za osposobljavanje i suradnju među javnim tijelima, među ostalim i agencijama. U tu bi svrhu države članice mogle uspostaviti nacionalne centre za kompetencije za složena pitanja, na primjer savjetovanje lokalnih ili regionalnih energetskih agencija o centraliziranom grijanju ili hlađenju. Zahtjevom za pretvorbu zgrada u zgrade gotovo nulte energije ne isključuje se niti zabranjuje razlikovanje između razina zgrada gotovo nulte energije za nove ili obnovljene zgrade. Zgrade gotovo nulte energije, uključujući troškovno optimalnu razinu, definirane su u Direktivi 2010/31/EU. |
| --- | --- |

(39)

Države članice trebale bi javnim tijelima pružiti podršku u planiranju i uvođenju mjera za poboljšavanje energetske učinkovitosti, među ostalim na regionalnoj i lokalnoj razini, davanjem smjernica kojima će promicati stjecanje kompetencija, prilike za osposobljavanje i suradnju među javnim tijelima, među ostalim i agencijama. U tu bi svrhu države članice mogle uspostaviti nacionalne centre za kompetencije za složena pitanja, na primjer savjetovanje lokalnih ili regionalnih energetskih agencija o centraliziranom grijanju ili hlađenju. Zahtjevom za pretvorbu zgrada u zgrade gotovo nulte energije ne isključuje se niti zabranjuje razlikovanje između razina zgrada gotovo nulte energije za nove ili obnovljene zgrade. Zgrade gotovo nulte energije, uključujući troškovno optimalnu razinu, definirane su u Direktivi 2010/31/EU.

| (40) | Do kraja 2026., državama članicama koje obnove više od 3 % ukupne površine poda svojih zgrada u nekoj godini trebalo bi dati mogućnost da višak uračunaju u godišnju stopu obnove za bilo koju od sljedeće tri godine. Država članica koja obnovi više od 3 % ukupne površine poda svojih zgrada od 1. siječnja 2027. trebala bi moći višak uračunati u godišnju stopu obnove za sljedeće dvije godine. Ta se mogućnost ne bi trebala iskorištavati u svrhe koje nisu u skladu s općim ciljevima i razinom ambicije ove Direktive. |
| --- | --- |

(40)

Do kraja 2026., državama članicama koje obnove više od 3 % ukupne površine poda svojih zgrada u nekoj godini trebalo bi dati mogućnost da višak uračunaju u godišnju stopu obnove za bilo koju od sljedeće tri godine. Država članica koja obnovi više od 3 % ukupne površine poda svojih zgrada od 1. siječnja 2027. trebala bi moći višak uračunati u godišnju stopu obnove za sljedeće dvije godine. Ta se mogućnost ne bi trebala iskorištavati u svrhe koje nisu u skladu s općim ciljevima i razinom ambicije ove Direktive.

| (41) | Države članice trebale bi poticati javna tijela da uzmu u obzir šire koristi koje nadilaze uštedu energije, kao što su kvaliteta okoliša u zatvorenim prostorima te poboljšanje kvalitete života ljudi i udobnost obnovljenih javnih zgrada, posebno škola, vrtića, domova za starije i nemoćne, zaštićenih stambenih objekata, bolnica i socijalnog stanovanja. |
| --- | --- |

(41)

Države članice trebale bi poticati javna tijela da uzmu u obzir šire koristi koje nadilaze uštedu energije, kao što su kvaliteta okoliša u zatvorenim prostorima te poboljšanje kvalitete života ljudi i udobnost obnovljenih javnih zgrada, posebno škola, vrtića, domova za starije i nemoćne, zaštićenih stambenih objekata, bolnica i socijalnog stanovanja.

| (42) | Zgrade i promet su, uz industriju, glavni korisnici energije i izvori emisija. Na zgrade otpada približno 40 % ukupne potrošnje energije i 36 % emisija stakleničkih plinova iz energije u Uniji. U Komunikaciji Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenoj „Val obnove” razmatra se dvostruko pitanje učinkovitosti energije i resursa i cjenovne pristupačnosti u sektoru zgradarstva te se nastoji udvostručiti stopa obnove. Usredotočena je na najneučinkovitije zgrade, energetsko siromaštvo i javne zgrade. Osim toga, zgrade su od ključnog značenja za ostvarivanje cilja klimatske neutralnosti u Uniji do 2050. Zgrade čiji su vlasnici javna tijela čine znatan udio u fondu nekretnina i vrlo su vidljive u javnom životu. Stoga je prikladno odrediti godišnju stopu obnove zgrada čiji su vlasnici javna tijela na državnom području države članice s ciljem modernizacije njihovih energetskih svojstava i njihove pretvorbe u barem zgrade gotovo nulte energije ili zgrade s nultim emisijama. Države članice pozvane su da odrede višu stopu obnove u slučajevima u kojima je to troškovno učinkovito u okviru obnove njihova fonda zgrada u skladu s njihovim dugoročnim strategijama obnove ili nacionalnim programima obnove ili s oboje. Tom se stopom obnove ne bi smjele dovoditi u pitanje obveze u vezi sa zgradama približno nulte energije utvrđene u Direktivi 2010/31/EU. Države članice trebale bi moći primjenjivati manje stroge zahtjeve na neke zgrade, kao što su zgrade od posebne arhitektonske ili povijesne vrijednosti. U okviru sljedećeg preispitivanja Direktive 2010/31/EU Komisija bi trebala ocijeniti napredak koji su države članice ostvarile u obnovi zgrada javnih tijela. Komisija bi trebala razmotriti podnošenje zakonodavnog prijedloga za reviziju stope obnove uz uzimanje u obzir ostvarenog napretka država članica, bitnih gospodarskih ili tehničkih novosti ili, prema potrebi, obveza Unije u pogledu dekarbonizacije i nulte stope onečišćenja. Obveza obnove zgrada javnih tijela iz ove Direktive dopunjuje obvezu iz Direktive 2010/31/EU kojom se od država članica zahtijeva da osiguraju da se prilikom veće rekonstrukcije postojećih zgrada njihova energetska svojstva moderniziraju tako da ispunjavaju zahtjeve za zgrade gotovo nulte energije. |
| --- | --- |

(42)

Zgrade i promet su, uz industriju, glavni korisnici energije i izvori emisija. Na zgrade otpada približno 40 % ukupne potrošnje energije i 36 % emisija stakleničkih plinova iz energije u Uniji. U Komunikaciji Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenoj „Val obnove” razmatra se dvostruko pitanje učinkovitosti energije i resursa i cjenovne pristupačnosti u sektoru zgradarstva te se nastoji udvostručiti stopa obnove. Usredotočena je na najneučinkovitije zgrade, energetsko siromaštvo i javne zgrade. Osim toga, zgrade su od ključnog značenja za ostvarivanje cilja klimatske neutralnosti u Uniji do 2050. Zgrade čiji su vlasnici javna tijela čine znatan udio u fondu nekretnina i vrlo su vidljive u javnom životu. Stoga je prikladno odrediti godišnju stopu obnove zgrada čiji su vlasnici javna tijela na državnom području države članice s ciljem modernizacije njihovih energetskih svojstava i njihove pretvorbe u barem zgrade gotovo nulte energije ili zgrade s nultim emisijama. Države članice pozvane su da odrede višu stopu obnove u slučajevima u kojima je to troškovno učinkovito u okviru obnove njihova fonda zgrada u skladu s njihovim dugoročnim strategijama obnove ili nacionalnim programima obnove ili s oboje. Tom se stopom obnove ne bi smjele dovoditi u pitanje obveze u vezi sa zgradama približno nulte energije utvrđene u Direktivi 2010/31/EU. Države članice trebale bi moći primjenjivati manje stroge zahtjeve na neke zgrade, kao što su zgrade od posebne arhitektonske ili povijesne vrijednosti. U okviru sljedećeg preispitivanja Direktive 2010/31/EU Komisija bi trebala ocijeniti napredak koji su države članice ostvarile u obnovi zgrada javnih tijela. Komisija bi trebala razmotriti podnošenje zakonodavnog prijedloga za reviziju stope obnove uz uzimanje u obzir ostvarenog napretka država članica, bitnih gospodarskih ili tehničkih novosti ili, prema potrebi, obveza Unije u pogledu dekarbonizacije i nulte stope onečišćenja. Obveza obnove zgrada javnih tijela iz ove Direktive dopunjuje obvezu iz Direktive 2010/31/EU kojom se od država članica zahtijeva da osiguraju da se prilikom veće rekonstrukcije postojećih zgrada njihova energetska svojstva moderniziraju tako da ispunjavaju zahtjeve za zgrade gotovo nulte energije.

| (43) | Sustavi automatizacije i kontrole zgrada te druga rješenja za aktivno gospodarenje energijom važni su alati kojima se javnim tijelima omogućava da poboljšaju i održavaju energetska svojstva zgrada, kao i da osiguravaju potrebne unutarnje uvjete u zgradama čiji su vlasnici ili u kojima su smještena, u skladu s Direktivom 2010/31/EU. |
| --- | --- |

(43)

Sustavi automatizacije i kontrole zgrada te druga rješenja za aktivno gospodarenje energijom važni su alati kojima se javnim tijelima omogućava da poboljšaju i održavaju energetska svojstva zgrada, kao i da osiguravaju potrebne unutarnje uvjete u zgradama čiji su vlasnici ili u kojima su smještena, u skladu s Direktivom 2010/31/EU.

| (44) | Promicanje zelene mobilnosti ključni je dio europskog zelenog plana. Osiguravanje infrastrukture za punjenje jedan je od nužnih elemenata tranzicije. Infrastruktura za punjenje u zgradama posebno je važna jer se električna vozila redovito parkiraju u zgradama i dugo ostaju parkirana u njima, čime se olakšava punjenje i povećava njegova učinkovitost. Javna tijela trebala bi uložiti najbolje napore kako bi instalirala infrastrukturu za punjenje u zgrade čiji su vlasnici ili u kojima su smještena u skladu s Direktivom 2010/31/EU. |
| --- | --- |

(44)

Promicanje zelene mobilnosti ključni je dio europskog zelenog plana. Osiguravanje infrastrukture za punjenje jedan je od nužnih elemenata tranzicije. Infrastruktura za punjenje u zgradama posebno je važna jer se električna vozila redovito parkiraju u zgradama i dugo ostaju parkirana u njima, čime se olakšava punjenje i povećava njegova učinkovitost. Javna tijela trebala bi uložiti najbolje napore kako bi instalirala infrastrukturu za punjenje u zgrade čiji su vlasnici ili u kojima su smještena u skladu s Direktivom 2010/31/EU.

| (45) | Državama članicama potreban je pregled zgrada koje nisu na razini zgrada gotovo nulte energije da bi mogle odrediti stopu obnove. Države članice stoga bi trebale objaviti i redovito ažurirati popis javnih zgrada, među ostalim, prema potrebi, socijalnog stanovanja, kao dio glavne baze podataka s energetskim certifikatima. Taj popis trebao bi također omogućiti privatnim akterima, među ostalim poduzećima za energetske usluge (ESCO-i), da predlažu rješenja za obnovu, koja može agregirati Promatračka skupina EU-a za obnovu zgrada. |
| --- | --- |

(45)

Državama članicama potreban je pregled zgrada koje nisu na razini zgrada gotovo nulte energije da bi mogle odrediti stopu obnove. Države članice stoga bi trebale objaviti i redovito ažurirati popis javnih zgrada, među ostalim, prema potrebi, socijalnog stanovanja, kao dio glavne baze podataka s energetskim certifikatima. Taj popis trebao bi također omogućiti privatnim akterima, među ostalim poduzećima za energetske usluge (ESCO-i), da predlažu rješenja za obnovu, koja može agregirati Promatračka skupina EU-a za obnovu zgrada.

| (46) | U popis bi se mogli uključiti podaci iz postojećih popisa fonda zgrada. Države članice trebale bi poduzeti odgovarajuće mjere kako bi olakšale prikupljanje podataka i učinile popis dostupnim privatnim akterima, među ostalim ESCO-ima, kako bi mogli imati aktivnu ulogu u rješenjima za obnovu. Promatračka skupina EU-a za obnovu zgrada može objediniti dostupne i javno objavljene podatke o značajkama fonda zgrada te obnovi i energetskim svojstvima zgrada kako bi se s pomoću usporedivih podataka osiguralo bolje razumijevanje energetskih svojstava sektora zgradarstva. |
| --- | --- |

(46)

U popis bi se mogli uključiti podaci iz postojećih popisa fonda zgrada. Države članice trebale bi poduzeti odgovarajuće mjere kako bi olakšale prikupljanje podataka i učinile popis dostupnim privatnim akterima, među ostalim ESCO-ima, kako bi mogli imati aktivnu ulogu u rješenjima za obnovu. Promatračka skupina EU-a za obnovu zgrada može objediniti dostupne i javno objavljene podatke o značajkama fonda zgrada te obnovi i energetskim svojstvima zgrada kako bi se s pomoću usporedivih podataka osiguralo bolje razumijevanje energetskih svojstava sektora zgradarstva.

| (47) | Više od polovice svjetskog stanovništva 2020. živjelo je u urbanim područjima. Očekuje se da će taj postotak dosegnuti 68 % do 2050. Uz to, tek treba izgraditi pola urbanih infrastruktura do 2050. Gradovi i metropolska područja su središta gospodarske aktivnosti, stvaranja znanja, inovacija i novih tehnologija. Gradovi utječu na kvalitetu života građana koji žive ili rade u njima. Države članice trebale bi tehnički i financijski podržavati općine. Izvjestan broj općina i drugih javnih tijela u državama članicama već je uveo integrirane pristupe u vezi s uštedom energije i opskrbom energijom te održivom mobilnosti, na primjer putem akcijskih planova za održivu energiju ili planova održive gradske mobilnosti, kao što su akcijski planovi razvijeni u okviru inicijative Sporazum gradonačelnika, i integrirane gradske pristupe koji nadilaze pojedinačne zahvate na zgradama ili u vrstama prometa. Potrebno je uložiti dodatne napore u poboljšanje energetske učinkovitosti gradske mobilnosti, i u putničkom i u teretnom prometu, jer se na nju odnosi oko 40 % cjelokupne energije u cestovnom prometu. |
| --- | --- |

(47)

Više od polovice svjetskog stanovništva 2020. živjelo je u urbanim područjima. Očekuje se da će taj postotak dosegnuti 68 % do 2050. Uz to, tek treba izgraditi pola urbanih infrastruktura do 2050. Gradovi i metropolska područja su središta gospodarske aktivnosti, stvaranja znanja, inovacija i novih tehnologija. Gradovi utječu na kvalitetu života građana koji žive ili rade u njima. Države članice trebale bi tehnički i financijski podržavati općine. Izvjestan broj općina i drugih javnih tijela u državama članicama već je uveo integrirane pristupe u vezi s uštedom energije i opskrbom energijom te održivom mobilnosti, na primjer putem akcijskih planova za održivu energiju ili planova održive gradske mobilnosti, kao što su akcijski planovi razvijeni u okviru inicijative Sporazum gradonačelnika, i integrirane gradske pristupe koji nadilaze pojedinačne zahvate na zgradama ili u vrstama prometa. Potrebno je uložiti dodatne napore u poboljšanje energetske učinkovitosti gradske mobilnosti, i u putničkom i u teretnom prometu, jer se na nju odnosi oko 40 % cjelokupne energije u cestovnom prometu.

| (48) | Sva načela direktiva 2014/23/EU (18), 2014/24/EU (19) i 2014/25/EU (20) Europskog parlamenta i Vijeća i dalje se u potpunosti primjenjuju u okviru ove Direktive. |
| --- | --- |

(48)

Sva načela direktiva 2014/23/EU (18), 2014/24/EU (19) i 2014/25/EU (20) Europskog parlamenta i Vijeća i dalje se u potpunosti primjenjuju u okviru ove Direktive.

| (49) | Prilikom kupnje određenih proizvoda i usluga te kupnje i zakupa zgrada, javni naručitelji i naručitelji koji sklapaju ugovore o javnoj nabavi radova, robe ili usluga trebali bi predvoditi svojim primjerom i donositi energetski učinkovite odluke o kupnji i primjenjivati načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”, uključujući za one ugovore o javnoj nabavi i koncesije za koje u ovoj Direktivi nisu predviđeni posebni zahtjevi. To bi se trebalo odnositi na javne naručitelje i naručitelje obuhvaćene područjem primjene direktive 2014/23/EU, 2014/24/EU ili 2014/25/EU. Države članice trebale bi ukloniti unutarnje i prekogranične prepreke zajedničkoj javnoj nabavi ako se time mogu smanjiti troškovi i povećati koristi unutarnjeg tržišta tako što se stvaraju poslovne prilike za dobavljače i pružatelje energetskih usluga. |
| --- | --- |

(49)

Prilikom kupnje određenih proizvoda i usluga te kupnje i zakupa zgrada, javni naručitelji i naručitelji koji sklapaju ugovore o javnoj nabavi radova, robe ili usluga trebali bi predvoditi svojim primjerom i donositi energetski učinkovite odluke o kupnji i primjenjivati načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”, uključujući za one ugovore o javnoj nabavi i koncesije za koje u ovoj Direktivi nisu predviđeni posebni zahtjevi. To bi se trebalo odnositi na javne naručitelje i naručitelje obuhvaćene područjem primjene direktive 2014/23/EU, 2014/24/EU ili 2014/25/EU. Države članice trebale bi ukloniti unutarnje i prekogranične prepreke zajedničkoj javnoj nabavi ako se time mogu smanjiti troškovi i povećati koristi unutarnjeg tržišta tako što se stvaraju poslovne prilike za dobavljače i pružatelje energetskih usluga.

| (50) | Svi javni subjekti koji ulažu javna sredstva putem nabave trebali bi u dodjeli ugovora i koncesija biti uzor odabirom proizvoda, zgrada, radova i usluga najviše energetske učinkovitosti, što uključuje i nabave koje ne podliježu posebnim zahtjevima iz Direktive 2009/30/EZ. U tom kontekstu u svim postupcima dodjele ugovora o javnoj nabavi i koncesija čija je vrijednost iznad pragova utvrđenih u članku 8. Direktive 2014/23/EU, članku 4. Direktive 2014/24/EU i članku 15. Direktive 2014/25/EU treba se uzeti u obzir energetsku učinkovitost proizvoda, zgrada i usluga utvrđenu Unijinim ili nacionalnim pravom tako što će se u njima prioritetno razmotriti načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. |
| --- | --- |

(50)

Svi javni subjekti koji ulažu javna sredstva putem nabave trebali bi u dodjeli ugovora i koncesija biti uzor odabirom proizvoda, zgrada, radova i usluga najviše energetske učinkovitosti, što uključuje i nabave koje ne podliježu posebnim zahtjevima iz Direktive 2009/30/EZ. U tom kontekstu u svim postupcima dodjele ugovora o javnoj nabavi i koncesija čija je vrijednost iznad pragova utvrđenih u članku 8. Direktive 2014/23/EU, članku 4. Direktive 2014/24/EU i članku 15. Direktive 2014/25/EU treba se uzeti u obzir energetsku učinkovitost proizvoda, zgrada i usluga utvrđenu Unijinim ili nacionalnim pravom tako što će se u njima prioritetno razmotriti načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”.

| (51) | Važno je i da države članice prate kako javni naručitelji i naručitelji uzimaju u obzir zahtjeve energetske učinkovitosti u nabavi proizvoda, usluga, radova i zgrada tako što osiguravaju da informacije o učinku na energetsku učinkovitost uspješnih ponuda, s vrijednostima iznad pragova iz direktiva o nabavi, budu javno objavljene. To bi dionicima i građanima omogućilo da procijene ulogu javnog sektora u osiguravanju primjene načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” u javnoj nabavi na transparentan način. |
| --- | --- |

(51)

Važno je i da države članice prate kako javni naručitelji i naručitelji uzimaju u obzir zahtjeve energetske učinkovitosti u nabavi proizvoda, usluga, radova i zgrada tako što osiguravaju da informacije o učinku na energetsku učinkovitost uspješnih ponuda, s vrijednostima iznad pragova iz direktiva o nabavi, budu javno objavljene. To bi dionicima i građanima omogućilo da procijene ulogu javnog sektora u osiguravanju primjene načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” u javnoj nabavi na transparentan način.

| (52) | Međutim, obveza država članica da osiguraju da javni naručitelji i naručitelji kupuju samo proizvode, zgrade, radove i usluge visoke energetske učinkovitosti ne bi trebala spriječiti države članice da kupuju robu potrebnu za zaštitu javne sigurnosti ili javnog zdravlja i za odgovor na izvanredna stanja u tim područjima. |
| --- | --- |

(52)

Međutim, obveza država članica da osiguraju da javni naručitelji i naručitelji kupuju samo proizvode, zgrade, radove i usluge visoke energetske učinkovitosti ne bi trebala spriječiti države članice da kupuju robu potrebnu za zaštitu javne sigurnosti ili javnog zdravlja i za odgovor na izvanredna stanja u tim područjima.

| (53) | U europskom zelenom planu prepoznata je uloga kružnog gospodarstva u doprinosu općim Unijinim ciljevima dekarbonizacije. Javni sektor, a posebice prometni sektor, trebao bi doprinijeti tim ciljevima korištenjem svoje kupovne moći tako da ondje gdje je to primjereno odabere proizvode, zgrade, radove i usluge pogodne za okoliš služeći se dostupnim instrumentima za zelenu javnu nabavu, čime će dati važan doprinos smanjivanju potrošnje energije i utjecaja na okoliš. |
| --- | --- |

(53)

U europskom zelenom planu prepoznata je uloga kružnog gospodarstva u doprinosu općim Unijinim ciljevima dekarbonizacije. Javni sektor, a posebice prometni sektor, trebao bi doprinijeti tim ciljevima korištenjem svoje kupovne moći tako da ondje gdje je to primjereno odabere proizvode, zgrade, radove i usluge pogodne za okoliš služeći se dostupnim instrumentima za zelenu javnu nabavu, čime će dati važan doprinos smanjivanju potrošnje energije i utjecaja na okoliš.

| (54) | Važno je da države članice javnim tijelima pruže potrebnu potporu u prihvaćanju zahtjeva energetske učinkovitosti u javnoj nabavi i, prema potrebi, u korištenju zelene javne nabave tako što će dati potrebne smjernice i metodologije za procjenjivanje troškova životnog vijeka te utjecaja na okoliš i troškova za okoliš. Očekuje se da će dobro osmišljeni alati, posebno digitalni, olakšati postupke nabave i smanjiti administrativne troškove, osobito u manjim državama članicama koje možda nemaju dovoljne kapacitete za pripremu javnih natječaja. U tom pogledu države članice trebale bi aktivno promicati korištenje digitalnih alata i suradnju među javnim naručiteljima, uključujući prekograničnu, radi razmjene najboljih praksi. |
| --- | --- |

(54)

Važno je da države članice javnim tijelima pruže potrebnu potporu u prihvaćanju zahtjeva energetske učinkovitosti u javnoj nabavi i, prema potrebi, u korištenju zelene javne nabave tako što će dati potrebne smjernice i metodologije za procjenjivanje troškova životnog vijeka te utjecaja na okoliš i troškova za okoliš. Očekuje se da će dobro osmišljeni alati, posebno digitalni, olakšati postupke nabave i smanjiti administrativne troškove, osobito u manjim državama članicama koje možda nemaju dovoljne kapacitete za pripremu javnih natječaja. U tom pogledu države članice trebale bi aktivno promicati korištenje digitalnih alata i suradnju među javnim naručiteljima, uključujući prekograničnu, radi razmjene najboljih praksi.

| (55) | Budući da su zgrade odgovorne za emisije stakleničkih plinova prije i poslije njihova životnog vijeka u uporabi, države članice trebale bi također razmotriti emisije ugljika tijekom cijelog životnog vijeka zgrada. To bi se trebalo odvijati u kontekstu nastojanja da se više pozornosti obrati na svojstva tijekom cijelog životnog vijeka, aspekte kružnog gospodarstva i utjecaje na okoliš, što je dio toga da javni sektor treba služiti kao uzor. Javna nabava na taj način može biti prilika da se rješava pitanje ugljika u zgradama tijekom njihova životnog vijeka. U tom su pogledu javni naručitelji važni akteri koji mogu poduzimati korake tako što u postupcima nabave nabavljaju nove zgrade u kojima je uzet u obzir potencijal globalnog zagrijavanja tijekom cijelog životnog vijeka. |
| --- | --- |

(55)

Budući da su zgrade odgovorne za emisije stakleničkih plinova prije i poslije njihova životnog vijeka u uporabi, države članice trebale bi također razmotriti emisije ugljika tijekom cijelog životnog vijeka zgrada. To bi se trebalo odvijati u kontekstu nastojanja da se više pozornosti obrati na svojstva tijekom cijelog životnog vijeka, aspekte kružnog gospodarstva i utjecaje na okoliš, što je dio toga da javni sektor treba služiti kao uzor. Javna nabava na taj način može biti prilika da se rješava pitanje ugljika u zgradama tijekom njihova životnog vijeka. U tom su pogledu javni naručitelji važni akteri koji mogu poduzimati korake tako što u postupcima nabave nabavljaju nove zgrade u kojima je uzet u obzir potencijal globalnog zagrijavanja tijekom cijelog životnog vijeka.

| (56) | Potencijal globalnog zagrijavanja tijekom cijelog životnog vijeka mjeri emisije stakleničkih plinova povezanih sa zgradom u različitim fazama životnog vijeka. On je stoga mjera ukupnog doprinosa zgrade emisijama koje uzrokuju klimatske promjene. To se ponekad naziva i „procjenom ugljičnog otiska” ili „mjerenjem emisija ugljika tijekom cijelog životnog vijeka”. U njemu se zbrajaju emisije ugljika iz građevinskih materijala i izravne i neizravne emisije iz faze uporabe. Zgrade su znatan repozitorij materijala jer se u njima tijekom brojnih desetljeća nalaze resursi s visokom razinom emisija ugljika, pa je važno razmatrati projekte koji olakšavaju lakšu buduću ponovnu uporabu i recikliranje na kraju faze uporabe u skladu s novim akcijskim planom za kružno gospodarstvo. Države članice trebale bi promicati kružnost, trajnost i prilagodljivost građevinskih materijala kako bi se poboljšala svojstva građevnih proizvoda u pogledu održivosti. |
| --- | --- |

(56)

Potencijal globalnog zagrijavanja tijekom cijelog životnog vijeka mjeri emisije stakleničkih plinova povezanih sa zgradom u različitim fazama životnog vijeka. On je stoga mjera ukupnog doprinosa zgrade emisijama koje uzrokuju klimatske promjene. To se ponekad naziva i „procjenom ugljičnog otiska” ili „mjerenjem emisija ugljika tijekom cijelog životnog vijeka”. U njemu se zbrajaju emisije ugljika iz građevinskih materijala i izravne i neizravne emisije iz faze uporabe. Zgrade su znatan repozitorij materijala jer se u njima tijekom brojnih desetljeća nalaze resursi s visokom razinom emisija ugljika, pa je važno razmatrati projekte koji olakšavaju lakšu buduću ponovnu uporabu i recikliranje na kraju faze uporabe u skladu s novim akcijskim planom za kružno gospodarstvo. Države članice trebale bi promicati kružnost, trajnost i prilagodljivost građevinskih materijala kako bi se poboljšala svojstva građevnih proizvoda u pogledu održivosti.

| (57) | Potencijal globalnog zagrijavanja brojčani je pokazatelj u kgCO2eq/m2 (unutarnje ukupne korisne površine poda) za svaku fazu životnog vijeka izračunan kao jednogodišnji prosjek za referentno razdoblje studije od 50 godina. Odabir podataka, definiranje scenarija i izračuni provode se u skladu s normom EN 15978. Opseg dijelova zgrade i tehnička oprema utvrđeni su u pokazatelju 1,2 zajedničkog okvira Unije Level(s). Ako postoji nacionalni alat za izračun ili ako je takav alat potreban za objavljivanje ili dobivanje građevinskih dozvola, trebalo bi ga biti moguće koristiti za pružanje potrebnih informacija. Trebalo bi biti moguće koristiti druge alate za izračun ako ispunjavanju minimalne kriterije utvrđene u zajedničkom okviru Unije Level(s). |
| --- | --- |

(57)

Potencijal globalnog zagrijavanja brojčani je pokazatelj u kgCO2eq/m2 (unutarnje ukupne korisne površine poda) za svaku fazu životnog vijeka izračunan kao jednogodišnji prosjek za referentno razdoblje studije od 50 godina. Odabir podataka, definiranje scenarija i izračuni provode se u skladu s normom EN 15978. Opseg dijelova zgrade i tehnička oprema utvrđeni su u pokazatelju 1,2 zajedničkog okvira Unije Level(s). Ako postoji nacionalni alat za izračun ili ako je takav alat potreban za objavljivanje ili dobivanje građevinskih dozvola, trebalo bi ga biti moguće koristiti za pružanje potrebnih informacija. Trebalo bi biti moguće koristiti druge alate za izračun ako ispunjavanju minimalne kriterije utvrđene u zajedničkom okviru Unije Level(s).

| (58) | Direktivom 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (21) utvrđuju se pravila o postrojenjima koja doprinose proizvodnji energije ili koja koriste energiju radi proizvodnje te se predviđa da informacije o energiji koja se koristi u postrojenju ili koju postrojenje proizvodi trebaju biti unesene u zahtjeve za integrirane dozvole u skladu s člankom 12. stavkom 1. točkom (b) te direktive. Nadalje, u članku 11. te direktive predviđa se da je učinkovito korištenje energije jedno od općih načela kojima se utvrđuju osnovne obveze operatera i jedan od kriterija za određivanje najboljih raspoloživih tehnika iz Priloga III. toj direktivi. Na operativnu učinkovitost energetskih sustava u svakom trenutku utječe sposobnost neometanog i fleksibilnog unosa električne energije proizvedene iz različitih izvora, s različitim stupnjem inercije i vremenom pokretanja, u mrežu. Poboljšanjem te učinkovitosti omogućit će se bolja upotreba obnovljive energije. |
| --- | --- |

(58)

Direktivom 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (21) utvrđuju se pravila o postrojenjima koja doprinose proizvodnji energije ili koja koriste energiju radi proizvodnje te se predviđa da informacije o energiji koja se koristi u postrojenju ili koju postrojenje proizvodi trebaju biti unesene u zahtjeve za integrirane dozvole u skladu s člankom 12. stavkom 1. točkom (b) te direktive. Nadalje, u članku 11. te direktive predviđa se da je učinkovito korištenje energije jedno od općih načela kojima se utvrđuju osnovne obveze operatera i jedan od kriterija za određivanje najboljih raspoloživih tehnika iz Priloga III. toj direktivi. Na operativnu učinkovitost energetskih sustava u svakom trenutku utječe sposobnost neometanog i fleksibilnog unosa električne energije proizvedene iz različitih izvora, s različitim stupnjem inercije i vremenom pokretanja, u mrežu. Poboljšanjem te učinkovitosti omogućit će se bolja upotreba obnovljive energije.

| (59) | Poboljšanjem energetske učinkovitosti može se doprinijeti većoj gospodarskoj proizvodnji. Države članice i Unija trebale bi težiti smanjenju potrošnje energije bez obzira na razine gospodarskog rasta. |
| --- | --- |

(59)

Poboljšanjem energetske učinkovitosti može se doprinijeti većoj gospodarskoj proizvodnji. Države članice i Unija trebale bi težiti smanjenju potrošnje energije bez obzira na razine gospodarskog rasta.

| (60) | Obveza uštede energije utvrđena ovom Direktivom trebala bi se povećati i primjenjivati i nakon 2030. Time se osigurava veća stabilnost za ulagatelje te potiču dugoročna ulaganja i dugoročne mjere energetske učinkovitosti, kao što su temeljita obnova zgrada s dugoročnim ciljem olakšavanja troškovno učinkovite pretvorbe postojećih zgrada u zgrade gotovo nulte energije. Obveza uštede energije ima važnu ulogu u omogućivanju lokalnog rasta, otvaranja lokalnih radnih mjesta, konkurentnosti i smanjivanju energetskog siromaštva. Trebala bi osigurati da Unija može ostvariti svoje energetske i klimatske ciljeve stvaranjem dodatnih prilika i prekidanjem veze između energetske potrošnje i rasta. Suradnja s privatnim sektorom važna je kako bi se procijenili uvjeti pod kojima se mogu pokrenuti privatna ulaganja u projekte energetske učinkovitosti te kako bi se razvili novi modeli stvaranja prihoda za inovacije u području energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(60)

Obveza uštede energije utvrđena ovom Direktivom trebala bi se povećati i primjenjivati i nakon 2030. Time se osigurava veća stabilnost za ulagatelje te potiču dugoročna ulaganja i dugoročne mjere energetske učinkovitosti, kao što su temeljita obnova zgrada s dugoročnim ciljem olakšavanja troškovno učinkovite pretvorbe postojećih zgrada u zgrade gotovo nulte energije. Obveza uštede energije ima važnu ulogu u omogućivanju lokalnog rasta, otvaranja lokalnih radnih mjesta, konkurentnosti i smanjivanju energetskog siromaštva. Trebala bi osigurati da Unija može ostvariti svoje energetske i klimatske ciljeve stvaranjem dodatnih prilika i prekidanjem veze između energetske potrošnje i rasta. Suradnja s privatnim sektorom važna je kako bi se procijenili uvjeti pod kojima se mogu pokrenuti privatna ulaganja u projekte energetske učinkovitosti te kako bi se razvili novi modeli stvaranja prihoda za inovacije u području energetske učinkovitosti.

| (61) | Mjere poboljšanja energetske učinkovitosti imaju pozitivan učinak i na kvalitetu zraka jer energetski učinkovitije zgrade doprinose smanjenju potražnje za gorivima za ogrjev, uključujući kruta goriva za ogrjev. Zato se mjerama energetske učinkovitosti doprinosi poboljšanju kvalitete zraka u zatvorenim i otvorenim prostorima te pomaže da se na troškovno učinkovit način ostvare ciljevi politike Unije u vezi s kvalitetom zraka, kako su utvrđeni posebno u Direktivi (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (22). |
| --- | --- |

(61)

Mjere poboljšanja energetske učinkovitosti imaju pozitivan učinak i na kvalitetu zraka jer energetski učinkovitije zgrade doprinose smanjenju potražnje za gorivima za ogrjev, uključujući kruta goriva za ogrjev. Zato se mjerama energetske učinkovitosti doprinosi poboljšanju kvalitete zraka u zatvorenim i otvorenim prostorima te pomaže da se na troškovno učinkovit način ostvare ciljevi politike Unije u vezi s kvalitetom zraka, kako su utvrđeni posebno u Direktivi (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća (22).

| (62) | Kako bi se osigurao stabilan i predvidljiv doprinos postizanju energetskih i klimatskih ciljeva Unije za 2030. i cilja klimatske neutralnosti za 2050., države članice dužne su ostvariti kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji tijekom cijelog razdoblja obveze do 2030., koja je jednaka novoj godišnjoj uštedi od najmanje 0,8 % krajnje potrošnje energije do 31. prosinca 2023. i od najmanje 1,3 % od 1. siječnja 2024., 1,5 % od 1. siječnja 2026. i 1,9 % od 1. siječnja 2028. Taj bi se zahtjev mogao ispuniti novim mjerama politike koje se donose tijekom razdoblja obveze od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. ili novim pojedinačnim mjerama koje proizlaze iz mjera politike donesenih tijekom ili prije prethodnog razdoblja, pod uvjetom da pojedinačne mjere koje dovode do uštede energije budu uvedene tijekom sljedećeg razdoblja. U tu svrhu države članice trebale bi moći iskoristiti sustav obveze energetske učinkovitosti, alternativne mjere politike ili oboje. |
| --- | --- |

(62)

Kako bi se osigurao stabilan i predvidljiv doprinos postizanju energetskih i klimatskih ciljeva Unije za 2030. i cilja klimatske neutralnosti za 2050., države članice dužne su ostvariti kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji tijekom cijelog razdoblja obveze do 2030., koja je jednaka novoj godišnjoj uštedi od najmanje 0,8 % krajnje potrošnje energije do 31. prosinca 2023. i od najmanje 1,3 % od 1. siječnja 2024., 1,5 % od 1. siječnja 2026. i 1,9 % od 1. siječnja 2028. Taj bi se zahtjev mogao ispuniti novim mjerama politike koje se donose tijekom razdoblja obveze od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. ili novim pojedinačnim mjerama koje proizlaze iz mjera politike donesenih tijekom ili prije prethodnog razdoblja, pod uvjetom da pojedinačne mjere koje dovode do uštede energije budu uvedene tijekom sljedećeg razdoblja. U tu svrhu države članice trebale bi moći iskoristiti sustav obveze energetske učinkovitosti, alternativne mjere politike ili oboje.

| (63) | Za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2023. od Cipra i Malte trebalo bi se zahtijevati da ostvare kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji koja je jednaka novoj uštedi od 0,24 % godišnje krajnje potrošnje energije prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2019. Za razdoblje od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2030. od Cipra i Malte trebalo bi se zahtijevati da ostvare kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji od 0,45 % godišnje krajnje potrošnje energije prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2019. |
| --- | --- |

(63)

Za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2023. od Cipra i Malte trebalo bi se zahtijevati da ostvare kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji koja je jednaka novoj uštedi od 0,24 % godišnje krajnje potrošnje energije prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2019. Za razdoblje od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2030. od Cipra i Malte trebalo bi se zahtijevati da ostvare kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji od 0,45 % godišnje krajnje potrošnje energije prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2019.

| (64) | Ako koriste sustav obveze, države članice trebale bi na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija imenovati stranke obveznice među operatorima prijenosnih odnosno transportnih sustava, operatorima distribucijskih sustava, distributerima energije, poduzećima za maloprodaju energije i distributerima goriva za prijevoz ili poduzećima za maloprodaju goriva za prijevoz. Imenovanje ili izuzeće od imenovanja određenih kategorija takvih subjekata ne bi se smjelo shvatiti kao da je nekompatibilno s načelom nediskriminacije. Stoga su države članice u mogućnosti odabrati hoće li takvi subjekti ili samo njihove određene kategorije biti imenovane kao stranke obveznice. Da bi se osnažilo i zaštitilo osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugrožene kupce, osobe u kućanstvima s niskim prihodima i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju te da bi se za te osobe prioritetno provele mjere politike, države članice mogu zahtijevati od stranaka obveznica da ostvare uštedu energije kod tih osoba. U tu svrhu države članice mogu i utvrditi ciljeve smanjenja troškova energije. Stranke obveznice mogle bi postići te ciljeve promicanjem uvođenja mjera kojima se postiže ušteda energije i financijska ušteda na računima za energiju, na primjer ugradnjom izolacije i mjerama za grijanje, te podupiranjem inicijativa za uštedu energije zajednica obnovljive energije i energetskih zajednica građana. |
| --- | --- |

(64)

Ako koriste sustav obveze, države članice trebale bi na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija imenovati stranke obveznice među operatorima prijenosnih odnosno transportnih sustava, operatorima distribucijskih sustava, distributerima energije, poduzećima za maloprodaju energije i distributerima goriva za prijevoz ili poduzećima za maloprodaju goriva za prijevoz. Imenovanje ili izuzeće od imenovanja određenih kategorija takvih subjekata ne bi se smjelo shvatiti kao da je nekompatibilno s načelom nediskriminacije. Stoga su države članice u mogućnosti odabrati hoće li takvi subjekti ili samo njihove određene kategorije biti imenovane kao stranke obveznice. Da bi se osnažilo i zaštitilo osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugrožene kupce, osobe u kućanstvima s niskim prihodima i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju te da bi se za te osobe prioritetno provele mjere politike, države članice mogu zahtijevati od stranaka obveznica da ostvare uštedu energije kod tih osoba. U tu svrhu države članice mogu i utvrditi ciljeve smanjenja troškova energije. Stranke obveznice mogle bi postići te ciljeve promicanjem uvođenja mjera kojima se postiže ušteda energije i financijska ušteda na računima za energiju, na primjer ugradnjom izolacije i mjerama za grijanje, te podupiranjem inicijativa za uštedu energije zajednica obnovljive energije i energetskih zajednica građana.

| (65) | U osmišljavanju mjera politike za ispunjavanje obveze uštede energije države članice trebale bi poštovati klimatske i okolišne standarde i prioritete Unije te poštovati načelo „ne nanosi bitnu štetu” u smislu Uredbe (EU) 2020/852. Države članice ne bi trebale promicati aktivnosti koje nisu okolišno održive, na primjer korištenje fosilnih goriva. Cilj je obveze uštede energije pojačati odgovor na klimatske promjene tako što će se države članice poticati da uvedu održivu i čistu kombinaciju politika koja je otporna i ublažava klimatske promjene. Stoga energetska ušteda iz mjera politike koje se odnose na korištenje izravnog izgaranja fosilnih goriva može biti prihvatljiva ušteda energije u okviru obveze uštede energije pod određenim uvjetima i u prijelaznom razdoblju nakon prenošenja ove Direktive u skladu s prilogom ovoj Direktivi. Ova Direktiva omogućit će usklađivanje obveze uštede energije s ciljevima europskog zelenog plana, Plana za postizanje klimatskog cilja i Vala obnove te prenijeti potrebu za djelovanjem koju je Međunarodna agencija za energiju utvrdila u svojem izvješću o nultoj energiji. Cilj je ograničenja potaknuti države članice da troše javna sredstva samo na održive tehnologije primjerene za budućnost. Važno je da države članice sudionicima na tržištu osiguraju jasan okvir politika i sigurnost ulaganja. Primjena metodologije izračuna iz obveze uštede energije trebala bi omogućiti svim sudionicima na tržištu da prilagode svoje tehnologije u razumnom roku. U slučajevima u kojima države članice podupiru uvođenje učinkovitih tehnologija za fosilna goriva ili ranu zamjenu takvih tehnologija, na primjer programima subvencioniranja ili sustavima obveze energetske učinkovitosti, moguće je da postignuta ušteda energije više ne bude prihvatljiva za obvezu uštede energije. Iako ušteda energije postignuta na primjer promicanjem kogeneracije koja se temelji na prirodnom plinu ne bi bila prihvatljiva za obvezu uštede energije, to se ograničenje ne bi primjenjivalo na neizravno korištenje fosilnih goriva, na primjer ako proizvodnja električne energije uključuje proizvodnju iz fosilnih goriva. Mjere politike usmjerene na promjene ponašanja radi smanjivanja potrošnje fosilnih goriva, na primjer kampanjama informiranja i ekološkom vožnjom, trebale bi i dalje biti prihvatljive. Mjere politike usmjerene na obnovu zgrada mogu uključivati mjere kao što je zamjena sustava grijanja na fosilna goriva uz poboljšanje strukture zgrada. Te bi mjere trebale biti ograničene na tehnologije koje omogućuju postizanje potrebne uštede energije u skladu s nacionalnim građevinskim propisima utvrđenima u državi članici. Države članice trebale bi neovisno o tome promicati modernizaciju sustava za grijanje kao dijela temeljite obnove u skladu s dugoročnim ciljem ugljične neutralnosti, odnosno smanjivanja potražnje za grijanjem i pokrivanja preostale potražnje za grijanjem iz energetskog izvora bez ugljika. Pri uzimanju u obzir uštede potrebne za postizanje udjela u obvezi uštede energije među osobama pogođenima energetskim siromaštvom, države članice mogu uzeti u obzir njihove klimatske uvjete. |
| --- | --- |

(65)

U osmišljavanju mjera politike za ispunjavanje obveze uštede energije države članice trebale bi poštovati klimatske i okolišne standarde i prioritete Unije te poštovati načelo „ne nanosi bitnu štetu” u smislu Uredbe (EU) 2020/852. Države članice ne bi trebale promicati aktivnosti koje nisu okolišno održive, na primjer korištenje fosilnih goriva. Cilj je obveze uštede energije pojačati odgovor na klimatske promjene tako što će se države članice poticati da uvedu održivu i čistu kombinaciju politika koja je otporna i ublažava klimatske promjene. Stoga energetska ušteda iz mjera politike koje se odnose na korištenje izravnog izgaranja fosilnih goriva može biti prihvatljiva ušteda energije u okviru obveze uštede energije pod određenim uvjetima i u prijelaznom razdoblju nakon prenošenja ove Direktive u skladu s prilogom ovoj Direktivi. Ova Direktiva omogućit će usklađivanje obveze uštede energije s ciljevima europskog zelenog plana, Plana za postizanje klimatskog cilja i Vala obnove te prenijeti potrebu za djelovanjem koju je Međunarodna agencija za energiju utvrdila u svojem izvješću o nultoj energiji. Cilj je ograničenja potaknuti države članice da troše javna sredstva samo na održive tehnologije primjerene za budućnost. Važno je da države članice sudionicima na tržištu osiguraju jasan okvir politika i sigurnost ulaganja. Primjena metodologije izračuna iz obveze uštede energije trebala bi omogućiti svim sudionicima na tržištu da prilagode svoje tehnologije u razumnom roku. U slučajevima u kojima države članice podupiru uvođenje učinkovitih tehnologija za fosilna goriva ili ranu zamjenu takvih tehnologija, na primjer programima subvencioniranja ili sustavima obveze energetske učinkovitosti, moguće je da postignuta ušteda energije više ne bude prihvatljiva za obvezu uštede energije. Iako ušteda energije postignuta na primjer promicanjem kogeneracije koja se temelji na prirodnom plinu ne bi bila prihvatljiva za obvezu uštede energije, to se ograničenje ne bi primjenjivalo na neizravno korištenje fosilnih goriva, na primjer ako proizvodnja električne energije uključuje proizvodnju iz fosilnih goriva. Mjere politike usmjerene na promjene ponašanja radi smanjivanja potrošnje fosilnih goriva, na primjer kampanjama informiranja i ekološkom vožnjom, trebale bi i dalje biti prihvatljive. Mjere politike usmjerene na obnovu zgrada mogu uključivati mjere kao što je zamjena sustava grijanja na fosilna goriva uz poboljšanje strukture zgrada. Te bi mjere trebale biti ograničene na tehnologije koje omogućuju postizanje potrebne uštede energije u skladu s nacionalnim građevinskim propisima utvrđenima u državi članici. Države članice trebale bi neovisno o tome promicati modernizaciju sustava za grijanje kao dijela temeljite obnove u skladu s dugoročnim ciljem ugljične neutralnosti, odnosno smanjivanja potražnje za grijanjem i pokrivanja preostale potražnje za grijanjem iz energetskog izvora bez ugljika. Pri uzimanju u obzir uštede potrebne za postizanje udjela u obvezi uštede energije među osobama pogođenima energetskim siromaštvom, države članice mogu uzeti u obzir njihove klimatske uvjete.

| (66) | Mjere država članica za poboljšanje energetske učinkovitosti u prometu prihvatljive su da se uzmu u obzir za ostvarenje njihove obveze uštede energije u krajnjoj potrošnji. Takve mjere uključuju politike koje su, među ostalim, usmjerene na promicanje učinkovitijih vozila, promjenu načina prijevoza u korist vožnje biciklom, hodanja ili kolektivnog prijevoza, ili mobilnosti i urbanističkog planiranja kojima se smanjuje potražnja za prijevozom. Osim toga, programi kojima se ubrzava primjena novih učinkovitijih vozila ili mjere politike kojima se potiče prelazak na goriva sa smanjenim razinama emisija, osim programa ili mjera politike u pogledu korištenja izravnog izgaranja fosilnih goriva kojima se smanjuje uporaba energije po kilometru, također mogu biti prihvatljivi, podložno usklađenosti s pravilima o značajnosti i dodatnosti utvrđenima u ovoj Direktivi. Mjere politika kojima se potiče uvođenje novih vozila na fosilna goriva ne bi se trebale smatrati prihvatljivim mjerama za obvezu uštede energije. |
| --- | --- |

(66)

Mjere država članica za poboljšanje energetske učinkovitosti u prometu prihvatljive su da se uzmu u obzir za ostvarenje njihove obveze uštede energije u krajnjoj potrošnji. Takve mjere uključuju politike koje su, među ostalim, usmjerene na promicanje učinkovitijih vozila, promjenu načina prijevoza u korist vožnje biciklom, hodanja ili kolektivnog prijevoza, ili mobilnosti i urbanističkog planiranja kojima se smanjuje potražnja za prijevozom. Osim toga, programi kojima se ubrzava primjena novih učinkovitijih vozila ili mjere politike kojima se potiče prelazak na goriva sa smanjenim razinama emisija, osim programa ili mjera politike u pogledu korištenja izravnog izgaranja fosilnih goriva kojima se smanjuje uporaba energije po kilometru, također mogu biti prihvatljivi, podložno usklađenosti s pravilima o značajnosti i dodatnosti utvrđenima u ovoj Direktivi. Mjere politika kojima se potiče uvođenje novih vozila na fosilna goriva ne bi se trebale smatrati prihvatljivim mjerama za obvezu uštede energije.

| (67) | Mjere koje države članice poduzmu na temelju Uredbe (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (23) koje za rezultat imaju provjerljiva i mjerljiva ili procjenjiva poboljšanja energetske učinkovitost mogu se smatrati troškovno učinkovitim načinom na koji države članice mogu ispuniti svoju obvezu uštede energije u skladu s ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(67)

Mjere koje države članice poduzmu na temelju Uredbe (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća (23) koje za rezultat imaju provjerljiva i mjerljiva ili procjenjiva poboljšanja energetske učinkovitost mogu se smatrati troškovno učinkovitim načinom na koji države članice mogu ispuniti svoju obvezu uštede energije u skladu s ovom Direktivom.

| (68) | Umjesto zahtijevanja od stranaka obveznica da ostvare iznos kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji koji se zahtijeva u skladu s obvezom uštede energije utvrđenom u ovoj Direktivi, trebalo bi biti moguće da države članice, u okviru svojih sustava obveze, dopuste ili zahtijevaju od stranaka obveznica da doprinesu nacionalnom fondu za energetsku učinkovitost, koji bi se mogao koristiti da se prioritetno provode mjere politike kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca, osoba u kućanstvima s niskim dohotkom i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju. |
| --- | --- |

(68)

Umjesto zahtijevanja od stranaka obveznica da ostvare iznos kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji koji se zahtijeva u skladu s obvezom uštede energije utvrđenom u ovoj Direktivi, trebalo bi biti moguće da države članice, u okviru svojih sustava obveze, dopuste ili zahtijevaju od stranaka obveznica da doprinesu nacionalnom fondu za energetsku učinkovitost, koji bi se mogao koristiti da se prioritetno provode mjere politike kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca, osoba u kućanstvima s niskim dohotkom i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju.

| (69) | Države članice i stranke obveznice trebale bi iskoristiti sva raspoloživa sredstva i tehnologije, osim kad je riječ o korištenju tehnologija s izravnim izgaranjem fosilnih goriva, kako bi ostvarile zahtijevanu kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji, među ostalim promicanjem pametnih i održivih tehnologija u sustavima učinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja, infrastrukture za učinkovito grijanje i hlađenje, učinkovitih i pametnih zgrada, električnih vozila i industrija te energetskih pregleda ili jednakovrijednih sustava gospodarenja, pod uvjetom da je iskazana ušteda energije u skladu s ovom Direktivom. Države članice trebale bi nastojati postići visoku razinu fleksibilnosti u osmišljavanju i provedbi alternativnih mjera politike. Države članice trebale bi poticati djelovanja kojima se može postići ušteda energije tijekom dugog životnog vijeka. |
| --- | --- |

(69)

Države članice i stranke obveznice trebale bi iskoristiti sva raspoloživa sredstva i tehnologije, osim kad je riječ o korištenju tehnologija s izravnim izgaranjem fosilnih goriva, kako bi ostvarile zahtijevanu kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji, među ostalim promicanjem pametnih i održivih tehnologija u sustavima učinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja, infrastrukture za učinkovito grijanje i hlađenje, učinkovitih i pametnih zgrada, električnih vozila i industrija te energetskih pregleda ili jednakovrijednih sustava gospodarenja, pod uvjetom da je iskazana ušteda energije u skladu s ovom Direktivom. Države članice trebale bi nastojati postići visoku razinu fleksibilnosti u osmišljavanju i provedbi alternativnih mjera politike. Države članice trebale bi poticati djelovanja kojima se može postići ušteda energije tijekom dugog životnog vijeka.

| (70) | Dugoročnim mjerama energetske učinkovitosti nastavlja se ostvarivati ušteda energije i nakon 2020., no kako bi se doprinijelo cilju energetske učinkovitosti Unije za 2030., tim mjerama trebala bi se ostvariti nova ušteda nakon 2020. S druge strane, ušteda energije ostvarena nakon 31. prosinca 2020. ne bi se smjela uračunavati u kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji koja se zahtijeva za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. |
| --- | --- |

(70)

Dugoročnim mjerama energetske učinkovitosti nastavlja se ostvarivati ušteda energije i nakon 2020., no kako bi se doprinijelo cilju energetske učinkovitosti Unije za 2030., tim mjerama trebala bi se ostvariti nova ušteda nakon 2020. S druge strane, ušteda energije ostvarena nakon 31. prosinca 2020. ne bi se smjela uračunavati u kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji koja se zahtijeva za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.

| (71) | Dodatnost je temeljno načelo obveze uštede energije predviđene u ovoj Direktivi, u mjeri u kojoj se njome osigurava da države članice uspostave politike i mjere posebno osmišljene za potrebe ispunjavanja obveze uštede energije. Nove uštede trebale bi biti dodatne u odnosu na dotadašnje mjere tako da se uštede do kojih bi ionako došlo ne bi smjele uračunavati u ispunjenje obveze uštede energije. Kako bi se izračunao učinak uvedenih mjera, trebalo bi uračunavati samo neto uštedu koja se mjeri kao promjena potrošnje energije koja se može izravno pripisati određenoj mjeri energetske učinkovitosti koja se provodi za potrebe obveze uštede energije predviđene u ovoj Direktivi. Kako bi se izračunala neto ušteda, države članice trebale bi utvrditi osnovni scenarij na temelju kojeg bi se vidjelo kako bi se situacija razvila bez te mjere. Dotična mjera politike trebala bi se evaluirati u odnosu na taj osnovni scenarij. Države članice trebale bi uzeti u obzir minimalne zahtjeve predviđene u relevantnom zakonodavnom okviru na razini Unije i to da će se u istom razdoblju možda poduzeti i druge mjere politike kojima će se također možda utjecati na iznos uštede energije, pa se sve promjene zapažene od uvođenja konkretne mjere politike ne mogu pripisati isključivo toj mjeri politike. Djelovanjima stranke obveznice, stranke sudionice ili ovlaštene stranke trebalo bi zaista doprinijeti ostvarivanju iskazane uštede energije kako bi se osiguralo ispunjenje zahtjeva značajnosti. |
| --- | --- |

(71)

Dodatnost je temeljno načelo obveze uštede energije predviđene u ovoj Direktivi, u mjeri u kojoj se njome osigurava da države članice uspostave politike i mjere posebno osmišljene za potrebe ispunjavanja obveze uštede energije. Nove uštede trebale bi biti dodatne u odnosu na dotadašnje mjere tako da se uštede do kojih bi ionako došlo ne bi smjele uračunavati u ispunjenje obveze uštede energije. Kako bi se izračunao učinak uvedenih mjera, trebalo bi uračunavati samo neto uštedu koja se mjeri kao promjena potrošnje energije koja se može izravno pripisati određenoj mjeri energetske učinkovitosti koja se provodi za potrebe obveze uštede energije predviđene u ovoj Direktivi. Kako bi se izračunala neto ušteda, države članice trebale bi utvrditi osnovni scenarij na temelju kojeg bi se vidjelo kako bi se situacija razvila bez te mjere. Dotična mjera politike trebala bi se evaluirati u odnosu na taj osnovni scenarij. Države članice trebale bi uzeti u obzir minimalne zahtjeve predviđene u relevantnom zakonodavnom okviru na razini Unije i to da će se u istom razdoblju možda poduzeti i druge mjere politike kojima će se također možda utjecati na iznos uštede energije, pa se sve promjene zapažene od uvođenja konkretne mjere politike ne mogu pripisati isključivo toj mjeri politike. Djelovanjima stranke obveznice, stranke sudionice ili ovlaštene stranke trebalo bi zaista doprinijeti ostvarivanju iskazane uštede energije kako bi se osiguralo ispunjenje zahtjeva značajnosti.

| (72) | Važno je da se, prema potrebi, u izračunu uštede energije uzmu u obzir svi koraci energetskog lanca kako bi se povećao potencijal uštede energije u prijenosu i distribuciji električne energije. Na temelju studija i savjetovanja s dionicima otkriveno je da postoji znatan potencijal. Međutim, fizički i gospodarski uvjeti država članica znatno se razlikuju, često razlike postoje i unutar više država članica, a mnogobrojni su i operatori sustava. Te okolnosti upućuju na decentralizirani pristup u skladu s načelom supsidijarnosti. Nacionalna regulatorna tijela imaju potrebno znanje, pravnu nadležnost i administrativne kapacitete za promicanje razvoja energetski učinkovite elektroenergetske mreže. Subjekti kao što su Europska mreža operatora prijenosnih sustava za električnu energiju (ENTSO-E) i Europsko tijelo za operatore distribucijskih sustava mogu također dati korisne doprinose uvođenju mjera energetske učinkovitosti te bi u tome trebali podržavati svoje članove. |
| --- | --- |

(72)

Važno je da se, prema potrebi, u izračunu uštede energije uzmu u obzir svi koraci energetskog lanca kako bi se povećao potencijal uštede energije u prijenosu i distribuciji električne energije. Na temelju studija i savjetovanja s dionicima otkriveno je da postoji znatan potencijal. Međutim, fizički i gospodarski uvjeti država članica znatno se razlikuju, često razlike postoje i unutar više država članica, a mnogobrojni su i operatori sustava. Te okolnosti upućuju na decentralizirani pristup u skladu s načelom supsidijarnosti. Nacionalna regulatorna tijela imaju potrebno znanje, pravnu nadležnost i administrativne kapacitete za promicanje razvoja energetski učinkovite elektroenergetske mreže. Subjekti kao što su Europska mreža operatora prijenosnih sustava za električnu energiju (ENTSO-E) i Europsko tijelo za operatore distribucijskih sustava mogu također dati korisne doprinose uvođenju mjera energetske učinkovitosti te bi u tome trebali podržavati svoje članove.

| (73) | Slična razmatranja vrijede za velik broj operatora sustava za prirodni plin. Države članice znatno se razlikuju po ulozi prirodnog plina, stopi opskrbe i teritorijalnoj pokrivenosti. U tim su slučajevima nacionalna regulatorna tijela na najboljem položaju za praćenje i usmjeravanje razvoja sustava da bude učinkovitiji, a subjekti kao što je Europska mreža operatora transportnih sustava za plin mogu dati korisne doprinose uvođenju mjera energetske učinkovitosti te bi u tome trebali podržavati svoje članove. |
| --- | --- |

(73)

Slična razmatranja vrijede za velik broj operatora sustava za prirodni plin. Države članice znatno se razlikuju po ulozi prirodnog plina, stopi opskrbe i teritorijalnoj pokrivenosti. U tim su slučajevima nacionalna regulatorna tijela na najboljem položaju za praćenje i usmjeravanje razvoja sustava da bude učinkovitiji, a subjekti kao što je Europska mreža operatora transportnih sustava za plin mogu dati korisne doprinose uvođenju mjera energetske učinkovitosti te bi u tome trebali podržavati svoje članove.

| (74) | Uloga ESCO-â važna je za razvoj, osmišljavanje, izgradnju i organizaciju financiranja projekata kojima se štedi energija, smanjuju troškovi energije te smanjuju troškovi rada i održavanja u sektorima kao što su zgradarstvo, industrija i promet. |
| --- | --- |

(74)

Uloga ESCO-â važna je za razvoj, osmišljavanje, izgradnju i organizaciju financiranja projekata kojima se štedi energija, smanjuju troškovi energije te smanjuju troškovi rada i održavanja u sektorima kao što su zgradarstvo, industrija i promet.

| (75) | Razmatranje povezanosti vode i energije posebno je važno za rješavanje pitanja međuovisne potrošnje energije i vode te sve većeg pritiska na oba resursa. Djelotvorno gospodarenje vodama može predstavljati znatan doprinos uštedi energije te donijeti ne samo koristi u području klime već i gospodarske i socijalne koristi. Sektori voda i zbrinjavanja otpadnih voda čine 3,5 % potrošnje električne energije u Uniji te se očekuje porast tog udjela. Istodobno, propuštanje vode čini 24 % ukupne količine vode potrošene u Uniji te je energetski sektor najveći potrošač vode i pripisuje mu se 44 % potrošnje. Trebalo bi u cijelosti istražiti potencijal uštede energije korištenjem pametnih tehnologija i postupaka u svim industrijskim, stambenim i komercijalnim vodnim ciklusima i primjenama i ostvariti ga kad god je to troškovno učinkovito te bi trebalo uzimati u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. Uz to, napredne tehnologije navodnjavanja, skupljanja kišnice i ponovne uporabe vode mogle bi znatno smanjiti potrošnju vode u poljoprivredi, zgradama i industriji i energiju koja se koristi za njezinu obradu i transport. |
| --- | --- |

(75)

Razmatranje povezanosti vode i energije posebno je važno za rješavanje pitanja međuovisne potrošnje energije i vode te sve većeg pritiska na oba resursa. Djelotvorno gospodarenje vodama može predstavljati znatan doprinos uštedi energije te donijeti ne samo koristi u području klime već i gospodarske i socijalne koristi. Sektori voda i zbrinjavanja otpadnih voda čine 3,5 % potrošnje električne energije u Uniji te se očekuje porast tog udjela. Istodobno, propuštanje vode čini 24 % ukupne količine vode potrošene u Uniji te je energetski sektor najveći potrošač vode i pripisuje mu se 44 % potrošnje. Trebalo bi u cijelosti istražiti potencijal uštede energije korištenjem pametnih tehnologija i postupaka u svim industrijskim, stambenim i komercijalnim vodnim ciklusima i primjenama i ostvariti ga kad god je to troškovno učinkovito te bi trebalo uzimati u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. Uz to, napredne tehnologije navodnjavanja, skupljanja kišnice i ponovne uporabe vode mogle bi znatno smanjiti potrošnju vode u poljoprivredi, zgradama i industriji i energiju koja se koristi za njezinu obradu i transport.

| (76) | U skladu s člankom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) politike Unije u području energetske učinkovitosti trebale bi biti uključive i njima bi se stoga trebao osigurati jednak pristup mjerama energetske učinkovitosti za sve potrošače koji su pogođeni energetskim siromaštvom. Poboljšanja energetske učinkovitosti trebala bi se prioritetno provoditi kod osoba koje su pogođene energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i krajnjih korisnika, osoba u kućanstvima s niskim ili srednjim dohotkom, osoba koje žive u socijalnom stanovanju, starijih osoba, kao i osoba koje žive u ruralnim i udaljenim područjima te u najudaljenijim regijama. U tom kontekstu posebnu pozornost trebalo bi dati onim skupinama koje su u većoj opasnosti od energetskog siromaštva ili su izloženije njegovim negativnim posljedicama, kao što su žene, osobe s invaliditetom, starije osobe, djeca i osobe manjinskog rasnog ili etničkog porijekla. Države članice mogu zahtijevati od stranaka obveznica da, u pogledu energetskog siromaštva, uključe socijalne ciljeve u mjere uštede energije, a ta je mogućnost već proširena na alternativne mjere politike i nacionalne fondove za energetsku učinkovitost. To bi se trebalo pretvoriti u obvezu da se zaštite i osnaže ugroženi kupci i krajnji korisnici i da se ublaži energetsko siromaštvo, istodobno omogućujući državama članicama zadržavanje potpune fleksibilnosti u pogledu vrste mjere politike, njezine veličine, opsega i sadržaja. Ako u sustavu obveze energetske učinkovitosti nisu dopuštene mjere u vezi s pojedinačnim potrošačima energije, države članice mogu poduzeti mjere kako bi ublažile energetsko siromaštvo isključivo putem alternativnih mjera politike. U okviru svoje kombinacije politika države članice trebale bi osigurati da druge mjere politika nemaju negativan učinak na osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugrožene kupce, krajnje korisnike i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju. Države članice trebale bi na najbolji mogući način iskoristiti ulaganja javnih sredstava u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti, među ostalim financiranje i financijske instrumente uspostavljene na razini Unije. |
| --- | --- |

(76)

U skladu s člankom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) politike Unije u području energetske učinkovitosti trebale bi biti uključive i njima bi se stoga trebao osigurati jednak pristup mjerama energetske učinkovitosti za sve potrošače koji su pogođeni energetskim siromaštvom. Poboljšanja energetske učinkovitosti trebala bi se prioritetno provoditi kod osoba koje su pogođene energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i krajnjih korisnika, osoba u kućanstvima s niskim ili srednjim dohotkom, osoba koje žive u socijalnom stanovanju, starijih osoba, kao i osoba koje žive u ruralnim i udaljenim područjima te u najudaljenijim regijama. U tom kontekstu posebnu pozornost trebalo bi dati onim skupinama koje su u većoj opasnosti od energetskog siromaštva ili su izloženije njegovim negativnim posljedicama, kao što su žene, osobe s invaliditetom, starije osobe, djeca i osobe manjinskog rasnog ili etničkog porijekla. Države članice mogu zahtijevati od stranaka obveznica da, u pogledu energetskog siromaštva, uključe socijalne ciljeve u mjere uštede energije, a ta je mogućnost već proširena na alternativne mjere politike i nacionalne fondove za energetsku učinkovitost. To bi se trebalo pretvoriti u obvezu da se zaštite i osnaže ugroženi kupci i krajnji korisnici i da se ublaži energetsko siromaštvo, istodobno omogućujući državama članicama zadržavanje potpune fleksibilnosti u pogledu vrste mjere politike, njezine veličine, opsega i sadržaja. Ako u sustavu obveze energetske učinkovitosti nisu dopuštene mjere u vezi s pojedinačnim potrošačima energije, države članice mogu poduzeti mjere kako bi ublažile energetsko siromaštvo isključivo putem alternativnih mjera politike. U okviru svoje kombinacije politika države članice trebale bi osigurati da druge mjere politika nemaju negativan učinak na osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugrožene kupce, krajnje korisnike i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju. Države članice trebale bi na najbolji mogući način iskoristiti ulaganja javnih sredstava u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti, među ostalim financiranje i financijske instrumente uspostavljene na razini Unije.

| (77) | Svaka država članica trebala bi definirati koncept ugroženih kupaca koji se može odnositi na energetsko siromaštvo i, među ostalim, na zabranu isključivanja električne energije takvim kupcima u kritičnim vremenima. Koncept ugroženih kupaca može obuhvaćati razine dohotka, udio potrošnje energije u raspoloživom dohotku, energetsku učinkovitost domova, kritičnu ovisnost o električnoj opremi zbog zdravstvenih razloga, starost ili druge kriterije. Time se državama članicama omogućuje da uključe osobe u kućanstvima s niskim dohotkom. |
| --- | --- |

(77)

Svaka država članica trebala bi definirati koncept ugroženih kupaca koji se može odnositi na energetsko siromaštvo i, među ostalim, na zabranu isključivanja električne energije takvim kupcima u kritičnim vremenima. Koncept ugroženih kupaca može obuhvaćati razine dohotka, udio potrošnje energije u raspoloživom dohotku, energetsku učinkovitost domova, kritičnu ovisnost o električnoj opremi zbog zdravstvenih razloga, starost ili druge kriterije. Time se državama članicama omogućuje da uključe osobe u kućanstvima s niskim dohotkom.

| (78) | Prema Preporuci (EU) 2020/1563 otprilike 34 milijuna kućanstava u Uniji nije 2019. moglo primjereno zagrijati svoje domove. U europskom zelenu planu socijalna dimenzija tranzicije postavljena je kao prioritet obvezivanjem na načelo „nitko nije zapostavljen”. Zelena tranzicija, koja obuhvaća čistu tranziciju, utječe različito na muškarce i žene te može imati specifičan utjecaj na neke skupine u nepovoljnom položaju, među ostalom osobe s invaliditetom. Mjere energetske učinkovitosti stoga moraju biti ključne za svaku troškovno učinkovitu strategiju kako bi se riješio problem energetskog siromaštva i ugroženosti potrošača te su komplementarne politikama socijalne sigurnosti na razini države članice. Kako bi se osiguralo da se mjerama energetske učinkovitosti na održiv način smanji energetsko siromaštvo najmoprimaca, trebalo bi uzeti u obzir troškovnu učinkovitost takvih mjera, kao i njihovu cjenovnu pristupačnost za vlasnike nekretnina i najmoprimce te bi se odgovarajuća financijska i tehnička potpora za takve mjere trebala zajamčiti na razini država članica. Države članice trebale bi podržavati lokalne i regionalne strukture u prepoznavanju i ublažavanju energetskog siromaštva. Objekti iz fonda zgrada u Uniji dugoročno trebaju postati zgrade gotovo nulte energije, u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma. Sadašnje stope obnove zgrada nisu dostatne, a najteže je doprijeti do zgrada čiji su stanari građani s niskim prihodima pogođeni energetskim siromaštvom. Stoga su mjere utvrđene u ovoj Direktivi u pogledu obveza uštede energije, sustavâ obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera politike od posebne važnosti. |
| --- | --- |

(78)

Prema Preporuci (EU) 2020/1563 otprilike 34 milijuna kućanstava u Uniji nije 2019. moglo primjereno zagrijati svoje domove. U europskom zelenu planu socijalna dimenzija tranzicije postavljena je kao prioritet obvezivanjem na načelo „nitko nije zapostavljen”. Zelena tranzicija, koja obuhvaća čistu tranziciju, utječe različito na muškarce i žene te može imati specifičan utjecaj na neke skupine u nepovoljnom položaju, među ostalom osobe s invaliditetom. Mjere energetske učinkovitosti stoga moraju biti ključne za svaku troškovno učinkovitu strategiju kako bi se riješio problem energetskog siromaštva i ugroženosti potrošača te su komplementarne politikama socijalne sigurnosti na razini države članice. Kako bi se osiguralo da se mjerama energetske učinkovitosti na održiv način smanji energetsko siromaštvo najmoprimaca, trebalo bi uzeti u obzir troškovnu učinkovitost takvih mjera, kao i njihovu cjenovnu pristupačnost za vlasnike nekretnina i najmoprimce te bi se odgovarajuća financijska i tehnička potpora za takve mjere trebala zajamčiti na razini država članica. Države članice trebale bi podržavati lokalne i regionalne strukture u prepoznavanju i ublažavanju energetskog siromaštva. Objekti iz fonda zgrada u Uniji dugoročno trebaju postati zgrade gotovo nulte energije, u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma. Sadašnje stope obnove zgrada nisu dostatne, a najteže je doprijeti do zgrada čiji su stanari građani s niskim prihodima pogođeni energetskim siromaštvom. Stoga su mjere utvrđene u ovoj Direktivi u pogledu obveza uštede energije, sustavâ obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera politike od posebne važnosti.

| (79) | Države članice trebale bi nastojati osigurati da mjere za promicanje ili olakšavanje energetske učinkovitosti, osobito one koje se odnose na zgrade i mobilnost, ne dovedu do nerazmjernog povećanja troškova usluga povezanih s tim mjerama ili veće socijalne isključenosti. |
| --- | --- |

(79)

Države članice trebale bi nastojati osigurati da mjere za promicanje ili olakšavanje energetske učinkovitosti, osobito one koje se odnose na zgrade i mobilnost, ne dovedu do nerazmjernog povećanja troškova usluga povezanih s tim mjerama ili veće socijalne isključenosti.

| (80) | Kako bi se iskoristili potencijali za uštedu energije u određenim tržišnim segmentima u kojima se energetski pregledi općenito ne nude na komercijalnoj osnovi, kao što su mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), države članice trebale bi razviti programe kojima se MSP-ovi potiču i podupiru u tome da se podvrgnu energetskim pregledima i provedu preporuke dobivene na temelju tih energetskih pregleda. Energetski pregledi trebali bi biti obvezni i redoviti za poduzeća s prosječnom godišnjom potrošnjom energije iznad određenog praga jer ušteda energija može biti značajna. Prilikom energetskih pregleda trebalo bi uzeti u obzir relevantne europske ili međunarodne norme, kao što su EN ISO 50001 (sustavi gospodarenja energijom) ili EN 16247-1 (energetski pregledi) ili, ako uključuju energetski pregled, EN ISO 14000 (sustavi upravljanja okolišem) i tako osigurati njihovu usklađenost s ovom Direktivom, koja ne prelazi okvire zahtjeva tih relevantnih normi. Trenutačno je u izradi posebna europska norma za energetske preglede. Energetski pregledi mogu se provoditi samostalno ili u okviru većeg sustava upravljanja okolišem ili ugovora o energetskom učinku. U svim takvim slučajevima ti bi sustavi trebali ispunjavati minimalne zahtjeve utvrđene u ovoj Direktivi. Uz to se može smatrati da su posebni mehanizmi i programi uspostavljeni za praćenje emisija i potrošnje goriva određenih prijevoznika, na primjer EU sustav trgovanja emisijama na temelju prava Unije, kompatibilni s energetskim pregledima, među ostalim u sustavima gospodarenja energijom, ako ispunjavaju minimalne zahtjeve utvrđene u ovoj Direktivi. Za poduzeća koja već provode obvezu energetskog pregleda energetski pregledi i dalje bi se trebali provoditi barem svake četiri godine od datuma prethodnog energetskog pregleda, u skladu s ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(80)

Kako bi se iskoristili potencijali za uštedu energije u određenim tržišnim segmentima u kojima se energetski pregledi općenito ne nude na komercijalnoj osnovi, kao što su mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), države članice trebale bi razviti programe kojima se MSP-ovi potiču i podupiru u tome da se podvrgnu energetskim pregledima i provedu preporuke dobivene na temelju tih energetskih pregleda. Energetski pregledi trebali bi biti obvezni i redoviti za poduzeća s prosječnom godišnjom potrošnjom energije iznad određenog praga jer ušteda energija može biti značajna. Prilikom energetskih pregleda trebalo bi uzeti u obzir relevantne europske ili međunarodne norme, kao što su EN ISO 50001 (sustavi gospodarenja energijom) ili EN 16247-1 (energetski pregledi) ili, ako uključuju energetski pregled, EN ISO 14000 (sustavi upravljanja okolišem) i tako osigurati njihovu usklađenost s ovom Direktivom, koja ne prelazi okvire zahtjeva tih relevantnih normi. Trenutačno je u izradi posebna europska norma za energetske preglede. Energetski pregledi mogu se provoditi samostalno ili u okviru većeg sustava upravljanja okolišem ili ugovora o energetskom učinku. U svim takvim slučajevima ti bi sustavi trebali ispunjavati minimalne zahtjeve utvrđene u ovoj Direktivi. Uz to se može smatrati da su posebni mehanizmi i programi uspostavljeni za praćenje emisija i potrošnje goriva određenih prijevoznika, na primjer EU sustav trgovanja emisijama na temelju prava Unije, kompatibilni s energetskim pregledima, među ostalim u sustavima gospodarenja energijom, ako ispunjavaju minimalne zahtjeve utvrđene u ovoj Direktivi. Za poduzeća koja već provode obvezu energetskog pregleda energetski pregledi i dalje bi se trebali provoditi barem svake četiri godine od datuma prethodnog energetskog pregleda, u skladu s ovom Direktivom.

| (81) | Države članice mogle bi utvrditi smjernice koje poduzeća trebaju slijediti pri provedbi mjera za postizanje nove godišnje uštede utvrđene u energetskom pregledu. |
| --- | --- |

(81)

Države članice mogle bi utvrditi smjernice koje poduzeća trebaju slijediti pri provedbi mjera za postizanje nove godišnje uštede utvrđene u energetskom pregledu.

| (82) | Prosječna potrošnja poduzeća trebala bi biti kriterij na temelju kojeg se definira primjena sustava gospodarenja energijom i energetskih pregleda kako bi se povećala osjetljivost tih mehanizama za prepoznavanje odgovarajućih prilika za troškovno učinkovitu uštedu energije. Poduzeće ispod pragova potrošnje utvrđenih za sustave gospodarenja energijom i energetske preglede trebalo bi se poticati da se podvrgne energetskim pregledima i provodi preporuke dobivene na temelju tih pregleda. |
| --- | --- |

(82)

Prosječna potrošnja poduzeća trebala bi biti kriterij na temelju kojeg se definira primjena sustava gospodarenja energijom i energetskih pregleda kako bi se povećala osjetljivost tih mehanizama za prepoznavanje odgovarajućih prilika za troškovno učinkovitu uštedu energije. Poduzeće ispod pragova potrošnje utvrđenih za sustave gospodarenja energijom i energetske preglede trebalo bi se poticati da se podvrgne energetskim pregledima i provodi preporuke dobivene na temelju tih pregleda.

| (83) | Ako energetske preglede provode unutarnji stručnjaci, oni ne bi smjeli biti izravno uključeni u djelatnost koja je obuhvaćena pregledom kako bi se zajamčila njihova neovisnost. |
| --- | --- |

(83)

Ako energetske preglede provode unutarnji stručnjaci, oni ne bi smjeli biti izravno uključeni u djelatnost koja je obuhvaćena pregledom kako bi se zajamčila njihova neovisnost.

| (84) | Države članice trebale bi promicati provedbu sustavâ gospodarenja energijom i energetskih pregleda u javnoj upravi na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. |
| --- | --- |

(84)

Države članice trebale bi promicati provedbu sustavâ gospodarenja energijom i energetskih pregleda u javnoj upravi na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini.

| (85) | Sektor IKT-a još je jedan važan sektor kojem se posvećuje sve veća pozornost. Potrošnja energije podatkovnih centara u Uniji 2018. iznosila je 76,8 TWh. Očekuje se da će se potrošnja do 2030. povećati na 98,5 TWh, što je porast za 28 %. To povećanje u apsolutnom smislu može se promatrati i u relativnom smislu: u Uniji su 2018. podatkovni centri predstavljali 2,7 % potražnje za električnom energijom, a taj udio će porasti na 3,21 % do 2030. ako se nastave trenutačna kretanja. U Unijinoj digitalnoj strategiji već je istaknuta potreba za energetski visokoučinkovitim i održivim podatkovnim centrima i za mjerama transparentnosti za telekomunikacijske operatere u pogledu njihova okolišnog otiska. Radi promicanja održivog razvoja u sektoru IKT-a, osobito kad je riječ o podatkovnim centrima, države članice trebale bi zahtijevati prikupljanje i objavljivanje podataka koji su relevantni za energetska svojstva, vodeni otisak i fleksibilnost na strani potražnje podatkovnih centara, na temelju zajedničkog predloška Unije. Države članice trebale bi zahtijevati prikupljanje i objavljivanje podataka samo o podatkovnim centrima sa znatnim otiskom, za koje bi odgovarajuće projektne mjere ili intervencije za povećanje učinkovitosti, za nova odnosno postojeća postrojenja, mogla dovesti do znatnog smanjenja potrošnje energije i vode, povećanja učinkovitosti sustava kojima se promiče dekarbonizacija mreže ili ponovne uporabe otpadne topline u obližnjim postrojenjima i toplinskim mrežama. Na temelju tih prikupljenih podataka i uzimajući u obzir već postojeće inicijative u sektoru mogli bi se odrediti pokazatelji održivosti podatkovnih centara. |
| --- | --- |

(85)

Sektor IKT-a još je jedan važan sektor kojem se posvećuje sve veća pozornost. Potrošnja energije podatkovnih centara u Uniji 2018. iznosila je 76,8 TWh. Očekuje se da će se potrošnja do 2030. povećati na 98,5 TWh, što je porast za 28 %. To povećanje u apsolutnom smislu može se promatrati i u relativnom smislu: u Uniji su 2018. podatkovni centri predstavljali 2,7 % potražnje za električnom energijom, a taj udio će porasti na 3,21 % do 2030. ako se nastave trenutačna kretanja. U Unijinoj digitalnoj strategiji već je istaknuta potreba za energetski visokoučinkovitim i održivim podatkovnim centrima i za mjerama transparentnosti za telekomunikacijske operatere u pogledu njihova okolišnog otiska. Radi promicanja održivog razvoja u sektoru IKT-a, osobito kad je riječ o podatkovnim centrima, države članice trebale bi zahtijevati prikupljanje i objavljivanje podataka koji su relevantni za energetska svojstva, vodeni otisak i fleksibilnost na strani potražnje podatkovnih centara, na temelju zajedničkog predloška Unije. Države članice trebale bi zahtijevati prikupljanje i objavljivanje podataka samo o podatkovnim centrima sa znatnim otiskom, za koje bi odgovarajuće projektne mjere ili intervencije za povećanje učinkovitosti, za nova odnosno postojeća postrojenja, mogla dovesti do znatnog smanjenja potrošnje energije i vode, povećanja učinkovitosti sustava kojima se promiče dekarbonizacija mreže ili ponovne uporabe otpadne topline u obližnjim postrojenjima i toplinskim mrežama. Na temelju tih prikupljenih podataka i uzimajući u obzir već postojeće inicijative u sektoru mogli bi se odrediti pokazatelji održivosti podatkovnih centara.

| (86) | Obveza izvješćivanja primjenjuje se na one podatkovne centre koji ispunjavaju prag utvrđen u ovoj Direktivi. U svim slučajevima, a posebno u slučaju podatkovnih centara poduzeća na lokaciji, obvezu izvješćivanja trebalo bi tumačiti kao da se odnosi na prostore i opremu koji ponajprije ili isključivo služe za funkcije povezane s podacima (prostorije za poslužitelje), uključujući potrebnu povezanu opremu, na primjer povezano hlađenje, rasvjetu, baterijske nizove ili sustave besprekidnog napajanja. Sva informatička oprema koja je smještena ili ugrađena u prostore s ponajprije javnim pristupom, prostore za zajedničku upotrebu i uredske prostore ili koja podržava druge korporativne funkcije, kao što su radne stanice, prijenosna računala, fotokopirni uređaji, senzori, sigurnosna oprema ili kućanski aparati i audiovizualni uređaji, trebala bi biti izuzeta od obveze izvješćivanja. Isto bi se izuzeće trebalo primjenjivati i na opremu poslužitelja, mrežnu opremu, opremu za pohranu i povezanu opremu koja bi bila razmještena po cijeloj lokaciji, kao što su pojedinačni poslužitelji, pojedinačni ormarići ili pristupne točke za Wi-Fi i mrežne usluge. |
| --- | --- |

(86)

Obveza izvješćivanja primjenjuje se na one podatkovne centre koji ispunjavaju prag utvrđen u ovoj Direktivi. U svim slučajevima, a posebno u slučaju podatkovnih centara poduzeća na lokaciji, obvezu izvješćivanja trebalo bi tumačiti kao da se odnosi na prostore i opremu koji ponajprije ili isključivo služe za funkcije povezane s podacima (prostorije za poslužitelje), uključujući potrebnu povezanu opremu, na primjer povezano hlađenje, rasvjetu, baterijske nizove ili sustave besprekidnog napajanja. Sva informatička oprema koja je smještena ili ugrađena u prostore s ponajprije javnim pristupom, prostore za zajedničku upotrebu i uredske prostore ili koja podržava druge korporativne funkcije, kao što su radne stanice, prijenosna računala, fotokopirni uređaji, senzori, sigurnosna oprema ili kućanski aparati i audiovizualni uređaji, trebala bi biti izuzeta od obveze izvješćivanja. Isto bi se izuzeće trebalo primjenjivati i na opremu poslužitelja, mrežnu opremu, opremu za pohranu i povezanu opremu koja bi bila razmještena po cijeloj lokaciji, kao što su pojedinačni poslužitelji, pojedinačni ormarići ili pristupne točke za Wi-Fi i mrežne usluge.

| (87) | Prikupljeni podaci trebali bi se koristiti za mjerenje barem nekih osnovnih dimenzija održivog podatkovnog centra, to jest učinkovitosti korištenja energije, udjela te energije koji dolazi iz obnovljivih izvora, ponovne uporabe otpadne topline koju podatkovni centar proizvede, djelotvornosti hlađenja, djelotvornosti upotrebe ugljika i korištenja slatke vode. Prikupljeni podaci i pokazatelji održivosti trebali bi bolje informirati vlasnike i operatere podatkovnih centara, proizvođače opreme, inženjere za razvoj softvera i usluga, korisnike usluga podatkovnih centara na svim razinama i subjekte i organizacije koji uvode, koriste ili nabavljaju usluge u oblaku i usluge podatkovnih centara. Prikupljenim podacima i pokazateljima održivosti trebalo bi i povećati povjerenje u stvarna poboljšanja nakon napora i primjene mjera da se poveća održivost u novim ili postojećim podatkovnim centrima. Konačno, ti podaci i pokazatelji trebali bi biti temelj za transparentno planiranje i donošenje odluka na temelju dokaza. Komisija bi trebala procijeniti učinkovitost podatkovnih centara na temelju informacija koje su dostavili podatkovni centri na koje se odnosi obveza. |
| --- | --- |

(87)

Prikupljeni podaci trebali bi se koristiti za mjerenje barem nekih osnovnih dimenzija održivog podatkovnog centra, to jest učinkovitosti korištenja energije, udjela te energije koji dolazi iz obnovljivih izvora, ponovne uporabe otpadne topline koju podatkovni centar proizvede, djelotvornosti hlađenja, djelotvornosti upotrebe ugljika i korištenja slatke vode. Prikupljeni podaci i pokazatelji održivosti trebali bi bolje informirati vlasnike i operatere podatkovnih centara, proizvođače opreme, inženjere za razvoj softvera i usluga, korisnike usluga podatkovnih centara na svim razinama i subjekte i organizacije koji uvode, koriste ili nabavljaju usluge u oblaku i usluge podatkovnih centara. Prikupljenim podacima i pokazateljima održivosti trebalo bi i povećati povjerenje u stvarna poboljšanja nakon napora i primjene mjera da se poveća održivost u novim ili postojećim podatkovnim centrima. Konačno, ti podaci i pokazatelji trebali bi biti temelj za transparentno planiranje i donošenje odluka na temelju dokaza. Komisija bi trebala procijeniti učinkovitost podatkovnih centara na temelju informacija koje su dostavili podatkovni centri na koje se odnosi obveza.

| (88) | Nakon procjene Komisija bi pri uspostavi mogućih sektorskih partnerstava za energetsku učinkovitost trebala na uključiv i reprezentativan način okupiti ključne dionike, među ostalim nevladine organizacije i socijalne partnere, u sektorima kao što su IKT, promet, financije i zgradarstvo. |
| --- | --- |

(88)

Nakon procjene Komisija bi pri uspostavi mogućih sektorskih partnerstava za energetsku učinkovitost trebala na uključiv i reprezentativan način okupiti ključne dionike, među ostalim nevladine organizacije i socijalne partnere, u sektorima kao što su IKT, promet, financije i zgradarstvo.

| (89) | Nižu potrošnju energije trebalo bi postići pružanjem pomoći potrošačima da smanje svoju uporabu energije smanjenjem potreba za energijom u zgradama i poboljšanjima učinkovitosti uređaja, što bi trebalo kombinirati s dostupnošću vrsta prijevoza s niskom potrošnjom energije povezanih s javnim prijevozom, zajedničkom mobilnosti i vožnjom bicikla. Države članice trebale bi razmotriti i poboljšanje povezanosti u ruralnim i udaljenim područjima. |
| --- | --- |

(89)

Nižu potrošnju energije trebalo bi postići pružanjem pomoći potrošačima da smanje svoju uporabu energije smanjenjem potreba za energijom u zgradama i poboljšanjima učinkovitosti uređaja, što bi trebalo kombinirati s dostupnošću vrsta prijevoza s niskom potrošnjom energije povezanih s javnim prijevozom, zajedničkom mobilnosti i vožnjom bicikla. Države članice trebale bi razmotriti i poboljšanje povezanosti u ruralnim i udaljenim područjima.

| (90) | Ključno je podići razinu svijesti svih građana Unije o koristima veće energetske učinkovitosti te im pružiti točne informacije o načinima na koje se ona može postići. I građani svih dobi trebali bi biti uključeni u energetsku tranziciju putem europskog klimatskog pakta i Konferencije o budućnosti Europe. Veća energetska učinkovitost također je iznimno važna za sigurnost opskrbe Unije energijom smanjenjem njezine ovisnosti o uvozu goriva iz trećih zemalja. |
| --- | --- |

(90)

Ključno je podići razinu svijesti svih građana Unije o koristima veće energetske učinkovitosti te im pružiti točne informacije o načinima na koje se ona može postići. I građani svih dobi trebali bi biti uključeni u energetsku tranziciju putem europskog klimatskog pakta i Konferencije o budućnosti Europe. Veća energetska učinkovitost također je iznimno važna za sigurnost opskrbe Unije energijom smanjenjem njezine ovisnosti o uvozu goriva iz trećih zemalja.

| (91) | Troškovi i koristi svih poduzetih mjera energetske učinkovitosti, uključujući rokove povrata, trebali bi u cijelosti biti transparentni za potrošače. |
| --- | --- |

(91)

Troškovi i koristi svih poduzetih mjera energetske učinkovitosti, uključujući rokove povrata, trebali bi u cijelosti biti transparentni za potrošače.

| (92) | Pri provedbi ove Direktive i poduzimanju drugih mjera u području energetske učinkovitosti države članice trebale bi obratiti posebnu pozornost na sinergije između mjera energetske učinkovitosti i učinkovitog korištenja prirodnim resursima u skladu s načelima kružnog gospodarstva. |
| --- | --- |

(92)

Pri provedbi ove Direktive i poduzimanju drugih mjera u području energetske učinkovitosti države članice trebale bi obratiti posebnu pozornost na sinergije između mjera energetske učinkovitosti i učinkovitog korištenja prirodnim resursima u skladu s načelima kružnog gospodarstva.

| (93) | Iskorištavanjem novih poslovnih modela i tehnologija države članice trebale bi nastojati promicati i olakšavati poduzimanje mjera energetske učinkovitosti, među ostalim u obliku inovativnih energetskih usluga za velike i male kupce. |
| --- | --- |

(93)

Iskorištavanjem novih poslovnih modela i tehnologija države članice trebale bi nastojati promicati i olakšavati poduzimanje mjera energetske učinkovitosti, među ostalim u obliku inovativnih energetskih usluga za velike i male kupce.

| (94) | Potrebno je predvidjeti česte i poboljšane povratne informacije o potrošnji energije ako je to tehnički izvedivo i troškovno učinkovito s obzirom na postavljene mjerne uređaje. Ovom se Direktivom pojašnjava da troškovna učinkovitost zasebnog mjerenja ovisi o tome jesu li povezani troškovi razmjerni potencijalnoj uštedi energije. U procjeni je li zasebno mjerenje troškovno učinkovito može se uzeti u obzir i učinak ostalih konkretnih, planiranih mjera u određenoj zgradi, poput bilo koje buduće obnove. |
| --- | --- |

(94)

Potrebno je predvidjeti česte i poboljšane povratne informacije o potrošnji energije ako je to tehnički izvedivo i troškovno učinkovito s obzirom na postavljene mjerne uređaje. Ovom se Direktivom pojašnjava da troškovna učinkovitost zasebnog mjerenja ovisi o tome jesu li povezani troškovi razmjerni potencijalnoj uštedi energije. U procjeni je li zasebno mjerenje troškovno učinkovito može se uzeti u obzir i učinak ostalih konkretnih, planiranih mjera u određenoj zgradi, poput bilo koje buduće obnove.

| (95) | Ovom se Direktivom također pojašnjava da bi se prava povezana s obračunom i informacije o obračunu ili potrošnji trebala primjenjivati na potrošače grijanja, hlađenja ili tople vode u kućanstvu iz centralnog izvora, čak i ako ne postoji izravan pojedinačan ugovorni odnos s dobavljačem energije. |
| --- | --- |

(95)

Ovom se Direktivom također pojašnjava da bi se prava povezana s obračunom i informacije o obračunu ili potrošnji trebala primjenjivati na potrošače grijanja, hlađenja ili tople vode u kućanstvu iz centralnog izvora, čak i ako ne postoji izravan pojedinačan ugovorni odnos s dobavljačem energije.

| (96) | Kako bi se ostvarila transparentnost računanja za pojedinačnu potrošnju toplinske energije i time olakšala provedba zasebnog mjerenja, države članice trebale bi osigurati da na snazi imaju transparentna i javno dostupna nacionalna pravila o raspodjeli troškova grijanja, hlađenja i potrošnje tople vode u kućanstvu u zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama. Uz transparentnost države članice mogle bi razmotriti poduzimanje mjera za jačanje tržišnog natjecanja u pružanju usluga zasebnog mjerenja i time pomoći da se osigura da svi troškovi koje snose krajnji korisnici budu razumni. |
| --- | --- |

(96)

Kako bi se ostvarila transparentnost računanja za pojedinačnu potrošnju toplinske energije i time olakšala provedba zasebnog mjerenja, države članice trebale bi osigurati da na snazi imaju transparentna i javno dostupna nacionalna pravila o raspodjeli troškova grijanja, hlađenja i potrošnje tople vode u kućanstvu u zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama. Uz transparentnost države članice mogle bi razmotriti poduzimanje mjera za jačanje tržišnog natjecanja u pružanju usluga zasebnog mjerenja i time pomoći da se osigura da svi troškovi koje snose krajnji korisnici budu razumni.

| (97) | Novopostavljena brojila toplinske energije i razdjelnici troškova grijanja trebali bi se moći očitavati na daljinu kako bi se osiguralo troškovno učinkovito i često pružanje informacija o potrošnji. Odredbe ove Direktive koje se odnose na mjerenje za grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu; zasebno mjerenje i raspodjelu troškova za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu; zahtjev za očitavanjem na daljinu; informacije o obračunu i potrošnji za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu; troškove pristupa informacijama o mjerenju, obračunu i potrošnji za grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu; te minimalne zahtjeve za informacije o obračunu i potrošnji grijanja, hlađenja i tople vode u kućanstvu namijenjene su tome da se primjenjuju samo na grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu iz centralnog izvora. Države članice slobodne su odlučiti hoće li se tehnologije za očitanje u prolasku smatrati očitanjem na daljinu. Uređaji koji se mogu očitati na daljinu ne zahtijevaju pristup pojedinačnim stanovima ili jedinicama kako bi se očitali. |
| --- | --- |

(97)

Novopostavljena brojila toplinske energije i razdjelnici troškova grijanja trebali bi se moći očitavati na daljinu kako bi se osiguralo troškovno učinkovito i često pružanje informacija o potrošnji. Odredbe ove Direktive koje se odnose na mjerenje za grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu; zasebno mjerenje i raspodjelu troškova za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu; zahtjev za očitavanjem na daljinu; informacije o obračunu i potrošnji za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu; troškove pristupa informacijama o mjerenju, obračunu i potrošnji za grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu; te minimalne zahtjeve za informacije o obračunu i potrošnji grijanja, hlađenja i tople vode u kućanstvu namijenjene su tome da se primjenjuju samo na grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu iz centralnog izvora. Države članice slobodne su odlučiti hoće li se tehnologije za očitanje u prolasku smatrati očitanjem na daljinu. Uređaji koji se mogu očitati na daljinu ne zahtijevaju pristup pojedinačnim stanovima ili jedinicama kako bi se očitali.

| (98) | Države članice trebale bi uzeti u obzir činjenicu da je za uspješnu provedbu novih tehnologija za mjerenje potrošnje energije potrebno povećano ulaganje u obrazovanje i vještine krajnjih korisnika i dobavljača energije. |
| --- | --- |

(98)

Države članice trebale bi uzeti u obzir činjenicu da je za uspješnu provedbu novih tehnologija za mjerenje potrošnje energije potrebno povećano ulaganje u obrazovanje i vještine krajnjih korisnika i dobavljača energije.

| (99) | Informacije o obračunu i godišnji obračuni važno su sredstvo informiranja kupaca o njihovoj potrošnji energije. Podaci o potrošnji i troškovima mogu također prenijeti druge informacije koje pomažu potrošačima da usporede svoj trenutačni ugovor s drugim ponudama te da iskoriste mogućnost podnošenja pritužbe i mehanizme alternativnog rješavanja sporova. Međutim, uzimajući u obzir to da su sporovi povezani s obračunima čest uzrok pritužbi potrošača i čimbenik koji doprinosi stalno niskim razinama zadovoljstva potrošača i njihovom kontaktu s pružateljima energije, potrebno je pojednostavniti i pojasniti račune te ih učiniti razumljivijima, osiguravajući pritom da se zasebnim instrumentima, kao što su informacije o obračunu, alati za informiranje i godišnji obračuni, pružaju sve informacije potrebne za omogućavanje potrošačima da reguliraju svoju potrošnju energije, usporede ponude i promijene dobavljača. |
| --- | --- |

(99)

Informacije o obračunu i godišnji obračuni važno su sredstvo informiranja kupaca o njihovoj potrošnji energije. Podaci o potrošnji i troškovima mogu također prenijeti druge informacije koje pomažu potrošačima da usporede svoj trenutačni ugovor s drugim ponudama te da iskoriste mogućnost podnošenja pritužbe i mehanizme alternativnog rješavanja sporova. Međutim, uzimajući u obzir to da su sporovi povezani s obračunima čest uzrok pritužbi potrošača i čimbenik koji doprinosi stalno niskim razinama zadovoljstva potrošača i njihovom kontaktu s pružateljima energije, potrebno je pojednostavniti i pojasniti račune te ih učiniti razumljivijima, osiguravajući pritom da se zasebnim instrumentima, kao što su informacije o obračunu, alati za informiranje i godišnji obračuni, pružaju sve informacije potrebne za omogućavanje potrošačima da reguliraju svoju potrošnju energije, usporede ponude i promijene dobavljača.

| (100) | Prilikom izrade mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti države članice trebale bi voditi računa o potrebi za osiguravanjem pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta i dosljedne provedbe pravne stečevine, u skladu s UFEU-om. |
| --- | --- |

(100)

Prilikom izrade mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti države članice trebale bi voditi računa o potrebi za osiguravanjem pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta i dosljedne provedbe pravne stečevine, u skladu s UFEU-om.

| (101) | Visokoučinkovita kogeneracija i učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje imaju znatan potencijal za uštedu primarne energije u Uniji. Države članice trebale bi provesti sveobuhvatnu procjenu potencijala za visokoučinkovitu kogeneraciju i učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje. Te bi procjene trebale biti dosljedne s nacionalnim integriranim energetskim i klimatskim planovima država članica i njihovim dugoročnim strategijama obnove te bi mogle uključivati putanje koje vode do nacionalnog sektora grijanja i hlađenja koji se temelji na energiji iz obnovljivih izvora i otpadnoj toplini u vremenskom okviru koji je kompatibilan s postizanjem cilja klimatske neutralnosti. Nova postrojenja za proizvodnju električne energije i postojeća postrojenja koja su preuređena u značajnoj mjeri ili čija je dozvola ili licencija produljena trebala bi, pod uvjetom da provedena analiza troškova i koristi pokaže veću korist od troškova, biti opremljena visokoučinkovitim kogeneracijskim jedinicama radi iskorištavanja otpadne topline nastale iz proizvodnje električne energije. Slično tome, ostala bi postrojenja sa znatnom prosječnom godišnjom ulaznom energijom trebala biti opremljena tehničkim rješenjima za iskorištavanje otpadne topline iz postrojenja za koje analiza troškova i koristi pokaže veću korist od troškova. Ta bi se otpadna toplina mogla putem mreža za centralizirano grijanje prenijeti tamo gdje je potrebna. Događaji koji pokreću zahtjev za primjenu kriterija za odobrenje općenito će biti takvi da također pokreću zahtjeve za dozvole na temelju Direktive 2010/75/EU i za odobrenje na temelju Direktive (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(101)

Visokoučinkovita kogeneracija i učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje imaju znatan potencijal za uštedu primarne energije u Uniji. Države članice trebale bi provesti sveobuhvatnu procjenu potencijala za visokoučinkovitu kogeneraciju i učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje. Te bi procjene trebale biti dosljedne s nacionalnim integriranim energetskim i klimatskim planovima država članica i njihovim dugoročnim strategijama obnove te bi mogle uključivati putanje koje vode do nacionalnog sektora grijanja i hlađenja koji se temelji na energiji iz obnovljivih izvora i otpadnoj toplini u vremenskom okviru koji je kompatibilan s postizanjem cilja klimatske neutralnosti. Nova postrojenja za proizvodnju električne energije i postojeća postrojenja koja su preuređena u značajnoj mjeri ili čija je dozvola ili licencija produljena trebala bi, pod uvjetom da provedena analiza troškova i koristi pokaže veću korist od troškova, biti opremljena visokoučinkovitim kogeneracijskim jedinicama radi iskorištavanja otpadne topline nastale iz proizvodnje električne energije. Slično tome, ostala bi postrojenja sa znatnom prosječnom godišnjom ulaznom energijom trebala biti opremljena tehničkim rješenjima za iskorištavanje otpadne topline iz postrojenja za koje analiza troškova i koristi pokaže veću korist od troškova. Ta bi se otpadna toplina mogla putem mreža za centralizirano grijanje prenijeti tamo gdje je potrebna. Događaji koji pokreću zahtjev za primjenu kriterija za odobrenje općenito će biti takvi da također pokreću zahtjeve za dozvole na temelju Direktive 2010/75/EU i za odobrenje na temelju Direktive (EU) 2019/944.

| (102) | Može biti primjereno smjestiti postrojenja za proizvodnju električne energije u kojima je predviđena uporaba geološkog skladištenja dopuštena na temelju Direktive 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24) na mjestima gdje iskorištavanje otpadne topline putem visokoučinkovite kogeneracije ili opskrbe mreže za centralizirano grijanje ili hlađenje nije troškovno učinkovito. Države članice stoga bi trebale moći takva postrojenja izuzeti iz obveze provedbe analize troškova i koristi za postavljanje opreme kojom se omogućuje iskorištavanje otpadne topline putem visokoučinkovite kogeneracijske jedinice. Također bi trebalo biti moguće od obveze da osiguravaju i toplinu osloboditi postrojenja za proizvodnju električne energije koja se upotrebljavaju kod vršnih opterećenja i postrojenja za proizvodnju rezervne električne energije za koja se planira da će u razdoblju od pet godina raditi manje od 1 500 radnih sati godišnje kao tekući prosjek. |
| --- | --- |

(102)

Može biti primjereno smjestiti postrojenja za proizvodnju električne energije u kojima je predviđena uporaba geološkog skladištenja dopuštena na temelju Direktive 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (24) na mjestima gdje iskorištavanje otpadne topline putem visokoučinkovite kogeneracije ili opskrbe mreže za centralizirano grijanje ili hlađenje nije troškovno učinkovito. Države članice stoga bi trebale moći takva postrojenja izuzeti iz obveze provedbe analize troškova i koristi za postavljanje opreme kojom se omogućuje iskorištavanje otpadne topline putem visokoučinkovite kogeneracijske jedinice. Također bi trebalo biti moguće od obveze da osiguravaju i toplinu osloboditi postrojenja za proizvodnju električne energije koja se upotrebljavaju kod vršnih opterećenja i postrojenja za proizvodnju rezervne električne energije za koja se planira da će u razdoblju od pet godina raditi manje od 1 500 radnih sati godišnje kao tekući prosjek.

| (103) | Primjereno je da države članice potiču uvođenje mjera i postupaka za promicanje kogeneracijskih postrojenja s ukupnom nazivnom ulaznom toplinskom snagom manjom od 5 MW s ciljem poticanja distribuirane proizvodnje energije. |
| --- | --- |

(103)

Primjereno je da države članice potiču uvođenje mjera i postupaka za promicanje kogeneracijskih postrojenja s ukupnom nazivnom ulaznom toplinskom snagom manjom od 5 MW s ciljem poticanja distribuirane proizvodnje energije.

| (104) | Radi provedbe sveobuhvatnih procjena države članice trebale bi poticati procjene potencijala visokoučinkovite kogeneracije i učinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja na regionalnoj i lokalnoj razini. Države članice trebale bi poduzeti korake za promicanje i olakšavanje ostvarenja prepoznatog troškovno učinkovitog potencijala visokoučinkovite kogeneracije i učinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja. |
| --- | --- |

(104)

Radi provedbe sveobuhvatnih procjena države članice trebale bi poticati procjene potencijala visokoučinkovite kogeneracije i učinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja na regionalnoj i lokalnoj razini. Države članice trebale bi poduzeti korake za promicanje i olakšavanje ostvarenja prepoznatog troškovno učinkovitog potencijala visokoučinkovite kogeneracije i učinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja.

| (105) | Zahtjevi za učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje trebali bi biti dosljedni s dugoročnim ciljevima klimatske politike i klimatskim i okolišnim standardima i prioritetima Unije te poštovati načelo „ne nanosi bitnu štetu” u smislu Uredbe (EU) 2020/852. Cilj svih sustava centraliziranog grijanja i hlađenja trebala bi biti poboljšana sposobnost interakcije s drugim dijelovima energetskog sustava radi optimizacije korištenja i sprečavanja rasipanja energije, što se postiže iskorištavanjem punog potencijala zgrada za skladištenje topline ili hladnoće, uključujući višak topline iz uslužnih postrojenja ili obližnjih podatkovnih centara. Zbog toga bi učinkoviti sustavi centraliziranog grijanja i hlađenja trebali osigurati povećanje učinkovitosti primarne energije i postupnu integraciju energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline i hladnoće, kako je definirana u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (25). Stoga se ovom Direktivom postupno uvode stroži zahtjevi za opskrbu grijanjem i hlađenjem, koji bi se trebali primjenjivati u specifičnim zadanim razdobljima te bi se trebali trajno primjenjivati od 1. siječnja 2050. |
| --- | --- |

(105)

Zahtjevi za učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje trebali bi biti dosljedni s dugoročnim ciljevima klimatske politike i klimatskim i okolišnim standardima i prioritetima Unije te poštovati načelo „ne nanosi bitnu štetu” u smislu Uredbe (EU) 2020/852. Cilj svih sustava centraliziranog grijanja i hlađenja trebala bi biti poboljšana sposobnost interakcije s drugim dijelovima energetskog sustava radi optimizacije korištenja i sprečavanja rasipanja energije, što se postiže iskorištavanjem punog potencijala zgrada za skladištenje topline ili hladnoće, uključujući višak topline iz uslužnih postrojenja ili obližnjih podatkovnih centara. Zbog toga bi učinkoviti sustavi centraliziranog grijanja i hlađenja trebali osigurati povećanje učinkovitosti primarne energije i postupnu integraciju energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline i hladnoće, kako je definirana u Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (25). Stoga se ovom Direktivom postupno uvode stroži zahtjevi za opskrbu grijanjem i hlađenjem, koji bi se trebali primjenjivati u specifičnim zadanim razdobljima te bi se trebali trajno primjenjivati od 1. siječnja 2050.

| (106) | Načela za izračun udjela topline ili hladnoće iz obnovljivih izvora energije u učinkovitom centraliziranom grijanju i hlađenju trebala bi biti u skladu s Direktivom (EU) 2018/2001 i metodologijama Eurostata za statističko izvješćivanje. Na temelju članka 7. stavka 1. Direktive (EU) 2018/2001 konačna bruto potrošnja energije iz obnovljivih izvora uključuje konačnu bruto potrošnju energije iz obnovljivih izvora u sektoru grijanja i hlađenja. Konačna bruto potrošnja topline ili hladnoće u centraliziranom grijanju ili hlađenju jednaka je opskrbi toplinom ili hladnoćom koja ulazi u mrežu i koja služi krajnjim kupcima ili distributerima energije. |
| --- | --- |

(106)

Načela za izračun udjela topline ili hladnoće iz obnovljivih izvora energije u učinkovitom centraliziranom grijanju i hlađenju trebala bi biti u skladu s Direktivom (EU) 2018/2001 i metodologijama Eurostata za statističko izvješćivanje. Na temelju članka 7. stavka 1. Direktive (EU) 2018/2001 konačna bruto potrošnja energije iz obnovljivih izvora uključuje konačnu bruto potrošnju energije iz obnovljivih izvora u sektoru grijanja i hlađenja. Konačna bruto potrošnja topline ili hladnoće u centraliziranom grijanju ili hlađenju jednaka je opskrbi toplinom ili hladnoćom koja ulazi u mrežu i koja služi krajnjim kupcima ili distributerima energije.

| (107) | Dizalice topline važne su za dekarbonizaciju opskrbe grijanjem i hlađenjem, među ostalim u centraliziranom grijanju. Metodologijom utvrđenom u Prilogu VII. Direktivi (EU) 2018/2001 utvrđuju se pravila za obračunavanje energije uhvaćene dizalicama topline kao energije iz obnovljivih izvora te se sprečava dvostruko računanje električne energije iz obnovljivih izvora. Za potrebe izračuna udjela energije iz obnovljivih izvora u mreži za centralizirano grijanje svu toplinsku energiju dobivenu iz dizalice topline koja ulazi u mrežu trebalo bi obračunavati kao energiju iz obnovljivih izvora, pod uvjetom da dizalica topline ispunjava kriterije minimalne učinkovitosti utvrđene u Prilogu VII. Direktivi (EU) 2018/2001 u trenutku njezina postavljanja. |
| --- | --- |

(107)

Dizalice topline važne su za dekarbonizaciju opskrbe grijanjem i hlađenjem, među ostalim u centraliziranom grijanju. Metodologijom utvrđenom u Prilogu VII. Direktivi (EU) 2018/2001 utvrđuju se pravila za obračunavanje energije uhvaćene dizalicama topline kao energije iz obnovljivih izvora te se sprečava dvostruko računanje električne energije iz obnovljivih izvora. Za potrebe izračuna udjela energije iz obnovljivih izvora u mreži za centralizirano grijanje svu toplinsku energiju dobivenu iz dizalice topline koja ulazi u mrežu trebalo bi obračunavati kao energiju iz obnovljivih izvora, pod uvjetom da dizalica topline ispunjava kriterije minimalne učinkovitosti utvrđene u Prilogu VII. Direktivi (EU) 2018/2001 u trenutku njezina postavljanja.

| (108) | Visokoučinkovita kogeneracija definirana je na temelju uštede energije ostvarene kombiniranom proizvodnjom umjesto odvojenom proizvodnjom toplinske i električne energije. Zahtjevi za visokoučinkovitu kogeneraciju trebali bi biti dosljedni s dugoročnim ciljevima klimatske politike. Definicije kogeneracije i visokoučinkovite kogeneracije koje se upotrebljavaju u zakonodavstvu Unije ne bi smjele dovoditi u pitanje uporabu drukčijih definicija u nacionalnim zakonodavstvima u druge svrhe od onih iz predmetnog zakonodavstva Unije. Kako bi se maksimizirala ušteda energije i spriječilo propuštanje prilika za uštedu energije, najveću bi pažnju trebalo posvetiti radnim uvjetima kogeneracijskih jedinica. |
| --- | --- |

(108)

Visokoučinkovita kogeneracija definirana je na temelju uštede energije ostvarene kombiniranom proizvodnjom umjesto odvojenom proizvodnjom toplinske i električne energije. Zahtjevi za visokoučinkovitu kogeneraciju trebali bi biti dosljedni s dugoročnim ciljevima klimatske politike. Definicije kogeneracije i visokoučinkovite kogeneracije koje se upotrebljavaju u zakonodavstvu Unije ne bi smjele dovoditi u pitanje uporabu drukčijih definicija u nacionalnim zakonodavstvima u druge svrhe od onih iz predmetnog zakonodavstva Unije. Kako bi se maksimizirala ušteda energije i spriječilo propuštanje prilika za uštedu energije, najveću bi pažnju trebalo posvetiti radnim uvjetima kogeneracijskih jedinica.

| (109) | Radi osiguravanja transparentnosti i omogućavanja krajnjim kupcima da izaberu između električne energije iz kogeneracije i električne energije proizvedene drugim tehnikama podrijetlo visokoučinkovite kogeneracije trebalo bi zajamčiti na temelju usklađenih referentnih vrijednosti učinkovitosti. Sustavi za jamstva o podrijetlu sami po sebi ne podrazumijevaju pravo na povlastice iz nacionalnih mehanizama potpore. Važno je da svi oblici električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije mogu biti obuhvaćeni jamstvima o podrijetlu. Jamstva o podrijetlu trebalo bi razlikovati od razmjenjivih certifikata. |
| --- | --- |

(109)

Radi osiguravanja transparentnosti i omogućavanja krajnjim kupcima da izaberu između električne energije iz kogeneracije i električne energije proizvedene drugim tehnikama podrijetlo visokoučinkovite kogeneracije trebalo bi zajamčiti na temelju usklađenih referentnih vrijednosti učinkovitosti. Sustavi za jamstva o podrijetlu sami po sebi ne podrazumijevaju pravo na povlastice iz nacionalnih mehanizama potpore. Važno je da svi oblici električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije mogu biti obuhvaćeni jamstvima o podrijetlu. Jamstva o podrijetlu trebalo bi razlikovati od razmjenjivih certifikata.

| (110) | Trebalo bi uzeti u obzir specifičnu strukturu sektora kogeneracije i sektora centraliziranog grijanja i hlađenja, koji obuhvaćaju brojne proizvođače koji su MSP-ovi, posebno pri preispitivanju upravnih postupaka za pribavljanje dozvole za izgradnju kogeneracijskog postrojenja ili povezanih mreža, u skladu s načelom „počnimo od malih”. |
| --- | --- |

(110)

Trebalo bi uzeti u obzir specifičnu strukturu sektora kogeneracije i sektora centraliziranog grijanja i hlađenja, koji obuhvaćaju brojne proizvođače koji su MSP-ovi, posebno pri preispitivanju upravnih postupaka za pribavljanje dozvole za izgradnju kogeneracijskog postrojenja ili povezanih mreža, u skladu s načelom „počnimo od malih”.

| (111) | Većina poduzeća u Uniji su MSP-ovi. Ona predstavljaju ogromni potencijal za uštedu energije u Uniji. Kako bi im pomogle u donošenju mjera energetske učinkovitosti, države članice trebale bi uspostaviti povoljan okvir za pružanje tehničke pomoći i ciljanih informacija MSP-ovima. |
| --- | --- |

(111)

Većina poduzeća u Uniji su MSP-ovi. Ona predstavljaju ogromni potencijal za uštedu energije u Uniji. Kako bi im pomogle u donošenju mjera energetske učinkovitosti, države članice trebale bi uspostaviti povoljan okvir za pružanje tehničke pomoći i ciljanih informacija MSP-ovima.

| (112) | Države članice trebale bi na temelju objektivnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija utvrditi pravila kojima se uređuje pokrivanje i podjela troškova priključaka na mrežu i jačanja mreže te pravila za tehničke prilagodbe potrebne za integraciju novih proizvođača električne energije dobivene iz visokoučinkovite kogeneracije, uzimajući u obzir mrežna pravila i smjernice razvijene u skladu s uredbama (EU) 2019/943 (26) i (EZ) br. 715/2009 (27) Europskog parlamenta i Vijeća. Proizvođačima električne energije dobivene iz visokoučinkovite kogeneracije trebalo bi omogućiti objavljivanje poziva za podnošenje ponuda za radove priključivanja na mrežu. Trebalo bi olakšati pristup mrežnom sustavu električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije, posebno za male i mikrokogeneracijske jedinice. U skladu s člankom 3. stavkom 2. Direktive 2009/73/EZ i člankom 9. stavkom 2. Direktive (EU) 2019/944 države članice mogu poduzećima koja posluju u sektorima električne energije i plina odrediti obveze pružanja javnih usluga, među ostalim u vezi s energetskom učinkovitošću. |
| --- | --- |

(112)

Države članice trebale bi na temelju objektivnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija utvrditi pravila kojima se uređuje pokrivanje i podjela troškova priključaka na mrežu i jačanja mreže te pravila za tehničke prilagodbe potrebne za integraciju novih proizvođača električne energije dobivene iz visokoučinkovite kogeneracije, uzimajući u obzir mrežna pravila i smjernice razvijene u skladu s uredbama (EU) 2019/943 (26) i (EZ) br. 715/2009 (27) Europskog parlamenta i Vijeća. Proizvođačima električne energije dobivene iz visokoučinkovite kogeneracije trebalo bi omogućiti objavljivanje poziva za podnošenje ponuda za radove priključivanja na mrežu. Trebalo bi olakšati pristup mrežnom sustavu električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije, posebno za male i mikrokogeneracijske jedinice. U skladu s člankom 3. stavkom 2. Direktive 2009/73/EZ i člankom 9. stavkom 2. Direktive (EU) 2019/944 države članice mogu poduzećima koja posluju u sektorima električne energije i plina odrediti obveze pružanja javnih usluga, među ostalim u vezi s energetskom učinkovitošću.

| (113) | Potrebno je utvrditi odredbe povezane s obračunom, jedinstvenom točkom za kontakt, izvansudskim rješavanjem sporova, energetskim siromaštvom i osnovnim ugovornim pravima radi njihova usklađivanja, prema potrebi, s relevantnim odredbama za električnu energiju iz Direktive (EU) 2019/944 kako bi se ojačala zaštita potrošača i omogućilo krajnjim kupcima da dobivaju redovitije, jasnije i ažurnije informacije o svojoj potrošnji grijanja, hlađenja ili tople vode u kućanstvu te da reguliraju svoju upotrebu energije. |
| --- | --- |

(113)

Potrebno je utvrditi odredbe povezane s obračunom, jedinstvenom točkom za kontakt, izvansudskim rješavanjem sporova, energetskim siromaštvom i osnovnim ugovornim pravima radi njihova usklađivanja, prema potrebi, s relevantnim odredbama za električnu energiju iz Direktive (EU) 2019/944 kako bi se ojačala zaštita potrošača i omogućilo krajnjim kupcima da dobivaju redovitije, jasnije i ažurnije informacije o svojoj potrošnji grijanja, hlađenja ili tople vode u kućanstvu te da reguliraju svoju upotrebu energije.

| (114) | Ovom se Direktivom jača zaštita potrošača uvođenjem osnovnih ugovornih prava za centralizirano grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu, koherentno s razinom prava, zaštite i osnaživanja koji su Direktivom (EU) 2019/944 uvedeni za krajnje kupce u sektoru električne energije. Potrošačima bi trebale biti dostupne jednostavne i nedvosmislene informacije o njihovim pravima. Nekoliko je čimbenika koji potrošačima otežavaju pristup raznim izvorima tržišnih informacija koje su im dostupne, razumijevanje tih informacija i postupanje u skladu s njima. Uvođenje osnovnih ugovornih prava može pomoći, među ostalim, u pravilnom razumijevanju osnovne kvalitete usluga koje dobavljač nudi u ugovoru, uključujući kvalitetu i značajke isporučene energije. Osim toga, može doprinijeti minimiziranju skrivenih ili dodatnih troškova koji bi mogli nastati zbog uvođenja poboljšanih ili novih usluga nakon potpisivanja ugovora bez jasnog razumijevanja i pristanka kupca. Te bi se usluge mogle odnositi, među ostalim, na isporučenu energiju, usluge mjerenja i obračuna, kupnju i ugradnju ili pomoćne usluge i usluge održavanja te troškove povezane s mrežom, mjernim uređajima i lokalnom opremom za grijanje ili hlađenje. Zahtjevima će se doprinijeti poboljšanju usporedivosti ponuda i osigurati jednaka razina osnovnih ugovornih prava svim građanima Unije u pogledu grijanja, hlađenja i tople vode u kućanstvu, bez ograničavanja nacionalnih nadležnosti. |
| --- | --- |

(114)

Ovom se Direktivom jača zaštita potrošača uvođenjem osnovnih ugovornih prava za centralizirano grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu, koherentno s razinom prava, zaštite i osnaživanja koji su Direktivom (EU) 2019/944 uvedeni za krajnje kupce u sektoru električne energije. Potrošačima bi trebale biti dostupne jednostavne i nedvosmislene informacije o njihovim pravima. Nekoliko je čimbenika koji potrošačima otežavaju pristup raznim izvorima tržišnih informacija koje su im dostupne, razumijevanje tih informacija i postupanje u skladu s njima. Uvođenje osnovnih ugovornih prava može pomoći, među ostalim, u pravilnom razumijevanju osnovne kvalitete usluga koje dobavljač nudi u ugovoru, uključujući kvalitetu i značajke isporučene energije. Osim toga, može doprinijeti minimiziranju skrivenih ili dodatnih troškova koji bi mogli nastati zbog uvođenja poboljšanih ili novih usluga nakon potpisivanja ugovora bez jasnog razumijevanja i pristanka kupca. Te bi se usluge mogle odnositi, među ostalim, na isporučenu energiju, usluge mjerenja i obračuna, kupnju i ugradnju ili pomoćne usluge i usluge održavanja te troškove povezane s mrežom, mjernim uređajima i lokalnom opremom za grijanje ili hlađenje. Zahtjevima će se doprinijeti poboljšanju usporedivosti ponuda i osigurati jednaka razina osnovnih ugovornih prava svim građanima Unije u pogledu grijanja, hlađenja i tople vode u kućanstvu, bez ograničavanja nacionalnih nadležnosti.

| (115) | U slučaju planiranog isključivanja iz grijanja, hlađenja i tople vode u kućanstvu opskrbljivači bi dotičnim kupcima trebali pružiti odgovarajuće informacije o alternativnim mjerama, kao što su izvori potpore za izbjegavanje isključivanja, sustavi predujma, energetski pregledi, usluge savjetovanja u području energetike, alternativni planovi plaćanja, savjeti o upravljanju dugom ili moratoriji na isključivanje. |
| --- | --- |

(115)

U slučaju planiranog isključivanja iz grijanja, hlađenja i tople vode u kućanstvu opskrbljivači bi dotičnim kupcima trebali pružiti odgovarajuće informacije o alternativnim mjerama, kao što su izvori potpore za izbjegavanje isključivanja, sustavi predujma, energetski pregledi, usluge savjetovanja u području energetike, alternativni planovi plaćanja, savjeti o upravljanju dugom ili moratoriji na isključivanje.

| (116) | Bolja zaštita potrošača trebala bi se jamčiti dostupnošću učinkovitih neovisnih mehanizama za izvansudsko rješavanje sporova svim potrošačima, kao što je pravobranitelj za energetiku, tijelo za zaštitu potrošača ili regulatorno tijelo. Države članice trebale bi stoga uvesti brze i djelotvorne postupke za obradu pritužbi. |
| --- | --- |

(116)

Bolja zaštita potrošača trebala bi se jamčiti dostupnošću učinkovitih neovisnih mehanizama za izvansudsko rješavanje sporova svim potrošačima, kao što je pravobranitelj za energetiku, tijelo za zaštitu potrošača ili regulatorno tijelo. Države članice trebale bi stoga uvesti brze i djelotvorne postupke za obradu pritužbi.

| (117) | Trebalo bi priznati i aktivno podupirati doprinos zajednica obnovljive energije na temelju Direktive (EU) 2018/2001 i energetskih zajednica građana na temelju Direktive (EU) 2019/944 u postizanju ciljeva europskog zelenog plana i Plana za postizanje klimatskog cilja. Države članice trebale bi stoga razmotriti i promicati ulogu zajednica obnovljive energije i energetskih zajednica građana. Te zajednice mogu pomagati državama članicama u postizanju ciljeva ove Direktive poboljšavanjem energetske učinkovitosti na lokalnoj razini ili na razini kućanstava te u javnim zgradama, u suradnji s lokalnim tijelima. One mogu osnažiti i uključiti potrošače te omogućiti nekim skupinama kupaca iz kategorije kućanstava, među ostalim onima u ruralnim i udaljenim područjima, da sudjeluju u projektima i intervencijama u području energetske učinkovitosti u kojima se djelovanja mogu kombinirati s ulaganjima u obnovljivu energiju. Energetske zajednice mogu imati važnu ulogu u obrazovanju i podizanju svijesti građana o mjerama osmišljenima za ostvarenje uštede energije. Ako ih države članice na odgovarajući način podupiru, energetske zajednice mogu pomoći u sprečavanju energetskog siromaštva pomaganjem u projektima u području energetske učinkovitosti, smanjivanjem potrošnje energije i nižim tarifama za opskrbu. |
| --- | --- |

(117)

Trebalo bi priznati i aktivno podupirati doprinos zajednica obnovljive energije na temelju Direktive (EU) 2018/2001 i energetskih zajednica građana na temelju Direktive (EU) 2019/944 u postizanju ciljeva europskog zelenog plana i Plana za postizanje klimatskog cilja. Države članice trebale bi stoga razmotriti i promicati ulogu zajednica obnovljive energije i energetskih zajednica građana. Te zajednice mogu pomagati državama članicama u postizanju ciljeva ove Direktive poboljšavanjem energetske učinkovitosti na lokalnoj razini ili na razini kućanstava te u javnim zgradama, u suradnji s lokalnim tijelima. One mogu osnažiti i uključiti potrošače te omogućiti nekim skupinama kupaca iz kategorije kućanstava, među ostalim onima u ruralnim i udaljenim područjima, da sudjeluju u projektima i intervencijama u području energetske učinkovitosti u kojima se djelovanja mogu kombinirati s ulaganjima u obnovljivu energiju. Energetske zajednice mogu imati važnu ulogu u obrazovanju i podizanju svijesti građana o mjerama osmišljenima za ostvarenje uštede energije. Ako ih države članice na odgovarajući način podupiru, energetske zajednice mogu pomoći u sprečavanju energetskog siromaštva pomaganjem u projektima u području energetske učinkovitosti, smanjivanjem potrošnje energije i nižim tarifama za opskrbu.

| (118) | Dugoročne promjene ponašanja povezane s potrošnjom energije mogu se postići osnaživanjem građana. Energetske zajednice mogu pomoći u postizanju dugoročne uštede energije, osobito među kućanstvima, te u povećanju održivih ulaganja građana i malih poduzeća. Države članice trebale bi poticati takva djelovanja građana pružanjem potpore energetskim projektima i organizacijama u zajednici. Osim toga, strategije sudjelovanja, koje uključuju sve relevantne dionike na nacionalnoj i lokalnoj razini u postupak oblikovanja politika, mogu biti dio lokalnih ili regionalnih planova za dekarbonizaciju ili nacionalnih planova za obnovu zgrada u cilju podizanja svijesti, dobivanja povratnih informacija o politikama i poboljšanja njihova prihvaćanja u javnosti. |
| --- | --- |

(118)

Dugoročne promjene ponašanja povezane s potrošnjom energije mogu se postići osnaživanjem građana. Energetske zajednice mogu pomoći u postizanju dugoročne uštede energije, osobito među kućanstvima, te u povećanju održivih ulaganja građana i malih poduzeća. Države članice trebale bi poticati takva djelovanja građana pružanjem potpore energetskim projektima i organizacijama u zajednici. Osim toga, strategije sudjelovanja, koje uključuju sve relevantne dionike na nacionalnoj i lokalnoj razini u postupak oblikovanja politika, mogu biti dio lokalnih ili regionalnih planova za dekarbonizaciju ili nacionalnih planova za obnovu zgrada u cilju podizanja svijesti, dobivanja povratnih informacija o politikama i poboljšanja njihova prihvaćanja u javnosti.

| (119) | Trebalo bi prepoznati doprinos jedinstvenih kontaktnih točaka ili sličnih struktura kao mehanizama kojima se brojnim ciljanim skupinama, među kojima su građani, MSP-ovi i javna tijela, omogućuje da osmisle i provedu projekte i mjere povezane s prelaskom na čistu energiju. Doprinos jedinstvenih kontaktnih točaka može biti vrlo važan za ugrožene kupce jer bi mogli dobiti pouzdane i dostupne informacije o poboljšanjima energetske učinkovitosti. Takav doprinos može uključivati pružanje tehničkih, administrativnih i financijskih savjeta i pomoći, pomaganje u potrebnim upravnim postupcima ili pristupu financijskim tržištima, ili usmjeravanje u pogledu Unijinog i nacionalnog pravnog okvira, uključujući pravila i kriterije javne nabave, te u pogledu taksonomije EU-a. |
| --- | --- |

(119)

Trebalo bi prepoznati doprinos jedinstvenih kontaktnih točaka ili sličnih struktura kao mehanizama kojima se brojnim ciljanim skupinama, među kojima su građani, MSP-ovi i javna tijela, omogućuje da osmisle i provedu projekte i mjere povezane s prelaskom na čistu energiju. Doprinos jedinstvenih kontaktnih točaka može biti vrlo važan za ugrožene kupce jer bi mogli dobiti pouzdane i dostupne informacije o poboljšanjima energetske učinkovitosti. Takav doprinos može uključivati pružanje tehničkih, administrativnih i financijskih savjeta i pomoći, pomaganje u potrebnim upravnim postupcima ili pristupu financijskim tržištima, ili usmjeravanje u pogledu Unijinog i nacionalnog pravnog okvira, uključujući pravila i kriterije javne nabave, te u pogledu taksonomije EU-a.

| (120) | Komisija bi trebala preispitivati učinak svojih mjera za potporu razvoju platformi ili foruma na poticanje programa osposobljavanja za energetsku učinkovitost, na kojima, među ostalim, sudjeluju europska tijela za socijalni dijalog, te bi prema potrebi trebala predložiti daljnje mjere. Komisija bi također trebala poticati europske socijalne partnere u njihovim raspravama o energetskoj učinkovitosti, posebno u pogledu ugroženih kupaca i krajnjih korisnika, uključujući one koji žive u energetskom siromaštvu. |
| --- | --- |

(120)

Komisija bi trebala preispitivati učinak svojih mjera za potporu razvoju platformi ili foruma na poticanje programa osposobljavanja za energetsku učinkovitost, na kojima, među ostalim, sudjeluju europska tijela za socijalni dijalog, te bi prema potrebi trebala predložiti daljnje mjere. Komisija bi također trebala poticati europske socijalne partnere u njihovim raspravama o energetskoj učinkovitosti, posebno u pogledu ugroženih kupaca i krajnjih korisnika, uključujući one koji žive u energetskom siromaštvu.

| (121) | Poštena tranzicija prema klimatski neutralnoj Uniji do 2050. središnji je element europskog zelenog plana. U europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija zajednički proglasili 17. studenoga 2017., energija se navodi kao jedna od osnovnih usluga kojoj svatko ima pravo pristupa. Potpora pristupu takvim uslugama mora biti dostupna onima kojima je potrebna, osobito u kontekstu inflacijskog pritiska i znatnih povećanja cijena energije. |
| --- | --- |

(121)

Poštena tranzicija prema klimatski neutralnoj Uniji do 2050. središnji je element europskog zelenog plana. U europskom stupu socijalnih prava, koji su Europski parlament, Vijeće i Komisija zajednički proglasili 17. studenoga 2017., energija se navodi kao jedna od osnovnih usluga kojoj svatko ima pravo pristupa. Potpora pristupu takvim uslugama mora biti dostupna onima kojima je potrebna, osobito u kontekstu inflacijskog pritiska i znatnih povećanja cijena energije.

| (122) | Potrebno je osigurati da su osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugroženi kupci, osobe u kućanstvima s niskim dohotkom i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju zaštićeni i, u tu svrhu, osnaženi da aktivno sudjeluju u intervencijama i mjerama za poboljšavanje energetske učinkovitosti i povezanim mjerama država članica za zaštitu potrošača i informiranje. Trebalo bi osmisliti ciljane informativne kampanje kako bi se prikazale prednosti energetske učinkovitosti i pružile informacije o dostupnoj financijskoj potpori. |
| --- | --- |

(122)

Potrebno je osigurati da su osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugroženi kupci, osobe u kućanstvima s niskim dohotkom i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju zaštićeni i, u tu svrhu, osnaženi da aktivno sudjeluju u intervencijama i mjerama za poboljšavanje energetske učinkovitosti i povezanim mjerama država članica za zaštitu potrošača i informiranje. Trebalo bi osmisliti ciljane informativne kampanje kako bi se prikazale prednosti energetske učinkovitosti i pružile informacije o dostupnoj financijskoj potpori.

| (123) | Javna sredstva dostupna na razini Unije i na nacionalnoj razini trebala bi se strateški ulagati u mjere za poboljšavanje energetske učinkovitosti, osobito u korist osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca, osoba u kućanstvima s niskim dohotkom i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju. Države članice trebale bi iskoristiti sve financijske doprinose koje bi mogle primiti iz Socijalnog fonda za klimatsku politiku uspostavljenog Uredbom (EU) 2023/955 Europskog parlamenta i Vijeća (28) i prihode od emisijskih jedinica iz EU sustava trgovanja emisijama. Ti prihodi pomoći će državama članicama u ispunjavanju njihove obveze da prioritetno provode mjere energetske učinkovitosti i mjere politika u okviru obveze uštede energije kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca, osoba u kućanstvima s niskim dohotkom i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju, uključujući one koje žive u ruralnim i udaljenim regijama. |
| --- | --- |

(123)

Javna sredstva dostupna na razini Unije i na nacionalnoj razini trebala bi se strateški ulagati u mjere za poboljšavanje energetske učinkovitosti, osobito u korist osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca, osoba u kućanstvima s niskim dohotkom i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju. Države članice trebale bi iskoristiti sve financijske doprinose koje bi mogle primiti iz Socijalnog fonda za klimatsku politiku uspostavljenog Uredbom (EU) 2023/955 Europskog parlamenta i Vijeća (28) i prihode od emisijskih jedinica iz EU sustava trgovanja emisijama. Ti prihodi pomoći će državama članicama u ispunjavanju njihove obveze da prioritetno provode mjere energetske učinkovitosti i mjere politika u okviru obveze uštede energije kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca, osoba u kućanstvima s niskim dohotkom i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju, uključujući one koje žive u ruralnim i udaljenim regijama.

| (124) | Nacionalni programi financiranja trebali bi biti dopunjeni prikladnim programima za bolje informiranje, tehničku i administrativnu pomoć i lakši pristup financiranju čime će se omogućiti posebno da osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugroženi kupci, osobe u kućanstvima s niskim dohotkom i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju, najefikasnije iskoriste raspoloživa sredstava. |
| --- | --- |

(124)

Nacionalni programi financiranja trebali bi biti dopunjeni prikladnim programima za bolje informiranje, tehničku i administrativnu pomoć i lakši pristup financiranju čime će se omogućiti posebno da osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugroženi kupci, osobe u kućanstvima s niskim dohotkom i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju, najefikasnije iskoriste raspoloživa sredstava.

| (125) | Države članice trebale bi jednako osnaživati i štititi sve ljude, neovisno o spolu, rodu, dobi, invaliditetu, rasnom ili etničkom porijeklu, seksualnoj orijentaciji, vjeri ili uvjerenju te osigurati da su osobe najpogođenije energetskim siromaštvom, osobe u opasnosti da budu pogođene energetskim siromaštvom ili osobe najizloženije negativnim posljedicama energetskog siromaštva primjereno zaštićene. Države članice trebale bi uz to osigurati da se zbog mjera energetske učinkovitosti ne pogoršaju postojeće nejednakosti, posebice u pogledu energetskog siromaštva. |
| --- | --- |

(125)

Države članice trebale bi jednako osnaživati i štititi sve ljude, neovisno o spolu, rodu, dobi, invaliditetu, rasnom ili etničkom porijeklu, seksualnoj orijentaciji, vjeri ili uvjerenju te osigurati da su osobe najpogođenije energetskim siromaštvom, osobe u opasnosti da budu pogođene energetskim siromaštvom ili osobe najizloženije negativnim posljedicama energetskog siromaštva primjereno zaštićene. Države članice trebale bi uz to osigurati da se zbog mjera energetske učinkovitosti ne pogoršaju postojeće nejednakosti, posebice u pogledu energetskog siromaštva.

| (126) | Na temelju članka 15. stavka 2. Direktive 2012/27/EU sve države članice provele su procjenu potencijala energetske učinkovitosti svoje infrastrukture za plin i električnu energiju te su utvrdile konkretne mjere i ulaganja za uvođenje troškovno učinkovitih poboljšanja energetske učinkovitosti u mrežnu infrastrukturu, s vremenskim rasporedom njihova uvođenja. Rezultati tih djelovanja čvrst su temelj za primjenu načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” u njihovu planiranju mreže, razvoju mreže i odlukama o ulaganjima. |
| --- | --- |

(126)

Na temelju članka 15. stavka 2. Direktive 2012/27/EU sve države članice provele su procjenu potencijala energetske učinkovitosti svoje infrastrukture za plin i električnu energiju te su utvrdile konkretne mjere i ulaganja za uvođenje troškovno učinkovitih poboljšanja energetske učinkovitosti u mrežnu infrastrukturu, s vremenskim rasporedom njihova uvođenja. Rezultati tih djelovanja čvrst su temelj za primjenu načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” u njihovu planiranju mreže, razvoju mreže i odlukama o ulaganjima.

| (127) | Nacionalna regulatorna tijela za energetiku trebala bi usvojiti integrirani pristup koji uključuje potencijalnu uštedu u sektorima opskrbe energijom i krajnje potrošnje. Ne dovodeći u pitanje sigurnost opskrbe, integraciju tržišta i anticipativna ulaganja u odobalne mreže potrebna za uvođenje energije iz odobalnih obnovljivih izvora, nacionalna regulatorna tijela za energetiku trebala bi osigurati da se načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” primjenjuje u planiranju i donošenju odluka i da se mrežnim tarifama i regulativom potiču poboljšanja u području energetske učinkovitosti. Države članice trebale bi osigurati i da operatori prijenosnih odnosno transportnih i distribucijskih sustava uzmu u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. To bi operatorima prijenosnih odnosno transportnih i distribucijskih sustava pomoglo da razmotre bolja rješenja za energetsku učinkovitost za nabavu resursa na strani potražnje i dodatne troškove nastale zbog takve nabave te okolišne i socioekonomske utjecaje različitih mrežnih ulaganja i operativnih planova. Takav pristup zahtijeva prelazak s uske perspektive gospodarske učinkovitosti na najveću korist za društvo. Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” trebalo bi se posebno primjenjivati u kontekstu izrade scenarija za širenje energetske infrastrukture u kojem bi se rješenja na strani potražnje mogla smatrati izvedivim alternativama pa ih se treba na odgovarajući način procijeniti te bi trebalo postati suštinski dio procjene projekata planiranja mreže. Nacionalna regulatorna tijela za energetiku trebala bi detaljno pratiti njegovu primjenu. |
| --- | --- |

(127)

Nacionalna regulatorna tijela za energetiku trebala bi usvojiti integrirani pristup koji uključuje potencijalnu uštedu u sektorima opskrbe energijom i krajnje potrošnje. Ne dovodeći u pitanje sigurnost opskrbe, integraciju tržišta i anticipativna ulaganja u odobalne mreže potrebna za uvođenje energije iz odobalnih obnovljivih izvora, nacionalna regulatorna tijela za energetiku trebala bi osigurati da se načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” primjenjuje u planiranju i donošenju odluka i da se mrežnim tarifama i regulativom potiču poboljšanja u području energetske učinkovitosti. Države članice trebale bi osigurati i da operatori prijenosnih odnosno transportnih i distribucijskih sustava uzmu u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. To bi operatorima prijenosnih odnosno transportnih i distribucijskih sustava pomoglo da razmotre bolja rješenja za energetsku učinkovitost za nabavu resursa na strani potražnje i dodatne troškove nastale zbog takve nabave te okolišne i socioekonomske utjecaje različitih mrežnih ulaganja i operativnih planova. Takav pristup zahtijeva prelazak s uske perspektive gospodarske učinkovitosti na najveću korist za društvo. Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” trebalo bi se posebno primjenjivati u kontekstu izrade scenarija za širenje energetske infrastrukture u kojem bi se rješenja na strani potražnje mogla smatrati izvedivim alternativama pa ih se treba na odgovarajući način procijeniti te bi trebalo postati suštinski dio procjene projekata planiranja mreže. Nacionalna regulatorna tijela za energetiku trebala bi detaljno pratiti njegovu primjenu.

| (128) | Dovoljan broj pouzdanih stručnjaka iz područja energetske učinkovitosti trebao bi biti na raspolaganju kako bi se osigurala učinkovita i pravodobna provedba ove Direktive, na primjer u ispunjavanju zahtjeva u vezi s energetskim pregledima i provedbi sustavâ obveze energetske učinkovitosti. Stoga bi države članice trebale uspostaviti certifikacijske ili jednake kvalifikacijske, ili oboje, i primjerene sustave osposobljavanja za pružatelje energetskih usluga, energetske preglede i druge mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima, pružateljima osposobljavanja i drugim relevantnim dionicima. Te bi se sustave trebalo ocjenjivati svake četiri godine počevši od prosinca 2024. i, prema potrebi, ažurirati kako bi se osigurala potrebna razina kompetencija pružateljima energetskih usluga, energetskim revizorima, menadžerima u području energetike i instalaterima dijelova zgrada. |
| --- | --- |

(128)

Dovoljan broj pouzdanih stručnjaka iz područja energetske učinkovitosti trebao bi biti na raspolaganju kako bi se osigurala učinkovita i pravodobna provedba ove Direktive, na primjer u ispunjavanju zahtjeva u vezi s energetskim pregledima i provedbi sustavâ obveze energetske učinkovitosti. Stoga bi države članice trebale uspostaviti certifikacijske ili jednake kvalifikacijske, ili oboje, i primjerene sustave osposobljavanja za pružatelje energetskih usluga, energetske preglede i druge mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima, pružateljima osposobljavanja i drugim relevantnim dionicima. Te bi se sustave trebalo ocjenjivati svake četiri godine počevši od prosinca 2024. i, prema potrebi, ažurirati kako bi se osigurala potrebna razina kompetencija pružateljima energetskih usluga, energetskim revizorima, menadžerima u području energetike i instalaterima dijelova zgrada.

| (129) | Nužno je nastaviti razvijati tržište energetskih usluga kako bi se osigurala potražnja za energetskim uslugama i opskrba energetskim uslugama. Transparentnost, na primjer putem popisa certificiranih pružatelja energetskih usluga i dostupnih obrazaca ugovora, razmjena najboljih praksi i smjernice mogu znatno doprinijeti prihvaćanju energetskih usluga i ugovora o energetskom učinku te mogu također doprinijeti poticanju potražnje i povećati povjerenje u pružatelje energetskih usluga. U ugovoru o energetskom učinku korisnik energetske usluge izbjegava troškove ulaganja tako da ulaganje koje je provela treća osoba u cijelosti ili djelomično otplati dijelom financijske vrijednosti uštede energije. To može pomoći u privlačenju privatnog kapitala, koji je važan element za povećanje stope obnove zgrada u Uniji, dovođenje stručnosti na tržište i stvaranje inovativnih poslovnih modela. Zbog toga bi u slučaju nestambenih zgrada s ukupnom korisnom površinom poda većom od 750 m2 trebalo biti obvezno procijeniti izvedivost primjene ugovora o energetskom učinku za obnovu. To bi bio korak prema većem povjerenju u poduzeća za energetske usluge i prema povećavanju broja takvih projekata u budućnosti. |
| --- | --- |

(129)

Nužno je nastaviti razvijati tržište energetskih usluga kako bi se osigurala potražnja za energetskim uslugama i opskrba energetskim uslugama. Transparentnost, na primjer putem popisa certificiranih pružatelja energetskih usluga i dostupnih obrazaca ugovora, razmjena najboljih praksi i smjernice mogu znatno doprinijeti prihvaćanju energetskih usluga i ugovora o energetskom učinku te mogu također doprinijeti poticanju potražnje i povećati povjerenje u pružatelje energetskih usluga. U ugovoru o energetskom učinku korisnik energetske usluge izbjegava troškove ulaganja tako da ulaganje koje je provela treća osoba u cijelosti ili djelomično otplati dijelom financijske vrijednosti uštede energije. To može pomoći u privlačenju privatnog kapitala, koji je važan element za povećanje stope obnove zgrada u Uniji, dovođenje stručnosti na tržište i stvaranje inovativnih poslovnih modela. Zbog toga bi u slučaju nestambenih zgrada s ukupnom korisnom površinom poda većom od 750 m2 trebalo biti obvezno procijeniti izvedivost primjene ugovora o energetskom učinku za obnovu. To bi bio korak prema većem povjerenju u poduzeća za energetske usluge i prema povećavanju broja takvih projekata u budućnosti.

| (130) | S obzirom na ambiciozne ciljeve za obnovu tijekom sljedećeg desetljeća u kontekstu Vala obnove, potrebno je proširiti ulogu neovisnih tržišnih posrednika, uključujući jedinstvene kontaktne točke ili slične mehanizme za podršku, kako bi se potaknuo razvoj tržišta i na strani ponude i na strani potražnje te promicali ugovori o energetskom učinku za obnovu privatnih i javnih zgrada. Lokalne energetske agencije mogle bi imati važnu ulogu u tome i prepoznavati i podržavati elemente koji bi to mogli olakšavati ili jedinstvene kontaktne točke. Ova Direktiva trebala bi doprinijeti poboljšanju dostupnosti proizvoda, usluga i savjeta, među ostalim promicanjem potencijala poduzetnika da popune praznine na tržištu i osiguraju inovativne načine za poboljšanje energetske učinkovitosti, uz istodobno osiguravanje poštovanja načela nediskriminacije. |
| --- | --- |

(130)

S obzirom na ambiciozne ciljeve za obnovu tijekom sljedećeg desetljeća u kontekstu Vala obnove, potrebno je proširiti ulogu neovisnih tržišnih posrednika, uključujući jedinstvene kontaktne točke ili slične mehanizme za podršku, kako bi se potaknuo razvoj tržišta i na strani ponude i na strani potražnje te promicali ugovori o energetskom učinku za obnovu privatnih i javnih zgrada. Lokalne energetske agencije mogle bi imati važnu ulogu u tome i prepoznavati i podržavati elemente koji bi to mogli olakšavati ili jedinstvene kontaktne točke. Ova Direktiva trebala bi doprinijeti poboljšanju dostupnosti proizvoda, usluga i savjeta, među ostalim promicanjem potencijala poduzetnika da popune praznine na tržištu i osiguraju inovativne načine za poboljšanje energetske učinkovitosti, uz istodobno osiguravanje poštovanja načela nediskriminacije.

| (131) | U nekoliko država članica još uvijek postoje regulatorne i neregulatorne prepreke koje znatno otežavaju ugovaranje energetskog učinka. Stoga je potrebno raditi na pitanjima dvosmislenosti u nacionalnim zakonodavnim okvirima, nedostatka stručnosti, posebno kad je riječ o postupcima javne nabave, i međusobno konkurentnih zajmova i bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

(131)

U nekoliko država članica još uvijek postoje regulatorne i neregulatorne prepreke koje znatno otežavaju ugovaranje energetskog učinka. Stoga je potrebno raditi na pitanjima dvosmislenosti u nacionalnim zakonodavnim okvirima, nedostatka stručnosti, posebno kad je riječ o postupcima javne nabave, i međusobno konkurentnih zajmova i bespovratnih sredstava.

| (132) | Države članice trebale bi nastaviti podupirati javni sektor u prihvaćanju ugovora o energetskom učinku tako što će se za njih izraditi obrasci u kojima će biti uzeti u obzir dostupne europske ili međunarodne norme, smjernice za javne natječaje i Vodič za statističku obradu ugovora o energetskom učinku, koji su Eurostat i Europska investicijska banka (EIB) objavili u svibnju 2018. i u kojem su obradili kako se postupa s ugovorima o energetskom učinku u računima države, kojima je omogućeno da se pristupi uklanjanju preostalih regulatornih prepreka tim ugovorima u državama članicama. |
| --- | --- |

(132)

Države članice trebale bi nastaviti podupirati javni sektor u prihvaćanju ugovora o energetskom učinku tako što će se za njih izraditi obrasci u kojima će biti uzeti u obzir dostupne europske ili međunarodne norme, smjernice za javne natječaje i Vodič za statističku obradu ugovora o energetskom učinku, koji su Eurostat i Europska investicijska banka (EIB) objavili u svibnju 2018. i u kojem su obradili kako se postupa s ugovorima o energetskom učinku u računima države, kojima je omogućeno da se pristupi uklanjanju preostalih regulatornih prepreka tim ugovorima u državama članicama.

| (133) | Države članice poduzele su mjere za utvrđivanje i uklanjanje regulatornih i neregulatornih prepreka. Međutim, postoji potreba za povećanjem napora radi uklanjanja regulatornih i neregulatornih prepreka primjeni ugovora o energetskom učinku i financijskih aranžmana s trećim osobama koji pomažu u postizanju uštede energije. Te prepreke uključuju računovodstvena pravila i prakse kojima se sprečava da se kapitalna ulaganja i godišnje financijske uštede proizišle iz mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti na odgovarajući način odražavaju u računovodstvenoj evidenciji za cjelokupni životni vijek ulaganja. |
| --- | --- |

(133)

Države članice poduzele su mjere za utvrđivanje i uklanjanje regulatornih i neregulatornih prepreka. Međutim, postoji potreba za povećanjem napora radi uklanjanja regulatornih i neregulatornih prepreka primjeni ugovora o energetskom učinku i financijskih aranžmana s trećim osobama koji pomažu u postizanju uštede energije. Te prepreke uključuju računovodstvena pravila i prakse kojima se sprečava da se kapitalna ulaganja i godišnje financijske uštede proizišle iz mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti na odgovarajući način odražavaju u računovodstvenoj evidenciji za cjelokupni životni vijek ulaganja.

| (134) | Države članice su na temelju nacionalnih akcijskih planova za energetsku učinkovitost iz 2014. i 2017. izvijestile o napretku u uklanjanju regulatornih i neregulatornih prepreka energetskoj učinkovitosti u pogledu suprotstavljenih interesa između vlasnika i najmoprimaca ili između više vlasnika zgrade ili samostalnih uporabnih cjelina zgrade. Države članice trebale bi nastaviti s radom u tom smjeru i iskoristiti potencijal za energetsku učinkovitost u kontekstu statističkih podataka Eurostata za 2016., posebno činjenicu da više od četiri od deset Europljana živi u stanovima i da su više od tri od deset Europljana najmoprimci. |
| --- | --- |

(134)

Države članice su na temelju nacionalnih akcijskih planova za energetsku učinkovitost iz 2014. i 2017. izvijestile o napretku u uklanjanju regulatornih i neregulatornih prepreka energetskoj učinkovitosti u pogledu suprotstavljenih interesa između vlasnika i najmoprimaca ili između više vlasnika zgrade ili samostalnih uporabnih cjelina zgrade. Države članice trebale bi nastaviti s radom u tom smjeru i iskoristiti potencijal za energetsku učinkovitost u kontekstu statističkih podataka Eurostata za 2016., posebno činjenicu da više od četiri od deset Europljana živi u stanovima i da su više od tri od deset Europljana najmoprimci.

| (135) | Države članice, uključujući regionalna i lokalna tijela, trebalo bi poticati da u potpunosti iskoriste europske fondove dostupne u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2021. do 2027., utvrđenog Uredbom Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (29), Mehanizam za oporavak i otpornost, uspostavljen Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (30), te financijske instrumente i tehničku pomoć dostupne u okviru programa InvestEU, uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća (31), kako bi potaknule privatna i javna ulaganja u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti. Ulaganjem u energetsku učinkovitost može se doprinijeti gospodarskom rastu, zapošljavanju, inovacijama i smanjenju energetskog siromaštva u kućanstvima, čime se ostvaruje pozitivan doprinos gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji i zelenom oporavku. Područja koja bi se mogla financirati uključuju mjere energetske učinkovitosti u javnim zgradama i stambenim jedinicama te osiguravanje novih vještina za poticanje zapošljavanja u sektoru energetske učinkovitosti putem razvoja osposobljavanja, prekvalifikacije i usavršavanja stručnjaka, osobito u poslovima povezanima s obnovom zgrada. Komisija će osigurati sinergije među instrumentima financiranja, a posebno fondovima s podijeljenim upravljanjem i s izravnim upravljanjem, kao što su programi sa središnjim upravljanjem Obzor Europa i LIFE, kao i među bespovratnim sredstvima, zajmovima i tehničkom pomoći da bi se maksimizirao njihov učinak poluge na privatno financiranje i njihov učinak na postizanje ciljeva politike energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(135)

Države članice, uključujući regionalna i lokalna tijela, trebalo bi poticati da u potpunosti iskoriste europske fondove dostupne u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2021. do 2027., utvrđenog Uredbom Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 (29), Mehanizam za oporavak i otpornost, uspostavljen Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća (30), te financijske instrumente i tehničku pomoć dostupne u okviru programa InvestEU, uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća (31), kako bi potaknule privatna i javna ulaganja u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti. Ulaganjem u energetsku učinkovitost može se doprinijeti gospodarskom rastu, zapošljavanju, inovacijama i smanjenju energetskog siromaštva u kućanstvima, čime se ostvaruje pozitivan doprinos gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji i zelenom oporavku. Područja koja bi se mogla financirati uključuju mjere energetske učinkovitosti u javnim zgradama i stambenim jedinicama te osiguravanje novih vještina za poticanje zapošljavanja u sektoru energetske učinkovitosti putem razvoja osposobljavanja, prekvalifikacije i usavršavanja stručnjaka, osobito u poslovima povezanima s obnovom zgrada. Komisija će osigurati sinergije među instrumentima financiranja, a posebno fondovima s podijeljenim upravljanjem i s izravnim upravljanjem, kao što su programi sa središnjim upravljanjem Obzor Europa i LIFE, kao i među bespovratnim sredstvima, zajmovima i tehničkom pomoći da bi se maksimizirao njihov učinak poluge na privatno financiranje i njihov učinak na postizanje ciljeva politike energetske učinkovitosti.

| (136) | S ciljem ostvarivanja ciljeva ove Direktive, države članice trebale bi poticati uporabu instrumenata financiranja. Takvi bi instrumenti financiranja mogli uključivati financijske doprinose i novčane kazne za kršenja određenih odredaba ove Direktive, sredstva izdvojena za energetsku učinkovitost u skladu s člankom 10. stavkom 3. Direktive 2003/87/EZ i sredstva izdvojena za energetsku učinkovitost u europskim fondovima i programima te namjenske europske financijske instrumente kao što je Europski fond za energetsku učinkovitost. |
| --- | --- |

(136)

S ciljem ostvarivanja ciljeva ove Direktive, države članice trebale bi poticati uporabu instrumenata financiranja. Takvi bi instrumenti financiranja mogli uključivati financijske doprinose i novčane kazne za kršenja određenih odredaba ove Direktive, sredstva izdvojena za energetsku učinkovitost u skladu s člankom 10. stavkom 3. Direktive 2003/87/EZ i sredstva izdvojena za energetsku učinkovitost u europskim fondovima i programima te namjenske europske financijske instrumente kao što je Europski fond za energetsku učinkovitost.

| (137) | Instrumenti financiranja mogli bi se, ako je primjenjivo, temeljiti na sredstvima izdvojenima za energetsku učinkovitost iz projektnih obveznica Unije, sredstvima izdvojenima za energetsku učinkovitost iz EIB-a i drugih europskih financijskih institucija, posebno Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD) i Razvojne banke Vijeća Europe, sredstvima koja su financijskom polugom osigurale financijske institucije, nacionalnim sredstvima, uključujući putem stvaranja regulatornih i fiskalnih okvira za poticanje provedbe inicijativa i programa u području energetske učinkovitosti i prihodima od godišnjih emisijskih kvota u skladu s Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (32). |
| --- | --- |

(137)

Instrumenti financiranja mogli bi se, ako je primjenjivo, temeljiti na sredstvima izdvojenima za energetsku učinkovitost iz projektnih obveznica Unije, sredstvima izdvojenima za energetsku učinkovitost iz EIB-a i drugih europskih financijskih institucija, posebno Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD) i Razvojne banke Vijeća Europe, sredstvima koja su financijskom polugom osigurale financijske institucije, nacionalnim sredstvima, uključujući putem stvaranja regulatornih i fiskalnih okvira za poticanje provedbe inicijativa i programa u području energetske učinkovitosti i prihodima od godišnjih emisijskih kvota u skladu s Odlukom br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (32).

| (138) | Instrumenti financiranja mogli bi posebno upotrebljavati doprinose, sredstva i prihode iz tih sredstava za omogućavanje i poticanje privatnih kapitalnih ulaganja, oslanjajući se posebno na institucionalne ulagatelje i istodobno se za dodjelu sredstava koristeći kriterijima kojima se osigurava ostvarivanje okolišnih i socijalnih ciljeva, mogli bi upotrebljavati inovativne mehanizme financiranja, uključujući kreditna jamstva za privatni kapital, kreditna jamstva za poticanje ugovora o energetskom učinku, bespovratna sredstva, subvencionirane kredite i posebne kreditne linije, sustave financiranja treće osobe, kojima se smanjuju rizici projekata za energetsku učinkovitost i omogućuju troškovno učinkoviti radovi obnove čak i među kućanstvima s niskim i srednjim prihodima, te bi mogli biti povezani s programima ili agencijama koji će objedinjavati i ocjenjivati kvalitetu projekata za uštedu energije, pružati tehničku pomoć, promicati tržište energetskih usluga i doprinositi stvaranju potražnje za energetskim uslugama kod potrošača. |
| --- | --- |

(138)

Instrumenti financiranja mogli bi posebno upotrebljavati doprinose, sredstva i prihode iz tih sredstava za omogućavanje i poticanje privatnih kapitalnih ulaganja, oslanjajući se posebno na institucionalne ulagatelje i istodobno se za dodjelu sredstava koristeći kriterijima kojima se osigurava ostvarivanje okolišnih i socijalnih ciljeva, mogli bi upotrebljavati inovativne mehanizme financiranja, uključujući kreditna jamstva za privatni kapital, kreditna jamstva za poticanje ugovora o energetskom učinku, bespovratna sredstva, subvencionirane kredite i posebne kreditne linije, sustave financiranja treće osobe, kojima se smanjuju rizici projekata za energetsku učinkovitost i omogućuju troškovno učinkoviti radovi obnove čak i među kućanstvima s niskim i srednjim prihodima, te bi mogli biti povezani s programima ili agencijama koji će objedinjavati i ocjenjivati kvalitetu projekata za uštedu energije, pružati tehničku pomoć, promicati tržište energetskih usluga i doprinositi stvaranju potražnje za energetskim uslugama kod potrošača.

| (139) | Instrumenti financiranja mogli bi također osigurati odgovarajuća sredstva za podupiranje programa osposobljavanja i certifikacije kojima se poboljšavaju i akreditiraju vještine za energetsku učinkovitost, mogli bi osigurati sredstva za istraživanje, demonstraciju i ubrzavanje primjene tehnologija na maloj razini i mikrorazini u proizvodnji energije te optimizaciju priključivanja takvih generatora na mrežu, mogli bi biti povezani s programima mjera za promicanje energetske učinkovitosti u svim stambenim objektima radi sprečavanja energetskog siromaštva i poticanja najmodavaca koji iznajmljuju stambene objekte da svoje nekretnine učine energetski što učinkovitijima, te bi mogli osigurati odgovarajuća sredstva za podupiranje socijalnog dijaloga i postavljanje standarda s ciljem poboljšanja energetske učinkovitosti i osiguravanja dobrih uvjeta rada te zdravlja i sigurnosti na radu. |
| --- | --- |

(139)

Instrumenti financiranja mogli bi također osigurati odgovarajuća sredstva za podupiranje programa osposobljavanja i certifikacije kojima se poboljšavaju i akreditiraju vještine za energetsku učinkovitost, mogli bi osigurati sredstva za istraživanje, demonstraciju i ubrzavanje primjene tehnologija na maloj razini i mikrorazini u proizvodnji energije te optimizaciju priključivanja takvih generatora na mrežu, mogli bi biti povezani s programima mjera za promicanje energetske učinkovitosti u svim stambenim objektima radi sprečavanja energetskog siromaštva i poticanja najmodavaca koji iznajmljuju stambene objekte da svoje nekretnine učine energetski što učinkovitijima, te bi mogli osigurati odgovarajuća sredstva za podupiranje socijalnog dijaloga i postavljanje standarda s ciljem poboljšanja energetske učinkovitosti i osiguravanja dobrih uvjeta rada te zdravlja i sigurnosti na radu.

| (140) | Raspoloživi Unijini programi financiranja, financijski instrumenti i inovativni mehanizmi financiranja trebali bi se upotrebljavati za praktičnu primjenu cilja poboljšanja energetskih svojstava zgrada javnih tijela. S tim u vezi, države članice mogu upotrebljavati svoje prihode od godišnjih emisijskih kvota u skladu s Odlukom br. 406/2009/EZ za razvoj takvih mehanizama na dobrovoljnoj osnovi i uzimajući u obzir nacionalna proračunska pravila. Komisija i države članice trebale bi regionalnim i lokalnim upravama pružati odgovarajuće informacije o takvim Unijinim programima financiranja, financijskim instrumentima i inovativnim mehanizmima financiranja. |
| --- | --- |

(140)

Raspoloživi Unijini programi financiranja, financijski instrumenti i inovativni mehanizmi financiranja trebali bi se upotrebljavati za praktičnu primjenu cilja poboljšanja energetskih svojstava zgrada javnih tijela. S tim u vezi, države članice mogu upotrebljavati svoje prihode od godišnjih emisijskih kvota u skladu s Odlukom br. 406/2009/EZ za razvoj takvih mehanizama na dobrovoljnoj osnovi i uzimajući u obzir nacionalna proračunska pravila. Komisija i države članice trebale bi regionalnim i lokalnim upravama pružati odgovarajuće informacije o takvim Unijinim programima financiranja, financijskim instrumentima i inovativnim mehanizmima financiranja.

| (141) | Pri provedbi cilja energetske učinkovitosti Komisija bi trebala pratiti učinak relevantnih mjera na Direktivu 2003/87/EZ kako bi se održali poticaji u okviru EU sustava trgovanja emisijama kojima se nagrađuju ulaganja s niskim emisijama ugljika i kako bi se sektori iz EU sustava trgovanja emisijama pripremili za inovacije potrebne u budućnosti. Komisija će trebati pratiti učinak na one industrijske sektore koji su izloženi znatnom riziku od izmještanja emisija ugljika kako su navedeni u Prilogu Odluci Komisije 2014/746/EU (33) kako bi se osiguralo da se ovom Direktivom promiče i ne sprečava razvoj tih sektora. |
| --- | --- |

(141)

Pri provedbi cilja energetske učinkovitosti Komisija bi trebala pratiti učinak relevantnih mjera na Direktivu 2003/87/EZ kako bi se održali poticaji u okviru EU sustava trgovanja emisijama kojima se nagrađuju ulaganja s niskim emisijama ugljika i kako bi se sektori iz EU sustava trgovanja emisijama pripremili za inovacije potrebne u budućnosti. Komisija će trebati pratiti učinak na one industrijske sektore koji su izloženi znatnom riziku od izmještanja emisija ugljika kako su navedeni u Prilogu Odluci Komisije 2014/746/EU (33) kako bi se osiguralo da se ovom Direktivom promiče i ne sprečava razvoj tih sektora.

| (142) | Mjere država članica trebalo bi poduprijeti dobro osmišljenim i učinkovitim financijskim instrumentima Unije u okviru programa InvestEU te financiranjem EIB-a i EBRD-a, kojima bi se trebala podupirati ulaganja u energetsku učinkovitost u svim fazama energetskog lanca i upotrebljavati sveobuhvatnu analizu troškova i koristi prema modelu diferenciranih diskontnih stopa. Financijska potpora trebala bi biti usmjerena na troškovno učinkovite metode za povećanje energetske učinkovitosti, što bi dovelo do smanjenja energetske potrošnje. EIB i EBRD trebali bi, zajedno s nacionalnim razvojnim bankama, osmišljavati, stvarati i financirati programe i projekte prilagođene sektoru učinkovitosti, među ostalim za energetski siromašna kućanstva. |
| --- | --- |

(142)

Mjere država članica trebalo bi poduprijeti dobro osmišljenim i učinkovitim financijskim instrumentima Unije u okviru programa InvestEU te financiranjem EIB-a i EBRD-a, kojima bi se trebala podupirati ulaganja u energetsku učinkovitost u svim fazama energetskog lanca i upotrebljavati sveobuhvatnu analizu troškova i koristi prema modelu diferenciranih diskontnih stopa. Financijska potpora trebala bi biti usmjerena na troškovno učinkovite metode za povećanje energetske učinkovitosti, što bi dovelo do smanjenja energetske potrošnje. EIB i EBRD trebali bi, zajedno s nacionalnim razvojnim bankama, osmišljavati, stvarati i financirati programe i projekte prilagođene sektoru učinkovitosti, među ostalim za energetski siromašna kućanstva.

| (143) | Međusektorsko pravo predstavlja čvrstu osnovu za zaštitu potrošača u pogledu širokog raspona postojećih energetskih usluga te će se vjerojatno dalje razvijati. Međutim, trebalo bi jasno utvrditi određena osnovna ugovorna prava kupaca. Potrošačima bi trebale biti dostupne jasne i nedvosmislene informacije o njihovim pravima u pogledu sektora energetike. |
| --- | --- |

(143)

Međusektorsko pravo predstavlja čvrstu osnovu za zaštitu potrošača u pogledu širokog raspona postojećih energetskih usluga te će se vjerojatno dalje razvijati. Međutim, trebalo bi jasno utvrditi određena osnovna ugovorna prava kupaca. Potrošačima bi trebale biti dostupne jasne i nedvosmislene informacije o njihovim pravima u pogledu sektora energetike.

| (144) | Kako bi se mogla evaluirati djelotvornost ove Direktive trebalo bi uvesti zahtjev za provedbom općeg preispitivanja ove Direktive i podnošenjem izvješća Europskom parlamentu i Vijeću do 28. veljače 2027. To bi preispitivanje trebalo omogućiti potrebna usklađivanja, uzimajući također u obzir gospodarska kretanja i razvoj događaja u pogledu inovacija. |
| --- | --- |

(144)

Kako bi se mogla evaluirati djelotvornost ove Direktive trebalo bi uvesti zahtjev za provedbom općeg preispitivanja ove Direktive i podnošenjem izvješća Europskom parlamentu i Vijeću do 28. veljače 2027. To bi preispitivanje trebalo omogućiti potrebna usklađivanja, uzimajući također u obzir gospodarska kretanja i razvoj događaja u pogledu inovacija.

| (145) | Lokalnim i regionalnim tijelima trebalo bi dati vodeću ulogu u razvoju i osmišljavanju, provedbi i procjeni mjera iz ove Direktive kako bi se na odgovarajući način mogla baviti posebnim obilježjima svoje klime, kulture i društva. |
| --- | --- |

(145)

Lokalnim i regionalnim tijelima trebalo bi dati vodeću ulogu u razvoju i osmišljavanju, provedbi i procjeni mjera iz ove Direktive kako bi se na odgovarajući način mogla baviti posebnim obilježjima svoje klime, kulture i društva.

| (146) | S obzirom na tehnološki napredak i rastući udio obnovljivih izvora energije u proizvodnji električne energije trebalo bi preispitati zadani koeficijent za uštede električne energije u kWh kako bi se uzele u obzir promjene faktora primarne energije za električnu energiju i ostale nositelje energije. Metodologija izračuna u skladu je s Eurostatovim energetskim bilancama i definicijama, osim za metodu dodjele utroška goriva za toplinsku i električnu energiju u kombiniranim kogeneracijskim postrojenjima, za koje je učinkovitost referentnog sustava, potrebna za dodjelu potrošnje goriva, usklađena s podacima Eurostata za 2015. i 2020. Izračuni koji odražavaju kombinaciju izvora energije faktora primarne energije za električnu energiju temelje se na godišnjim prosječnim vrijednostima. Za proizvodnju električne i toplinske energije iz nuklearnih izvora upotrebljava se metoda izračuna na temelju „fizičkog udjela energije”, a za proizvodnju električne i toplinske energije iz fosilnih goriva i biomase upotrebljava se metoda na temelju „učinkovitosti tehničke konverzije”. Za negorivu obnovljivu energiju metoda je izravni ekvivalent na temelju pristupa „ukupne primarne energije”. Za izračun udjela primarne energije za električnu energiju iz kogeneracije primjenjuje se metoda utvrđena u ovoj Direktivi. Upotrebljava se prosječni položaj na tržištu, a ne marginalni. Za negorive obnovljive izvore energije pretpostavlja se učinkovitost konverzije 100 %, za geotermalne elektrane 10 %, a za nuklearne elektrane 33 %. Izračun ukupne učinkovitosti za kogeneraciju temelji se na najnovijim podacima Eurostata. U obzir se uzimaju gubici povezani s konverzijom, prijenosom i distribucijom. Gubici distribucije nositelja energije, osim električne energije, ne uzimaju se u obzir u izračunima zbog nedostatka pouzdanih podataka i složenosti izračuna. U pogledu granica sustava faktor primarne energije iznosi 1 za sve izvore energije. Odabrani koeficijent za faktor primarne energije za električnu energiju prosjek je vrijednosti za 2024. i 2025. jer će budući faktor primarne energije biti prikladniji pokazatelj od onog iz ranijeg razdoblja. Analizom su obuhvaćene države članice i Norveška. Podaci za Norvešku temelje se na podacima ENTSO-E-a. |
| --- | --- |

(146)

S obzirom na tehnološki napredak i rastući udio obnovljivih izvora energije u proizvodnji električne energije trebalo bi preispitati zadani koeficijent za uštede električne energije u kWh kako bi se uzele u obzir promjene faktora primarne energije za električnu energiju i ostale nositelje energije. Metodologija izračuna u skladu je s Eurostatovim energetskim bilancama i definicijama, osim za metodu dodjele utroška goriva za toplinsku i električnu energiju u kombiniranim kogeneracijskim postrojenjima, za koje je učinkovitost referentnog sustava, potrebna za dodjelu potrošnje goriva, usklađena s podacima Eurostata za 2015. i 2020. Izračuni koji odražavaju kombinaciju izvora energije faktora primarne energije za električnu energiju temelje se na godišnjim prosječnim vrijednostima. Za proizvodnju električne i toplinske energije iz nuklearnih izvora upotrebljava se metoda izračuna na temelju „fizičkog udjela energije”, a za proizvodnju električne i toplinske energije iz fosilnih goriva i biomase upotrebljava se metoda na temelju „učinkovitosti tehničke konverzije”. Za negorivu obnovljivu energiju metoda je izravni ekvivalent na temelju pristupa „ukupne primarne energije”. Za izračun udjela primarne energije za električnu energiju iz kogeneracije primjenjuje se metoda utvrđena u ovoj Direktivi. Upotrebljava se prosječni položaj na tržištu, a ne marginalni. Za negorive obnovljive izvore energije pretpostavlja se učinkovitost konverzije 100 %, za geotermalne elektrane 10 %, a za nuklearne elektrane 33 %. Izračun ukupne učinkovitosti za kogeneraciju temelji se na najnovijim podacima Eurostata. U obzir se uzimaju gubici povezani s konverzijom, prijenosom i distribucijom. Gubici distribucije nositelja energije, osim električne energije, ne uzimaju se u obzir u izračunima zbog nedostatka pouzdanih podataka i složenosti izračuna. U pogledu granica sustava faktor primarne energije iznosi 1 za sve izvore energije. Odabrani koeficijent za faktor primarne energije za električnu energiju prosjek je vrijednosti za 2024. i 2025. jer će budući faktor primarne energije biti prikladniji pokazatelj od onog iz ranijeg razdoblja. Analizom su obuhvaćene države članice i Norveška. Podaci za Norvešku temelje se na podacima ENTSO-E-a.

| (147) | Ušteda energije koja proizlazi iz provedbe prava Unije ne bi se smjela iskazati, osim ako proizlazi iz mjere kojom se premašuje minimum koji se zahtijeva u dotičnom pravnom aktu Unije, bilo da je riječ o postavljanju ambicioznijih zahtjeva u pogledu energetske učinkovitosti na razini država članica ili povećanju primjene mjere. Zgrade predstavljaju znatan potencijal za dodatno povećanje energetske učinkovitosti, a obnova zgrada zajedno s ekonomijom razmjera bitan je i dugoročan element u povećanju uštede energije. Potrebno je stoga pojasniti da je svaku uštedu energije koja proizlazi iz mjera za promicanje obnove postojećih zgrada moguće iskazati ako je premašila uštedu do koje bi i inače došlo da nema te mjere politike i ako država članica dokaže da je stranka obveznica, stranka sudionica ili ovlaštena stranka doista doprinijela ostvarivanju uštede energije koja se iskazuje. |
| --- | --- |

(147)

Ušteda energije koja proizlazi iz provedbe prava Unije ne bi se smjela iskazati, osim ako proizlazi iz mjere kojom se premašuje minimum koji se zahtijeva u dotičnom pravnom aktu Unije, bilo da je riječ o postavljanju ambicioznijih zahtjeva u pogledu energetske učinkovitosti na razini država članica ili povećanju primjene mjere. Zgrade predstavljaju znatan potencijal za dodatno povećanje energetske učinkovitosti, a obnova zgrada zajedno s ekonomijom razmjera bitan je i dugoročan element u povećanju uštede energije. Potrebno je stoga pojasniti da je svaku uštedu energije koja proizlazi iz mjera za promicanje obnove postojećih zgrada moguće iskazati ako je premašila uštedu do koje bi i inače došlo da nema te mjere politike i ako država članica dokaže da je stranka obveznica, stranka sudionica ili ovlaštena stranka doista doprinijela ostvarivanju uštede energije koja se iskazuje.

| (148) | U skladu s Komunikacijom Komisije od 25. veljače 2015. naslovljenom „Okvirna strategija za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom” i načelima bolje izrade zakonodavstva trebalo bi dati veću važnost pravilima o praćenju i provjeri za provedbu sustavâ obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera politike, uključujući zahtjev da se provjeri statistički reprezentativan uzorak mjera. |
| --- | --- |

(148)

U skladu s Komunikacijom Komisije od 25. veljače 2015. naslovljenom „Okvirna strategija za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom” i načelima bolje izrade zakonodavstva trebalo bi dati veću važnost pravilima o praćenju i provjeri za provedbu sustavâ obveze energetske učinkovitosti i alternativnih mjera politike, uključujući zahtjev da se provjeri statistički reprezentativan uzorak mjera.

| (149) | Energijom proizvedenom na ili u zgradama tehnologijama za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora smanjuje se količina energije dobivene iz fosilnih goriva. Smanjenje potrošnje energije i upotreba energije iz obnovljivih izvora u sektoru zgradarstva važne su mjere za smanjenje energetske ovisnosti Unije i emisija stakleničkih plinova, posebno s obzirom na ambiciozne klimatske i energetske ciljeve utvrđene do 2030. kao i globalnu obvezu preuzetu u kontekstu Pariškog sporazuma. Za potrebe svoje kumulativne obveze uštede energije države članice mogu uzeti u obzir uštedu energije nastalu mjerama politike kojima se promiču tehnologije obnovljive energije kako bi ispunile zahtjeve u vezi s uštedom energije u skladu s metodologijom izračuna iz ove Direktive. Ušteda energije iz mjera politike koje se odnose na korištenje izravnog izgaranja fosilnih goriva ne bi se trebala uračunavati. |
| --- | --- |

(149)

Energijom proizvedenom na ili u zgradama tehnologijama za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora smanjuje se količina energije dobivene iz fosilnih goriva. Smanjenje potrošnje energije i upotreba energije iz obnovljivih izvora u sektoru zgradarstva važne su mjere za smanjenje energetske ovisnosti Unije i emisija stakleničkih plinova, posebno s obzirom na ambiciozne klimatske i energetske ciljeve utvrđene do 2030. kao i globalnu obvezu preuzetu u kontekstu Pariškog sporazuma. Za potrebe svoje kumulativne obveze uštede energije države članice mogu uzeti u obzir uštedu energije nastalu mjerama politike kojima se promiču tehnologije obnovljive energije kako bi ispunile zahtjeve u vezi s uštedom energije u skladu s metodologijom izračuna iz ove Direktive. Ušteda energije iz mjera politike koje se odnose na korištenje izravnog izgaranja fosilnih goriva ne bi se trebala uračunavati.

| (150) | Neke od promjena uvedenih ovom Direktivom mogle bi zahtijevati naknadnu izmjenu Uredbe (EU) 2018/1999 kako bi se osigurala koherentnost između tih dvaju pravnih akata. Nove odredbe, uglavnom povezane s određivanjem nacionalnih doprinosa, mehanizmima za rješavanje nedosljednosti i obvezama izvješćivanja, trebale bi se pojednostaviti s obzirom na tu uredbu i prenijeti u nju nakon njezine izmjene. Neke odredbe Uredbe (EU) 2018/1999 možda bi trebalo preispitati s obzirom na promjene predložene u ovoj Direktivi. Zbog dodatnih zahtjeva u pogledu izvješćivanja i praćenja ne bi smjeli nastati novi paralelni sustavi izvješćivanja, nego bi oni bili dio postojećeg okvira za praćenje i izvješćivanje iz Uredbe (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(150)

Neke od promjena uvedenih ovom Direktivom mogle bi zahtijevati naknadnu izmjenu Uredbe (EU) 2018/1999 kako bi se osigurala koherentnost između tih dvaju pravnih akata. Nove odredbe, uglavnom povezane s određivanjem nacionalnih doprinosa, mehanizmima za rješavanje nedosljednosti i obvezama izvješćivanja, trebale bi se pojednostaviti s obzirom na tu uredbu i prenijeti u nju nakon njezine izmjene. Neke odredbe Uredbe (EU) 2018/1999 možda bi trebalo preispitati s obzirom na promjene predložene u ovoj Direktivi. Zbog dodatnih zahtjeva u pogledu izvješćivanja i praćenja ne bi smjeli nastati novi paralelni sustavi izvješćivanja, nego bi oni bili dio postojećeg okvira za praćenje i izvješćivanje iz Uredbe (EU) 2018/1999.

| (151) | Da bi potaknula provedbu ove Direktive u praksi na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, Komisija bi putem internetske platforme trebala i dalje podržavati razmjenu iskustava o praksi, mjerilima, umrežavanju i inovativnim praktičnim rješenjima. |
| --- | --- |

(151)

Da bi potaknula provedbu ove Direktive u praksi na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, Komisija bi putem internetske platforme trebala i dalje podržavati razmjenu iskustava o praksi, mjerilima, umrežavanju i inovativnim praktičnim rješenjima.

| (152) | S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, odnosno ostvarivanje cilja energetske učinkovitosti i utiranje puta daljnjim poboljšanjima energetske učinkovitosti i prema klimatskoj neutralnosti, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(152)

S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, odnosno ostvarivanje cilja energetske učinkovitosti i utiranje puta daljnjim poboljšanjima energetske učinkovitosti i prema klimatskoj neutralnosti, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (153) | Kako bi se omogućila prilagodba tehničkom napretku i promjenama u distribuciji izvora energije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s preispitivanjem usklađenih referentnih vrijednosti učinkovitosti utvrđenih na temelju ove Direktive, u vezi s vrijednostima, metodama izračuna, zadanim koeficijentom primarne energije i zahtjevima iz prilogâ ovoj Direktivi te u vezi s dopunom ove Direktive uspostavom zajedničkog sustava Unije za ocjenjivanje održivosti podatkovnih centara koji se nalaze na njezinu području. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (34) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(153)

Kako bi se omogućila prilagodba tehničkom napretku i promjenama u distribuciji izvora energije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a u vezi s preispitivanjem usklađenih referentnih vrijednosti učinkovitosti utvrđenih na temelju ove Direktive, u vezi s vrijednostima, metodama izračuna, zadanim koeficijentom primarne energije i zahtjevima iz prilogâ ovoj Direktivi te u vezi s dopunom ove Direktive uspostavom zajedničkog sustava Unije za ocjenjivanje održivosti podatkovnih centara koji se nalaze na njezinu području. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (34) Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (154) | Uredbu (EU) 2023/955 trebalo bi izmijeniti kako bi se uzela u obzir definicija energetskog siromaštva utvrđena u ovoj Direktivi. Time bi se osigurala dosljednost, koherentnost, komplementarnost i sinergija između različitih instrumenata i financiranja, posebno za kućanstva pogođena energetskim siromaštvom. |
| --- | --- |

(154)

Uredbu (EU) 2023/955 trebalo bi izmijeniti kako bi se uzela u obzir definicija energetskog siromaštva utvrđena u ovoj Direktivi. Time bi se osigurala dosljednost, koherentnost, komplementarnost i sinergija između različitih instrumenata i financiranja, posebno za kućanstva pogođena energetskim siromaštvom.

| (155) | Obvezu prenošenja ove Direktive u nacionalno pravo trebalo bi ograničiti na one odredbe koje predstavljaju suštinsku izmjenu u usporedbi s prijašnjom direktivom. Obveza prenošenja nepromijenjenih odredaba proizlazi iz prijašnje direktive. |
| --- | --- |

(155)

Obvezu prenošenja ove Direktive u nacionalno pravo trebalo bi ograničiti na one odredbe koje predstavljaju suštinsku izmjenu u usporedbi s prijašnjom direktivom. Obveza prenošenja nepromijenjenih odredaba proizlazi iz prijašnje direktive.

| (156) | Ovom Direktivom ne bi se trebale dovoditi u pitanje obveze država članica u pogledu rokova za prenošenje u nacionalno pravo direktiva, koji su navedeni u dijelu B Priloga XVI., |
| --- | --- |

(156)

Ovom Direktivom ne bi se trebale dovoditi u pitanje obveze država članica u pogledu rokova za prenošenje u nacionalno pravo direktiva, koji su navedeni u dijelu B Priloga XVI.,

DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:

POGLAVLJE I.

PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE, DEFINICIJE I CILJEVI ENERGETSKE UČINKOVITOSTI

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1.   Ovom se Direktivom uspostavlja zajednički okvir mjera za promicanje energetske učinkovitosti unutar Unije kako bi se osiguralo postizanje ciljeva energetske učinkovitosti Unije i omogućuju daljnja poboljšanja energetske učinkovitosti. Cilj je tog zajedničkog okvira doprinijeti provedbi Uredbe (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća (35) i sigurnosti opskrbe energijom u Uniji smanjenjem njezine ovisnosti o uvozu energije, uključujući fosilna goriva.

Ovom se Direktivom utvrđuju pravila čija je namjena prioritetna provedba energetske učinkovitosti u svim sektorima, uklanjanje prepreka na tržištu energije i prevladavanje tržišnih nedostataka koji ograničavaju učinkovitost u opskrbi energijom te u prijenosu odnosno transportu, skladištenju i korištenju energije. Njome se također predviđa utvrđivanje okvirnih nacionalnih doprinosa energetskoj učinkovitosti za 2030.

Ovom se Direktivom doprinosi provedbi načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu”, čime se također doprinosi Uniji kao uključivom, pravednom i prosperitetnom društvu s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom.

2.   Zahtjevi utvrđeni u ovoj Direktivi minimalni su zahtjevi i ne sprečavaju nijednu državu članicu da zadrži ili uvede strože mjere. Takve mjere moraju biti u skladu s pravom Unije. Ako su nacionalnim zakonodavstvom predviđene strože mjere, država članica obavješćuje Komisiju o tom zakonodavstvu.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | „energija” znači energenti kako su definirani u članku 2. točki (d) Uredbe (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (36); |
| --- | --- |

1.

„energija” znači energenti kako su definirani u članku 2. točki (d) Uredbe (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (36);

36

| 2. | „energetska učinkovitost na prvom mjestu” znači energetska učinkovitost na prvom mjestu kako je definirana u članku 2. točki 18. Uredbe (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

2.

„energetska učinkovitost na prvom mjestu” znači energetska učinkovitost na prvom mjestu kako je definirana u članku 2. točki 18. Uredbe (EU) 2018/1999;

| 3. | „energetski sustav” znači sustav ponajprije osmišljen za pružanje energetskih usluga kako bi se zadovoljila potražnja sektorâ krajnje potrošnje za energijom u obliku topline, goriva i električne energije; |
| --- | --- |

3.

„energetski sustav” znači sustav ponajprije osmišljen za pružanje energetskih usluga kako bi se zadovoljila potražnja sektorâ krajnje potrošnje za energijom u obliku topline, goriva i električne energije;

| 4. | „učinkovitost sustava” znači odabir energetski učinkovitih rješenja ako ona omogućuju i troškovno učinkovit put dekarbonizacije, dodatnu fleksibilnost i učinkovitu upotrebu resursa; |
| --- | --- |

4.

„učinkovitost sustava” znači odabir energetski učinkovitih rješenja ako ona omogućuju i troškovno učinkovit put dekarbonizacije, dodatnu fleksibilnost i učinkovitu upotrebu resursa;

| 5. | „potrošnja primarne energije” ili „PEC” znači bruto dostupna energija bez međunarodnih pomorskih spremnika, neenergetske krajnje potrošnje i energije iz okoliša; |
| --- | --- |

5.

„potrošnja primarne energije” ili „PEC” znači bruto dostupna energija bez međunarodnih pomorskih spremnika, neenergetske krajnje potrošnje i energije iz okoliša;

| 6. | „krajnja potrošnja energije” ili „FEC” znači cjelokupna energija kojom se opskrbljuju industrija, promet, uključujući potrošnju energije u međunarodnom zračnom prometu, kućanstva, javne i privatne usluge, poljoprivreda, šumarstvo, ribarstvo i drugi sektori krajnji korisnici, isključujući potrošnju energije u međunarodnim pomorskim spremnicima, energiju iz okoliša i isporuke sektoru pretvorbe i energetskom sektoru te gubitke zbog prijenosa odnosno transporta i distribucije kako su definirani u Prilogu A Uredbi (EZ) br. 1099/2008; |
| --- | --- |

6.

„krajnja potrošnja energije” ili „FEC” znači cjelokupna energija kojom se opskrbljuju industrija, promet, uključujući potrošnju energije u međunarodnom zračnom prometu, kućanstva, javne i privatne usluge, poljoprivreda, šumarstvo, ribarstvo i drugi sektori krajnji korisnici, isključujući potrošnju energije u međunarodnim pomorskim spremnicima, energiju iz okoliša i isporuke sektoru pretvorbe i energetskom sektoru te gubitke zbog prijenosa odnosno transporta i distribucije kako su definirani u Prilogu A Uredbi (EZ) br. 1099/2008;

| 7. | „energija iz okoliša” znači energija iz okoliša kako je definirana u članku 2. točki 2. Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

7.

„energija iz okoliša” znači energija iz okoliša kako je definirana u članku 2. točki 2. Direktive (EU) 2018/2001;

| 8. | „energetska učinkovitost” znači omjer između ostvarenog učinka, usluge, robe ili energije i utroška energije; |
| --- | --- |

8.

„energetska učinkovitost” znači omjer između ostvarenog učinka, usluge, robe ili energije i utroška energije;

| 9. | „ušteda energije” znači količina ušteđene energije utvrđena mjerenjem ili procjenjivanjem potrošnje, ili oboje, prije i nakon provedbe mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti, uz osiguravanje normalizacije vanjskih uvjeta koji utječu na potrošnju energije; |
| --- | --- |

9.

„ušteda energije” znači količina ušteđene energije utvrđena mjerenjem ili procjenjivanjem potrošnje, ili oboje, prije i nakon provedbe mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti, uz osiguravanje normalizacije vanjskih uvjeta koji utječu na potrošnju energije;

| 10. | „poboljšanje energetske učinkovitosti” znači povećanje energetske učinkovitosti kao rezultat bilo kakvih promjena u tehnologiji, ponašanju ili gospodarstvu; |
| --- | --- |

10.

„poboljšanje energetske učinkovitosti” znači povećanje energetske učinkovitosti kao rezultat bilo kakvih promjena u tehnologiji, ponašanju ili gospodarstvu;

| 11. | „energetska usluga” znači fizička korist, prednost ili dobro dobiveno iz kombinacije energije s energetski učinkovitom tehnologijom ili djelovanjem, koje može uključivati rad, održavanje i kontrolu potrebne za pružanje usluge, koja se pruža na temelju ugovora i za koju je dokazano da u uobičajenim okolnostima dovodi do poboljšanja energetske učinkovitosti koja se može provjeriti i izmjeriti ili procijeniti ili do uštede primarne energije; |
| --- | --- |

11.

„energetska usluga” znači fizička korist, prednost ili dobro dobiveno iz kombinacije energije s energetski učinkovitom tehnologijom ili djelovanjem, koje može uključivati rad, održavanje i kontrolu potrebne za pružanje usluge, koja se pruža na temelju ugovora i za koju je dokazano da u uobičajenim okolnostima dovodi do poboljšanja energetske učinkovitosti koja se može provjeriti i izmjeriti ili procijeniti ili do uštede primarne energije;

| 12. | „javna tijela” znači nacionalna, regionalna ili lokalna tijela i subjekti koje izravno financiraju i kojima upravljaju ta tijela, ali nisu industrijske ili komercijalne naravi; |
| --- | --- |

12.

„javna tijela” znači nacionalna, regionalna ili lokalna tijela i subjekti koje izravno financiraju i kojima upravljaju ta tijela, ali nisu industrijske ili komercijalne naravi;

| 13. | „ukupna korisna površina poda” znači površina poda zgrade ili dijela zgrade u kojoj se koristi energija radi postizanja određenih unutarnjih klimatskih uvjeta; |
| --- | --- |

13.

„ukupna korisna površina poda” znači površina poda zgrade ili dijela zgrade u kojoj se koristi energija radi postizanja određenih unutarnjih klimatskih uvjeta;

| 14. | „javni naručitelji” znači javni naručitelji kako su definirani u članku 6. stavku 1. Direktive 2014/23/EU, članku 2. stavku 1. točki 1. Direktive 2014/24/EU i članku 3. stavku 1. Direktive 2014/25/EU; |
| --- | --- |

14.

„javni naručitelji” znači javni naručitelji kako su definirani u članku 6. stavku 1. Direktive 2014/23/EU, članku 2. stavku 1. točki 1. Direktive 2014/24/EU i članku 3. stavku 1. Direktive 2014/25/EU;

| 15. | „naručitelji” znači naručitelji kako su definirani u članku 7. stavku 1. Direktive 2014/23/EU i članku 4. stavku 1. Direktive 2014/25/EU; |
| --- | --- |

15.

„naručitelji” znači naručitelji kako su definirani u članku 7. stavku 1. Direktive 2014/23/EU i članku 4. stavku 1. Direktive 2014/25/EU;

| 16. | „sustav gospodarenja energijom” znači skup međusobno povezanih ili djelujućih elemenata strategije u kojoj su određeni cilj energetske učinkovitosti i plan za ostvarivanje tog cilja, uključujući praćenje stvarne potrošnje energije, djelovanja poduzeta za povećavanje energetske učinkovitosti i mjerenje ostvarenog napretka; |
| --- | --- |

16.

„sustav gospodarenja energijom” znači skup međusobno povezanih ili djelujućih elemenata strategije u kojoj su određeni cilj energetske učinkovitosti i plan za ostvarivanje tog cilja, uključujući praćenje stvarne potrošnje energije, djelovanja poduzeta za povećavanje energetske učinkovitosti i mjerenje ostvarenog napretka;

| 17. | „europska norma” znači norma koju je donio Europski odbor za normizaciju, Europski odbor za elektrotehničku normizaciju ili Europski institut za telekomunikacijske norme, a koja je stavljena na raspolaganje za javnu uporabu; |
| --- | --- |

17.

„europska norma” znači norma koju je donio Europski odbor za normizaciju, Europski odbor za elektrotehničku normizaciju ili Europski institut za telekomunikacijske norme, a koja je stavljena na raspolaganje za javnu uporabu;

| 18. | „međunarodna norma” znači norma koju je donijela Međunarodna organizacija za normizaciju, a koja je stavljena na raspolaganje za javnu uporabu; |
| --- | --- |

18.

„međunarodna norma” znači norma koju je donijela Međunarodna organizacija za normizaciju, a koja je stavljena na raspolaganje za javnu uporabu;

| 19. | „stranka obveznica” znači distributer energije, poduzeće za maloprodaju energije ili operator prijenosnog odnosno transportnog sustava za koje su obvezujući nacionalni sustavi obveze energetske učinkovitosti iz članka 9.; |
| --- | --- |

19.

„stranka obveznica” znači distributer energije, poduzeće za maloprodaju energije ili operator prijenosnog odnosno transportnog sustava za koje su obvezujući nacionalni sustavi obveze energetske učinkovitosti iz članka 9.;

| 20. | „ovlaštena stranka” znači pravni subjekt na koji je vlada ili drugo javno tijelo prenijelo ovlasti za razvoj programa financiranja, upravljanje njime ili njegov rad u ime te vlade ili drugog javnog tijela; |
| --- | --- |

20.

„ovlaštena stranka” znači pravni subjekt na koji je vlada ili drugo javno tijelo prenijelo ovlasti za razvoj programa financiranja, upravljanje njime ili njegov rad u ime te vlade ili drugog javnog tijela;

| 21. | „stranka sudionica” znači poduzeće ili javno tijelo koje se obvezalo ostvariti određene ciljeve na temelju dobrovoljnog sporazuma ili koje je obuhvaćeno instrumentom nacionalne regulatorne politike; |
| --- | --- |

21.

„stranka sudionica” znači poduzeće ili javno tijelo koje se obvezalo ostvariti određene ciljeve na temelju dobrovoljnog sporazuma ili koje je obuhvaćeno instrumentom nacionalne regulatorne politike;

| 22. | „provedbeno tijelo javne vlasti” znači javnopravno tijelo koje je odgovorno za provedbu ili praćenje oporezivanja u području energetike ili emisija ugljika, financijskih planova i instrumenata, fiskalnih poticaja, standarda i normi, sustava označivanja energetske učinkovitosti, osposobljavanja ili obrazovanja; |
| --- | --- |

22.

„provedbeno tijelo javne vlasti” znači javnopravno tijelo koje je odgovorno za provedbu ili praćenje oporezivanja u području energetike ili emisija ugljika, financijskih planova i instrumenata, fiskalnih poticaja, standarda i normi, sustava označivanja energetske učinkovitosti, osposobljavanja ili obrazovanja;

| 23. | „mjera politike” znači regulatorni, financijski, fiskalni ili dobrovoljni instrument ili instrument za pružanje informacija koji je formalno uspostavljen i provodi se u državi članici s ciljem stvaranja okvira potpore, zahtjeva ili poticaja kojima se osigurava da sudionici na tržištu pružaju i kupuju energetske usluge i poduzimaju druge mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

23.

„mjera politike” znači regulatorni, financijski, fiskalni ili dobrovoljni instrument ili instrument za pružanje informacija koji je formalno uspostavljen i provodi se u državi članici s ciljem stvaranja okvira potpore, zahtjeva ili poticaja kojima se osigurava da sudionici na tržištu pružaju i kupuju energetske usluge i poduzimaju druge mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti;

| 24. | „pojedinačna mjera” znači mjera koja dovodi do poboljšanja energetske učinkovitosti koje se može provjeriti i izmjeriti ili procijeniti i koja se poduzima kao posljedica mjere politike; |
| --- | --- |

24.

„pojedinačna mjera” znači mjera koja dovodi do poboljšanja energetske učinkovitosti koje se može provjeriti i izmjeriti ili procijeniti i koja se poduzima kao posljedica mjere politike;

| 25. | „distributer energije” znači fizička ili pravna osoba, uključujući operatora distribucijskog sustava, koja je odgovorna za prijenos ili transport energije s ciljem njezine isporuke krajnjim kupcima ili do distribucijskih stanica koje prodaju energiju krajnjim kupcima; |
| --- | --- |

25.

„distributer energije” znači fizička ili pravna osoba, uključujući operatora distribucijskog sustava, koja je odgovorna za prijenos ili transport energije s ciljem njezine isporuke krajnjim kupcima ili do distribucijskih stanica koje prodaju energiju krajnjim kupcima;

| 26. | „operator distribucijskog sustava” znači operator distribucijskog sustava kako je definiran u članku 2. točki 29. Direktive (EU) 2019/944 kad je riječ o električnoj energiji ili članku 2. točki 6. Direktive 2009/73/EZ kad je riječ o plinu; |
| --- | --- |

26.

„operator distribucijskog sustava” znači operator distribucijskog sustava kako je definiran u članku 2. točki 29. Direktive (EU) 2019/944 kad je riječ o električnoj energiji ili članku 2. točki 6. Direktive 2009/73/EZ kad je riječ o plinu;

| 27. | „poduzeće za maloprodaju energije” znači fizička ili pravna osoba koja prodaje energiju krajnjim kupcima; |
| --- | --- |

27.

„poduzeće za maloprodaju energije” znači fizička ili pravna osoba koja prodaje energiju krajnjim kupcima;

| 28. | „krajnji kupac” znači fizička ili pravna osoba koja kupuje energiju za vlastitu krajnju uporabu; |
| --- | --- |

28.

„krajnji kupac” znači fizička ili pravna osoba koja kupuje energiju za vlastitu krajnju uporabu;

| 29. | „pružatelj energetskih usluga” znači fizička ili pravna osoba koja isporučuje energetske usluge ili usluge za poboljšanje energetske učinkovitosti u objektima ili prostorijama krajnjeg kupca; |
| --- | --- |

29.

„pružatelj energetskih usluga” znači fizička ili pravna osoba koja isporučuje energetske usluge ili usluge za poboljšanje energetske učinkovitosti u objektima ili prostorijama krajnjeg kupca;

| 30. | „mala i srednja poduzeća” ili „MSP-ovi” znači poduzeća kako su definirana u članku 2. stavku 1. Priloga Preporuci Komisije 2003/361/EZ (37); |
| --- | --- |

30.

„mala i srednja poduzeća” ili „MSP-ovi” znači poduzeća kako su definirana u članku 2. stavku 1. Priloga Preporuci Komisije 2003/361/EZ (37);

37

| 31. | „mikropoduzeće” znači poduzeće kako je definirano u članku 2. stavku 3. Priloga Preporuci 2003/361/EZ; |
| --- | --- |

31.

„mikropoduzeće” znači poduzeće kako je definirano u članku 2. stavku 3. Priloga Preporuci 2003/361/EZ;

| 32. | „energetski pregled” znači sustavni postupak stjecanja odgovarajućeg znanja o profilu potrošnje energije zgrade ili skupine zgrada, industrijskog ili komercijalnog procesa ili postrojenja ili privatne ili javne usluge, utvrđivanja i kvantificiranja troškovno učinkovitih mogućnosti uštede energije, utvrđivanja potencijala za troškovno učinkovito korištenje ili proizvodnju energije iz obnovljivih izvora te izvješćivanja o rezultatima; |
| --- | --- |

32.

„energetski pregled” znači sustavni postupak stjecanja odgovarajućeg znanja o profilu potrošnje energije zgrade ili skupine zgrada, industrijskog ili komercijalnog procesa ili postrojenja ili privatne ili javne usluge, utvrđivanja i kvantificiranja troškovno učinkovitih mogućnosti uštede energije, utvrđivanja potencijala za troškovno učinkovito korištenje ili proizvodnju energije iz obnovljivih izvora te izvješćivanja o rezultatima;

| 33. | „ugovor o energetskom učinku” znači ugovorni sporazum između korisnika i pružatelja mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti, koji se provjerava i prati tijekom čitavog trajanja ugovora, pri čemu su radovi, opskrba ili usluge za tu mjeru plaćeni s obzirom na ugovorom dogovorenu razinu poboljšanja energetske učinkovitosti ili drugi dogovoreni kriterij energetskog učinka, kao što je financijska ušteda; |
| --- | --- |

33.

„ugovor o energetskom učinku” znači ugovorni sporazum između korisnika i pružatelja mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti, koji se provjerava i prati tijekom čitavog trajanja ugovora, pri čemu su radovi, opskrba ili usluge za tu mjeru plaćeni s obzirom na ugovorom dogovorenu razinu poboljšanja energetske učinkovitosti ili drugi dogovoreni kriterij energetskog učinka, kao što je financijska ušteda;

| 34. | „pametni sustav mjerenja” znači pametni sustav mjerenja kako je definiran u članku 2. točki 23. Direktive (EU) 2019/944 ili inteligentni sustav mjerenja iz Direktive 2009/73/EZ; |
| --- | --- |

34.

„pametni sustav mjerenja” znači pametni sustav mjerenja kako je definiran u članku 2. točki 23. Direktive (EU) 2019/944 ili inteligentni sustav mjerenja iz Direktive 2009/73/EZ;

| 35. | „operator prijenosnog odnosno transportnog sustava” znači operator prijenosnog sustava kako je definiran u članku 2. točki 35. Direktive (EU) 2019/944 kad je riječ o električnoj energiji odnosno operator transportnog sustava kako je definiran u članku 2. točki 4. Direktive 2009/73/EZ kad je riječ o plinu; |
| --- | --- |

35.

„operator prijenosnog odnosno transportnog sustava” znači operator prijenosnog sustava kako je definiran u članku 2. točki 35. Direktive (EU) 2019/944 kad je riječ o električnoj energiji odnosno operator transportnog sustava kako je definiran u članku 2. točki 4. Direktive 2009/73/EZ kad je riječ o plinu;

| 36. | „kogeneracija” znači istodobna proizvodnja toplinske energije i električne ili mehaničke energije u istom postupku; |
| --- | --- |

36.

„kogeneracija” znači istodobna proizvodnja toplinske energije i električne ili mehaničke energije u istom postupku;

| 37. | „ekonomski opravdana potražnja” znači potražnja koja ne prelazi potrebe za toplinom ili hlađenjem, a koja bi se inače u tržišnim uvjetima mogla zadovoljiti postupcima proizvodnje energije različitima od kogeneracije; |
| --- | --- |

37.

„ekonomski opravdana potražnja” znači potražnja koja ne prelazi potrebe za toplinom ili hlađenjem, a koja bi se inače u tržišnim uvjetima mogla zadovoljiti postupcima proizvodnje energije različitima od kogeneracije;

| 38. | „korisna toplina” znači toplinska energija proizvedena u postupku kogeneracije radi zadovoljavanja ekonomski opravdane potražnje za grijanjem ili hlađenjem; |
| --- | --- |

38.

„korisna toplina” znači toplinska energija proizvedena u postupku kogeneracije radi zadovoljavanja ekonomski opravdane potražnje za grijanjem ili hlađenjem;

| 39. | „električna energija iz kogeneracije” znači električna energija proizvedena u postupku povezanom s proizvodnjom korisne topline i obračunana u skladu s općim načelima navedenima u Prilogu II.; |
| --- | --- |

39.

„električna energija iz kogeneracije” znači električna energija proizvedena u postupku povezanom s proizvodnjom korisne topline i obračunana u skladu s općim načelima navedenima u Prilogu II.;

| 40. | „visokoučinkovita kogeneracija” znači kogeneracija koja ispunjava kriterije utvrđene u Prilogu III.; |
| --- | --- |

40.

„visokoučinkovita kogeneracija” znači kogeneracija koja ispunjava kriterije utvrđene u Prilogu III.;

| 41. | „cjelokupna učinkovitost” znači godišnji iznos proizvodnje električne i mehaničke energije i proizvodnje korisne topline podijeljen s gorivom utrošenim za toplinsku energiju proizvedenu u postupku kogeneracije i bruto proizvodnju električne i mehaničke energije; |
| --- | --- |

41.

„cjelokupna učinkovitost” znači godišnji iznos proizvodnje električne i mehaničke energije i proizvodnje korisne topline podijeljen s gorivom utrošenim za toplinsku energiju proizvedenu u postupku kogeneracije i bruto proizvodnju električne i mehaničke energije;

| 42. | „omjer električne i toplinske energije” znači omjer između električne energije iz kogeneracije i korisne topline u isključivo kogeneracijskom pogonu, uz korištenje radnih podataka određene jedinice; |
| --- | --- |

42.

„omjer električne i toplinske energije” znači omjer između električne energije iz kogeneracije i korisne topline u isključivo kogeneracijskom pogonu, uz korištenje radnih podataka određene jedinice;

| 43. | „kogeneracijska jedinica” znači jedinica koja može raditi u kogeneracijskom pogonu; |
| --- | --- |

43.

„kogeneracijska jedinica” znači jedinica koja može raditi u kogeneracijskom pogonu;

| 44. | „mala kogeneracijska jedinica” znači kogeneracijska jedinica instaliranog kapaciteta manjeg od 1 MWe; |
| --- | --- |

44.

„mala kogeneracijska jedinica” znači kogeneracijska jedinica instaliranog kapaciteta manjeg od 1 MWe;

e

| 45. | „mikrokogeneracijska jedinica” znači kogeneracijska jedinica najvećeg kapaciteta manjeg od 50 kWe; |
| --- | --- |

45.

„mikrokogeneracijska jedinica” znači kogeneracijska jedinica najvećeg kapaciteta manjeg od 50 kWe;

e

| 46. | „učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” znači sustav centraliziranog grijanja ili hlađenja koji ispunjava kriterije utvrđene u članku 26.; |
| --- | --- |

46.

„učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje” znači sustav centraliziranog grijanja ili hlađenja koji ispunjava kriterije utvrđene u članku 26.;

| 47. | „učinkovito grijanje i hlađenje” znači sustav grijanja i hlađenja koji, u odnosu na osnovni scenarij koji odražava uobičajenu situaciju, mjerljivo smanjuje utrošak primarne energije potrebne za opskrbu jedne jedinice isporučene energije unutar relevantne granice sustava na troškovno učinkovit način, u skladu s procjenom iz analize troškova i koristi iz ove Direktive i uzimajući u obzir energiju potrebnu za ekstrakciju, konverziju, prijevoz i distribuciju; |
| --- | --- |

47.

„učinkovito grijanje i hlađenje” znači sustav grijanja i hlađenja koji, u odnosu na osnovni scenarij koji odražava uobičajenu situaciju, mjerljivo smanjuje utrošak primarne energije potrebne za opskrbu jedne jedinice isporučene energije unutar relevantne granice sustava na troškovno učinkovit način, u skladu s procjenom iz analize troškova i koristi iz ove Direktive i uzimajući u obzir energiju potrebnu za ekstrakciju, konverziju, prijevoz i distribuciju;

| 48. | „učinkovito individualno grijanje i hlađenje” znači sustav opskrbe za individualno grijanje i hlađenje koji u odnosu na učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje mjerljivo smanjuje utrošak neobnovljive primarne energije potrebne za opskrbu jedne jedinice isporučene energije unutar relevantne granice sustava ili zahtijeva jednaki utrošak neobnovljive primarne energije, ali uz niže troškove, uzimajući u obzir energiju potrebnu za ekstrakciju, konverziju, prijevoz i distribuciju; |
| --- | --- |

48.

„učinkovito individualno grijanje i hlađenje” znači sustav opskrbe za individualno grijanje i hlađenje koji u odnosu na učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje mjerljivo smanjuje utrošak neobnovljive primarne energije potrebne za opskrbu jedne jedinice isporučene energije unutar relevantne granice sustava ili zahtijeva jednaki utrošak neobnovljive primarne energije, ali uz niže troškove, uzimajući u obzir energiju potrebnu za ekstrakciju, konverziju, prijevoz i distribuciju;

| 49. | „podatkovni centar” znači podatkovni centar kako je definiran u točki 2.6.3.1.16. Priloga A Uredbi (EZ) br. 1099/2008; |
| --- | --- |

49.

„podatkovni centar” znači podatkovni centar kako je definiran u točki 2.6.3.1.16. Priloga A Uredbi (EZ) br. 1099/2008;

| 50. | „preuređenje u značajnoj mjeri” znači preuređenje čiji troškovi prelaze 50 % troškova ulaganja za novu usporedivu jedinicu; |
| --- | --- |

50.

„preuređenje u značajnoj mjeri” znači preuređenje čiji troškovi prelaze 50 % troškova ulaganja za novu usporedivu jedinicu;

| 51. | „agregator” znači neovisni agregator kako je definiran u članku 2. točki 19. Direktive (EU) 2019/944; |
| --- | --- |

51.

„agregator” znači neovisni agregator kako je definiran u članku 2. točki 19. Direktive (EU) 2019/944;

| 52. | „energetsko siromaštvo” znači da kućanstvo nema pristup osnovnim energetskim uslugama, pri čemu se takvim uslugama osiguravaju osnovne razine i pristojan životni i zdravstveni standard, uključujući odgovarajuće grijanje, toplu vodu, hlađenje, rasvjetu i energiju za napajanje kućanskih uređaja, u relevantnom nacionalnom kontekstu, postojećim nacionalnim socijalnim politikama i ostalim relevantnim nacionalnim politikama, što je uzrokovano kombinacijom čimbenika, uključujući barem cjenovnu nepristupačnost, nedovoljan raspoloživi dohodak, visoke izdatke za energiju i lošu energetsku učinkovitost domova; |
| --- | --- |

52.

„energetsko siromaštvo” znači da kućanstvo nema pristup osnovnim energetskim uslugama, pri čemu se takvim uslugama osiguravaju osnovne razine i pristojan životni i zdravstveni standard, uključujući odgovarajuće grijanje, toplu vodu, hlađenje, rasvjetu i energiju za napajanje kućanskih uređaja, u relevantnom nacionalnom kontekstu, postojećim nacionalnim socijalnim politikama i ostalim relevantnim nacionalnim politikama, što je uzrokovano kombinacijom čimbenika, uključujući barem cjenovnu nepristupačnost, nedovoljan raspoloživi dohodak, visoke izdatke za energiju i lošu energetsku učinkovitost domova;

| 53. | „krajnji korisnik” znači fizička ili pravna osoba koja kupuje energiju za grijanje, hlađenje ili toplu vodu u kućanstvu za vlastitu krajnju uporabu, ili fizička ili pravna osoba koja boravi u pojedinačnoj zgradi ili samostalnoj uporabnoj jedinici u zgradi s više stanova ili višenamjenskoj zgradi koja se opskrbljuje grijanjem, hlađenjem ili toplom vodom u kućanstvu iz centralnog izvora, pri čemu takva osoba nema izravan ni pojedinačni ugovor s dobavljačem energije; |
| --- | --- |

53.

„krajnji korisnik” znači fizička ili pravna osoba koja kupuje energiju za grijanje, hlađenje ili toplu vodu u kućanstvu za vlastitu krajnju uporabu, ili fizička ili pravna osoba koja boravi u pojedinačnoj zgradi ili samostalnoj uporabnoj jedinici u zgradi s više stanova ili višenamjenskoj zgradi koja se opskrbljuje grijanjem, hlađenjem ili toplom vodom u kućanstvu iz centralnog izvora, pri čemu takva osoba nema izravan ni pojedinačni ugovor s dobavljačem energije;

| 54. | „suprotstavljeni interesi” znači da ne postoji pravedna i razumna raspodjela financijskih obveza i nagrada povezanih s ulaganjima u energetsku učinkovitost među dotičnim akterima, na primjer između vlasnika i najmoprimaca, ili između vlasnika različitih samostalnih uporabnih cjelina zgrade, ili između vlasnika i najmoprimaca ili različitih vlasnika zgrada s više stanova ili višenamjenskih zgrada. |
| --- | --- |

54.

„suprotstavljeni interesi” znači da ne postoji pravedna i razumna raspodjela financijskih obveza i nagrada povezanih s ulaganjima u energetsku učinkovitost među dotičnim akterima, na primjer između vlasnika i najmoprimaca, ili između vlasnika različitih samostalnih uporabnih cjelina zgrade, ili između vlasnika i najmoprimaca ili različitih vlasnika zgrada s više stanova ili višenamjenskih zgrada.

| 55. | „strategija uključivanja” znači strategija kojom se postavljaju ciljevi, razvijaju tehnike i uspostavlja postupak uključivanja svih relevantnih dionika na nacionalnoj ili lokalnoj razini, uključujući predstavnike civilnog društva kao što su organizacije potrošača, u postupak oblikovanja politika, s ciljem podizanja osviještenosti, dobivanja povratnih informacija o takvim politikama i poboljšanja njihova prihvaćanja u javnosti; |
| --- | --- |

55.

„strategija uključivanja” znači strategija kojom se postavljaju ciljevi, razvijaju tehnike i uspostavlja postupak uključivanja svih relevantnih dionika na nacionalnoj ili lokalnoj razini, uključujući predstavnike civilnog društva kao što su organizacije potrošača, u postupak oblikovanja politika, s ciljem podizanja osviještenosti, dobivanja povratnih informacija o takvim politikama i poboljšanja njihova prihvaćanja u javnosti;

| 56. | „statistički značajan udio i reprezentativan uzorak mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti” znači takav udio i uzorak koji zahtjeva utvrđivanje podskupa statističke populacije dotičnih mjera za uštedu energije tako da odražava cjelokupnu populaciju svih mjera za uštedu energije i stoga omogućuje donošenje dovoljno pouzdanih zaključaka u vezi s povjerenjem u sveukupne mjere. |
| --- | --- |

56.

„statistički značajan udio i reprezentativan uzorak mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti” znači takav udio i uzorak koji zahtjeva utvrđivanje podskupa statističke populacije dotičnih mjera za uštedu energije tako da odražava cjelokupnu populaciju svih mjera za uštedu energije i stoga omogućuje donošenje dovoljno pouzdanih zaključaka u vezi s povjerenjem u sveukupne mjere.

Članak 3.

Načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”

1.   U skladu s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu” države članice osiguravaju da se rješenja za energetsku učinkovitost, uključujući resurse na strani potražnje i fleksibilnost sustava, procjenjuju u odlukama o planiranju, politikama i velikim ulaganjima pojedinačne vrijednosti veće od 100 000 000 EUR, odnosno 175 000 000 EUR ako je riječ o projektima prometne infrastrukture, koji se odnose na sljedeće sektore:

| (a) | energetske sustave; i |
| --- | --- |

(a)

energetske sustave; i

| (b) | neenergetske sektore, ako ti sektori utječu na potrošnju energije i energetsku učinkovitost, kao što su sektor zgradarstva, prometni i vodni sektor, sektor informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) te poljoprivredni i financijski sektor. |
| --- | --- |

(b)

neenergetske sektore, ako ti sektori utječu na potrošnju energije i energetsku učinkovitost, kao što su sektor zgradarstva, prometni i vodni sektor, sektor informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) te poljoprivredni i financijski sektor.

2.   Komisija do 11. listopada 2027. provodi procjenu pragova utvrđenih u stavku 1. s ciljem revizije naniže, uzimajući pritom u obzir moguća kretanja u gospodarstvu i na energetskom tržištu. Komisija do 11. listopada 2028. Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće nakon kojeg, prema potrebi, slijede zakonodavni prijedlozi.

3.   Pri primjeni ovog članka države članice potiču se da uzmu u obzir Preporuku Komisije (EU) 2021/1749 (38).

4.   Države članice osiguravaju da nadležna tijela prate primjenu načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu”, uključujući, prema potrebi, integraciju sektora i međusektorske učinke, u slučajevima u kojima su odluke o politikama, planiranju i ulaganjima podložne zahtjevima u pogledu odobrenja i praćenja.

5.   Pri primjeni načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” države članice:

| (a) | promiču i, ako se zahtijevaju analize troškova i koristi, osiguravaju primjenu metodologija troškova i koristi i objavljuju te metodologije na temelju kojih je moguće primjereno procijeniti šire koristi rješenja za energetsku učinkovitost, prema potrebi, uzimajući u obzir cijeli životni ciklus i dugoročnu perspektivu, učinkovitost sustava i troškovnu učinkovitost, sigurnost opskrbe i kvantifikaciju iz društvene, zdravstvene i gospodarske perspektive te iz perspektive klimatske neutralnosti, te načela održivosti i kružnog gospodarstva u prijelazu na klimatsku neutralnost; |
| --- | --- |

(a)

promiču i, ako se zahtijevaju analize troškova i koristi, osiguravaju primjenu metodologija troškova i koristi i objavljuju te metodologije na temelju kojih je moguće primjereno procijeniti šire koristi rješenja za energetsku učinkovitost, prema potrebi, uzimajući u obzir cijeli životni ciklus i dugoročnu perspektivu, učinkovitost sustava i troškovnu učinkovitost, sigurnost opskrbe i kvantifikaciju iz društvene, zdravstvene i gospodarske perspektive te iz perspektive klimatske neutralnosti, te načela održivosti i kružnog gospodarstva u prijelazu na klimatsku neutralnost;

| (b) | odgovaraju na posljedice na energetsko siromaštvo; |
| --- | --- |

(b)

odgovaraju na posljedice na energetsko siromaštvo;

| (c) | utvrđuju subjekt ili subjekte odgovorne za praćenje primjene načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” i učinaka regulatornih okvira, uključujući financijske propise, te odluka o politikama, planiranju i velikim ulaganjima iz stavka 1. na potrošnju energije, energetsku učinkovitost i energetske sustave; |
| --- | --- |

(c)

utvrđuju subjekt ili subjekte odgovorne za praćenje primjene načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” i učinaka regulatornih okvira, uključujući financijske propise, te odluka o politikama, planiranju i velikim ulaganjima iz stavka 1. na potrošnju energije, energetsku učinkovitost i energetske sustave;

| (d) | izvješćuju Komisiju, u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku dostavljenih na temelju članka 17. Uredbe (EU) 2018/1999, o tome kako je načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” uzeto u obzir u nacionalnim i, ako je primjenjivo, regionalnim i lokalnim odlukama o politikama, planiranju i velikim ulaganjima povezanima s nacionalnim i regionalnim energetskim sustavima, uključujući barem sljedeće:






  i. | procjenu primjene i koristi načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” u energetskim sustavima, posebno u odnosu na potrošnju energije; |
| --- | --- | --- |

(d)

izvješćuju Komisiju, u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku dostavljenih na temelju članka 17. Uredbe (EU) 2018/1999, o tome kako je načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” uzeto u obzir u nacionalnim i, ako je primjenjivo, regionalnim i lokalnim odlukama o politikama, planiranju i velikim ulaganjima povezanima s nacionalnim i regionalnim energetskim sustavima, uključujući barem sljedeće:

i.

procjenu primjene i koristi načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” u energetskim sustavima, posebno u odnosu na potrošnju energije;

| ii. | popis djelovanja poduzetih kako bi se uklonile sve nepotrebne regulatorne ili neregulatorne prepreke provedbi načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” i rješenja na strani potražnje, među ostalim identificiranjem nacionalnog zakonodavstva i mjera koji su u suprotnosti s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. |
| --- | --- |

ii.

popis djelovanja poduzetih kako bi se uklonile sve nepotrebne regulatorne ili neregulatorne prepreke provedbi načela „energetska učinkovitost na prvom mjestu” i rješenja na strani potražnje, među ostalim identificiranjem nacionalnog zakonodavstva i mjera koji su u suprotnosti s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu”.

6.   Komisija do 11. travnja 2024. donosi smjernice kojima se pruža zajednički opći okvir, uključujući nadzor te postupak praćenja i izvješćivanja, koji države članice mogu upotrebljavati za izradu metodologija troškova i koristi iz stavka 5. točke (a) za potrebe usporedivosti, ostavljajući pritom mogućnost državama članicama da se prilagode nacionalnim i lokalnim okolnostima.

Članak 4.

Ciljevi energetske učinkovitosti

1.   Države članice zajednički osiguravaju smanjenje potrošnje energije od barem 11,7 % u 2030. u odnosu na predviđanja iz referentnog scenarija EU-a iz 2020. tako da krajnja potrošnja energije u Uniji ne bude veća od 763 Mtoe. Države članice ulažu napore kako bi zajednički doprinijele okvirnom cilju Unije za potrošnju primarne energije tako da ona 2030. ne bude veća od 992,5 Mtoe.

2.   Svaka država članica određuje okvirni nacionalni doprinos energetskoj učinkovitosti na temelju krajnje potrošnje energije radi zajedničkog postizanja obvezujućeg cilja Unije za krajnju potrošnju energije iz stavka 1. ovog članka i ulaže napore radi zajedničkog doprinošenja okvirnom cilju Unije za potrošnju primarne energije iz tog stavka. Države članice obavješćuju Komisiju o navedenim doprinosima, zajedno s okvirnom putanjom za te doprinose, u okviru ažuriranja svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova prijavljenih na temelju članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1999 i svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova priopćenih na temelju članka 3. i članaka od 7. do 12. te uredbe. Pri tome države članice također izražavaju svoje doprinose u smislu apsolutne razine potrošnje primarne energije u 2030. Pri utvrđivanju svojih okvirnih nacionalnih doprinosa energetskoj učinkovitosti države članice uzimaju u obzir zahtjeve navedene u stavku 3. ovog članka i objašnjavaju kako i na temelju kojih podataka su izračunale te doprinose. U tu svrhu mogu upotrebljavati formulu iz Priloga I. ovoj Direktivi.

Države članice dostavljaju udjele potrošnje primarne energije i krajnje potrošnje energije u sektorima krajnjih korisnika, kako je definirano u Uredbi (EZ) br. 1099/2008, uključujući sektore industrije, domaćinstava, usluga i prometa, u svojim nacionalnim doprinosima energetskoj učinkovitosti. Države članice također navode predviđanja za potrošnju energije u sektoru IKT-a.

3.   Pri određivanju svojih okvirnih nacionalnih doprinosa energetskoj učinkovitosti iz stavka 2. države članice uzimaju u obzir:

| (a) | cilj Unije za krajnju potrošnju energije 2030. od najviše 763 Mtoe te za potrošnju primarne energije 2030. od najviše 992,5 Mtoe, kako je predviđeno u stavku 1.; |
| --- | --- |

(a)

cilj Unije za krajnju potrošnju energije 2030. od najviše 763 Mtoe te za potrošnju primarne energije 2030. od najviše 992,5 Mtoe, kako je predviđeno u stavku 1.;

| (b) | mjere predviđene ovom Direktivom; |
| --- | --- |

(b)

mjere predviđene ovom Direktivom;

| (c) | druge mjere za promicanje energetske učinkovitosti u državama članicama i na razini Unije; |
| --- | --- |

(c)

druge mjere za promicanje energetske učinkovitosti u državama članicama i na razini Unije;

| (d) | sve relevantne čimbenike koji utječu na nastojanja u području učinkovitosti:






  i. | rana nastojanja i djelovanja u području energetske učinkovitosti; |
| --- | --- | --- |

(d)

sve relevantne čimbenike koji utječu na nastojanja u području učinkovitosti:

i.

rana nastojanja i djelovanja u području energetske učinkovitosti;

| ii. | ravnopravnu raspodjelu nastojanja u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

ii.

ravnopravnu raspodjelu nastojanja u cijeloj Uniji;

| iii. | energetski intenzitet gospodarstva; |
| --- | --- |

iii.

energetski intenzitet gospodarstva;

| iv. | preostali troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije; |
| --- | --- |

iv.

preostali troškovno učinkovit potencijal za uštedu energije;

| (e) | ostale nacionalne okolnosti koje utječu na potrošnju energije, a posebno:






  i. | razvoj i predviđanja u vezi s BDP-om i demografijom; |
| --- | --- | --- |

(e)

ostale nacionalne okolnosti koje utječu na potrošnju energije, a posebno:

i.

razvoj i predviđanja u vezi s BDP-om i demografijom;

| ii. | promjene u uvozu i izvozu energije, promjene u strukturi izvora energije i uvođenje novih održivih goriva; |
| --- | --- |

ii.

promjene u uvozu i izvozu energije, promjene u strukturi izvora energije i uvođenje novih održivih goriva;

| iii. | razvoj svih izvora obnovljive energije, nuklearne energije te hvatanja i skladištenja ugljika; |
| --- | --- |

iii.

razvoj svih izvora obnovljive energije, nuklearne energije te hvatanja i skladištenja ugljika;

| iv. | dekarbonizaciju energetski intenzivnih industrija; |
| --- | --- |

iv.

dekarbonizaciju energetski intenzivnih industrija;

| v. | razinu ambicije u nacionalnim planovima za dekarbonizaciju ili klimatsku neutralnost; |
| --- | --- |

v.

razinu ambicije u nacionalnim planovima za dekarbonizaciju ili klimatsku neutralnost;

| vi. | gospodarski potencijal za uštedu energije; |
| --- | --- |

vi.

gospodarski potencijal za uštedu energije;

| vii. | trenutačne klimatske uvjete i predviđanja u vezi s klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

vii.

trenutačne klimatske uvjete i predviđanja u vezi s klimatskim promjenama.

4.   Pri primjeni zahtjeva utvrđenih u stavku 3. država članica osigurava da njezin doprinos u Mtoe nije za više od 2,5 % veći od onoga koji bi bio da proizlazi iz formule iz Priloga I.

5.   Komisija ocjenjuje je li zajednički doprinos država članica barem jednak obvezujućem cilju Unije za krajnju potrošnju energije utvrđenom u stavku 1. ovog članka. Ako Komisija zaključi da je nedovoljan, u okviru svoje procjene nacrta ažuriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova na temelju članka 9. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1999, ili najkasnije 1. ožujka 2024., uzimajući u obzir ažurirani referentni scenarij EU-a iz 2020. na temelju ovog stavka, Komisija svakoj državi članici dostavlja ispravljeni okvirni nacionalni doprinos energetskoj učinkovitosti za krajnju potrošnju energije na temelju:

| (a) | preostalog zajedničkog smanjenja krajnje potrošnje energije potrebnog za postizanje obvezujućeg cilja Unije utvrđenog u stavku 1.; |
| --- | --- |

(a)

preostalog zajedničkog smanjenja krajnje potrošnje energije potrebnog za postizanje obvezujućeg cilja Unije utvrđenog u stavku 1.;

| (b) | relativnog intenziteta stakleničkih plinova po jedinici BDP-a u 2019. među dotičnim državama članicama; |
| --- | --- |

(b)

relativnog intenziteta stakleničkih plinova po jedinici BDP-a u 2019. među dotičnim državama članicama;

| (c) | BDP-a tih država članica u 2019. |
| --- | --- |

(c)

BDP-a tih država članica u 2019.

Prije primjene formule iz Priloga I. za mehanizam uspostavljen u ovom stavku, a najkasnije 30. studenoga 2023., Komisija ažurira referentni scenarij EU-a iz 2020. na temelju najnovijih podataka Eurostata koje su dostavile države članice, u skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (b) i člankom 14. Uredbe (EU) 2018/1999.

Neovisno o članku 37. ove Direktive, države članice koje žele ažurirati svoje okvirne nacionalne doprinose energetskoj učinkovitosti na temelju stavka 2. ovog članka, koristeći se ažuriranim referentnim scenarijem EU-a iz 2020., obavješćuju o svojem ažuriranom okvirnom nacionalnom doprinosu energetskoj učinkovitosti najkasnije 1. veljače 2024. Ako država članica želi ažurirati svoj okvirni nacionalni doprinos energetskoj učinkovitosti, ona osigurava da njezin doprinos u Mtoe nije za više od 2,5 % veći od onoga koji bi bio da proizlazi iz formule iz Priloga I. primjenom ažuriranog referentnog scenarija EU-a iz 2020.

Države članice kojima je Komisija dostavila ispravljeni okvirni nacionalni doprinos energetskoj učinkovitosti ažuriraju svoje okvirne nacionalne doprinose energetskoj učinkovitosti na temelju stavka 2. ovog članka s ispravljenim okvirnim nacionalnim doprinosom energetskoj učinkovitosti za krajnju potrošnju energije, zajedno s ažuriranjem svoje okvirne putanje tog doprinosa i, ako je primjenjivo, svojih dodatnih mjera, u okviru ažuriranja svojih okvirnih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova prijavljenih na temelju članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1999. Komisija u skladu s tom uredbom zahtijeva od država članica da bez odgode dostave svoj ispravljeni okvirni doprinos energetskoj učinkovitosti i, ako je primjenjivo, svoje dodatne mjere kako bi se osigurala primjena mehanizma utvrđenog u ovom stavku.

Ako država članica obavijesti o okvirnom nacionalnom doprinosu energetskoj učinkovitosti za krajnju potrošnju energije u Mtoe jednakom ili manjem od onoga koji bi bio da proizlazi iz formule iz Priloga I., Komisija ne mijenja taj doprinos.

Pri primjeni mehanizma utvrđenog u ovom stavku Komisija osigurava da nema razlike između zbroja nacionalnih doprinosa svih država članica i obvezujućeg cilja Unije utvrđenog u stavku 1.

6.   Ako Komisija na temelju svoje ocjene u skladu s člankom 29. stavcima 1. i 3. Uredbe (EU) 2018/1999 zaključi da nije ostvaren dovoljan napredak u postizanju doprinosa energetskoj učinkovitosti, države članice koje su iznad svojih okvirnih putanja za krajnju potrošnju energije iz stavka 2. ovog članka osiguravaju provođenje dodatnih mjera u roku od godine dana od datuma primitka Komisijine ocjene kako bi sustigle zaostatke u postizanju svojih doprinosa energetskoj učinkovitosti. Te dodatne mjere uključuju, ali nisu ograničene na, barem jednu od sljedećih mjera:

| (a) | nacionalne mjere kojima se postiže dodatna ušteda energije, uključujući veću pomoć u razvoju projekata za provedbu mjera ulaganja u energetsku učinkovitost; |
| --- | --- |

(a)

nacionalne mjere kojima se postiže dodatna ušteda energije, uključujući veću pomoć u razvoju projekata za provedbu mjera ulaganja u energetsku učinkovitost;

| (b) | povećavanje obveze uštede energije utvrđene u članku 8. ove Direktive; |
| --- | --- |

(b)

povećavanje obveze uštede energije utvrđene u članku 8. ove Direktive;

| (c) | prilagođavanje obveze za javni sektor; |
| --- | --- |

(c)

prilagođavanje obveze za javni sektor;

| (d) | dobrovoljni financijski doprinos nacionalnom fondu za energetsku učinkovitost iz članka 30. ove Direktive ili nekom drugom namjenskom instrumentu financiranja za energetsku učinkovitost, pri čemu godišnji financijski doprinosi moraju biti jednaki ulaganjima potrebnima za postizanje okvirne putanje. |
| --- | --- |

(d)

dobrovoljni financijski doprinos nacionalnom fondu za energetsku učinkovitost iz članka 30. ove Direktive ili nekom drugom namjenskom instrumentu financiranja za energetsku učinkovitost, pri čemu godišnji financijski doprinosi moraju biti jednaki ulaganjima potrebnima za postizanje okvirne putanje.

Ako je krajnja potrošnja energije države članice iznad okvirne putanje za krajnju potrošnju energije iz stavka 2. ovog članka, ona u svoje integrirano nacionalno energetsko i klimatsko izvješće o napretku dostavljeno na temelju članka 17. Uredbe (EU) 2018/1999 uvrštava objašnjenje mjera koje će poduzeti kako bi riješila nedosljednost radi osiguravanja postizanja svojih nacionalnih doprinosa energetskoj učinkovitosti i očekivanog iznosa uštede energije.

Komisija ocjenjuje jesu li nacionalne mjere iz ovog stavka dovoljne da se postignu Unijini ciljevi energetske učinkovitosti. Ako se zaključi da nacionalne mjere nisu dovoljne, Komisija, prema potrebi, predlaže mjere i izvršava svoje ovlasti na razini Unije osobito kako bi osigurala ostvarivanje Unijinih ciljeva energetske učinkovitosti za 2030.

7.   Komisija do 31. prosinca 2026. ocjenjuje sve metodološke promjene u podacima dostavljenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1099/2008 u metodologiji za izračun energetske bilance i u energetskim modelima za europsku potrošnju energije te, prema potrebi, predlaže tehničke računske prilagodbe Unijinih ciljeva za 2030. radi očuvanja razine ambicioznosti utvrđene u stavku 1. ovog članka.

POGLAVLJE II.

JAVNI SEKTOR KAO UZOR

Članak 5.

Javni sektor: predvodnik u energetskoj učinkovitosti

1.   Države članice osiguravaju da se ukupna krajnja potrošnja energije svih javnih tijela zajedno smanji za barem 1,9 % svake godine u odnosu na 2021.

Države članice mogu odlučiti isključiti javni prijevoz ili oružane snage iz obveze utvrđene u prvom podstavku.

Za potrebe prvog i drugog podstavka države članice utvrđuju osnovnu vrijednost koja uključuje krajnju potrošnju energije svih javnih tijela, osim u javnom prijevozu ili oružanim snagama, za 2021. Smanjenje potrošnje energije u okviru javnog prijevoza i oružanih snaga indikativno je i može se i dalje računati za ispunjavanje obveze na temelju prvog podstavka čak i ako je isključeno iz osnovne vrijednosti na temelju ovog članka.

2.   Tijekom prijelaznog razdoblja koje završava 11. listopada 2027. cilj iz stavka 1. je okviran. Tijekom tog prijelaznog razdoblja države članice mogu upotrebljavati podatke o procijenjenoj potrošnji te one do istog datuma prilagođuju osnovnu vrijednost i usklađuju procijenjenu krajnju potrošnju energije svih javnih tijela sa stvarnom krajnjom potrošnjom energije svih javnih tijela.

3.   Obveza utvrđena u stavku 1. ne obuhvaća, do 31. prosinca 2026., potrošnju energije javnih tijela u lokalnim upravnim jedinicama s manje od 50 000 stanovnika i, do 31. prosinca 2029., potrošnju energije javnih tijela u lokalnim upravnim jedinicama s manje od 5 000 stanovnika.

4.   U izračunu krajnje potrošnje energije svojih javnih tijela država članica može uzeti u obzir razlike u klimi unutar države članice.

5.   Države članice u ažuriranjima, prijavljenima na temelju članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1999, svojih nacionalnih energetskih i klimatskih planova priopćenih na temelju članka 3. i članaka od 7. do 12. te uredbe uključuju količinu smanjenja potrošnje energije koju trebaju ostvariti sva javna tijela, razvrstana po sektorima, i mjere koje planiraju donijeti u svrhu postizanja tih smanjenja. U okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku dostavljenih na temelju članka 17. Uredbe (EU) 2018/1999 države članice svake godine izvješćuju Komisiju o ostvarenom smanjenju krajnje potrošnje energije.

6.   Države članice osiguravaju da regionalna i lokalna tijela uspostave specifične mjere energetske učinkovitosti u svojim dugoročnim alatima za planiranje, kao što su planovi za dekarbonizaciju ili održivu energiju, nakon savjetovanja s relevantnim dionicima, među ostalim, prema potrebi, s odgovarajućim energetskim agencijama, i javnošću, osobito s ugroženim skupinama koje su u opasnosti od energetskog siromaštva ili su izloženije njegovim posljedicama.

Pri osmišljavanju i provedbi mjera energetske učinkovitosti države članice osiguravaju i da nadležna tijela poduzmu djelovanja za ublažavanje znatnih negativnih izravnih ili neizravnih učinaka mjera energetske učinkovitosti na energetski siromašna kućanstva, kućanstva s niskim prihodima ili ugrožene skupine.

7.   Države članice javnim tijelima pružaju potporu. Takva potpora može, ne dovodeći u pitanje pravila o državnim potporama, uključivati financijsku i tehničku potporu, za potrebe uvođenja mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti te poticanja javnih tijela da uzmu u obzir šire koristi koje nadilaze uštedu energije, primjerice kvalitetu okoliša u zatvorenim prostorima, među ostalim na regionalnoj i lokalnoj razini, davanjem smjernica, promicanjem stjecanja kompetencija, stjecanja vještina i prilika za osposobljavanje te poticanjem suradnje među javnim tijelima.

8.   Države članice potiču javna tijela da u svojim aktivnostima ulaganja i politikama u obzir uzimaju emisije ugljika tijekom cijelog životnog vijeka, kao i gospodarske i socijalne koristi.

9.   Države članice potiču javna tijela da poboljšaju energetska svojstva zgrada čiji su vlasnici ili u kojima su smještena javna tijela, među ostalim zamjenom starih i neučinkovitih grijača.

Članak 6.

Zgrade javnih tijela kao uzor

1.   Ne dovodeći u pitanje članak 7. Direktive 2010/31/EU, svaka država članica osigurava da se najmanje 3 % ukupne površine poda grijanih i/ili hlađenih zgrada u vlasništvu javnih tijela obnovi svake godine radi pretvorbe u barem zgrade gotovo nulte energije ili zgrade s nultim emisijama u skladu s člankom 9. Direktive 2010/31/EU.

Države članice mogu odabrati koje će zgrade uključiti u zahtjev za obnovu od 3 % uzimajući u obzir pri odabiru zgrada za obnovu troškovnu učinkovitost i tehničku izvedivost.

Države članice mogu izuzeti socijalno stanovanje od obveze obnove iz prvog podstavka ako takve obnove ne bi bile troškovno neutralne ili bi dovele do povećanja najamnine za osobe koje žive u socijalnom stanovanju, osim ako takva povećanja najamnine nisu veća od financijske uštede na računima za energiju.

Ako javna tijela koriste zgradu koja nije u njihovu vlasništvu, pregovaraju s vlasnikom, posebno u ključnom trenutku kao što su obnova najma, promjena upotrebe, značajni popravci ili radovi održavanja, s ciljem utvrđivanja ugovornih klauzula kako bi zgrada postala barem zgrada gotovo nulte energije ili zgrada s nultim emisijama.

Stopa od najmanje 3 % izračunava se na temelju ukupne površine poda zgrada čija je ukupna korisna površina poda veća od 250 m2, koje su u vlasništvu javnih tijela i koje 1. siječnja 2024. nisu zgrade gotovo nulte energije.

2.   Države članice mogu primjenjivati zahtjeve koji su manje strogi od onih utvrđenih u stavku 1. za sljedeće kategorije zgrada:

| (a) | zgrade koje su službeno zaštićene zbog toga što pripadaju posebno zaštićenom području ili zbog svoje posebne arhitektonske ili povijesne vrijednosti, u mjeri u kojoj bi se ispunjavanjem određenih minimalnih zahtjeva energetskih svojstava na neprihvatljiv način promijenio njihov značaj ili izgled; |
| --- | --- |

(a)

zgrade koje su službeno zaštićene zbog toga što pripadaju posebno zaštićenom području ili zbog svoje posebne arhitektonske ili povijesne vrijednosti, u mjeri u kojoj bi se ispunjavanjem određenih minimalnih zahtjeva energetskih svojstava na neprihvatljiv način promijenio njihov značaj ili izgled;

| (b) | zgrade koje su u vlasništvu oružanih snaga ili središnje vlasti i koje su namijenjene nacionalnoj obrani, osim pojedinačnih prostora za stanovanje ili uredskih zgrada za oružane snage i drugo osoblje koje zapošljavaju tijela za nacionalnu obranu; |
| --- | --- |

(b)

zgrade koje su u vlasništvu oružanih snaga ili središnje vlasti i koje su namijenjene nacionalnoj obrani, osim pojedinačnih prostora za stanovanje ili uredskih zgrada za oružane snage i drugo osoblje koje zapošljavaju tijela za nacionalnu obranu;

| (c) | zgrade koje se koriste u obredne i vjerske svrhe. |
| --- | --- |

(c)

zgrade koje se koriste u obredne i vjerske svrhe.

Države članice mogu odlučiti ne obnoviti zgradu koja nije navedena u prvom podstavku ovog stavka do razine predviđene u stavku 1. ako procijene da pretvorba te zgrade u zgradu gotovo nulte energije nije tehnički, gospodarski ili funkcionalno izvediva. Ako tako odluče, države članice ne uračunavaju obnovu te zgrade u ispunjavanje zahtjeva iz stavka 1.

3.   Kako bi se dala prednost uštedi energije i potaknulo rano djelovanje, država članica koja obnovi više od 3 % ukupne površine poda svojih zgrada u skladu sa stavkom 1. u bilo kojoj godini do 31. prosinca 2026. može višak uračunati u godišnju stopu obnove za bilo koju od sljedeće tri godine. Država članica koja obnovi više od 3 % ukupne površine poda svojih zgrada od 1. siječnja 2027. može višak uračunati u godišnju stopu obnove za sljedeće dvije godine.

4.   Države članice mogu u godišnju stopu obnove zgrada uračunati nove zgrade koje su u vlasništvu kao zamjena za određene zgrade javnih tijela srušene tijekom bilo koje od prethodne dvije godine. To se primjenjuje samo ako bi bile troškovno učinkovitije i održivije u smislu energije i emisija CO2 tijekom životnog vijeka u odnosu na obnovu takvih zgrada. Svaka država članica jasno određuje i objavljuje opće kriterije, metodologije i postupke za utvrđivanje takvih iznimnih slučajeva.

5.   Države članice do 11. listopada 2025. za potrebe ovog članka utvrđuju te objavljuju i čine dostupnim popis grijanih i/ili hlađenih zgrada čiji su vlasnici ili u kojima su smještena javna tijela i čija je ukupna korisna površina poda veća od 250 m2. Države članice ažuriraju taj popis barem svake dvije godine. Popis je povezan s pregledom fonda zgrada provedenim u okviru nacionalnih planova za obnovu zgrada u skladu s Direktivom 2010/31/EU i relevantnim bazama podataka.

Promatračka skupina za obnovu zgrada EU-a može objediniti javno objavljene i dostupne podatke o značajkama fonda zgrada, obnovi zgrada i energetskim svojstvima kako bi se s pomoću usporedivih podataka osiguralo bolje razumijevanje energetskih svojstava sektora zgradarstva.

Popis sadržava barem sljedeće podatke:

| (a) | površinu poda u m2; |
| --- | --- |

(a)

površinu poda u m2;

| (b) | izmjerenu godišnju potrošnju energije za grijanje, hlađenje, električnu energiju i toplu vodu ako su ti podaci dostupni; |
| --- | --- |

(b)

izmjerenu godišnju potrošnju energije za grijanje, hlađenje, električnu energiju i toplu vodu ako su ti podaci dostupni;

| (c) | energetski certifikat svake zgrade izdan u skladu s Direktivom 2010/31/EU. |
| --- | --- |

(c)

energetski certifikat svake zgrade izdan u skladu s Direktivom 2010/31/EU.

6.   Države članice mogu odlučiti primijeniti alternativni pristup od onog utvrđenog u stavcima od 1. do 4. u svrhu postizanja, svake godine, iznosa uštede energije u zgradama javnih tijela koji je barem jednak iznosu koji se zahtijeva u stavku 1.

Za potrebe primjene tog alternativnog pristupa države članice:

| (a) | osiguravaju da se svake godine uvede putovnica za obnovu, ako je primjenjivo, za zgrade koje čine najmanje 3 % ukupne površine poda grijanih i/ili hlađenih zgrada čiji su vlasnici javna tijela. Za te se zgrade obnova do razine zgrade gotovo nulte energije postiže najkasnije 2040.; |
| --- | --- |

(a)

osiguravaju da se svake godine uvede putovnica za obnovu, ako je primjenjivo, za zgrade koje čine najmanje 3 % ukupne površine poda grijanih i/ili hlađenih zgrada čiji su vlasnici javna tijela. Za te se zgrade obnova do razine zgrade gotovo nulte energije postiže najkasnije 2040.;

| (b) | procjenjuju uštedu energije koju bi ostvarile primjenom stavaka od 1. do 4. upotrebom odgovarajućih standardnih vrijednosti potrošnje energije prije i nakon obnove u referentnim zgradama javnih tijela radi pretvorbe u zgrade gotovo nulte energije kako je navedeno u Direktivi 2010/31/EU. |
| --- | --- |

(b)

procjenjuju uštedu energije koju bi ostvarile primjenom stavaka od 1. do 4. upotrebom odgovarajućih standardnih vrijednosti potrošnje energije prije i nakon obnove u referentnim zgradama javnih tijela radi pretvorbe u zgrade gotovo nulte energije kako je navedeno u Direktivi 2010/31/EU.

Države članice koje odluče primijeniti alternativni pristup do 31. prosinca 2023. obavješćuju Komisiju o svojoj predviđenoj uštedi energije kako bi se do 31. prosinca 2030. u zgradama obuhvaćenima stavkom 1. ostvario barem jednakovrijedan učinak uštede energije.

Članak 7.

Javna nabava

1.   Države članice osiguravaju da javni naručitelji i naručitelji, kad sklapaju ugovore o javnoj nabavi i koncesije vrijednosti koja je jednaka ili veća od pragova utvrđenih u članku 8. Direktive 2014/23/EU, članku 4. Direktive 2014/24/EU i članku 15. Direktive 2014/25/EU, kupuju samo proizvode, usluge, zgrade i radove s visokim energetskim svojstvima u skladu sa zahtjevima iz Priloga IV. ovoj Direktivi, osim ako to nije tehnički izvedivo.

Države članice također osiguravaju da javni naručitelji i naručitelji, kad sklapaju ugovore o javnoj nabavi i koncesije vrijednosti koja je jednaka ili veća od pragova iz prvog podstavka, primjenjuju načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” u skladu s člankom 3., uključujući za one ugovore o javnoj nabavi i koncesije za koje u Prilogu IV. nisu predviđeni posebni zahtjevi.

2.   Obveze iz stavka 1. ovog članka ne primjenjuju se ako ugrožavaju javnu sigurnost ili ometaju odgovor na izvanredna stanja u području javnog zdravlja. Obveze iz stavka 1. ovog članka primjenjuju se na ugovore oružanih snaga samo u mjeri u kojoj njihova primjena nije u suprotnosti s prirodom i primarnim ciljem aktivnosti oružanih snaga. Obveze se ne primjenjuju na ugovore o nabavi vojne opreme kako je definirano u Direktivi 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (39).

3.   Neovisno o članku 29. stavku 4., države članice osiguravaju da javni naručitelji i naručitelji procjenjuju izvedivost sklapanja dugoročnih ugovora o energetskom učinku kojima se osigurava dugoročna ušteda energije u slučaju javne nabave za ugovore o uslugama sa značajnim energetskim sadržajem.

4.   Ne dovodeći u pitanje stavak 1. ovog članka, u slučaju kupnje paketa proizvoda koji je potpuno obuhvaćen delegiranim aktom donesenim u skladu s Uredbom (EU) 2017/1369 države članice mogu zahtijevati da se prednost da zbirnoj energetskoj učinkovitosti u odnosu na energetsku učinkovitost pojedinačnih proizvoda u sklopu tog paketa, i to kupnjom paketa proizvoda koji je u skladu s kriterijem pripadnosti najvišem dostupnom razredu energetske učinkovitosti.

5.   Države članice mogu zahtijevati da javni naručitelji i naručitelji pri sklapanju ugovora iz stavka 1. ovog članka u praksi u nabavi prema potrebi uzimaju u obzir šire aspekte održivosti, društva, okoliša i kružnog gospodarstva kako bi se postigli Unijini ciljevi dekarbonizacije i nulte stope onečišćenja. Prema potrebi i u skladu s Prilogom IV. države članice zahtijevaju od javnih naručitelja i naručitelja da uzimaju u obzir Unijine kriterije za zelenu javnu nabavu ili dostupne jednakovrijedne nacionalne kriterije.

Radi osiguravanja transparentnosti u primjeni zahtjeva energetske učinkovitosti u postupku nabave države članice osiguravaju da javni naručitelji i naručitelji javno objavljuju informacije o učinku energetske učinkovitosti ugovorâ vrijednosti koja je jednaka ili veća od pragova iz stavka 1. objavljivanjem tih informacija u odgovarajućim obavijestima u Dnevniku elektroničkih natječaja (Tenders Electronic Daily – TED), u skladu s direktivama 2014/23/EU, 2014/24/EU i 2014/25/EU te Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/1780 (40). Javni naručitelji mogu odlučiti da od ponuditelja zahtijevaju da za novu zgradu i zgradu koju treba obnoviti navedu informacije o potencijalu globalnog zagrijavanja tijekom životnog vijeka, upotrebi niskougljičnih materijala i kružnosti materijala koji se upotrebljavaju za nju. Javni naručitelji te informacije mogu javno objaviti za ugovore, osobito kad je riječ o novim zgradama s ukupnom korisnom površinom poda većom od 2 000 m2.

Države članice javnim naručiteljima i naručiteljima pružaju podršku za uvođenje zahtjeva energetske učinkovitosti, među ostalim na regionalnoj i lokalnoj razini, time što daju jasna pravila i smjernice, uključujući metodologije za procjenjivanje troškova životnog vijeka te utjecaja na okoliš i troškova za okoliš, uspostavljaju centre kompetencija za podršku, potiču suradnju među javnim naručiteljima, uključujući prekograničnu, te kad je god to moguće koriste zbirnu nabavu i digitalnu nabavu.

6.   Prema potrebi, Komisija može pružiti dodatne smjernice nacionalnim tijelima i službenicima za javnu nabavu kada je riječ o primjeni zahtjeva energetske učinkovitosti u postupku javne nabave. Takva potpora može ojačati postojeće platforme za pružanje potpore državama članicama, primjerice usklađenim djelovanjem, i pomoći im da uzmu u obzir kriterije za zelenu javnu nabavu.

7.   Države članice uspostavljaju pravne i regulatorne odredbe i administrativne prakse koje se odnose na javnu nabavu te godišnji proračun i računovodstvo potrebne kako bi se osiguralo da se pojedinačni javni naručitelji ne odvrate od ulaganja u poboljšanje energetske učinkovitosti te od uporabe ugovora o energetskom učinku i mehanizama financiranja s trećim osobama na dugoročnoj ugovornoj osnovi.

8.   Države članice uklanjaju sve regulatorne ili neregulatorne prepreke energetskoj učinkovitosti, posebno kad je riječ o pravnim i regulatornim odredbama i administrativnim praksama, koje se odnose na javnu nabavu te godišnji proračun i računovodstvo kako bi se osiguralo da se pojedinačna javna tijela ne odvrate od ulaganja u poboljšanje energetske učinkovitosti te od uporabe ugovora o energetskom učinku i mehanizama financiranja s trećim osobama na dugoročnoj ugovornoj osnovi.

Države članice izvješćuju Komisiju o mjerama poduzetima za uklanjanje prepreka uvođenju poboljšanja energetske učinkovitosti u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku dostavljenih na temelju članka 17. Uredbe (EU) 2018/1999.

POGLAVLJE III.

UČINKOVITOST U UPORABI ENERGIJE

Članak 8.

Obveza uštede energije

1.   Države članice ostvaruju kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji koja je barem jednaka:

| (a) | novoj uštedi svake godine od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. u visini od 1,5 % godišnje količine prodaje energije krajnjim kupcima, prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2013. Iz tog se izračuna u cijelosti ili djelomično može isključiti količina prodane energije upotrijebljene u prometu; |
| --- | --- |

(a)

novoj uštedi svake godine od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. u visini od 1,5 % godišnje količine prodaje energije krajnjim kupcima, prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2013. Iz tog se izračuna u cijelosti ili djelomično može isključiti količina prodane energije upotrijebljene u prometu;

| (b) | novoj uštedi svake godine od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. u visini od:






  i. | 0,8 % godišnje krajnje potrošnje energije od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2023., prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2019.; |
| --- | --- | --- |

(b)

novoj uštedi svake godine od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. u visini od:

i.

0,8 % godišnje krajnje potrošnje energije od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2023., prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2019.;

| ii. | 1,3 % godišnje krajnje potrošnje energije od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2025., prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2019.; |
| --- | --- |

ii.

1,3 % godišnje krajnje potrošnje energije od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2025., prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2019.;

| iii. | 1,5 % godišnje krajnje potrošnje energije od 1. siječnja 2026. do 31. prosinca 2027., prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2019.; |
| --- | --- |

iii.

1,5 % godišnje krajnje potrošnje energije od 1. siječnja 2026. do 31. prosinca 2027., prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2019.;

| iv. | 1,9 % godišnje krajnje potrošnje energije od 1. siječnja 2028. do 31. prosinca 2030., prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2019. |
| --- | --- |

iv.

1,9 % godišnje krajnje potrošnje energije od 1. siječnja 2028. do 31. prosinca 2030., prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2019.

Odstupajući od prvog podstavka točke (b) podtočke i., Cipar i Malta ostvaruju novu uštedu svake godine od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2023. koja je jednaka 0,24 % godišnje krajnje potrošnje energije, prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2019.

Odstupajući od prvog podstavka točke (b) podtočaka ii., iii. i iv., Cipar i Malta ostvaruju novu uštedu svake godine od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2030. koja je jednaka 0,45 % godišnje krajnje potrošnje energije, prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2019.

Države članice odlučuju kako treba rasporediti izračunanu količinu nove uštede u svakom razdoblju iz prvog podstavka točaka (a) i (b), pod uvjetom da se do kraja svakog razdoblja obveze ostvari zahtijevana ukupna kumulativna ušteda energije u krajnjoj potrošnji.

Države članice nastavljaju ostvarivati novu godišnju uštedu u skladu sa stopom uštede iz prvog podstavka točke (b) podtočke iv. u desetogodišnjim razdobljima nakon 2030.

2.   Države članice postižu iznos uštede energije koji se zahtijeva u skladu sa stavkom 1. ovog članka uspostavom sustava obveze energetske učinkovitosti iz članka 9. ili donošenjem alternativnih mjera politike iz članka 10. Države članice mogu kombinirati sustav obveze energetske učinkovitosti s alternativnim mjerama politike. Države članice osiguravaju da se ušteda energije koja proizlazi iz mjera politike iz članaka 9. i 10. te članka 30. stavka 14. izračunava u skladu s Prilogom V.

3.   Sustave obveze energetske učinkovitosti, alternativne mjere politike, ili njihovu kombinaciju, ili programe ili mjere financirane iz nacionalnog fonda za energetsku učinkovitost države članice provode prioritetno, ali ne isključivo, kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca, osoba u kućanstvima s niskim prihodima i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju. Države članice osiguravaju da mjere politike provedene u skladu s ovim člankom nemaju negativan učinak na te osobe. Ako je primjenjivo, države članice na najbolji mogući način iskorištavaju financiranje, uključujući javno financiranje, instrumente financiranja uspostavljene na razini Unije i prihode od emisijskih jedinica na temelju članka 24. stavka 3. točke (b), s ciljem uklanjanja negativnih učinaka i osiguravanja pravedne i uključive energetske tranzicije.

Radi postizanja uštede energije koja se zahtijeva na temelju stavka 1. i ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) 2019/943 i Direktivu (EU) 2019/944, države članice u svrhu osmišljavanja takvih mjera politike razmatraju i promiču ulogu zajednica obnovljive energije i energetskih zajednica građana u doprinošenju provedbi tih mjera politike.

Države članice utvrđuju i ostvaruju udio potrebne kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca, osoba u kućanstvima s niskim prihodima i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju. Taj udio mora biti barem jednak udjelu kućanstava u energetskom siromaštvu kako je procijenjen u njihovim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima sastavljenima u skladu s člankom 3. stavkom 3. točkom (d) Uredbe (EU) 2018/1999. Države članice u svojoj procjeni udjela energetskog siromaštva u svojim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima uzimaju u obzir sljedeće pokazatelje:

| (a) | nemogućnost održavanja odgovarajuće temperature u domu (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]); |
| --- | --- |

(a)

nemogućnost održavanja odgovarajuće temperature u domu (Eurostat, SILC [ilc_mdes01]);

| (b) | nepodmirene račune za komunalne usluge (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]); |
| --- | --- |

(b)

nepodmirene račune za komunalne usluge (Eurostat, SILC, [ilc_mdes07]);

| (c) | ukupan broj stanovnika koji živi u stambenom objektu s krovom koji propušta, vlažnim zidovima, podovima ili temeljima ili trulim prozorskim okvirima ili podom (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]); |
| --- | --- |

(c)

ukupan broj stanovnika koji živi u stambenom objektu s krovom koji propušta, vlažnim zidovima, podovima ili temeljima ili trulim prozorskim okvirima ili podom (Eurostat, SILC [ilc_mdho01]);

| (d) | stopu rizika od siromaštva (Eurostat, istraživanja SILC-a i ECHP-a [ilc_li02]) (granična točka: 60 % medijana ekvivalentnog dohotka nakon socijalnih transfera). |
| --- | --- |

(d)

stopu rizika od siromaštva (Eurostat, istraživanja SILC-a i ECHP-a [ilc_li02]) (granična točka: 60 % medijana ekvivalentnog dohotka nakon socijalnih transfera).

Ako država članica nije dostavila podatak o udjelu kućanstava u energetskom siromaštvu kako je procijenjen u njezinu nacionalnom energetskom i klimatskom planu, udio potrebne kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca, osoba u kućanstvima s niskim prihodima i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju mora biti barem jednak aritmetičkom prosjeku udjela pokazatelja iz trećeg podstavka za 2019. ili, ako podaci za 2019. nisu dostupni, za linearnu ekstrapolaciju njihovih vrijednosti za posljednje tri godine za koje su dostupni.

4.   Države članice uključuju informacije o primijenjenim pokazateljima, aritmetičkom prosjeku udjela i rezultatima mjera politike uspostavljenima u skladu sa stavkom 3. ovog članka u ažuriranjima svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova prijavljenima na temelju članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1999, u svojim naknadnim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima priopćenima na temelju članka 3. i članaka od 7. do 12. te uredbe i u povezanim nacionalnim energetskim i klimatskim izvješćima o napretku dostavljenima na temelju članka 17. te uredbe.

5.   Države članice mogu uračunavati uštedu energije koja proizlazi iz mjera politike, bilo da su uvedene do 31. prosinca 2020. ili nakon tog datuma, pod uvjetom da te mjere dovedu do novih pojedinačnih mjera koje se poduzimaju nakon 31. prosinca 2020. Ušteda energije postignuta u bilo kojem razdoblju obveze ne uračunava se u količinu potrebne uštede energije iz prijašnjih razdoblja obveze utvrđenih u stavku 1.

6.   Pod uvjetom da države članice ispune barem svoju obvezu kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji iz stavka 1. prvog podstavka točke (b) podtočke i., one mogu izračunati potrebni iznos uštede energije iz te podtočke na jedan ili više sljedećih načina:

| (a) | primjenom godišnje stope uštede na prodaju energije krajnjim kupcima ili na krajnju potrošnju energije, prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2019.; |
| --- | --- |

(a)

primjenom godišnje stope uštede na prodaju energije krajnjim kupcima ili na krajnju potrošnju energije, prema prosjeku za posljednje trogodišnje razdoblje koje prethodi 1. siječnja 2019.;

| (b) | isključenjem iz osnovnog scenarija za izračun, u cijelosti ili djelomično, energije koja se upotrebljava u prometu; |
| --- | --- |

(b)

isključenjem iz osnovnog scenarija za izračun, u cijelosti ili djelomično, energije koja se upotrebljava u prometu;

| (c) | korištenjem bilo koje od mogućnosti utvrđenih u stavku 8. |
| --- | --- |

(c)

korištenjem bilo koje od mogućnosti utvrđenih u stavku 8.

7.   Ako države članice odluče iskoristiti bilo koju mogućnost iz stavka 6. u pogledu potrebne uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točke (b) podtočke i., one utvrđuju:

| (a) | vlastitu godišnju stopu uštede koja će se primjenjivati pri izračunu njihove kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji, čime se osigurava da konačni iznos njihove neto uštede energije nije niži od onog koji se zahtijeva u toj podtočki; |
| --- | --- |

(a)

vlastitu godišnju stopu uštede koja će se primjenjivati pri izračunu njihove kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji, čime se osigurava da konačni iznos njihove neto uštede energije nije niži od onog koji se zahtijeva u toj podtočki;

| (b) | vlastiti osnovni scenarij za izračun u kojem se može u cijelosti ili djelomično isključiti energiju koja se upotrebljava u prometu. |
| --- | --- |

(b)

vlastiti osnovni scenarij za izračun u kojem se može u cijelosti ili djelomično isključiti energiju koja se upotrebljava u prometu.

8.   Podložno stavku 9., svaka država članica može:

| (a) | provesti izračun koji se zahtijeva u stavku 1. prvom podstavku točki (a), koristeći se vrijednostima od 1 % u 2014. i u 2015., 1,25 % u 2016. i u 2017. te 1,5 % u 2018., u 2019. i u 2020.; |
| --- | --- |

(a)

provesti izračun koji se zahtijeva u stavku 1. prvom podstavku točki (a), koristeći se vrijednostima od 1 % u 2014. i u 2015., 1,25 % u 2016. i u 2017. te 1,5 % u 2018., u 2019. i u 2020.;

| (b) | isključiti iz izračuna, u cijelosti ili djelomično, količinu prodane energije upotrijebljene u razdoblju obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) ili krajnje energije utrošene u razdoblju obveze iz točke (b) podtočke i. tog podstavka za potrebe industrijskih djelatnosti navedenih u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ; |
| --- | --- |

(b)

isključiti iz izračuna, u cijelosti ili djelomično, količinu prodane energije upotrijebljene u razdoblju obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) ili krajnje energije utrošene u razdoblju obveze iz točke (b) podtočke i. tog podstavka za potrebe industrijskih djelatnosti navedenih u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ;

| (c) | u iznos zahtijevane uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) i točke (b) podtočke i. uračunavati uštedu energije ostvarenu u sektorima pretvorbe, distribucije i prijenosa odnosno transporta energije, uključujući infrastrukturu za učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje, kao rezultat provedbe zahtjevâ iz članka 25. stavka 4., članka 26. stavka 7. točke (a) i članka 27. stavka 1., stavaka od 5. do 9. i stavka 11. Države članice obavješćuju Komisiju o planiranim mjerama politike u okviru ove točke za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. u sklopu svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova priopćenih na temelju članka 3. i članaka od 7. do 12. Učinak tih mjera izračunava se u skladu s Prilogom V. i uključuje se u te planove; |
| --- | --- |

(c)

u iznos zahtijevane uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) i točke (b) podtočke i. uračunavati uštedu energije ostvarenu u sektorima pretvorbe, distribucije i prijenosa odnosno transporta energije, uključujući infrastrukturu za učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje, kao rezultat provedbe zahtjevâ iz članka 25. stavka 4., članka 26. stavka 7. točke (a) i članka 27. stavka 1., stavaka od 5. do 9. i stavka 11. Države članice obavješćuju Komisiju o planiranim mjerama politike u okviru ove točke za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. u sklopu svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova priopćenih na temelju članka 3. i članaka od 7. do 12. Učinak tih mjera izračunava se u skladu s Prilogom V. i uključuje se u te planove;

| (d) | u iznos zahtijevane uštede energije uračunavati uštedu energije koja proizlazi iz pojedinačnih mjera koje se prvi puta provode od 31. prosinca 2008. i koje nastavljaju imati učinak u 2020. u pogledu razdoblja obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) i nakon 2020. u pogledu razdoblja iz točke (b) podtočke i. tog podstavka te koje se mogu mjeriti i provjeriti; |
| --- | --- |

(d)

u iznos zahtijevane uštede energije uračunavati uštedu energije koja proizlazi iz pojedinačnih mjera koje se prvi puta provode od 31. prosinca 2008. i koje nastavljaju imati učinak u 2020. u pogledu razdoblja obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) i nakon 2020. u pogledu razdoblja iz točke (b) podtočke i. tog podstavka te koje se mogu mjeriti i provjeriti;

| (e) | u iznos zahtijevane uštede energije uračunavati uštedu energije koja proizlazi iz mjera politike, pod uvjetom da se može dokazati da te mjere dovode do pojedinačnih mjera koje se poduzimaju od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2020. i koje donose uštedu nakon 31. prosinca 2020.; |
| --- | --- |

(e)

u iznos zahtijevane uštede energije uračunavati uštedu energije koja proizlazi iz mjera politike, pod uvjetom da se može dokazati da te mjere dovode do pojedinačnih mjera koje se poduzimaju od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2020. i koje donose uštedu nakon 31. prosinca 2020.;

| (f) | iz izračuna iznosa zahtijevane uštede energije na temelju stavka 1. prvog podstavka točke (a) i točke (b) podtočke i. isključiti 30 % provjerljive količine energije proizvedene na ili u zgradama za vlastite potrebe kao rezultat mjera politike kojima se promiče nova ugradnja tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

(f)

iz izračuna iznosa zahtijevane uštede energije na temelju stavka 1. prvog podstavka točke (a) i točke (b) podtočke i. isključiti 30 % provjerljive količine energije proizvedene na ili u zgradama za vlastite potrebe kao rezultat mjera politike kojima se promiče nova ugradnja tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora;

| (g) | u iznos zahtijevane uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) i točke (b) podtočke i. uračunavati uštedu energije koja premašuje uštedu energije koja se zahtijeva za razdoblje obveze od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020., pod uvjetom da je ta ušteda rezultat pojedinačnih mjera poduzetih na temelju mjera politike iz članaka 9. i 10. koje su države članice priopćile u okviru svojih nacionalnih akcijskih planova za energetsku učinkovitost i u izvješćima o napretku u skladu s člankom 26. |
| --- | --- |

(g)

u iznos zahtijevane uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) i točke (b) podtočke i. uračunavati uštedu energije koja premašuje uštedu energije koja se zahtijeva za razdoblje obveze od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020., pod uvjetom da je ta ušteda rezultat pojedinačnih mjera poduzetih na temelju mjera politike iz članaka 9. i 10. koje su države članice priopćile u okviru svojih nacionalnih akcijskih planova za energetsku učinkovitost i u izvješćima o napretku u skladu s člankom 26.

9.   Države članice zasebno primjenjuju i izračunavaju učinak mogućnosti odabranih u skladu sa stavkom 8. na razdoblje iz stavka 1. prvog podstavka točke (a) i točke (b) podtočke i.:

| (a) | za izračun iznosa uštede energije koji se zahtijeva za razdoblje obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (a), države članice mogu se koristiti mogućnostima navedenima u stavku 8. točkama od (a) do (d). Sve mogućnosti odabrane u skladu sa stavkom 8. zajedno iznose najviše 25 % uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točke (a); |
| --- | --- |

(a)

za izračun iznosa uštede energije koji se zahtijeva za razdoblje obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (a), države članice mogu se koristiti mogućnostima navedenima u stavku 8. točkama od (a) do (d). Sve mogućnosti odabrane u skladu sa stavkom 8. zajedno iznose najviše 25 % uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točke (a);

| (b) | za izračun iznosa uštede energije koji se zahtijeva za razdoblje obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (b) podtočke i., države članice mogu se koristiti mogućnostima navedenima u stavku 8. točkama od (b) do (g), pod uvjetom da pojedinačne mjere iz stavka 8. točke (d) nastave imati provjerljiv i mjerljiv učinak nakon 31. prosinca 2020. Sve mogućnosti odabrane u skladu sa stavkom 8. ne smiju zajedno dovesti do smanjenja iznosa uštede energije izračunane u skladu sa stavcima 6. i 7. za više od 35 %. |
| --- | --- |

(b)

za izračun iznosa uštede energije koji se zahtijeva za razdoblje obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (b) podtočke i., države članice mogu se koristiti mogućnostima navedenima u stavku 8. točkama od (b) do (g), pod uvjetom da pojedinačne mjere iz stavka 8. točke (d) nastave imati provjerljiv i mjerljiv učinak nakon 31. prosinca 2020. Sve mogućnosti odabrane u skladu sa stavkom 8. ne smiju zajedno dovesti do smanjenja iznosa uštede energije izračunane u skladu sa stavcima 6. i 7. za više od 35 %.

Bez obzira na to jesu li države članice u cijelosti ili djelomično isključile energiju koja se upotrebljava u prometu iz svog osnovnog scenarija za izračun ili se koristile bilo kojom od mogućnosti navedenih u stavku 8., one osiguravaju da izračunani neto iznos nove uštede koju treba ostvariti u krajnjoj potrošnji energije u razdoblju obveze iz stavka 1. prvog podstavka točke (b) podtočke i. od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2023. nije niži od iznosa koji je rezultat primjene godišnje stope uštede iz te podtočke.

10.   Države članice opisuju u ažuriranjima svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova prijavljenima na temelju članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1999, u svojim naknadnim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima priopćenima na temelju članka 3. i članaka od 7. do 12. Uredbe (EU) 2018/1999 i u skladu s Prilogom III. Uredbi (EU) 2018/1999 i odgovarajućim izvješćima o napretku izračun iznosa uštede energije koju treba ostvariti u razdoblju od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. i, prema potrebi, pojašnjavaju na koji su način utvrđeni godišnja stopa uštede i osnovni scenarij za izračun te kako su i u kojoj mjeri primijenjene mogućnosti iz stavka 8. ovog članka.

11.   Države članice obavješćuju Komisiju o količini potrebne uštede energije iz stavka 1. prvog podstavka točke (b) i stavka 3. ovog članka, o opisu mjera politike koje trebaju provesti da ostvare ukupni iznos kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji i o svojim metodologijama za izračun u skladu s Prilogom V. ovoj Direktivi u okviru ažuriranja svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova prijavljenih na temelju članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1999 te u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova priopćenih na temelju članka 3. i članaka od 7. do 12. Uredbe (EU) 2018/1999. Države članice koriste obrazac za izvješćivanje koji im na raspolaganje stavlja Komisija.

12.   Ako Komisija na temelju svoje ocjene integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku na temelju članka 29. Uredbe (EU) 2018/1999, ili nacrta ili konačnog ažuriranja posljednjeg priopćenog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana prijavljenog na temelju članka 14. Uredbe (EU) 2018/1999, ili ocjene naknadnih nacrta ili konačnih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova priopćenih na temelju članka 3. i članaka od 7. do 12. Uredbe (EU) 2018/1999 zaključi da mjere politike ne osiguravaju postizanje potrebne kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji do kraja razdoblja obveze, Komisija može državama članicama čije mjere politike smatra nedovoljnima za osiguravanje ispunjavanja njihovih obveza uštede energije izdati preporuke u skladu s člankom 34. Uredbe (EU) 2018/1999.

13.   Ako država članica ne postigne potrebnu kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji do kraja razdoblja obveze utvrđenog u stavku 1., dužna je postići preostalu uštedu energije uz kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji koju je dužna postići do kraja sljedećeg razdoblja obveze.

U protivnom, ako država članica postigne kumulativnu uštedu energije u krajnjoj potrošnji iznad potrebne razine do kraja svakog razdoblja obveze utvrđenog u stavku 1., ona ima pravo prenijeti prihvatljivi iznos od najviše 10 % takvog viška u sljedeće razdoblje obveze, bez povećanja ciljne obveze.

14.   U okviru svojih ažuriranja nacionalnih energetskih i klimatskih planova prijavljenih na temelju članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1999, svojih relevantnih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku dostavljenih na temelju članka 17. te uredbe te svojih naknadnih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova priopćenih na temelju članka 3. i članaka od 7. do 12. te uredbe, države članice dokazuju, među ostalim i prema potrebi, s pomoću dokaza i izračuna:

| (a) | da se u slučaju preklapanja učinka mjera politike ili pojedinačnih mjera ušteda energije ne uračunava dvaput; |
| --- | --- |

(a)

da se u slučaju preklapanja učinka mjera politike ili pojedinačnih mjera ušteda energije ne uračunava dvaput;

| (b) | kako ušteda energije postignuta u skladu sa stavkom 1. prvim podstavkom točkom (b) ovog članka doprinosi postizanju njihova nacionalnog doprinosa u skladu s člankom 4.; |
| --- | --- |

(b)

kako ušteda energije postignuta u skladu sa stavkom 1. prvim podstavkom točkom (b) ovog članka doprinosi postizanju njihova nacionalnog doprinosa u skladu s člankom 4.;

| (c) | da su mjere politike uspostavljene radi postizanja njihove obveze uštede energije i osmišljene u skladu s ovim člankom te da su te mjere politike prihvatljive i primjerene za osiguravanje potrebne količine kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji do kraja svakog razdoblja obveze. |
| --- | --- |

(c)

da su mjere politike uspostavljene radi postizanja njihove obveze uštede energije i osmišljene u skladu s ovim člankom te da su te mjere politike prihvatljive i primjerene za osiguravanje potrebne količine kumulativne uštede energije u krajnjoj potrošnji do kraja svakog razdoblja obveze.

Članak 9.

Sustavi obveze energetske učinkovitosti

1.   Ako države članice odluče ispuniti svoje obveze ostvarivanja iznosa uštede zahtijevanog u skladu s člankom 8. stavkom 1. putem sustava obveze energetske učinkovitosti, one osiguravaju da stranke obveznice iz stavka 3. ovog članka koje posluju na državnom području pojedinačne države članice, ne dovodeći u pitanje članak 8. stavke 8. i 9., ispune svoj zahtjev u vezi s kumulativnom uštedom energije u krajnjoj potrošnji kako je utvrđen u članku 8. stavku 1.

Ako je primjenjivo, države članice mogu odlučiti da stranke obveznice ispune tu uštedu, u cijelosti ili djelomično, kao doprinos nacionalnom fondu za energetsku učinkovitost u skladu s člankom 30. stavkom 14.

2.   Ako države članice odluče ispuniti svoje obveze ostvarivanja iznosa uštede zahtijevanog u skladu s člankom 8. stavkom 1. putem sustava obveze energetske učinkovitosti, one za upravljanje sustavom mogu imenovati provedbeno tijelo javne vlasti.

3.   Države članice na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija imenuju stranke obveznice među operatorima prijenosnih odnosno transportnih sustava, operatorima distribucijskih sustava, distributerima energije, poduzećima za maloprodaju energije i distributerima goriva za prijevoz ili poduzećima za maloprodaju goriva za prijevoz koji posluju na njihovu državnom području. Stranke obveznice ostvaruju iznos uštede energije potreban za ispunjavanje obveze među krajnjim kupcima, koje određuje država članica, neovisno o izračunu provedenom u skladu s člankom 8. stavkom 1. ili, ako države članice tako odluče, putem certificirane uštede koja potječe od drugih stranaka kako je navedeno u stavku 11. točki (a) ovog članka.

4.   Ako su poduzeća za maloprodaju energije imenovana strankama obveznicama na temelju stavka 3., države članice osiguravaju da poduzeća za maloprodaju energije u ispunjavanju svoje obveze ne stvaraju prepreke koje potrošačima otežavaju prelazak s jednog dobavljača na drugoga.

5.   Države članice mogu od stranaka obveznica zahtijevati da dio svoje obveze uštede energije ostvare kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca, osoba u kućanstvima s niskim prihodima i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju. Države članice mogu također od stranaka obveznica zahtijevati da ostvare ciljeve smanjenja troškova energije, pod uvjetom da rezultiraju uštedom energije u krajnjoj potrošnji i da su izračunani u skladu s Prilogom V., i da ostvare uštedu energije promicanjem mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti, među ostalim mjerama financijske potpore kojima se ublažavaju učinci cijena ugljika na MSP-ove i mikropoduzeća.

6.   Države članice mogu od stranaka obveznica zahtijevati da rade sa socijalnim službama, regionalnim tijelima, lokalnim tijelima ili općinama na promicanju mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca, osoba u kućanstvima s niskim prihodima i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju. To obuhvaća utvrđivanje posebnih potreba onih skupina koje su u opasnosti od energetskog siromaštva ili izloženije njegovim posljedicama te pronalaženje rješenja za te potrebe. Radi zaštite osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju države članice potiču stranke obveznice da provode djelovanja kao što su obnova zgrada, uključujući socijalno stanovanje, zamjena bijele tehnike, nuđenje financijske potpore i poticaja za mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti u skladu s nacionalnim programima financiranja i potpore ili energetski pregledi. Države članice osiguravaju prihvatljivost mjera za pojedinačne jedinice koje se nalaze u zgradama s više stanova.

7.   Kada primjenjuju stavke 5. i 6. države članice zahtijevaju od stranaka obveznica da jednom godišnje izvješćuju o uštedi energije koje su stranke obveznice postigle djelovanjima koja su promicale kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca, osoba u kućanstvima s niskim prihodima i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju te zahtijevaju zbirne statističke informacije o njihovim krajnjim kupcima, pri čemu moraju biti vidljive promjene uštede energije u odnosu na prethodno dostavljene informacije, i o pruženoj tehničkoj i financijskoj potpori.

8.   Države članice izražavaju iznos uštede energije koji se zahtijeva od svake stranke obveznice u potrošnji primarne energije ili u krajnjoj potrošnji energije. Metoda odabrana za iskazivanje iznosa uštede energije koji se zahtijeva upotrebljava se i za izračun uštede koju iskazuju stranke obveznice. Za potrebe konverzije količine uštede energije primjenjuju se neto kalorične vrijednosti utvrđene u Prilogu VI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2018/2066 (41) i faktor primarne energije u skladu s člankom 31., osim ako se može obrazložiti primjena drugih faktora konverzije.

9.   Države članice uspostavljaju sustave mjerenja, nadzora i provjere za provođenje dokumentiranih provjera na temelju barem statistički značajnog udjela i reprezentativnog uzorka mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti koje su uspostavile stranke obveznice. Ti se mjerenje, nadzor i provjera provode neovisno o strankama obveznicama. Ako je subjekt stranka obveznica u okviru nacionalnog sustava obveze energetske učinkovitosti iz članka 9. i iz EU sustava trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet u skladu s Direktivom 2003/87/EZ, u sustavima za praćenje i provjeru osigurava se da se cijena ugljika koja se prenosi kad se gorivo pušta u potrošnju u skladu s Direktivom 2003/87/EZ uzima u obzir u izračunavanju uštede energije ostvarene mjerama tog subjekta za uštedu energije i izvješćivanju o toj uštedi energije.

10.   Države članice obavješćuju Komisiju, u okviru integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku dostavljenih na temelju članka 17. Uredbe (EU) 2018/1999, o uspostavljenim sustavima mjerenja, nadzora i provjere, što uključuje korištene metode, utvrđena pitanja i načine na koje se pristupilo rješavanju tih pitanja.

11.   U okviru sustava obveze energetske učinkovitosti države članice mogu odobriti strankama obveznicama da učine sljedeće:

| (a) | u svoju obvezu uračunaju certificiranu uštedu energije koju su ostvarili pružatelji energetskih usluga ili druge treće strane, među ostalim ako stranke obveznice putem drugih tijela koja je odobrila država ili putem javnih tijela promiču mjere koje mogu uključivati formalna partnerstva i mogu se kombinirati s drugim izvorima financiranja; |
| --- | --- |

(a)

u svoju obvezu uračunaju certificiranu uštedu energije koju su ostvarili pružatelji energetskih usluga ili druge treće strane, među ostalim ako stranke obveznice putem drugih tijela koja je odobrila država ili putem javnih tijela promiču mjere koje mogu uključivati formalna partnerstva i mogu se kombinirati s drugim izvorima financiranja;

| (b) | računaju uštedu ostvarenu određene godine kao da je ostvarena u bilo kojoj od četiri prethodne ili tri sljedeće godine ako to nije dulje od isteka razdobljâ obveza iz članka 8. stavka 1. |
| --- | --- |

(b)

računaju uštedu ostvarenu određene godine kao da je ostvarena u bilo kojoj od četiri prethodne ili tri sljedeće godine ako to nije dulje od isteka razdobljâ obveza iz članka 8. stavka 1.

Ako to odobre, države članice osiguravaju da se certifikacija uštede energije iz prvog podstavka točke (a) odvija u skladu s postupkom odobrenja koji je uspostavljen u državama članicama, koji je jasan, transparentan i otvoren za sve sudionike na tržištu i koji je usmjeren na minimiziranje troškova certifikacije.

Države članice procjenjuju učinak izravnih i neizravnih troškova sustavâ obveze energetske učinkovitosti na konkurentnost energetski intenzivnih industrija izloženih međunarodnom tržišnom natjecanju i, prema potrebi, poduzimaju mjere za minimiziranje tog učinka.

12.   Jednom godišnje države članice objavljuju uštedu energije koju je ostvarila svaka pojedinačna stranka obveznica ili svaka potkategorija stranaka obveznica, kao i ukupnu uštedu energije ostvarenu u okviru sustava.

Članak 10.

Alternativne mjere politike

1.   Ako države članice odluče ispuniti svoje obveze ostvarivanja uštede koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. putem alternativnih mjera politike, one osiguravaju, ne dovodeći u pitanje članak 8. stavke 8. i 9., da se ušteda energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. ostvaruje među krajnjim kupcima.

2.   Za sve mjere, osim onih koje se odnose na oporezivanje, države članice uspostavljaju sustave mjerenja, nadzora i provjere u okviru kojih se provodi dokumentirana provjera barem statistički značajnog udjela i reprezentativnog uzorka mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti koje su uspostavile stranke sudionice ili ovlaštene stranke. Ti se mjerenje, nadzor i provjera provode neovisno o strankama sudionicama ili ovlaštenim strankama.

3.   Države članice obavješćuju Komisiju, u okviru integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku dostavljenih na temelju članka 17. Uredbe (EU) 2018/1999, o uspostavljenim sustavima mjerenja, nadzora i provjere, što uključuje korištene metode, utvrđena pitanja i načine na koje se pristupilo rješavanju tih pitanja.

4.   Države članice pri izvješćivanju o mjeri oporezivanja pokazuju na koji je način djelotvornost cjenovnog signala, na primjer porezna stopa i vidljivost s vremenom, osigurana pri oblikovanju mjere oporezivanja. Ako se porezna stopa smanji, države članice obrazlažu kako se na temelju mjera oporezivanja i dalje postiže nova ušteda energije.

Članak 11.

Sustavi gospodarenja energijom i energetski pregledi

1.   Države članice osiguravaju da poduzeća čija je prosječna godišnja potrošnja energije, uzimajući u obzir sve nositelje energije, tijekom prethodne tri godine veća od 85 TJ uvedu sustav gospodarenja energijom. Sustav gospodarenja energijom certificira neovisno tijelo, u skladu s relevantnim europskim ili međunarodnim normama.

Države članice osiguravaju da poduzeća iz prvog podstavka imaju uspostavljen sustav gospodarenja energijom najkasnije 11. listopada 2027.

2.   Države članice osiguravaju da se poduzeća čija je prosječna godišnja potrošnja energije, uzimajući u obzir sve nositelje energije, tijekom prethodne tri godine veća od 10 TJ, a koja nisu uvela sustav gospodarenja energijom, podvrgavaju energetskim pregledima.

Takve energetske preglede:

| (a) | neovisno i na troškovno učinkovit način provode kvalificirani ili akreditirani stručnjaci, u skladu s člankom 28.; ili |
| --- | --- |

(a)

neovisno i na troškovno učinkovit način provode kvalificirani ili akreditirani stručnjaci, u skladu s člankom 28.; ili

| (b) | provode i nadziru neovisna tijela na temelju nacionalnog zakonodavstva. |
| --- | --- |

(b)

provode i nadziru neovisna tijela na temelju nacionalnog zakonodavstva.

Države članice osiguravaju da poduzeća iz prvog podstavka provedu prvi energetski pregled do 11. listopada 2026. i da se naknadni energetski pregledi provode najmanje svake četiri godine. Ako takva poduzeća već provode energetske preglede u skladu s prvim podstavkom, ona to nastavljaju činiti najmanje svake četiri godine u skladu s ovom Direktivom.

Dotična poduzeća sastavljaju konkretan i izvediv akcijski plan na temelju preporuka koje proizlaze iz tih energetskih pregleda. U akcijskom planu utvrđuju se mjere za provedbu svake preporuke iz pregleda ako je to tehnički ili ekonomski izvedivo. Akcijski plan podnosi se upravi poduzeća.

Države članice osiguravaju da se akcijski planovi i stopa provedbe preporuka objavljuju u godišnjem izvješću poduzeća te da su javno dostupni, podložno pravu Unije i nacionalnom pravu kojim se štite trgovinske i poslovne tajne i povjerljivost.

3.   Ako u bilo kojoj godini poduzeće iz stavka 1. ima godišnju potrošnju veću od 85 TJ i ako poduzeće iz stavka 2. ima godišnju potrošnju veću od 10 TJ, države članice osiguravaju da se ti podaci stave na raspolaganje nacionalnim tijelima odgovornima za provedbu ovog članka. U tu svrhu države članice mogu promicati upotrebu nove ili postojeće platforme kako bi se olakšalo prikupljanje potrebnih podataka na nacionalnoj razini.

4.   Države članice mogu poticati poduzeća iz stavaka 1. i 2. da u svojem godišnjem izvješću navedu informacije o svojoj godišnjoj potrošnji energije u kWh, svojoj godišnjoj količini potrošnje vode u kubičnim metrima i usporedbi svoje potrošnje energije i vode s prethodnim godinama.

5.   Države članice promiču među svim krajnjim kupcima dostupnost visokokvalitetnih energetskih pregleda koji su troškovno učinkoviti i:

| (a) | koje neovisno provode kvalificirani ili akreditirani stručnjaci u skladu s kvalifikacijskim kriterijima; ili |
| --- | --- |

(a)

koje neovisno provode kvalificirani ili akreditirani stručnjaci u skladu s kvalifikacijskim kriterijima; ili

| (b) | koje provode i nadziru neovisna tijela na temelju nacionalnog zakonodavstva. |
| --- | --- |

(b)

koje provode i nadziru neovisna tijela na temelju nacionalnog zakonodavstva.

Energetske preglede iz prvog podstavka mogu provoditi unutarnji stručnjaci ili energetski revizori pod uvjetom da je dotična država članica uspostavila sustav kojim se osigurava njihova kakvoća, uključujući prema potrebi godišnji nasumični odabir barem statistički značajnog postotka svih energetskih pregleda koje su proveli takvi unutarnji stručnjaci ili energetski revizori.

Kako bi se osigurala visoka kvaliteta energetskih pregleda i sustava gospodarenja energijom, države članice utvrđuju transparentne i nediskriminirajuće minimalne kriterije za energetske preglede u skladu s Prilogom VI. i uzimajući u obzir relevantne europske ili međunarodne norme. Države članice imenuju nadležnu vlast ili tijelo kako bi se osiguralo da se poštuju rokovi za obavljanje energetskih pregleda iz stavka 2. ovog članka i da se ispravno primjenjuju minimalni kriteriji iz Priloga VI.

Energetski pregledi ne uključuju klauzule o zabrani prijenosa nalaza pregleda kvalificiranom ili akreditiranom pružatelju energetskih usluga, pod uvjetom da se kupac tome ne protivi.

6.   Države članice razvijaju programe u cilju poticanja i pružanja tehničke potpore MSP-ovima na koje se ne primjenjuje stavak 1. ni 2. za energetske preglede te naknadnu provedbu preporuka iz tih pregleda.

Na temelju transparentnih i nediskriminirajućih kriterija i ne dovodeći u pitanje pravo Unije o državnim potporama, države članice mogu uspostaviti mehanizme za provođenje energetskih pregleda, kao što su centri za energetske preglede za MSP-ove i mikropoduzeća, pod uvjetom da se takvi mehanizmi nisu konkurencija privatnim revizorima. Mogu osigurati i druge sustave potpore za MSP-ove, među ostalim ako su takvi MSP-ovi sklopili dobrovoljne sporazume, za pokrivanje troškova energetskih pregleda i provedbe troškovno visokoučinkovitih preporuka iz energetskih pregleda, ako se provode mjere predložene u tim preporukama.

7.   Države članice osiguravaju da programi iz stavka 6. uključuju potporu MSP-ovima u kvantificiranju višestrukih koristi mjera energetske učinkovitosti u okviru njihova poslovanja, u razvoju planova energetske učinkovitosti i u razvoju mreža energetske učinkovitosti za MSP-ove, uz pomoć neovisnih stručnjaka.

Države članice skreću pažnju MSP-ova, uključujući putem odgovarajućih posredničkih organizacija koje ih zastupaju, na konkretne primjere kako sustavi gospodarenja energijom mogu pomoći njihovom poslovanju. Komisija pomaže državama članicama podržavanjem razmjene najboljih praksi u tom području.

8.   Države članice razvijaju programe kojima potiču poduzeća koja nisu MSP-ovi i na koja se ne primjenjuje stavak 1. ni 2. na energetske preglede te naknadnu provedbu preporuka iz tih pregleda.

9.   Smatra se da su energetski pregledi u skladu sa stavkom 2. ako se:

| (a) | provode neovisno, na temelju minimalnih kriterija utvrđenih u Prilogu VI.; |
| --- | --- |

(a)

provode neovisno, na temelju minimalnih kriterija utvrđenih u Prilogu VI.;

| (b) | provode na temelju dobrovoljnih sporazuma sklopljenih između organizacija dionika i imenovanog tijela te ako ih nadzire dotična država članica, drugo tijelo na koje su nadležna tijela prenijela odgovarajuću odgovornost ili Komisija. |
| --- | --- |

(b)

provode na temelju dobrovoljnih sporazuma sklopljenih između organizacija dionika i imenovanog tijela te ako ih nadzire dotična država članica, drugo tijelo na koje su nadležna tijela prenijela odgovarajuću odgovornost ili Komisija.

Pristup sudionika na tržištu koji nude energetske usluge temelji se na transparentnim i nediskriminirajućim kriterijima.

10.   Poduzeća koja provode ugovor o energetskom učinku izuzeta su od zahtjeva utvrđenih u stavcima 1. i 2. ovog članka ako ugovor o energetskom učinku obuhvaća potrebne elemente sustava gospodarenja energijom i ispunjava zahtjeve utvrđene u Prilogu XV.

11.   Poduzeća koja provode sustav upravljanja okolišem, koji certificira neovisno tijelo u skladu s relevantnim europskim ili međunarodnim normama, izuzeta su od primjene zahtjeva utvrđenih u stavcima 1. i 2. ovog članka, pod uvjetom da dotični sustav upravljanja okolišem uključuje energetski pregled koji se temelji na minimalnim kriterijima iz Priloga VI.

12.   Energetski pregledi mogu biti samostalni ili dio šire okolišne revizije. Države članice mogu zahtijevati da dio energetskog pregleda čini procjena tehničke i gospodarske izvedivosti priključenja na postojeću ili planiranu mrežu centraliziranog grijanja ili hlađenja.

Ne dovodeći u pitanje pravo Unije o državnim potporama, države članice mogu provesti programe poticaja i potpora za provedbu preporuka koje proizlaze iz energetskih pregleda i sličnih mjera.

Članak 12.

Podatkovni centri

1.   Države članice do 15. svibnja 2024. i svake godine nakon toga od vlasnikâ i operaterâ podatkovnih centara na svojem državnom području s potražnjom za snagom instalirane informacijske tehnologije (IT) od najmanje 500 kW zahtijevaju da javno objave informacije utvrđene u Prilogu VII., osim informacija koje podliježu pravu Unije i nacionalnom pravu kojim se štite trgovinske i poslovne tajne i povjerljivost.

2.   Stavak 1. ne primjenjuje se na podatkovne centre koji se koriste u svrhu obrane i civilne zaštite ili koji pružaju svoje usluge isključivo s krajnjim ciljem obrane i civilne zaštite.

3.   Komisija uspostavlja europsku bazu podataka o podatkovnim centrima koja uključuje informacije koje dostavljaju podatkovni centri na koje se odnosi obveza u skladu sa stavkom 1. Europska baza podataka javno je dostupna i sadržava podatke na agregiranoj razini.

4.   Države članice potiču vlasnike i operatere podatkovnih centara na svojem državnom području s potražnjom za snagom instaliranog IT-a jednakom ili većom od 1 MW da uzmu u obzir najbolje prakse navedene u najnovijoj verziji Kodeksa ponašanja EU-a o energetskoj učinkovitosti podatkovnog centra.

5.   Komisija do 15. svibnja 2025. ocjenjuje dostupne podatke o energetskoj učinkovitosti podatkovnih centara koji su joj podneseni na temelju stavaka 1. i 3. te podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću, kojemu se, prema potrebi, prilažu zakonodavni prijedlozi koji sadržavaju daljnje mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti, uključujući utvrđivanje minimalnih standarda učinkovitosti i procjenu izvedivosti prelaska na sektor podatkovnih centara s nultom neto stopom emisija, uz blisko savjetovanje s relevantnim dionicima. Takvim se prijedlozima može utvrditi vremenski okvir unutar kojeg se od postojećih podatkovnih centara zahtijeva ispunjavanje minimalne učinkovitosti.

Članak 13.

Mjerenje za prirodni plin

1.   Države članice osiguravaju da se, u mjeri u kojoj je to tehnički moguće, financijski opravdano i razmjerno potencijalnoj uštedi energije, krajnjim kupcima prirodnog plina pružaju pojedinačna brojila po konkurentnim cijenama koja točno odražavaju stvarnu potrošnju energije krajnjeg kupca i daju informacije o stvarnom vremenu uporabe.

Takva pojedinačna brojila po konkurentnim cijenama uvijek se pružaju prilikom:

| (a) | zamjene postojećeg brojila, osima ako je to tehnički neizvedivo ili troškovno neučinkovito u odnosu na dugoročnu procijenjenu potencijalnu uštedu; |
| --- | --- |

(a)

zamjene postojećeg brojila, osima ako je to tehnički neizvedivo ili troškovno neučinkovito u odnosu na dugoročnu procijenjenu potencijalnu uštedu;

| (b) | postavljanja novog priključka u novoj zgradi ili ako je zgrada podvrgnuta većoj rekonstrukciji u smislu Direktive 2010/31/EU. |
| --- | --- |

(b)

postavljanja novog priključka u novoj zgradi ili ako je zgrada podvrgnuta većoj rekonstrukciji u smislu Direktive 2010/31/EU.

2.   Ako, i u mjeri u kojoj, primjenjuju pametne sustave mjerenja i uvode pametna brojila za prirodni plin u skladu s Direktivom 2009/73/EZ, države članice:

| (a) | osiguravaju da sustavi mjerenja krajnjim kupcima pružaju informacije o stvarnom vremenu uporabe i da su ciljevi energetske učinkovitosti i koristi za krajnje kupce potpuno uzeti u obzir prilikom uspostavljanja minimalnih funkcionalnosti brojila i određivanja obveza sudionika na tržištu; |
| --- | --- |

(a)

osiguravaju da sustavi mjerenja krajnjim kupcima pružaju informacije o stvarnom vremenu uporabe i da su ciljevi energetske učinkovitosti i koristi za krajnje kupce potpuno uzeti u obzir prilikom uspostavljanja minimalnih funkcionalnosti brojila i određivanja obveza sudionika na tržištu;

| (b) | osiguravaju sigurnost pametnih brojila i podatkovnih komunikacija te privatnost krajnjih kupaca, u skladu s relevantnim pravom Unije o zaštiti podataka i privatnosti; |
| --- | --- |

(b)

osiguravaju sigurnost pametnih brojila i podatkovnih komunikacija te privatnost krajnjih kupaca, u skladu s relevantnim pravom Unije o zaštiti podataka i privatnosti;

| (c) | zahtijevaju da se u trenutku postavljanja pametnih brojila kupcima pruže odgovarajući savjeti i informacije, posebno u vezi sa svim njihovim mogućnostima u pogledu upravljanja očitavanjem brojila i praćenja potrošnje energije. |
| --- | --- |

(c)

zahtijevaju da se u trenutku postavljanja pametnih brojila kupcima pruže odgovarajući savjeti i informacije, posebno u vezi sa svim njihovim mogućnostima u pogledu upravljanja očitavanjem brojila i praćenja potrošnje energije.

Članak 14.

Mjerenje za grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu

1.   Države članice osiguravaju da se krajnjim kupcima centraliziranoga grijanja, centraliziranog hlađenja i tople vode u kućanstvima po konkurentnim cijenama pružaju brojila koja točno odražavaju njihovu stvarnu potrošnju energije.

2.   Ako se zgrada opskrbljuje grijanjem, hlađenjem ili toplom vodom u kućanstvu iz centralnog izvora kojim se opslužuje više zgrada ili iz sustava za centralizirano grijanje ili centralizirano hlađenje, brojilo se postavlja na izmjenjivaču topline ili mjestu isporuke.

Članak 15.

Zasebno mjerenje i raspodjela troškova za grijanje i hlađenje te toplu vodu u kućanstvu

1.   U zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama koje imaju centralni izvor grijanja ili centralni izvor hlađenja ili se opskrbljuju iz sustava za centralizirano grijanje ili centralizirano hlađenje pojedinačna brojila ugrađuju se radi mjerenja potrošnje toplinske energije, energije za hlađenje ili tople vode u kućanstvu u svakoj samostalnoj uporabnoj cjelini zgrade ako je to tehnički izvedivo i troškovno učinkovito u smislu razmjernosti u odnosu na potencijalnu uštedu energije.

Ako uporaba pojedinačnih brojila nije tehnički izvediva ili ako nije troškovno učinkovita za mjerenje potrošnje topline u svakoj samostalnoj uporabnoj cjelini zgrade, upotrebljavaju se pojedinačni razdjelnici troškova grijanja za mjerenje potrošnje topline na svakom radijatoru, osim ako dotična država članica dokaže da bi postavljanje takvih razdjelnika troškova grijanja bilo troškovno neučinkovito. U tim se slučajevima mogu razmotriti alternativne troškovno učinkovite metode mjerenja potrošnje topline. Svaka država članica jasno određuje i objavljuje opće kriterije, metodologije i postupke kako bi se utvrdili uvjeti tehničke neizvedivosti i troškovne neučinkovitosti.

2.   U novim zgradama s više stanova i u stambenim dijelovima novih višenamjenskih zgrada koje su opremljene centralnim izvorom grijanja za toplu vodu u kućanstvu ili koje se opskrbljuju iz sustava centraliziranoga grijanja, pojedinačna brojila, neovisno o stavku 1. prvom podstavku, postavljaju se za toplu vodu u kućanstvu.

3.   Ako se zgrade s više stanova ili višenamjenske zgrade opskrbljuju iz sustava centraliziranoga grijanja ili centraliziranog hlađenja ili ako u takvim zgradama prevladavaju vlastiti zajednički sustavi grijanja ili hlađenja, države članice osiguravaju da imaju transparentna, javno dostupna nacionalna pravila za raspodjelu troškova potrošnje grijanja, hlađenja i tople vode u kućanstvu u takvim zgradama kako bi osigurale transparentnost i točnost izračunavanja individualne potrošnje. Prema potrebi takva pravila uključuju smjernice za način raspodjele troškova energije koja se upotrebljava za:

| (a) | toplu vodu u kućanstvima; |
| --- | --- |

(a)

toplu vodu u kućanstvima;

| (b) | toplinu koju ispuštaju instalacije u zgradi i za potrebe grijanja zajedničkih prostora, ako su stubišta i hodnici opremljeni radijatorima; |
| --- | --- |

(b)

toplinu koju ispuštaju instalacije u zgradi i za potrebe grijanja zajedničkih prostora, ako su stubišta i hodnici opremljeni radijatorima;

| (c) | grijanje ili hlađenje stanova. |
| --- | --- |

(c)

grijanje ili hlađenje stanova.

Članak 16.

Zahtjev za očitavanjem na daljinu

1.   Za potrebe članaka 14. i 15. novopostavljena brojila i razdjelnici troškova grijanja moraju biti uređaji koji se mogu očitati na daljinu. Primjenjuju se uvjeti tehničke izvedivosti i troškovne učinkovitosti iz članka 15. stavka 1.

2.   Brojila i razdjelnici troškova grijanja koji se ne mogu očitati na daljinu, ali su već postavljeni, moraju se naknadno prilagoditi tako da se mogu očitati na daljinu ili zamijeniti uređajima koji se mogu očitati na daljinu do 1. siječnja 2027., osim ako dotična država članica dokaže da to nije troškovno učinkovito.

Članak 17.

Informacije o obračunu za prirodni plin

1.   Ako krajnji kupci nemaju pametna brojila za prirodni plin iz Direktive 2009/73/EZ, države članice osiguravaju da su informacije o obračunu za prirodni plin pouzdane, točne i utemeljene na stvarnoj potrošnji, u skladu s Prilogom VIII. točkom 1.1., ako je to tehnički izvedivo i ekonomski opravdano.

Ta se obveza može ispuniti s pomoću sustava redovitog samoočitanja od strane krajnjih kupaca prilikom kojeg krajnji kupci obavješćuju dobavljača energije o rezultatima očitanja svojeg brojila. Obračun se temelji na procijenjenoj potrošnji ili paušalnom iznosu samo ako krajnji kupac nije dostavio rezultate očitanja brojila za određeno obračunsko razdoblje.

2.   Brojilima ugrađenima u skladu s Direktivom 2009/73/EZ omogućuje se pružanje točnih informacija o obračunu na temelju stvarne potrošnje. Države članice osiguravaju da krajnji kupci imaju mogućnost jednostavnog pristupa dodatnim informacijama o prethodnoj potrošnji čime im se omogućuju detaljne samoprovjere.

Dodatne informacije o prethodnoj potrošnji uključuju:

| (a) | kumulativne podatke za najmanje tri prethodne godine ili za razdoblje od početka ugovora o opskrbi ako je ono kraće; |
| --- | --- |

(a)

kumulativne podatke za najmanje tri prethodne godine ili za razdoblje od početka ugovora o opskrbi ako je ono kraće;

| (b) | detaljne podatke u skladu s vremenom uporabe za bilo koji dan, tjedan, mjesec i godinu. |
| --- | --- |

(b)

detaljne podatke u skladu s vremenom uporabe za bilo koji dan, tjedan, mjesec i godinu.

Podaci iz drugog podstavka točke (a) odgovaraju razdobljima za koja su na raspolaganju informacije o redovitom obračunu.

Podaci iz drugog podstavka točke (b) stavljaju se na raspolaganje krajnjem kupcu putem interneta ili sučelja brojila za razdoblje od najmanje prethodna 24 mjeseca ili za razdoblje od početka ugovora o opskrbi ako je ono kraće.

3.   Neovisno o tome jesu li postavljena pametna brojila, države članice:

| (a) | zahtijevaju da, u mjeri u kojoj su dostupne informacije o obračunu električne energije i prethodnoj potrošnji krajnjih kupaca, one na njihov zahtjev budu stavljene na raspolaganje pružatelju energetskih usluga kojeg odredi krajnji kupac; |
| --- | --- |

(a)

zahtijevaju da, u mjeri u kojoj su dostupne informacije o obračunu električne energije i prethodnoj potrošnji krajnjih kupaca, one na njihov zahtjev budu stavljene na raspolaganje pružatelju energetskih usluga kojeg odredi krajnji kupac;

| (b) | osiguravaju da se krajnjim kupcima ponudi mogućnost primanja informacija o obračunu i računa u elektroničkom obliku te da na zahtjev dobiju jasno i razumljivo objašnjenje o tome kako je izrađen njihov račun, posebno ako se računi ne temelje na stvarnoj potrošnji; |
| --- | --- |

(b)

osiguravaju da se krajnjim kupcima ponudi mogućnost primanja informacija o obračunu i računa u elektroničkom obliku te da na zahtjev dobiju jasno i razumljivo objašnjenje o tome kako je izrađen njihov račun, posebno ako se računi ne temelje na stvarnoj potrošnji;

| (c) | osiguravaju da su uz račun dostupne i odgovarajuće informacije kako bi krajnji kupci dobili sveobuhvatno izvješće o trenutačnim troškovima energije, u skladu s Prilogom VIII.; |
| --- | --- |

(c)

osiguravaju da su uz račun dostupne i odgovarajuće informacije kako bi krajnji kupci dobili sveobuhvatno izvješće o trenutačnim troškovima energije, u skladu s Prilogom VIII.;

| (d) | mogu na zahtjev krajnjeg kupca odrediti da se informacije sadržane u takvim računima ne smatraju zahtjevom za plaćanje. U takvim slučajevima države članice osiguravaju da dobavljači izvora energije ponude fleksibilne aranžmane za stvarno plaćanje; |
| --- | --- |

(d)

mogu na zahtjev krajnjeg kupca odrediti da se informacije sadržane u takvim računima ne smatraju zahtjevom za plaćanje. U takvim slučajevima države članice osiguravaju da dobavljači izvora energije ponude fleksibilne aranžmane za stvarno plaćanje;

| (e) | zahtijevaju da se informacije o troškovima energije i procjene troškova energije potrošačima daju na zahtjev, pravodobno i u lako razumljivom obliku, čime se potrošačima omogućuje usporedba ponuda pod jednakim uvjetima. |
| --- | --- |

(e)

zahtijevaju da se informacije o troškovima energije i procjene troškova energije potrošačima daju na zahtjev, pravodobno i u lako razumljivom obliku, čime se potrošačima omogućuje usporedba ponuda pod jednakim uvjetima.

Članak 18.

Informacije o obračunu i potrošnji za grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu

1.   Ako su ugrađena brojila ili razdjelnici troškova grijanja, države članice osiguravaju da su informacije o obračunu i potrošnji pouzdane, točne i utemeljene na stvarnoj potrošnji ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja, u skladu s Prilogom IX. točkama 1. i 2. za sve krajnje korisnike.

Ta se obveza može, ako tako predvidi država članica, osim u slučaju zasebnog mjerenja potrošnje na temelju razdjelnika troškova grijanja na temelju članka 15., ispuniti s pomoću sustava redovitog samoočitanja od strane krajnjeg kupca ili krajnjeg korisnika prilikom kojeg krajnji kupac ili krajnji korisnik dostavlja rezultate očitanja svojeg brojila. Obračun se temelji na procijenjenoj potrošnji ili paušalnom iznosu samo ako krajnji kupac ili krajnji korisnik nije dostavio rezultate očitanja brojila za određeno obračunsko razdoblje.

2.   Države članice:

| (a) | ako su dostupne informacije o obračunu energije i prethodnoj potrošnji ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja krajnjih korisnika, zahtijevaju da se te informacije na zahtjev krajnjeg korisnika stave na raspolaganje pružatelju energetskih usluga kojeg odredi krajnji korisnik; |
| --- | --- |

(a)

ako su dostupne informacije o obračunu energije i prethodnoj potrošnji ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja krajnjih korisnika, zahtijevaju da se te informacije na zahtjev krajnjeg korisnika stave na raspolaganje pružatelju energetskih usluga kojeg odredi krajnji korisnik;

| (b) | osiguravaju da se krajnjim kupcima ponudi mogućnost primanja informacija o obračunu i računa u elektroničkom obliku; |
| --- | --- |

(b)

osiguravaju da se krajnjim kupcima ponudi mogućnost primanja informacija o obračunu i računa u elektroničkom obliku;

| (c) | osiguravaju da svi krajnji korisnici u skladu s Prilogom IX. točkom 3. uz račun prime jasne i razumljive informacije; |
| --- | --- |

(c)

osiguravaju da svi krajnji korisnici u skladu s Prilogom IX. točkom 3. uz račun prime jasne i razumljive informacije;

| (d) | promiču kibernetičku sigurnost i osiguravaju da je zaštita privatnosti i podataka krajnjih korisnika u skladu s primjenjivim pravom Unije. |
| --- | --- |

(d)

promiču kibernetičku sigurnost i osiguravaju da je zaštita privatnosti i podataka krajnjih korisnika u skladu s primjenjivim pravom Unije.

Države članice mogu predvidjeti da se na zahtjev krajnjeg kupca pružanje informacija o obračunu ne smatra zahtjevom za plaćanje. U takvim slučajevima države članice osiguravaju da budu ponuđeni fleksibilni aranžmani za stvarno plaćanje.

3.   Države članice odlučuju o tome tko će biti odgovoran za pružanje informacija iz stavaka 1. i 2. krajnjim korisnicima koji nemaju izravan ili pojedinačan ugovor s dobavljačem energije.

Članak 19.

Troškovi pristupa informacijama o mjerenju i obračunu za prirodni plin

Države članice osiguravaju da krajnji kupci sve svoje račune i informacije o obračunu za potrošnju energije dobivaju besplatno te da krajnji kupci imaju pristup svojim podacima o potrošnji na odgovarajući način i bez plaćanja.

Članak 20.

Troškovi pristupa informacijama o mjerenju, obračunu i potrošnji za grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu

1.   Države članice osiguravaju da krajnji korisnici sve svoje račune i informacije o obračunu za potrošnju energije dobivaju besplatno te da krajnji korisnici imaju pristup svojim podacima o potrošnji na odgovarajući način i bez plaćanja.

2.   Neovisno o stavku 1. ovog članka, troškovi informacija o obračunu za individualnu potrošnju grijanja, hlađenja i tople vode u kućanstvu u zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama u skladu s člankom 15. raspodjeljuju se na neprofitnoj osnovi. Troškovi koji proizlaze iz dodjele te zadaće trećoj strani, kao što je pružatelj usluga ili lokalni dobavljač energije, a koji obuhvaćaju mjerenje, raspodjelu i izračun stvarne individualne potrošnje u takvim zgradama mogu se prenijeti na krajnje korisnike u mjeri u kojoj su takvi troškovi opravdani.

3.   Da bi se osigurali razumni troškovi za usluge zasebnog mjerenja kako je navedeno u stavku 2., države članice mogu potaknuti tržišno natjecanje u tom sektoru usluga poduzimanjem odgovarajućih mjera, kao što su preporučivanje ili na drugi način promicanje upotrebe natječaja ili upotrebe interoperabilnih uređaja i sustava kojima se olakšava promjena pružatelja usluga.

POGLAVLJE IV.

INFORMIRANJE I OSNAŽIVANJE POTROŠAČA

Članak 21.

Osnovna ugovorna prava za grijanje, hlađenje i toplu vodu u kućanstvu

1.   Ne dovodeći u pitanje pravila Unije o zaštiti potrošača, posebno Direktivu 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća (42) i Direktivu Vijeća 93/13/EEZ (43), države članice osiguravaju da krajnji kupci i, ako se na njih izričito upućuje, krajnji korisnici imaju prava predviđena u stavcima od 2. do 9. ovog članka.

2.   Krajnji kupci imaju pravo na ugovor sa svojim dobavljačem, u kojem su navedeni:

| (a) | identitet, adresa i podaci za kontakt dobavljača; |
| --- | --- |

(a)

identitet, adresa i podaci za kontakt dobavljača;

| (b) | usluge koje se pružaju i uključene razine kvalitete usluge; |
| --- | --- |

(b)

usluge koje se pružaju i uključene razine kvalitete usluge;

| (c) | vrste usluga održavanja uključenih u ugovor za koje se ne plaćaju dodatne naknade; |
| --- | --- |

(c)

vrste usluga održavanja uključenih u ugovor za koje se ne plaćaju dodatne naknade;

| (d) | načini na koji se mogu dobiti najnovije informacije o svim primjenjivim tarifama, naknadama za održavanje i proizvodima ili uslugama u paketu; |
| --- | --- |

(d)

načini na koji se mogu dobiti najnovije informacije o svim primjenjivim tarifama, naknadama za održavanje i proizvodima ili uslugama u paketu;

| (e) | trajanje ugovora, uvjeti produljenja i raskida ugovora i usluga, uključujući proizvode ili usluge koji su u paketu s tim uslugama te je li dopušten raskid ugovora bez naknade; |
| --- | --- |

(e)

trajanje ugovora, uvjeti produljenja i raskida ugovora i usluga, uključujući proizvode ili usluge koji su u paketu s tim uslugama te je li dopušten raskid ugovora bez naknade;

| (f) | naknada i povrat sredstava koji se primjenjuju u slučaju nepridržavanja ugovorene razine kvalitete usluge, uključujući netočne ili zakašnjele račune; |
| --- | --- |

(f)

naknada i povrat sredstava koji se primjenjuju u slučaju nepridržavanja ugovorene razine kvalitete usluge, uključujući netočne ili zakašnjele račune;

| (g) | metoda pokretanja postupaka za izvansudsko rješavanje sporova u skladu s člankom 22.; |
| --- | --- |

(g)

metoda pokretanja postupaka za izvansudsko rješavanje sporova u skladu s člankom 22.;

| (h) | informacije koje se odnose na prava potrošača, uključujući informacije o obradi pritužaba i sve informacije iz ovog stavka, koje su jasno navedene na računu ili na internetskim stranicama poduzeća i koje uključuju podatke za kontakt ili poveznicu na internetske stranice jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 22. stavka 3. točke (e). |
| --- | --- |

(h)

informacije koje se odnose na prava potrošača, uključujući informacije o obradi pritužaba i sve informacije iz ovog stavka, koje su jasno navedene na računu ili na internetskim stranicama poduzeća i koje uključuju podatke za kontakt ili poveznicu na internetske stranice jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 22. stavka 3. točke (e).

| (i) | podatke za kontakt koji kupcu omogućuju identificiranje relevantnih jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 22. stavka 3. točke (a). |
| --- | --- |

(i)

podatke za kontakt koji kupcu omogućuju identificiranje relevantnih jedinstvenih kontaktnih točaka iz članka 22. stavka 3. točke (a).

Uvjeti dobavljača moraju biti pošteni te se unaprijed pružaju krajnjim kupcima. Informacije iz ovog stavka moraju biti pružene prije sklapanja ili potvrđivanja ugovora. Ako se ugovori sklapaju putem posrednika, te se informacije također pružaju prije sklapanja ugovora.

Krajnji kupci i krajnji korisnici dobivaju sažetak ključnih ugovornih uvjeta, uključujući cijene i tarife, napisan razumljivo sažetim i jednostavnim jezikom.

Krajnjim kupcima daju se kopija ugovora i jasne informacije, na transparentan način, o primjenjivim cijenama i tarifama i standardnim uvjetima u pogledu pristupa uslugama grijanja, hlađenja i tople vode u kućanstvu i njihove uporabe.

Države članice odlučuju o tome tko će biti odgovoran za pružanje informacija iz ovog stavka krajnjim korisnicima koji nemaju izravan ili pojedinačan ugovor s dobavljačem energije, na zahtjev, na odgovarajući način i bez plaćanja.

3.   Krajnjim kupcima daje se prikladna obavijest o svakoj namjeri izmjene ugovornih uvjeta. Dobavljači na transparentan i razumljiv način izravno i pravodobno obavješćuju svoje krajnje kupce o svakoj prilagodbi cijene opskrbe, kao i o razlozima i preduvjetima za prilagodbu i o njezinom opsegu, najkasnije dva tjedna prije ili, kad je riječ o potrošačima iz kategorije kućanstvo, najkasnije mjesec dana prije stupanja prilagodbe na snagu. Krajnji kupci bez odgode obavješćuju krajnje korisnike o novim uvjetima.

4.   Dobavljači krajnjim kupcima nude širok izbor načina plaćanja. Takvim se načinima plaćanja ne smije neopravdano diskriminirati među kupcima. Svaka razlika u naknadama povezanima s načinima plaćanja ili sustavima predujmova mora biti objektivna, nediskriminacijska i proporcionalna i ne smije biti veća od izravnih troškova koje primatelj plaćanja snosi za uporabu posebnog načina plaćanja ili sustava predujma, u skladu s člankom 62. Direktive (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća (44).

5.   U skladu sa stavkom 4. kupci iz kategorije kućanstvo koji imaju pristup sustavima predujmova ne smiju u tim sustavima biti stavljeni u nepovoljan položaj.

6.   Krajnjim kupcima i, ako je primjenjivo, krajnjim korisnicima na jednostavnom i nedvosmislenom jeziku nude se pošteni i transparentni opći uvjeti koji ne smiju sadržavati neugovorne prepreke ostvarivanju prava kupaca, kao što je pretjerana ugovorna dokumentacija. Krajnjim korisnicima mora biti dan pristup tim općim uvjetima na zahtjev. Krajnji kupci i krajnji korisnici moraju biti zaštićeni od nepoštenih i obmanjujućih metoda prodaje. Krajnji kupci s invaliditetom moraju dobiti sve relevantne informacije o svojem ugovoru s dobavljačem u pristupačnim formatima.

7.   Krajnji kupci i krajnji korisnici imaju pravo na to da im njihovi dobavljači pružaju dobru kvalitetu usluge i da kvalitetno rješavaju njihove pritužbe. Dobavljači moraju rješavati pritužbe jednostavno, pravedno i brzo.

8.   Nadležna tijela osiguravaju provedbu mjera za zaštitu potrošača utvrđenih u ovoj Direktivi. Nadležna tijela djeluju neovisno o tržišnim interesima.

9.   U slučaju planiranog isključivanja dotičnim krajnjim kupcima pružaju se prikladne informacije o alternativnim mjerama dovoljno unaprijed, a najkasnije mjesec dana prije planiranog isključivanja i bez dodatnih troškova.

Članak 22.

Informiranje i podizanje svijesti

1.   Države članice, u suradnji s regionalnim i lokalnim tijelima, ako je primjenjivo, osiguravaju da su informacije o dostupnim mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti, pojedinačnim mjerama i financijskim i pravnim okvirima transparentne, dostupne i naširoko stavljene na raspolaganje svim relevantnim sudionicima na tržištu, kao što su krajnji kupci, krajnji korisnici, organizacije potrošača, predstavnici civilnog društva, zajednice obnovljive energije, energetske zajednice građana, lokalna i regionalna tijela, energetske agencije, pružatelji socijalnih usluga, građevinari, arhitekti, inženjeri, okolišni i energetski revizori i instalateri dijelova zgrada kako su definirani u članku 2. točki 9. Direktive 2010/31/EU.

2.   Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi krajnje kupce i krajnje korisnike poticale na učinkovitu uporabu energije i olakšavale im je. Te mjere dio su nacionalne strategije kao što su integrirani nacionalni energetski i klimatski planovi predviđeni u Uredbi (EU) 2018/1999 ili dugoročna strategija obnove utvrđena na temelju članka 2.a Direktive 2010/31/EU.

Za potrebe ovog članka te mjere uključuju niz instrumenata i politika za promicanje promjena u ponašanju kao što su:

| (a) | fiskalni poticaji; |
| --- | --- |

(a)

fiskalni poticaji;

| (b) | pristup financiranju, vaučerima, bespovratnim sredstvima ili subvencijama; |
| --- | --- |

(b)

pristup financiranju, vaučerima, bespovratnim sredstvima ili subvencijama;

| (c) | javno potpomognute procjene potrošnje energije i ciljane savjetodavne usluge i potpora za potrošače u kućanstvima, a posebno za osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugrožene kupce i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju; |
| --- | --- |

(c)

javno potpomognute procjene potrošnje energije i ciljane savjetodavne usluge i potpora za potrošače u kućanstvima, a posebno za osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugrožene kupce i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju;

| (d) | ciljane savjetodavne usluge za MSP-ove i mikropoduzeća; |
| --- | --- |

(d)

ciljane savjetodavne usluge za MSP-ove i mikropoduzeća;

| (e) | pružanje informacija u obliku pristupačnom osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

(e)

pružanje informacija u obliku pristupačnom osobama s invaliditetom;

| (f) | projekti koji služe kao primjer; |
| --- | --- |

(f)

projekti koji služe kao primjer;

| (g) | aktivnosti na radnom mjestu; |
| --- | --- |

(g)

aktivnosti na radnom mjestu;

| (h) | aktivnosti osposobljavanja; |
| --- | --- |

(h)

aktivnosti osposobljavanja;

| (i) | digitalni alati; |
| --- | --- |

(i)

digitalni alati;

| (j) | strategije za sudjelovanje. |
| --- | --- |

(j)

strategije za sudjelovanje.

3.   Za potrebe ovog članka mjere iz stavka 2. uključuju stvaranje okvira potpore za sudionike na tržištu, kao što su oni iz stavka 1., a osobito za:

| (a) | stvaranje jedinstvenih kontaktnih točaka ili sličnih mehanizama za pružanje tehničkih, administrativnih i financijskih savjeta i pomoći u području energetske učinkovitosti krajnjim korisnicima i krajnjim kupcima, posebno iz kategorije kućanstva i manjim korisnicima iz ostalih kategorija, uključujući MSP-ove i mikropoduzeća, kao što su energetske provjere za kućanstva, energetske obnove zgrada, informacije o zamjeni starih i neučinkovitih sustava grijanja modernim i učinkovitijim uređajima te prihvaćanje korištenja energije iz obnovljivih izvora i skladištenja energije za zgrade; |
| --- | --- |

(a)

stvaranje jedinstvenih kontaktnih točaka ili sličnih mehanizama za pružanje tehničkih, administrativnih i financijskih savjeta i pomoći u području energetske učinkovitosti krajnjim korisnicima i krajnjim kupcima, posebno iz kategorije kućanstva i manjim korisnicima iz ostalih kategorija, uključujući MSP-ove i mikropoduzeća, kao što su energetske provjere za kućanstva, energetske obnove zgrada, informacije o zamjeni starih i neučinkovitih sustava grijanja modernim i učinkovitijim uređajima te prihvaćanje korištenja energije iz obnovljivih izvora i skladištenja energije za zgrade;

| (b) | suradnju s privatnim akterima koji pružaju usluge kao što su energetski pregledi i procjene potrošnje energije, rješenja za financiranje i provedba energetskih obnova; |
| --- | --- |

(b)

suradnju s privatnim akterima koji pružaju usluge kao što su energetski pregledi i procjene potrošnje energije, rješenja za financiranje i provedba energetskih obnova;

| (c) | obavješćivanje o troškovno učinkovitim i lako ostvarivim promjenama u uporabi energije; |
| --- | --- |

(c)

obavješćivanje o troškovno učinkovitim i lako ostvarivim promjenama u uporabi energije;

| (d) | dijeljenje informacija o mjerama energetske učinkovitosti i financijskim instrumentima; |
| --- | --- |

(d)

dijeljenje informacija o mjerama energetske učinkovitosti i financijskim instrumentima;

| (e) | osiguravanje jedinstvenih kontaktnih točaka radi pružanja svih nužnih informacija krajnjim kupcima i krajnjim korisnicima o njihovim pravima, primjenjivom pravu i mehanizmima za rješavanje sporova koji su im dostupni u slučaju spora. Takve jedinstvene kontaktne točke mogu biti dio općih informativnih točaka za potrošače. |
| --- | --- |

(e)

osiguravanje jedinstvenih kontaktnih točaka radi pružanja svih nužnih informacija krajnjim kupcima i krajnjim korisnicima o njihovim pravima, primjenjivom pravu i mehanizmima za rješavanje sporova koji su im dostupni u slučaju spora. Takve jedinstvene kontaktne točke mogu biti dio općih informativnih točaka za potrošače.

4.   Za potrebe ovog članka države članice u suradnji s nadležnim tijelima i, prema potrebi, privatnim dionicima uspostavljaju namjenske jedinstvene kontaktne točke ili slične mehanizme za pružanje tehničkih, administrativnih i financijskih savjeta o energetskoj učinkovitosti. S pomoću tih mehanizama:

| (a) | kućanstvima, MSP-ovima, mikropoduzećima i javnim tijelima pružaju se savjeti, na temelju pojednostavnjenih informacija, o tehničkim i financijskim mogućnostima i rješenjima; |
| --- | --- |

(a)

kućanstvima, MSP-ovima, mikropoduzećima i javnim tijelima pružaju se savjeti, na temelju pojednostavnjenih informacija, o tehničkim i financijskim mogućnostima i rješenjima;

| (b) | pruža se sveobuhvatna potpora svim kućanstvima, s posebnim naglaskom na kućanstvima pogođenima energetskim siromaštvom i zgradama s najlošijim svojstvima, kao i akreditiranim poduzećima i instalaterima koji pružaju usluge naknadne ugradnje, prilagođene različitim tipologijama stambenih objekata i zemljopisnom području primjene, te se pruža potpora koja obuhvaća različite faze projekta naknadne ugradnje, među ostalim kako bi se olakšala provedba minimalnog standarda energetskih svojstava ako je takav standard predviđen u zakonodavnom aktu Unije; |
| --- | --- |

(b)

pruža se sveobuhvatna potpora svim kućanstvima, s posebnim naglaskom na kućanstvima pogođenima energetskim siromaštvom i zgradama s najlošijim svojstvima, kao i akreditiranim poduzećima i instalaterima koji pružaju usluge naknadne ugradnje, prilagođene različitim tipologijama stambenih objekata i zemljopisnom području primjene, te se pruža potpora koja obuhvaća različite faze projekta naknadne ugradnje, među ostalim kako bi se olakšala provedba minimalnog standarda energetskih svojstava ako je takav standard predviđen u zakonodavnom aktu Unije;

| (c) | pružaju se savjeti o ponašanju u vezi s potrošnjom energije. |
| --- | --- |

(c)

pružaju se savjeti o ponašanju u vezi s potrošnjom energije.

5.   Namjenske jedinstvene kontaktne točke iz stavka 4. prema potrebi:

| (a) | pružaju informacije o kvalificiranim stručnjacima za energetsku učinkovitost; |
| --- | --- |

(a)

pružaju informacije o kvalificiranim stručnjacima za energetsku učinkovitost;

| (b) | prikupljaju objedinjene podatke o tipologiji iz projekata energetske učinkovitosti, razmjenjuju iskustva i javno ih objavljuju; |
| --- | --- |

(b)

prikupljaju objedinjene podatke o tipologiji iz projekata energetske učinkovitosti, razmjenjuju iskustva i javno ih objavljuju;

| (c) | povezuju potencijalne projekte sa sudionicima na tržištu, osobito lokalne projekte manjih razmjera. |
| --- | --- |

(c)

povezuju potencijalne projekte sa sudionicima na tržištu, osobito lokalne projekte manjih razmjera.

Za potrebe prvog podstavka točke (b) Komisija pomaže državama članicama kako bi se olakšala razmjena najboljih praksi i s njima u vezi poboljšala prekogranična suradnja.

6.   Jedinstvene kontaktne točke iz stavka 4. pružaju namjenske usluge osobama pogođenima energetskim siromaštvom, ugroženim kućanstvima i osobama u kućanstvima s niskim prihodima.

Komisija državama članicama pruža smjernice za razvoj tih jedinstvenih kontaktnih točaka s ciljem stvaranja usklađenog pristupa u cijeloj Uniji. Smjernicama se potiče suradnja među javnim tijelima, energetskim agencijama i inicijativama pod vodstvom zajednice.

7.   Države članice utvrđuju odgovarajuće uvjete kako bi sudionici na tržištu mogli pružati odgovarajuće i ciljane informacije i savjete u vezi s energetskom učinkovitošću krajnjim kupcima, uključujući osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugrožene kupce i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju te MSP-ove i mikropoduzeća.

8.   Države članice osiguravaju da krajnji kupci, krajnji korisnici, osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugroženi kupci i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju imaju pristup jednostavnim, pravednim, transparentnim, neovisnim, djelotvornim i učinkovitim izvansudskim mehanizmima za rješavanje sporova u vezi s pravima i obvezama predviđenima ovom Direktivom putem neovisnog mehanizma kao što je pravobranitelj za energetiku ili tijelo za zaštitu potrošača ili putem regulatornog tijela. Ako je krajnji kupac potrošač kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki (a) Direktive 2013/11/EU Europskog parlamenta i Vijeća (45), takvi izvansudski mehanizmi moraju ispunjavati zahtjeve utvrđene u toj direktivi. U tu svrhu mogu se upotrebljavati izvansudski mehanizmi za rješavanje sporova koji već postoje u državama članicama, pod uvjetom da su jednako djelotvorni.

Prema potrebi, države članice osiguravaju da subjekti za alternativno rješavanje sporova surađuju kako bi osigurali jednostavne, pravedne, transparentne, neovisne, djelotvorne i učinkovite mehanizme za izvansudsko rješavanje sporova za svaki spor koji proizlazi iz proizvoda ili usluga povezanih ili u paketu s bilo kojim proizvodom ili uslugom koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Direktive.

Sudjelovanje poduzeća u mehanizmima izvansudskog rješavanja sporova za kupce iz kategorije kućanstva je obvezno, osim ako država članica dokaže Komisiji da su drugi mehanizmi jednako učinkoviti.

9.   Ne dovodeći u pitanje osnovna načela svojeg prava u području vlasništva i najma nekretnina, države članice poduzimaju potrebne mjere za uklanjanje regulatornih i neregulatornih prepreka energetskoj učinkovitosti koje se odnose na suprotstavljene interese između vlasnika i najmoprimaca ili između više vlasnika zgrade ili samostalne uporabne cjeline zgrade kako bi se osiguralo da se zbog činjenice da neće pojedinačno ostvariti sve koristi ili zbog nedostatka pravila za podjelu troškova i koristi između njih navedene stranke ne odvrati od ulaganja u poboljšanje učinkovitosti koje bi u protivnom proveli.

Mjere za uklanjanje takvih prepreka mogu uključivati osiguravanje poticaja, stavljanje izvan snage ili izmjenu pravnih ili regulatornih odredaba, donošenje smjernica i interpretativnih priopćenja, pojednostavljenje upravnih postupaka, uključujući nacionalna pravila i mjere kojima su uređeni postupci odlučivanja u nekretninama s više vlasnika i mogućnost financijskih aranžmana s trećim osobama. Mjere se mogu kombinirati s pružanjem obrazovanja, osposobljavanja i posebnih informacija te tehničke pomoći u vezi s energetskom učinkovitošću sudionicima na tržištu kao što su oni navedeni u stavku 1.

Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere za podupiranje multilateralnog dijaloga među relevantnim parterima, kao što su lokalna i regionalna tijela, socijalni partneri, udruženja vlasnika i udruženja najmoprimaca, organizacije potrošača, distributeri energije ili poduzeća za maloprodaju energije, poduzeća za energetske usluge (ESCO-i), zajednice obnovljive energije, energetske zajednice građana, javna tijela i agencije, s ciljem sastavljanja prijedlogâ zajednički prihvaćenih mjera, poticaja i smjernica koji se odnose na suprotstavljene interese između vlasnika i najmoprimaca ili između više vlasnika zgrade ili samostalne uporabne cjeline zgrade.

Svaka država članica izvješćuje o takvim preprekama i poduzetim mjerama u svojoj dugoročnoj strategiji obnove uspostavljenoj na temelju članka 2.a Direktive 2010/31/EU i Uredbe (EU) 2018/1999.

10.   Komisija potiče razmjenu i što veće dijeljenje informacija o dobrim praksama i metodologijama u pogledu energetske učinkovitosti te pruža tehničku pomoć za ublažavanje suprotstavljenih interesa u državama članicama.

Članak 23.

Partnerstva za energetsku učinkovitost

1.   Komisija do 11. listopada 2024. procjenjuje obuhvaćaju li postojeća partnerstva pitanje energetske učinkovitosti. Ako procjena pokaže da energetska učinkovitost nije u dovoljnoj mjeri obuhvaćena postojećim partnerstvima, Komisija uspostavlja sektorska partnerstva za energetsku učinkovitost na razini Unije, s podpartnerstvima za sektore koji nedostaju, tako da okupi ključne dionike, uključujući socijalne partnere, u sektorima kao što su IKT, promet, financije i zgradarstvo, na uključiv i reprezentativan način.

Ako se partnerstvo uspostavi, Komisija imenuje, prema potrebi, predsjedatelja za svako sektorsko partnerstvo Unije za energetsku učinkovitost.

2.   Cilj partnerstava iz stavka 1. jest olakšavanje dijaloga o klimi i energetskoj tranziciji među relevantnim akterima te poticanje sektorâ na izradu planova za energetsku učinkovitost u cilju mapiranja dostupnih mjera i tehnoloških mogućnosti za postizanje uštede energije, pripremu za energiju iz obnovljivih izvora i dekarbonizaciju tih sektora.

Takvi planovi označili bi vrijedan doprinos kojim se sektorima pomaže u planiranju ulaganja potrebnih za postizanje ciljeva ove Direktive i Uredbe (EU) 2021/1119 te bi se njima olakšala prekogranična suradnja među akterima radi jačanja unutarnjeg tržišta.

Članak 24.

Osnaživanje i zaštita ugroženih kupaca i ublažavanje energetskog siromaštva

1.   Ne dovodeći u pitanje njihove nacionalne gospodarske i socijalne politike i njihove obveze u skladu s pravom Unije, države članice poduzimaju odgovarajuće mjere radi osnaživanja i zaštite osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca, osoba u kućanstvima s niskim prihodima i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju.

Države članice u definiranju koncepta ugroženih kupaca na temelju članka 3. stavka 3. Direktive 2009/73/EZ i članka 28. stavka 1. Direktive (EU) 2019/944 uzimaju u obzir krajnje korisnike.

2.   Ne dovodeći u pitanje njihove nacionalne gospodarske i socijalne politike i njihove obveze u skladu s pravom Unije, države članice, kako bi ublažile energetsko siromaštvo, prioritetno provode mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti i povezane mjere za zaštitu ili informiranje potrošača, posebno one utvrđene u članku 8. stavku 3. i članku 22. ove Direktive, kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca, osoba u kućanstvima s niskim prihodima i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju. Praćenje tih mjera i izvješćivanje o njima provodi se u okviru postojećih obveza izvješćivanja iz članka 24. Uredbe (EU) 2018/1999.

3.   Da bi pružile potporu osobama pogođenima energetskim siromaštvom, ugroženim kupcima, osobama u kućanstvima s niskim prihodima i, ako je primjenjivo, osobama koje žive u socijalnom stanovanju, države članice, ako je primjenjivo:

| (a) | provode mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti radi ublažavanja distribucijskih učinaka drugih politika i mjera, kao što su mjere oporezivanja provedene u skladu s člankom 10. ove Direktive, ili primjene trgovanja emisijama za sektor zgradarstva i prometa u skladu s Direktivom 2003/87/EZ; |
| --- | --- |

(a)

provode mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti radi ublažavanja distribucijskih učinaka drugih politika i mjera, kao što su mjere oporezivanja provedene u skladu s člankom 10. ove Direktive, ili primjene trgovanja emisijama za sektor zgradarstva i prometa u skladu s Direktivom 2003/87/EZ;

| (b) | na najbolji mogući način koriste javno financiranje dostupno na razini Unije i na nacionalnoj razini, uključujući, ako je primjenjivo, financijske doprinose koje države članice prime iz Socijalnog fonda za klimatsku politiku na temelju članaka 9. i 14. Uredbe (EU) 2023/955 i prihode s dražbi emisijskih jedinica iz trgovanja emisijama na temelju EU sustava trgovanja emisijama u skladu s Direktivom 2003/87/EZ, radi ulaganja u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti kao prioritetnih djelovanja; |
| --- | --- |

(b)

na najbolji mogući način koriste javno financiranje dostupno na razini Unije i na nacionalnoj razini, uključujući, ako je primjenjivo, financijske doprinose koje države članice prime iz Socijalnog fonda za klimatsku politiku na temelju članaka 9. i 14. Uredbe (EU) 2023/955 i prihode s dražbi emisijskih jedinica iz trgovanja emisijama na temelju EU sustava trgovanja emisijama u skladu s Direktivom 2003/87/EZ, radi ulaganja u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti kao prioritetnih djelovanja;

| (c) | provode rana, prema budućnosti okrenuta ulaganja u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti prije nego što se počnu pokazivati distribucijski učinci drugih politika i mjera; |
| --- | --- |

(c)

provode rana, prema budućnosti okrenuta ulaganja u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti prije nego što se počnu pokazivati distribucijski učinci drugih politika i mjera;

| (d) | potiču tehničku pomoć i uvođenje financijskih instrumenata i instrumenata za financiranje kao što su programi otplate na računima, lokalne rezervacije za gubitke po zajmovima, fondovi za jamstva i fondovi usmjereni na temeljite obnove i obnove kojima se mora postići minimalni prag energetske dobiti; |
| --- | --- |

(d)

potiču tehničku pomoć i uvođenje financijskih instrumenata i instrumenata za financiranje kao što su programi otplate na računima, lokalne rezervacije za gubitke po zajmovima, fondovi za jamstva i fondovi usmjereni na temeljite obnove i obnove kojima se mora postići minimalni prag energetske dobiti;

| (e) | potiču tehničku pomoć socijalnim akterima kako bi se promicalo aktivno sudjelovanje ugroženih potrošača na energetskom tržištu i poticale pozitivne promjene njihova ponašanja u vezi s potrošnjom energije; |
| --- | --- |

(e)

potiču tehničku pomoć socijalnim akterima kako bi se promicalo aktivno sudjelovanje ugroženih potrošača na energetskom tržištu i poticale pozitivne promjene njihova ponašanja u vezi s potrošnjom energije;

| (f) | osiguravaju pristup financijskim sredstvima, bespovratnim sredstvima i subvencijama povezanima s minimalnim dobicima energije i time olakšavaju pristup cjenovno pristupačnim bankovnim zajmovima ili namjenskim kreditnim linijama. |
| --- | --- |

(f)

osiguravaju pristup financijskim sredstvima, bespovratnim sredstvima i subvencijama povezanima s minimalnim dobicima energije i time olakšavaju pristup cjenovno pristupačnim bankovnim zajmovima ili namjenskim kreditnim linijama.

4.   Države članice uspostavljaju mrežu stručnjaka iz više sektora, kao što su zdravstvo, zgradarstvo i socijalni sektor, ili angažiraju postojeću mrežu radi izrade strategija za potporu lokalnim i nacionalnim donositeljima odluka u provedbi mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti, tehničke pomoći i financijskih alata usmjerenih na ublažavanje energetskog siromaštva. Države članice nastoje osigurati da je sastav mreže stručnjaka rodno uravnotežen i da odražava perspektive svih ljudi.

Toj mreži stručnjaka države članice mogu povjeriti pružanje savjeta o:

| (a) | nacionalnim definicijama, pokazateljima i kriterijima za energetsko siromaštvo te energetski siromašne i ugrožene kupce, uključujući krajnje korisnike; |
| --- | --- |

(a)

nacionalnim definicijama, pokazateljima i kriterijima za energetsko siromaštvo te energetski siromašne i ugrožene kupce, uključujući krajnje korisnike;

| (b) | razvoju ili poboljšanju relevantnih pokazatelja i skupova podataka važnih za energetsko siromaštvo koji se trebaju koristiti i o kojima se treba izvješćivati; |
| --- | --- |

(b)

razvoju ili poboljšanju relevantnih pokazatelja i skupova podataka važnih za energetsko siromaštvo koji se trebaju koristiti i o kojima se treba izvješćivati;

| (c) | metodama i mjerama kojima se osiguravaju priuštivost troškova života, promicanje neutralnosti troškova stanovanja ili načini da se osigura da od javnog financiranja uloženog u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti koristi imaju i vlasnici i najmoprimci zgrada i samostalnih uporabnih cjelina zgrade, posebno kad je riječ o osobama pogođenima energetskim siromaštvom, ugroženim kupcima, osobama u kućanstvima s niskim prihodima i, ako je primjenjivo, osobama koje žive u socijalnom stanovanju; |
| --- | --- |

(c)

metodama i mjerama kojima se osiguravaju priuštivost troškova života, promicanje neutralnosti troškova stanovanja ili načini da se osigura da od javnog financiranja uloženog u mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti koristi imaju i vlasnici i najmoprimci zgrada i samostalnih uporabnih cjelina zgrade, posebno kad je riječ o osobama pogođenima energetskim siromaštvom, ugroženim kupcima, osobama u kućanstvima s niskim prihodima i, ako je primjenjivo, osobama koje žive u socijalnom stanovanju;

| (d) | mjerama za sprečavanje ili popravljanje situacija u kojima su neke skupine u većoj opasnosti od energetskog siromaštva ili izloženije njegovim negativnim posljedicama, na primjer na osnovi njihova prihoda, roda, zdravstvenog stanja ili pripadnosti manjinskoj skupini i demografije. |
| --- | --- |

(d)

mjerama za sprečavanje ili popravljanje situacija u kojima su neke skupine u većoj opasnosti od energetskog siromaštva ili izloženije njegovim negativnim posljedicama, na primjer na osnovi njihova prihoda, roda, zdravstvenog stanja ili pripadnosti manjinskoj skupini i demografije.

POGLAVLJE V.

UČINKOVITOST U OPSKRBI ENERGIJOM

Članak 25.

Procjenjivanje i planiranje u području grijanja i hlađenja

1.   Svaka država članica u okviru svojeg integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana i njegovih ažuriranja na temelju Uredbe (EU) 2018/1999 Komisiji dostavlja sveobuhvatnu procjenu za grijanje i hlađenje. Ta sveobuhvatna procjena sadržava informacije utvrđene u Prilogu X. ovoj Direktivi i prilaže joj se procjena provedena na temelju članka 15. stavka 7. Direktive (EU) 2018/2001.

2.   Države članice osiguravaju da dionici na koje utječe sveobuhvatna procjena iz stavka 1. dobiju priliku sudjelovati u pripremi planova za grijanje i hlađenje, sveobuhvatnoj procjeni te politikama i mjerama, istodobno osiguravajući da nadležna tijela ne otkrivaju niti objavljuju trgovinske tajne ili poslovne tajne koje su utvrđene kao takve.

3.   Za potrebe sveobuhvatne procjene iz stavka 1. države članice provode analizu troškova i koristi za svoje državno područje koja se temelji na klimatskim uvjetima, gospodarskoj izvedivosti i tehničkoj prikladnosti. Analizom troškova i koristi omogućuje se lakše utvrđivanje resursno i troškovno najučinkovitijih rješenja za ispunjavanje potreba za grijanjem i hlađenjem, uzimajući u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”. Navedena analiza troškova i koristi može biti dio procjene okoliša u skladu s Direktivom 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (46).

Države članice imenuju nadležna tijela odgovorna za provođenje analiza troškova i koristi, pružaju detaljne metodologije i pretpostavke u skladu s Prilogom XI. te uspostavljaju i objavljuju postupke za ekonomsku analizu.

4.   Ako se na temelju sveobuhvatne procjene iz stavka 1. ovog članka i analize iz stavka 3. ovog članka utvrdi potencijal za primjenu visokoučinkovite kogeneracije i/ili učinkovitog centraliziranog grijanja i hlađenja iz otpadne topline, čije su koristi veće od troškova, države članice poduzimaju odgovarajuće mjere za razvoj infrastrukture za učinkovito centralizirano grijanje i hlađenje, za poticanje razvoja postrojenja za iskorištavanje otpadne topline, među ostalim u industrijskom sektoru, i za omogućavanje razvoja visokoučinkovite kogeneracije i uporabe grijanja i hlađenja iz otpadne topline i obnovljivih izvora energije u skladu sa stavkom 1. ovog članka i s člankom 26. stavcima 7. i 9.

Ako se na temelju sveobuhvatne procjene iz stavka 1. ovog članka i analize iz stavka 3. ovog članka ne utvrdi potencijal čije su koristi veće od troškova, uključujući administrativne troškove provedbe analize troškova i koristi iz članka 26. stavka 7., dotična država članica, zajedno s lokalnim i regionalnim tijelima, ako je primjenjivo, može izuzeti postrojenja iz zahtjeva utvrđenih u stavcima 1. i 3. ovog članka.

5.   Države članice donose politike i mjere kojima se osigurava da se ostvari potencijal utvrđen u sveobuhvatnim procjenama provedenima u skladu sa stavkom 1. ovog članka. Te mjere i politike obuhvaćaju barem elemente utvrđene u Prilogu X. Svaka država članica obavješćuje o tim politikama i mjerama u okviru ažuriranja svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova prijavljenih na temelju članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1999, svojeg naknadnog integriranog nacionalnog energetskog i klimatskog plana priopćenog na temelju članka 3. i članaka od 7. do 12. te uredbe te relevantnih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku dostavljenih ne temelju te uredbe.

6.   Države članice osiguravaju da regionalna i lokalna tijela izrade lokalne planove za grijanje i hlađenje barem u općinama s više od 45 000 stanovnika. Ti bi planovi trebali barem:

| (a) | biti utemeljeni na podacima i informacijama iz sveobuhvatnih procjena provedenih u skladu sa stavkom 1. i sadržavati procjenu i mapiranje potencijala za povećanje energetske učinkovitosti, među ostalim spremnošću niskotemperaturnog centraliziranoga grijanja, visokoučinkovitom kogeneracijom, iskorištavanjem otpadne topline, i energije iz obnovljivih izvora u grijanju i hlađenju na tom području; |
| --- | --- |

(a)

biti utemeljeni na podacima i informacijama iz sveobuhvatnih procjena provedenih u skladu sa stavkom 1. i sadržavati procjenu i mapiranje potencijala za povećanje energetske učinkovitosti, među ostalim spremnošću niskotemperaturnog centraliziranoga grijanja, visokoučinkovitom kogeneracijom, iskorištavanjem otpadne topline, i energije iz obnovljivih izvora u grijanju i hlađenju na tom području;

| (b) | biti u skladu s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu”; |
| --- | --- |

(b)

biti u skladu s načelom „energetska učinkovitost na prvom mjestu”;

| (c) | sadržavati strategiju za iskorištavanje potencijala utvrđenog na temelju točke (a); |
| --- | --- |

(c)

sadržavati strategiju za iskorištavanje potencijala utvrđenog na temelju točke (a);

| (d) | biti izrađeni uz sudjelovanje svih relevantnih regionalnih ili lokalnih dionika i osigurati sudjelovanje javnosti, među ostalim operatora lokalne energetske infrastrukture; |
| --- | --- |

(d)

biti izrađeni uz sudjelovanje svih relevantnih regionalnih ili lokalnih dionika i osigurati sudjelovanje javnosti, među ostalim operatora lokalne energetske infrastrukture;

| (e) | uzeti u obzir relevantnu postojeću energetsku infrastrukturu; |
| --- | --- |

(e)

uzeti u obzir relevantnu postojeću energetsku infrastrukturu;

| (f) | uzeti u obzir zajedničke potrebe lokalnih zajednica i skupova lokalnih ili regionalnih upravnih jedinica ili regija; |
| --- | --- |

(f)

uzeti u obzir zajedničke potrebe lokalnih zajednica i skupova lokalnih ili regionalnih upravnih jedinica ili regija;

| (g) | procijeniti ulogu energetskih zajednica i drugih inicijativa koje vode potrošači i koje mogu aktivno doprinijeti provedbi lokalnih projekata grijanja i hlađenja; |
| --- | --- |

(g)

procijeniti ulogu energetskih zajednica i drugih inicijativa koje vode potrošači i koje mogu aktivno doprinijeti provedbi lokalnih projekata grijanja i hlađenja;

| (h) | uključiti analizu uređajâ i sustavâ za grijanje i hlađenje u lokalnim fondovima zgrada kojom se u obzir uzimaju potencijali za mjere energetske učinkovitosti specifični za određeno područje i kojom se rješavaju problemi zgrada s najlošijim svojstvima i potrebe ugroženih kućanstava; |
| --- | --- |

(h)

uključiti analizu uređajâ i sustavâ za grijanje i hlađenje u lokalnim fondovima zgrada kojom se u obzir uzimaju potencijali za mjere energetske učinkovitosti specifični za određeno područje i kojom se rješavaju problemi zgrada s najlošijim svojstvima i potrebe ugroženih kućanstava;

| (i) | procijeniti kako financirati provedbu politika i mjera te utvrditi financijske mehanizme kojima se potrošačima omogućuje prelazak na grijanje i hlađenje s pomoću energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

(i)

procijeniti kako financirati provedbu politika i mjera te utvrditi financijske mehanizme kojima se potrošačima omogućuje prelazak na grijanje i hlađenje s pomoću energije iz obnovljivih izvora;

| (j) | uključiti putanju za postizanje ciljeva planova u skladu s klimatskom neutralnošću te praćenje napretka provedbe utvrđenih politika i mjera; |
| --- | --- |

(j)

uključiti putanju za postizanje ciljeva planova u skladu s klimatskom neutralnošću te praćenje napretka provedbe utvrđenih politika i mjera;

| (k) | nastojati stare i neučinkovite uređaje za grijanje i hlađenje u javnim tijelima zamijeniti visokoučinkovitim alternativama s ciljem postupnog ukidanja fosilnih goriva; |
| --- | --- |

(k)

nastojati stare i neučinkovite uređaje za grijanje i hlađenje u javnim tijelima zamijeniti visokoučinkovitim alternativama s ciljem postupnog ukidanja fosilnih goriva;

| (l) | procijeniti moguće sinergije s planovima susjednih regionalnih ili lokalnih tijela kako bi se potaknuli zajednička ulaganja i troškovna učinkovitost. |
| --- | --- |

(l)

procijeniti moguće sinergije s planovima susjednih regionalnih ili lokalnih tijela kako bi se potaknuli zajednička ulaganja i troškovna učinkovitost.

Države članice osiguravaju da sve relevantne strane, uključujući javne i privatne dionike, dobiju priliku za sudjelovanje u izradi planova za grijanje i hlađenje, sveobuhvatne procjene iz stavka 1. te politika i mjera iz stavka 5.

U tu svrhu države članice izrađuju preporuke kojima podupiru regionalna i lokalna tijela u provođenju politika i mjera u području energetski učinkovitog grijanja i hlađenja koje se temelji na obnovljivim izvorima energije na regionalnoj i lokalnoj razini iskorištavajući utvrđeni potencijal. Države članice u najvećoj mogućoj mjeri podupiru regionalna i lokalna tijela na sve načine, među ostalim financijskom potporom i programima tehničke podrške. Države članice osiguravaju da su planovi za grijanje i hlađenje usklađeni s drugim lokalnim zahtjevima povezanima s planiranjem u području klime, energije i okoliša kako bi se izbjeglo administrativno opterećenje za lokalna i regionalna tijela te kako bi se potaknula djelotvorna provedba planova.

Lokalne planove za grijanje i hlađenje može zajednički provesti skupina od nekoliko susjednih lokalnih tijela ako su zemljopisni i administrativni kontekst te infrastruktura za grijanje i hlađenje primjereni.

Lokalne planove za grijanje i hlađenje ocjenjuje nadležno tijelo i oni su, prema potrebi, popraćeni odgovarajućim provedbenim mjerama.

Članak 26.

Opskrba grijanjem i hlađenjem

1.   Kako bi se osigurala učinkovitija potrošnja primarne energije i povećao udio energije iz obnovljivih izvora u opskrbi grijanjem i hlađenjem koji ulazi u mrežu, učinkovit sustav centraliziranog grijanja i hlađenja mora ispunjavati sljedeće kriterije:

| (a) | do 31. prosinca 2027., sustav koji koristi najmanje 50 % energije iz obnovljivih izvora, 50 % otpadne topline, 75 % topline dobivene kogeneracijom ili 50 % kombinacije takve energije i topline; |
| --- | --- |

(a)

do 31. prosinca 2027., sustav koji koristi najmanje 50 % energije iz obnovljivih izvora, 50 % otpadne topline, 75 % topline dobivene kogeneracijom ili 50 % kombinacije takve energije i topline;

| (b) | od 1. siječnja 2028., sustav koji koristi najmanje 50 % energije iz obnovljivih izvora, 50 % otpadne topline, 50 % energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline, 80 % topline dobivene visokoučinkovitom kogeneracijom ili barem kombinaciju takve termalne energije koja ulazi u mrežu u kojoj je udio energije iz obnovljivih izvora najmanje 5 %, a ukupni udio energije iz obnovljivih izvora, otpadne topline ili topline dobivene visokoučinkovitom kogeneracijom najmanje 50 %; |
| --- | --- |

(b)

od 1. siječnja 2028., sustav koji koristi najmanje 50 % energije iz obnovljivih izvora, 50 % otpadne topline, 50 % energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline, 80 % topline dobivene visokoučinkovitom kogeneracijom ili barem kombinaciju takve termalne energije koja ulazi u mrežu u kojoj je udio energije iz obnovljivih izvora najmanje 5 %, a ukupni udio energije iz obnovljivih izvora, otpadne topline ili topline dobivene visokoučinkovitom kogeneracijom najmanje 50 %;

| (c) | od 1. siječnja 2035., sustav koji koristi najmanje 50 % energije iz obnovljivih izvora, 50 % otpadne topline ili 50 % energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline, ili sustav u kojem je ukupan udio energije iz obnovljivih izvora, otpadne topline ili topline dobivene visokoučinkovitom kogeneracijom najmanje 80 % i, osim toga, ukupan udio energije iz obnovljivih izvora ili otpadne topline iznosi najmanje 35 %; |
| --- | --- |

(c)

od 1. siječnja 2035., sustav koji koristi najmanje 50 % energije iz obnovljivih izvora, 50 % otpadne topline ili 50 % energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline, ili sustav u kojem je ukupan udio energije iz obnovljivih izvora, otpadne topline ili topline dobivene visokoučinkovitom kogeneracijom najmanje 80 % i, osim toga, ukupan udio energije iz obnovljivih izvora ili otpadne topline iznosi najmanje 35 %;

| (d) | od 1. siječnja 2040., sustav koji koristi najmanje 75 % energije iz obnovljivih izvora, 75 % otpadne topline ili 75 % energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline, ili sustav koji koristi najmanje 95 % energije iz obnovljivih izvora, otpadne topline i topline dobivene visokoučinkovitom kogeneracijom i, osim toga, ukupan udio energije iz obnovljivih izvora ili otpadne topline iznosi najmanje 35 %; |
| --- | --- |

(d)

od 1. siječnja 2040., sustav koji koristi najmanje 75 % energije iz obnovljivih izvora, 75 % otpadne topline ili 75 % energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline, ili sustav koji koristi najmanje 95 % energije iz obnovljivih izvora, otpadne topline i topline dobivene visokoučinkovitom kogeneracijom i, osim toga, ukupan udio energije iz obnovljivih izvora ili otpadne topline iznosi najmanje 35 %;

| (e) | od 1. siječnja 2045., sustav koji koristi najmanje 75 % energije iz obnovljivih izvora, 75 % otpadne topline ili 75 % energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline; |
| --- | --- |

(e)

od 1. siječnja 2045., sustav koji koristi najmanje 75 % energije iz obnovljivih izvora, 75 % otpadne topline ili 75 % energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline;

| (f) | od 1. siječnja 2050., sustav koji koristi samo energiju iz obnovljivih izvora, samo otpadnu toplinu ili samo kombinaciju energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline. |
| --- | --- |

(f)

od 1. siječnja 2050., sustav koji koristi samo energiju iz obnovljivih izvora, samo otpadnu toplinu ili samo kombinaciju energije iz obnovljivih izvora i otpadne topline.

2.   Države članice također mogu odabrati, kao alternativu kriterijima iz stavka 1. ovog članka, kriterije uspješnosti u pogledu održivosti koji se temelje na količini emisija stakleničkih plinova iz sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja po jedinici topline ili hladnoće isporučene kupcima, uzimajući u obzir mjere provedene za ispunjavanje obveze na temelju članka 24. stavka 4. Direktive (EU) 2018/2001. Pri odabiru tih kriterija učinkovit sustav centraliziranoga grijanja i hlađenja mora imati sljedeću maksimalnu količinu emisija stakleničkih plinova po jedinici topline ili hladnoće isporučenu kupcima:

| (a) | do 31. prosinca 2025.: 200 g/kWh; |
| --- | --- |

(a)

do 31. prosinca 2025.: 200 g/kWh;

| (b) | od 1. siječnja 2026.: 150 g/kWh; |
| --- | --- |

(b)

od 1. siječnja 2026.: 150 g/kWh;

| (c) | od 1. siječnja 2035.: 100 g/kWh; |
| --- | --- |

(c)

od 1. siječnja 2035.: 100 g/kWh;

| (d) | od 1. siječnja 2045.: 50 g/kWh; |
| --- | --- |

(d)

od 1. siječnja 2045.: 50 g/kWh;

| (e) | od 1. siječnja 2050.: 0 g/kWh. |
| --- | --- |

(e)

od 1. siječnja 2050.: 0 g/kWh.

3.   Države članice mogu odlučiti primijeniti kriterije za emisije stakleničkih plinova po jedinici topline ili hladnoće tijekom bilo kojeg razdoblja iz stavka 2. točaka od (a) do (e) ovog članka. Ako odluče to učiniti, obavješćuju Komisiju do 11. siječnja 2024. za razdoblje iz stavka 2. točke (a) ovog članka i najmanje šest mjeseci prije početka relevantnih razdoblja iz stavka 2. točaka od (b) do (e) ovog članka. Takva obavijest uključuje mjere provedene kako bi se ispunila obveza na temelju članka 24. stavka 4. Direktive (EU) 2018/2001 ako one već nisu priopćene u najnovijem ažuriranju njihova nacionalnog energetskog i klimatskog plana.

4.   Kako bi se sustav za centralizirano grijanje i hlađenje smatrao učinkovitim, države članice osiguravaju da u slučaju njegove izgradnje ili značajnog preuređenja njegovih uređaja za napajanje sustav za centralizirano grijanje ili hlađenje ispunjava kriterije iz stavka 1. ili 2. primjenjive u trenutku kad sustav počne raditi ili ponovno počne raditi nakon preuređenja. Osim toga, države članice osiguravaju da u slučaju izgradnje sustava centraliziranoga grijanja i hlađenja ili značajnog preuređenja njegovih uređaja za napajanje:

| (a) | nema povećanja korištenja fosilnih goriva koja nisu prirodni plin u postojećim izvorima topline u odnosu na prosječnu godišnju potrošnju prethodne tri kalendarske godine punog rada prije preuređenja; i |
| --- | --- |

(a)

nema povećanja korištenja fosilnih goriva koja nisu prirodni plin u postojećim izvorima topline u odnosu na prosječnu godišnju potrošnju prethodne tri kalendarske godine punog rada prije preuređenja; i

| (b) | novi izvori topline u tom sustavu ne koriste fosilna goriva, osim prirodnog plina, u slučaju njegove izgradnje ili značajnog preuređenja do 2030. |
| --- | --- |

(b)

novi izvori topline u tom sustavu ne koriste fosilna goriva, osim prirodnog plina, u slučaju njegove izgradnje ili značajnog preuređenja do 2030.

5.   Države članice osiguravaju da od 1. siječnja 2025. i svakih pet godina nakon toga operatori svih postojećih sustava za centralizirano grijanje i hlađenje ukupne izlazne snage topline i hlađenja veće od 5 MW koji ne ispunjavaju kriterije iz stavka 1. točaka od (b) do (e) izrade plan za osiguravanje učinkovitije potrošnje primarne energije, za smanjenje distribucijskih gubitaka i povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora u opskrbi grijanjem i hlađenjem. Taj plan mora sadržavati mjere za ispunjavanje kriterija iz stavka 1. točaka od (b) do (e) te zahtijeva odobrenje nadležnog tijela.

6.   Države članice osiguravaju da podatkovni centri s ukupnom nazivnom ulaznom snagom većom od 1 MW koriste otpadnu toplinu ili druge primjene za iskorištavanje otpadne topline, osim ako mogu dokazati da to nije tehnički ili gospodarski izvedivo u skladu s procjenom iz stavka 7.

7.   Da bi procijenile gospodarsku izvedivost povećanja energetske učinkovitosti opskrbe grijanjem i hlađenjem, države članice osiguravaju provedbu analize troškova i koristi na razini postrojenja u skladu s Prilogom XI. ako se planiraju ili u značajnoj mjeri preuređuju sljedeća postrojenja:

| (a) | toplinsko postrojenje za proizvodnju električne energije s ukupnom prosječnom godišnjom ulaznom snagom većom od 10 MW kako bi se procijenili troškovi i koristi zahtijevanja rada postrojenja kao visokoučinkovitog kogeneracijskog postrojenja; |
| --- | --- |

(a)

toplinsko postrojenje za proizvodnju električne energije s ukupnom prosječnom godišnjom ulaznom snagom većom od 10 MW kako bi se procijenili troškovi i koristi zahtijevanja rada postrojenja kao visokoučinkovitog kogeneracijskog postrojenja;

| (b) | industrijsko postrojenje s ukupnom prosječnom godišnjom ulaznom snagom većom od 8 MW kako bi se procijenilo iskorištavanje otpadne topline na lokaciji i izvan lokacije; |
| --- | --- |

(b)

industrijsko postrojenje s ukupnom prosječnom godišnjom ulaznom snagom većom od 8 MW kako bi se procijenilo iskorištavanje otpadne topline na lokaciji i izvan lokacije;

| (c) | uslužni objekt s ukupnom prosječnom godišnjom ulaznom snagom većom od 7 MW, kao što su postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda i terminali za UPP, kako bi se procijenilo iskorištavanje otpadne topline na lokaciji i izvan lokacije; |
| --- | --- |

(c)

uslužni objekt s ukupnom prosječnom godišnjom ulaznom snagom većom od 7 MW, kao što su postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda i terminali za UPP, kako bi se procijenilo iskorištavanje otpadne topline na lokaciji i izvan lokacije;

| (d) | podatkovni centar s ukupnom nazivnom ulaznom snagom većom od 1 MW kako bi se procijenila analiza troškova i koristi, uključujući, ali ne ograničavajući se na tehničku izvedivost, troškovnu učinkovitost i učinak na energetsku učinkovitost i lokalnu potražnju za toplinskom energijom, uključujući sezonsku varijaciju, u pogledu iskorištavanja otpadne topline za ispunjavanje ekonomski opravdane potražnje i povezivanja tog postrojenja na mrežu centraliziranoga grijanja ili učinkoviti sustav centraliziranog hlađenja/sustav centraliziranog hlađenja na temelju energije iz obnovljivih izvora ili drugih primjena za iskorištavanje otpadne topline. |
| --- | --- |

(d)

podatkovni centar s ukupnom nazivnom ulaznom snagom većom od 1 MW kako bi se procijenila analiza troškova i koristi, uključujući, ali ne ograničavajući se na tehničku izvedivost, troškovnu učinkovitost i učinak na energetsku učinkovitost i lokalnu potražnju za toplinskom energijom, uključujući sezonsku varijaciju, u pogledu iskorištavanja otpadne topline za ispunjavanje ekonomski opravdane potražnje i povezivanja tog postrojenja na mrežu centraliziranoga grijanja ili učinkoviti sustav centraliziranog hlađenja/sustav centraliziranog hlađenja na temelju energije iz obnovljivih izvora ili drugih primjena za iskorištavanje otpadne topline.

U analizi iz prvog podstavka točke (d) razmatraju se rješenja za sustav hlađenja koja omogućavaju uklanjanje ili hvatanje otpadne topline na korisnoj temperaturi uz minimalnu pomoćnu ulaznu snagu.

Države članice nastoje ukloniti prepreke za iskorištavanje otpadne topline i pružiti potporu za upotrebu otpadne topline ako se planiraju nova postrojenja ili se postrojenja preuređuju.

Postavljanje opreme za hvatanje ugljikova dioksida proizvedenog u postrojenju za izgaranje s ciljem njegova geološkog skladištenja kako je predviđeno Direktivom 2009/31/EZ ne smatra se preuređenjem za potrebe točaka (b) i (c) ovog stavka.

Države članice zahtijevaju da se analiza troškova i koristi provede u suradnji s poduzećima odgovornima za rad postrojenja.

8.   Države članice mogu iz stavka 7. izuzeti:

| (a) | postrojenja za proizvodnju električne energije koja se koriste kod vršnih opterećenja i postrojenja za proizvodnju rezervne električne energije za koja se planira da će raditi manje od 1 500 radnih sati godišnje kao tekući prosjek u razdoblju od pet godina, na temelju postupka provjere koji utvrđuju države članice i kojim se osigurava ispunjavanje ovog kriterija za izuzeće; |
| --- | --- |

(a)

postrojenja za proizvodnju električne energije koja se koriste kod vršnih opterećenja i postrojenja za proizvodnju rezervne električne energije za koja se planira da će raditi manje od 1 500 radnih sati godišnje kao tekući prosjek u razdoblju od pet godina, na temelju postupka provjere koji utvrđuju države članice i kojim se osigurava ispunjavanje ovog kriterija za izuzeće;

| (b) | postrojenja koja trebaju biti smještena u blizini mjesta geološkog skladištenja odobrenog u skladu s Direktivom 2009/31/EZ; |
| --- | --- |

(b)

postrojenja koja trebaju biti smještena u blizini mjesta geološkog skladištenja odobrenog u skladu s Direktivom 2009/31/EZ;

| (c) | podatkovne centre čija se otpadna toplina upotrebljava, ili će se upotrebljavati, u mreži za centralizirano grijanje ili izravno za grijanje prostora, pripremu tople vode u kućanstvu ili druge namjene u zgradi ili skupini zgrada ili postrojenja u kojima se nalaze. |
| --- | --- |

(c)

podatkovne centre čija se otpadna toplina upotrebljava, ili će se upotrebljavati, u mreži za centralizirano grijanje ili izravno za grijanje prostora, pripremu tople vode u kućanstvu ili druge namjene u zgradi ili skupini zgrada ili postrojenja u kojima se nalaze.

Države članice također mogu odrediti pragove, iskazane kao iznos dostupne korisne otpadne topline, potražnja za toplinskom energijom ili udaljenosti između industrijskih postrojenja i mreža za centralizirano grijanje, radi izuzimanja pojedinačnih postrojenja iz stavka 7. točaka (c) i (d).

Države članice obavješćuju Komisiju o izuzećima usvojenima na temelju ovog stavka.

9.   Države članice donose kriterije za odobrenje iz članka 8. Direktive (EU) 2019/944 ili jednakovrijedne kriterije za dozvolu kako bi:

| (a) | uzele u obzir ishod sveobuhvatne procjene iz članka 25. stavka 1.; |
| --- | --- |

(a)

uzele u obzir ishod sveobuhvatne procjene iz članka 25. stavka 1.;

| (b) | osigurale ispunjavanje zahtjeva utvrđenih u stavku 7.; |
| --- | --- |

(b)

osigurale ispunjavanje zahtjeva utvrđenih u stavku 7.;

| (c) | uzele u obzir ishod analize troškova i koristi iz stavka 7. |
| --- | --- |

(c)

uzele u obzir ishod analize troškova i koristi iz stavka 7.

10.   Države članice mogu na temelju kriterija za odobrenje ili jednakovrijednih kriterija za dozvolu iz stavka 9. izuzeti pojedinačna postrojenja iz obveze provedbe opcija čije su koristi veće od troškova ako za to postoje imperativni pravni, vlasnički ili financijski razlozi. U tim slučajevima dotična država članica Komisiji dostavlja svoju odluku s obrazloženjem u roku od tri mjeseca od dana donošenja te odluke. Komisija može donijeti mišljenje o odluci u roku od tri mjeseca od primitka.

11.   Stavci 7., 8., 9. i 10. ovog članka primjenjuju se na postrojenja obuhvaćena Direktivom 2010/75/EU ne dovodeći u pitanje zahtjeve utvrđene u toj direktivi.

12.   Države članice prikupljaju informacije o analizama troškova i koristi provedenima u skladu sa stavkom 7. točkama od (a) do (d). Te bi informacije trebale sadržavati barem podatke o dostupnim količinama topline za opskrbu i parametrima topline, broju planiranih radnih sati svake godine i geografskim lokacijama. Ti se podaci objavljuju uz poštovanje njihove moguće osjetljivosti.

13.   Na temelju usklađenih referentnih vrijednosti učinkovitosti iz Priloga III. točke (d) države članice osiguravaju da se podrijetlo električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije može jamčiti na temelju objektivnih, transparentnih i nediskriminirajućih kriterija koje utvrđuje svaka država članica. One osiguravaju da je to jamstvo o podrijetlu usklađeno sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu XII. i da sadržava barem informacije navedene u Prilogu XII. Države članice uzajamno priznaju svoja jamstva o podrijetlu, isključivo kao dokaz informacija iz ovog stavka. Svako odbijanje priznavanja jamstva o podrijetlu kao takvog dokaza, posebno zbog razloga povezanih sa sprečavanjem prijevare, temelji se na objektivnim, transparentnim i nediskriminirajućim kriterijima. Države članice obavješćuju Komisiju o takvom odbijanju i iznose razloge za njega. U slučaju odbijanja priznanja jamstva o podrijetlu Komisija može donijeti odluku kojom obvezuje na priznanje stranu koja ga odbija, posebno s obzirom na objektivne, transparentne i nediskriminirajuće kriterije na kojima se takvo priznanje temelji.

14.   Države članice osiguravaju da je sva raspoloživa potpora kogeneraciji uvjetovana time da je proizvedena električna energija podrijetlom iz visokoučinkovite kogeneracije i da se otpadna toplina učinkovito upotrebljava za ostvarivanje uštede primarne energije. Javna potpora kogeneraciji, proizvodnji centraliziranoga grijanja i mrežama za centralizirano grijanje podliježe pravilima o državnim potporama ako je primjenjivo.

Članak 27.

Pretvorba, prijenos odnosno transport i distribucija energije

1.   Nacionalna regulatorna tijela za energetiku primjenjuju načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” iz članka 3. ove Direktive u provođenju regulatornih zadaća predviđenih u direktivama 2009/73/EZ i (EU) 2019/944 u vezi sa svojim odlukama o radu infrastrukture za plin i električnu energiju, uključujući njihove odluke o mrežnim tarifama. Uz načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”, nacionalna regulatorna tijela za energetiku mogu uzeti u obzir troškovnu učinkovitost, učinkovitost sustava i sigurnost opskrbe te integraciju tržišta, uz istodobnu zaštitu klimatskih ciljeva Unije i održivosti, kako je utvrđeno u članku 18. Uredbe (EU) 2019/943 i članku 13. Uredbe (EZ) br. 715/2009.

2.   Države članice osiguravaju da operatori prijenosnih odnosno transportnih i distribucijskih sustava za električnu energiju i plin primjenjuju načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” u skladu s člankom 3. ove Direktive u donošenju odluka o planiranju mreža, razvoju mreža i ulaganjima. Nacionalna regulatorna tijela ili druga imenovana nacionalna tijela provjeravaju ocjenjuje li se u metodologijama koje koriste operatori prijenosnih odnosno transportnih sustava i operatori distribucijskih sustava alternative u analizi troškova i koristi i uzimaju li se u obzir šire koristi rješenjâ za energetsku učinkovitost, fleksibilnost na strani potražnje i ulaganja u imovinu koja doprinosi ublažavanju klimatskih promjena. Nacionalna regulatorna tijela i druga imenovana tijela također provjeravaju primjenjuju li operatori prijenosnih odnosno transportnih sustava ili operatori distribucijskih sustava načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” u okviru odobravanja, provjeravanja i praćenja njihovih projekata i planova razvoja mreže na temelju članka 22. Direktive 2009/73/EZ te članka 32. stavka 3. i članka 51. Direktive (EU) 2019/944. Nacionalna regulatorna tijela mogu pružiti metodologije i smjernice o tome kako procijeniti alternative u analizi troškova i koristi u bliskoj suradnji s operatorima prijenosnih odnosno transportnih sustava i operatorima distribucijskih sustava, koji mogu razmjenjivati ključno tehničko stručno znanje.

3.   Države članice osiguravaju da operatori prijenosnih odnosno transportnih i distribucijskih sustava prate i kvantificiraju ukupnu količinu mrežnih gubitaka i, ako je to tehnički i financijski izvedivo, optimiziraju mreže i poboljšavaju učinkovitost mreže. Operatori prijenosnih odnosno transportnih i distribucijskih sustava izvješćuju nacionalno regulatorno tijelo za energetiku o tim mjerama i o očekivanoj uštedi energije postignutoj smanjivanjem mrežnih gubitaka. Države članice osiguravaju da operatori prijenosnih odnosno transportnih i distribucijskih sustava procjenjuju mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti s obzirom na njihove postojeće sustave za prijenos odnosno transport ili distribuciju električne energije i plina te da poboljšavaju energetsku učinkovitost u projektiranju i radu infrastrukture, osobito u pogledu uvođenja pametnih mreža. Države članice propisima utemeljenima na poticajima potiču operatore prijenosnih odnosno transportnih i distribucijskih sustava da razvijaju inovativna rješenja za poboljšanje energetske učinkovitosti postojećih i budućih sustava u skladu s tarifnim načelima utvrđenima u članku 18. Uredbe (EU) 2019/943 i članku 13. Uredbe (EZ) br. 715/2009.

4.   Nacionalna regulatorna tijela za energetiku uvrštavaju poseban odjeljak o napretku u poboljšanju energetske učinkovitosti s obzirom na rad infrastrukture za plin i električnu energiju u godišnjem izvješću sastavljenom na temelju članka 41. Direktive 2009/73/EZ i članka 59. stavka 1. točke (i) Direktive (EU) 2019/944. U tim izvješćima nacionalna regulatorna tijela za energetiku daju procjenu cjelokupne učinkovitosti u radu infrastrukture za plin i električnu energiju i mjera koje su operatori prijenosnih odnosno transportnih i distribucijskih sustava proveli te, ako je primjenjivo, daju preporuke za poboljšanja energetske učinkovitosti, među ostalim troškovno učinkovite alternative kojima se smanjuju vršna opterećenja i ukupna potrošnja električne energije.

5.   Kad je riječ o električnoj energiji, države članice osiguravaju da propisi o mreži i mrežne tarife ispunjavaju kriterije navedene u Prilogu XIII., uzimajući u obzir mrežna pravila i smjernice razvijene na temelju Uredbe (EU) 2019/943 i obvezu iz članka 59. stavka 7. točke (a) Direktive (EU) 2019/944 kako bi se omogućilo da se potrebna ulaganja u mreže provode na način kojim se osigurava održivost mreža.

6.   Države članice mogu dopustiti komponente programâ i struktura tarifa sa socijalnim ciljem za prijenos odnosno transport i distribuciju energije iz mreže, pod uvjetom da se svi narušavajući učinci na prijenosni odnosno transportni i distribucijski sustav svedu na nužan minimum i da nisu nerazmjerni socijalnom cilju.

7.   Nacionalna regulatorna tijela osiguravaju ukidanje onih poticaja u tarifama prijenosa odnosno transporta i distribucije koji su štetni za energetsku učinkovitost proizvodnje, prijenosa odnosno transporta i distribucije električne energije i plina te opskrbe njima. Države članice osiguravaju učinkovitost projektiranja infrastrukture i rada postojeće infrastrukture, u skladu s Uredbom (EU) 2019/943, te da se tarifama omogućuje odgovor na potražnju.

8.   Operatori prijenosnih odnosno transportnih sustava i operatori distribucijskih sustava moraju biti usklađeni s Prilogom XIV.

9.   Nacionalna regulatorna tijela za energetiku prema potrebi mogu od operatora prijenosnih odnosno transportnih sustava i operatora distribucijskih sustava zahtijevati da smanjivanjem pristojbi za priključenje i uporabu sustava potiču smještanje visokoučinkovite kogeneracije u blizini područja potražnje za toplinom.

10.   Države članice mogu proizvođačima električne energije iz visokoučinkovite kogeneracije koji se žele priključiti na mrežu dozvoliti objavu poziva za podnošenje ponuda za radove priključivanja na mrežu.

11.   Pri izvješćivanju u skladu s Direktivom 2010/75/EU i ne dovodeći u pitanje njezin članak 9. stavak 2., države članice razmatraju uključivanje informacija o razinama energetske učinkovitosti postrojenja za izgaranje goriva s ukupnom nazivnom ulaznom toplinskom snagom od 50 MW ili više u svjetlu relevantnih najboljih dostupnih tehnika razvijenih u skladu s Direktivom 2010/75/EU.

POGLAVLJE VI.

HORIZONTALNE ODREDBE

Članak 28.

Raspoloživost kvalifikacijskih, akreditacijskih i certifikacijskih sustava

1.   Države članice uspostavljaju mrežu kojom se osigurava odgovarajuća razina kompetencija za zanimanja povezana s energetskom učinkovitosti koja odgovaraju potrebama tržišta. Države članice, u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima, osiguravaju da su certifikacijski ili jednaki kvalifikacijski sustavi, uključujući prema potrebi odgovarajuće programe osposobljavanja, dostupni za zanimanja povezana s energetskom učinkovitosti, koja uključuju pružatelje energetskih usluga, pružatelje energetskih pregleda, menadžere u području energetike, neovisne stručnjake, instalatere dijelova zgrada kako su navedeni u Direktivi 2010/31/EU i stručnjake koji provode integriranu obnovu, da su ti sustavi pouzdani i da ti sustavi doprinose nacionalnim ciljevima energetske učinkovitosti i općim Unijinim ciljevima dekarbonizacije.

Države članice osiguravaju da su pružatelji certifikacijskih ili jednakih kvalifikacijskih sustava, uključujući prema potrebi odgovarajuće programe osposobljavanja, akreditirani u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (47) ili odobreni u skladu s usklađenim nacionalnim zakonodavstvom ili normama.

2.   Države članice promiču sudjelovanje u programima certifikacije, osposobljavanja i obrazovanja kako bi se osigurala odgovarajuća razina kompetencija u okviru zanimanja u području energetske učinkovitosti koje odgovaraju potrebama tržišta.

3.   Komisija do 11. listopada 2024.:

| (a) | u suradnji sa skupinom stručnjaka koju su imenovale države članice, uspostavlja okvir za kampanju za privlačenje većeg broja ljudi u zanimanja u području energetske učinkovitosti ili osmišljava takvu kampanju, osiguravajući pritom poštovanje načela nediskriminacije; |
| --- | --- |

(a)

u suradnji sa skupinom stručnjaka koju su imenovale države članice, uspostavlja okvir za kampanju za privlačenje većeg broja ljudi u zanimanja u području energetske učinkovitosti ili osmišljava takvu kampanju, osiguravajući pritom poštovanje načela nediskriminacije;

| (b) | procjenjuje održivost uspostave jedinstvene pristupne točke u obliku platforme, koristeći se postojećim inicijativama, gdje je to moguće, kako bi pružila potporu državama članicama u uspostavi njihovih mjera za osiguravanje odgovarajuće razine kvalificiranih stručnjaka koja je potrebna kako bi se držao korak s napretkom u pogledu energetske učinkovitosti radi postizanja klimatskih i energetskih ciljeva Unije. Ta platforma okupila bi stručnjake iz država članica, socijalne partnere, obrazovne ustanove, akademsku zajednicu i druge relevantne dionike radi poticanja i promicanja najboljih praksi kvalifikacijskih sustava i programa osposobljavanja s ciljem osiguravanja većeg broja stručnjaka za energetsku učinkovitost te prekvalifikacije ili usavršavanja postojećih stručnjaka kako bi se zadovoljile potrebe tržišta. |
| --- | --- |

(b)

procjenjuje održivost uspostave jedinstvene pristupne točke u obliku platforme, koristeći se postojećim inicijativama, gdje je to moguće, kako bi pružila potporu državama članicama u uspostavi njihovih mjera za osiguravanje odgovarajuće razine kvalificiranih stručnjaka koja je potrebna kako bi se držao korak s napretkom u pogledu energetske učinkovitosti radi postizanja klimatskih i energetskih ciljeva Unije. Ta platforma okupila bi stručnjake iz država članica, socijalne partnere, obrazovne ustanove, akademsku zajednicu i druge relevantne dionike radi poticanja i promicanja najboljih praksi kvalifikacijskih sustava i programa osposobljavanja s ciljem osiguravanja većeg broja stručnjaka za energetsku učinkovitost te prekvalifikacije ili usavršavanja postojećih stručnjaka kako bi se zadovoljile potrebe tržišta.

4.   Države članice osiguravaju da su u nacionalnim certifikacijskim ili jednakim kvalifikacijskim sustavima, uključujući prema potrebi odgovarajuće programe osposobljavanja, uzete u obzir postojeće europske ili međunarodne norme za energetsku učinkovitost.

5.   Države članice stavljaju na raspolaganje javnosti certifikacijske ili jednake kvalifikacijske sustave ili odgovarajuće programe osposobljavanja iz stavka 1. te surađuju međusobno i s Komisijom na usporedbi sustava i njihovom priznavanju.

Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere za upoznavanje potrošača s dostupnošću sustava u skladu s člankom 29. stavkom 1.

6.   Države članice do 31. prosinca 2024. i najmanje svake četiri godine nakon toga procjenjuju osiguravaju li se sustavima potrebna razina kompetencija i jednak pristup svim pojedincima u skladu s načelom nediskriminacije za pružatelje energetskih usluga, pružatelje energetskih pregleda, menadžere u području energetike, neovisne stručnjake, instalatere dijelova zgrada kako su navedeni u Direktivi 2010/31/EU te stručnjake koji provode integriranu obnovu. Države članice procjenjuju i jaz između dostupnih i traženih stručnjaka. Države članice stavljaju tu procjenu i preporuke koje iz nje proizlaze na raspolaganje javnosti i dostavljaju ih putem e-platforme uspostavljene u skladu s člankom 28. Uredbe (EU) 2018/1999.

Članak 29.

Energetske usluge

1.   Države članice promiču tržište energetskih usluga i pristup tom tržištu za MSP-ove širenjem jasnih i lako dostupnih informacija o:

| (a) | dostupnim ugovorima o energetskim uslugama i klauzulama koje bi trebalo uključiti u takve ugovore kako bi se zajamčilo uštedu energije i prava krajnjih kupaca; |
| --- | --- |

(a)

dostupnim ugovorima o energetskim uslugama i klauzulama koje bi trebalo uključiti u takve ugovore kako bi se zajamčilo uštedu energije i prava krajnjih kupaca;

| (b) | financijskim instrumentima, poticajima, bespovratnim sredstvima, obnovljivim fondovima, jamstvima, programima osiguranja i zajmovima kojima se podupiru projekti u vezi s uslugama energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

financijskim instrumentima, poticajima, bespovratnim sredstvima, obnovljivim fondovima, jamstvima, programima osiguranja i zajmovima kojima se podupiru projekti u vezi s uslugama energetske učinkovitosti;

| (c) | dostupnim pružateljima energetskih usluga, kao što su ESCO-i, koji su kvalificirani ili certificirani i čije su kvalifikacije ili certifikacije u skladu s člankom 28.; |
| --- | --- |

(c)

dostupnim pružateljima energetskih usluga, kao što su ESCO-i, koji su kvalificirani ili certificirani i čije su kvalifikacije ili certifikacije u skladu s člankom 28.;

| (d) | dostupnim metodologijama za praćenje i provjeravanje te sustavima kontrole kvalitete. |
| --- | --- |

(d)

dostupnim metodologijama za praćenje i provjeravanje te sustavima kontrole kvalitete.

2.   Države članice potiču razvoj oznaka kvalitete, među ostalim putem trgovačkih udruženja, prema potrebi na temelju europskih ili međunarodnih normi.

3.   Države članice stavljaju na raspolaganje javnosti i redovito ažuriraju popis dostupnih pružatelja energetskih usluga koji su kvalificirani ili certificirani i čije su kvalifikacije ili certifikacije u skladu s člankom 28. ili osiguravaju sučelje putem kojeg pružatelji energetskih usluga mogu davati te informacije.

4.   Države članice promiču i osiguravaju, ako je to tehnički i ekonomski izvedivo, korištenje ugovora o energetskom učinku za obnovu velikih zgrada koje su u vlasništvu javnih tijela. Države članice osiguravaju da javna tijela procjenjuju izvedivost korištenja ugovora o energetskom učinku i drugih energetskih usluga koje se zasnivaju na učinku za obnovu velikih nestambenih zgrada ukupne korisne površine poda veće od 750 m2.

Države članice mogu poticati javna tijela da kombiniraju ugovore o energetskom učinku s proširenim energetskim uslugama, uključujući odgovor na potražnju i skladištenje, kako bi se stalnim praćenjem, učinkovitim radom i održavanjem osigurala ušteda energije i održali rezultati dobiveni tijekom vremena.

5.   Države članice podupiru javni sektor u prihvaćanju ponuda energetskih usluga, posebno za preuređenje zgrada, putem:

| (a) | osiguravanja obrazaca za ugovore o energetskom učinku koji uključuju barem stavke navedene u Prilogu XV. i uzimaju u obzir postojeće europske ili međunarodne norme, smjernice za javne natječaje i Eurostatov vodič za statističku obradu ugovora o energetskom učinku u računima države; |
| --- | --- |

(a)

osiguravanja obrazaca za ugovore o energetskom učinku koji uključuju barem stavke navedene u Prilogu XV. i uzimaju u obzir postojeće europske ili međunarodne norme, smjernice za javne natječaje i Eurostatov vodič za statističku obradu ugovora o energetskom učinku u računima države;

| (b) | pružanja informacija o najboljim praksama za ugovore o energetskom učinku, uključujući, ako je dostupna, analizu troškova i koristi na temelju pristupa životnog vijeka; |
| --- | --- |

(b)

pružanja informacija o najboljim praksama za ugovore o energetskom učinku, uključujući, ako je dostupna, analizu troškova i koristi na temelju pristupa životnog vijeka;

| (c) | promicanja i javne dostupnosti baze podataka o provedenim i tekućim projektima na temelju ugovora o energetskom učinku koja sadržava podatke o planiranoj i postignutoj uštedi energije. |
| --- | --- |

(c)

promicanja i javne dostupnosti baze podataka o provedenim i tekućim projektima na temelju ugovora o energetskom učinku koja sadržava podatke o planiranoj i postignutoj uštedi energije.

6.   Države članice podupiru pravilno funkcioniranje tržišta energetskih usluga sljedećim mjerama:

| (a) | utvrđivanjem i objavljivanjem jedne točke za kontakt ili više njih na kojima krajnji kupci mogu dobiti informacije iz stavka 1.; |
| --- | --- |

(a)

utvrđivanjem i objavljivanjem jedne točke za kontakt ili više njih na kojima krajnji kupci mogu dobiti informacije iz stavka 1.;

| (b) | uklanjanjem regulatornih i neregulatornih prepreka koje onemogućuju uvođenje ugovora o energetskom učinku i drugih modela usluga energetske učinkovitosti za utvrđivanje ili provedbu mjera za uštedu energije, ili oboje; |
| --- | --- |

(b)

uklanjanjem regulatornih i neregulatornih prepreka koje onemogućuju uvođenje ugovora o energetskom učinku i drugih modela usluga energetske učinkovitosti za utvrđivanje ili provedbu mjera za uštedu energije, ili oboje;

| (c) | uspostavljenjem i promicanjem uloge savjetodavnih tijela i neovisnih tržišnih posrednika, uključujući jedinstvene kontaktne točke ili slične mehanizme za podršku, kako bi se potaknuo razvoj tržišta i na strani ponude i na strani potražnje te osiguravanjem da su informacije o tim mehanizmima dostupne javnosti i pristupačne sudionicima na tržištu. |
| --- | --- |

(c)

uspostavljenjem i promicanjem uloge savjetodavnih tijela i neovisnih tržišnih posrednika, uključujući jedinstvene kontaktne točke ili slične mehanizme za podršku, kako bi se potaknuo razvoj tržišta i na strani ponude i na strani potražnje te osiguravanjem da su informacije o tim mehanizmima dostupne javnosti i pristupačne sudionicima na tržištu.

7.   Radi podupiranja pravilnog funkcioniranja tržišta energetskih usluga države članice mogu uspostaviti pojedinačni mehanizam ili imenovati pravobranitelja kako bi osigurale učinkovito postupanje s pritužbama i izvansudsko rješavanje sporova proizišlih iz ugovora o energetskim uslugama i o energetskom učinku.

8.   Države članice osiguravaju da se distributeri energije, operatori distribucijskih sustava i poduzeća za maloprodaju energije suzdrže od svih aktivnosti koje mogu onemogućiti potražnju za energetskim uslugama ili mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti ili njihovu isporuku, ili spriječiti razvoj tržišta za takve usluge ili mjere, uključujući sprečavanje pristupa tržištu za konkurente ili zloporabu vladajućeg položaja.

Članak 30.

Nacionalni fond za energetsku učinkovitost, financiranje i tehnička potpora

1.   Ne dovodeći u pitanje članke 107. i 108. UFEU-a, države članice olakšavaju uspostavljanje novih ili uporabu postojećih instrumenata financiranja za mjere za poboljšanje energetske učinkovitosti kako bi se maksimalno iskoristile pogodnosti financiranja iz više izvora i kombinacije bespovratnih sredstava, financijskih instrumenata i tehničke pomoći.

2.   Komisija prema potrebi izravno ili putem financijskih institucija pomaže državama članicama u uspostavljanju instrumenata financiranja i instrumenata za pomoć u razvoju projekata na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini s ciljem povećanja ulaganja u energetsku učinkovitost u različitim sektorima i zaštite i osnaživanja osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca, osoba u kućanstvima s niskim prihodima i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju, među ostalim integracijom perspektive ravnopravnosti tako da nitko ne bude zapostavljen.

3.   Države članice donose mjere kojima se promiču kreditni proizvodi u području energetske učinkovitosti, kao što su zelene hipoteke i zeleni krediti, osigurani i neosigurani, te osiguravaju da ih financijske institucije nude široko i na nediskriminirajući način te da su vidljivi i dostupni potrošačima. Države članice donose mjere za olakšavanje provedbe programa financiranja u obliku otplate na računima i putem poreza, uzimajući u obzir smjernice Komisije pružene u skladu sa stavkom 10. Države članice osiguravaju da se bankama i drugim financijskim institucijama pruže informacije o prilikama za sudjelovanje u financiranju mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti, među ostalim putem uspostavljanja javno-privatnih partnerstava. Države članice potiču uspostavu instrumenata kreditnog jamstva za ulaganja u energetsku učinkovitost.

4.   Ne dovodeći u pitanje članke 107. i 108. UFEU-a, države članice promiču uspostavu programâ financijske potpore radi povećanja primjene mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti za preuređenje u značajnoj mjeri pojedinačnih i centraliziranih sustava grijanja i hlađenja.

5.   Države članice promiču uspostavu lokalnog stručnog znanja i tehničke pomoći, ako je primjereno putem postojećih mreža i struktura, radi savjetovanja o najboljim praksama u pogledu postizanja dekarbonizacije lokalnog centraliziranoga grijanja i hlađenja, kao što je pristup namjenskoj financijskoj potpori.

6.   Komisija olakšava razmjenu najboljih praksi između nadležnih nacionalnih ili regionalnih vlasti ili tijela, među ostalim putem godišnjih sastanaka regulatornih tijela, javnih baza podataka s informacijama o provedbi mjera u državama članicama i usporedbi među zemljama.

7.   Kako bi se mobiliziralo privatno financiranje mjera energetske učinkovitosti i energetskih obnova i doprinijelo postizanju ciljeva Unije u pogledu energetske učinkovitosti i nacionalnih doprinosa na temelju članka 4. ove Direktive, kao i ciljeva iz Direktive 2010/31/EU, Komisija vodi dijalog i s javnim i s privatnim financijskim institucijama kao i relevantnim specifičnim sektorima radi određivanja potreba i potencijalnih djelovanja koja može poduzeti.

8.   Mjere iz stavka 7. uključuju sljedeće elemente:

| (a) | mobiliziranje kapitalnih ulaganja u energetsku učinkovitost, uzimajući u obzir šire učinke uštede energije; |
| --- | --- |

(a)

mobiliziranje kapitalnih ulaganja u energetsku učinkovitost, uzimajući u obzir šire učinke uštede energije;

| (b) | olakšavanje provedbe namjenskih financijskih instrumenata za energetsku učinkovitost i programa financiranja u dostatnim razmjerima koje su uspostavile financijske institucije; |
| --- | --- |

(b)

olakšavanje provedbe namjenskih financijskih instrumenata za energetsku učinkovitost i programa financiranja u dostatnim razmjerima koje su uspostavile financijske institucije;

| (c) | osiguravanje boljih podataka o energetskoj i financijskoj učinkovitosti na sljedeće načine:






  i. | daljnjim razmatranjem načina na koje se ulaganjima u energetsku učinkovitost poboljšavaju temeljne vrijednosti imovine; |
| --- | --- | --- |

(c)

osiguravanje boljih podataka o energetskoj i financijskoj učinkovitosti na sljedeće načine:

i.

daljnjim razmatranjem načina na koje se ulaganjima u energetsku učinkovitost poboljšavaju temeljne vrijednosti imovine;

| ii. | podržavanjem studija za ocjenu monetizacije neenergetskih koristi ulaganjâ u energetsku učinkovitost. |
| --- | --- |

ii.

podržavanjem studija za ocjenu monetizacije neenergetskih koristi ulaganjâ u energetsku učinkovitost.

9.   Za potrebe mobiliziranja privatnog financiranja mjera energetske učinkovitosti i energetskih obnova, države članice pri provedbi ove Direktive:

| (a) | razmatraju načine za bolje iskorištavanje sustavâ gospodarenja energijom i energetskih pregleda iz članka 11. radi utjecaja na donošenje odluka; |
| --- | --- |

(a)

razmatraju načine za bolje iskorištavanje sustavâ gospodarenja energijom i energetskih pregleda iz članka 11. radi utjecaja na donošenje odluka;

| (b) | na najbolji način iskorištavaju mogućnosti i alate dostupne iz proračuna Unije i predložene u okviru inicijative „Pametno financiranje za pametne zgrade” i u Komunikaciji Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenoj „Val obnove za Europu – ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života”. |
| --- | --- |

(b)

na najbolji način iskorištavaju mogućnosti i alate dostupne iz proračuna Unije i predložene u okviru inicijative „Pametno financiranje za pametne zgrade” i u Komunikaciji Komisije od 14. listopada 2020. naslovljenoj „Val obnove za Europu – ozelenjivanje zgrada, otvaranje radnih mjesta, poboljšanje života”.

10.   Komisija do 31. prosinca 2024. pruža državama članicama i sudionicima na tržištu smjernice o tome kako pokrenuti privatna ulaganja.

Svrha je tih smjernica pomaganje državama članicama i sudionicima na tržištu da pripreme i provedu svoja ulaganja u energetsku učinkovitost, među ostalim u okviru raznih programa Unije, i njima se predlažu adekvatni financijski mehanizmi i inovativna rješenja za financiranje, s kombinacijom bespovratnih sredstava, financijskih instrumenata i pomoći za razvoj projekata, kako bi se razmjeri postojećih inicijativa povećali i programi Unije iskoristili kao katalizator za stvaranje učinka poluge na privatno financiranje i poticanje tog financiranja.

11.   Države članice mogu uspostaviti nacionalni fond za energetsku učinkovitost. Svrha je tog fonda provesti mjere energetske učinkovitosti kako bi se dala potpora državama članicama u ostvarivanju njihovih nacionalnih doprinosa energetskoj učinkovitosti i njihovih okvirnih putanja iz članka 4. stavka 2. Nacionalni fond za energetsku učinkovitost može se uspostaviti kao namjenski fond u okviru postojećeg nacionalnog instrumenta kojim se promiču kapitalna ulaganja. Nacionalni fond za energetsku učinkovitost može se financirati iz prihoda s dražbi emisijskih jedinica na temelju EU sustava trgovanja emisijama za sektor zgradarstva i prometa.

12.   Ako države članice uspostave nacionalne fondove za energetsku učinkovitost, kako je navedeno u stavku 11. ovog članka, one uspostavljaju financijske instrumente, uključujući javna jamstva, kako bi povećale korištenje privatnih ulaganja u energetsku učinkovitost te kreditnih proizvoda u području energetske učinkovitosti i inovativnih programa iz stavka 3. ovog članka. Na temelju članka 8. stavka 3. i članka 24., nacionalnim fondom za energetsku učinkovitost podupire se prioritetno provođenje mjera među osobama pogođenim energetskim siromaštvom, ugroženim kupcima, osobama u kućanstvima s niskim prihodima i, ako je primjenjivo, osobama koje žive u socijalnom stanovanju. Ta potpora uključuje financiranje mjera energetske učinkovitosti za MSP-ove kako bi se stvorio učinak poluge i kako bi se potaknulo privatno financiranje za MSP-ove.

13.   Države članice mogu dopustiti javnim tijelima da obveze iz članka 6. stavka 1. ispunjavaju godišnjim doprinosima nacionalnom fondu za energetsku učinkovitost jednakima ulaganjima potrebnima za ispunjavanje navedenih obveza.

14.   Države članice mogu predvidjeti da stranke obveznice svoje obveze iz članka 8. stavaka 1. i 4. mogu ispuniti u obliku doprinosa svake godine nacionalnom fondu za energetsku učinkovitost u iznosu koji je jednak ulaganjima potrebnima za ispunjavanje navedenih obveza.

15.   Države članice mogu upotrebljavati svoje prihode od godišnjih emisijskih kvota u skladu s Odlukom br. 406/2009/EZ kako bi razvile inovativne mehanizme financiranja za poboljšanja energetske učinkovitosti.

16.   Komisija procjenjuje djelotvornost i učinkovitost javne financijske potpore u području energetske učinkovitosti na razini Unije i na nacionalnoj razini te kapacitet država članica za povećanje korištenja privatnih ulaganja u energetsku učinkovitost, uzimajući u obzir i potrebe za javnim financiranjem iskazane u nacionalnim energetskim i klimatskim planovima. Komisija evaluira bi li mehanizam za energetsku učinkovitost na razini Unije, s ciljem pružanja Unijina jamstva, tehničke pomoći i povezanih bespovratnih sredstava radi omogućivanja provedbe financijskih instrumenata, te programi financiranja i potpore na nacionalnoj razini, mogli na troškovno učinkovit način poduprijeti postizanje ciljeva Unije u području energetske učinkovitosti i klime te, ako je prikladno, predlaže uspostavu takvog mehanizma.

U tu svrhu Komisija do 30. ožujka 2024. Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće, kojemu prema potrebi prilaže zakonodavne prijedloge.

17.   Države članice do 15. ožujka 2025. i svake dvije godine nakon toga u okviru svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih izvješća o napretku dostavljenih na temelju članka 17. i u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) 2018/1999 Komisiji podnose izvješće koje sadržava sljedeće podatke:

| (a) | opseg javnih ulaganja u energetsku učinkovitost i prosječni faktor poluge postignut javnim financiranjem kojim se podupiru mjere energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(a)

opseg javnih ulaganja u energetsku učinkovitost i prosječni faktor poluge postignut javnim financiranjem kojim se podupiru mjere energetske učinkovitosti;

| (b) | opseg kreditnih proizvoda u području energetske učinkovitosti, razlikujući različite proizvode; |
| --- | --- |

(b)

opseg kreditnih proizvoda u području energetske učinkovitosti, razlikujući različite proizvode;

| (c) | prema potrebi, nacionalne programe financiranja uspostavljene kako bi se povećala primjena mjera energetske učinkovitosti i najboljih praksi te inovativne programe financiranja za energetsku učinkovitost. |
| --- | --- |

(c)

prema potrebi, nacionalne programe financiranja uspostavljene kako bi se povećala primjena mjera energetske učinkovitosti i najboljih praksi te inovativne programe financiranja za energetsku učinkovitost.

Kako bi olakšala pripremu izvješća iz prvog podstavka ovog stavka, Komisija uključuje zahtjeve navedene u tom podstavku u zajednički predložak utvrđen u provedbenim aktima donesenima na temelju članka 17. stavka 4. Uredbe (EU) 2018/1999.

18.   Za potrebe ispunjavanja obveze iz stavka 17. točke (b) i ne dovodeći u pitanje dodatne nacionalne mjere, države članice uzimaju u obzir postojeće obveze objavljivanja za financijske institucije, uključujući:

| (a) | pravila o objavljivanju za kreditne institucije na temelju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/2178 (48); |
| --- | --- |

(a)

pravila o objavljivanju za kreditne institucije na temelju Delegirane uredbe Komisije (EU) 2021/2178 (48);

| (b) | zahtjeve u pogledu objavljivanja okolišnih, socijalnih i upravljačkih rizika za kreditne institucije u skladu s člankom 449.a Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (49). |
| --- | --- |

(b)

zahtjeve u pogledu objavljivanja okolišnih, socijalnih i upravljačkih rizika za kreditne institucije u skladu s člankom 449.a Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (49).

Kako bi se olakšalo prikupljanje i objedinjavanje podataka o opsegu kreditnih proizvoda u području energetske učinkovitosti u svrhu ispunjavanja obveze iz stavka 17. točke (b), Komisija do 15. ožujka 2024. državama članicama pruža smjernice o aranžmanima za pristup, prikupljanje i objedinjavanje podataka o opsegu kreditnih proizvoda u području energetske učinkovitosti na nacionalnoj razini.

Članak 31.

Faktori konverzije i faktori primarne energije

1.   Za potrebe usporedbe uštede energije i konverzije u usporedivu jedinicu primjenjuju se neto kalorične vrijednosti iz Priloga VI. Uredbi (EU) 2018/2066 i faktori primarne energije utvrđeni u stavku 2. ovog članka, osim ako je opravdana uporaba drugih vrijednosti ili faktora.

2.   Faktor primarne energije primjenjuje se ako se ušteda energije izračunava u vrijednostima primarne energije koristeći pristup odozdo prema gore na temelju krajnje potrošnje energije.

3.   Za uštedu električne energije u kWh države članice primjenjuju koeficijent kako bi točno izračunale uštedu u potrošnji primarne energije. Države članice primjenjuju zadani koeficijent od 1,9, osim ako iskoriste svoje diskrecijsko pravo na određivanje drukčijeg koeficijenta na temelju opravdanih nacionalnih okolnosti.

4.   Za uštedu energije drugih nositelja energije u kWh države članice primjenjuju koeficijent kako bi točno izračunale uštedu u potrošnji primarne energije.

5.   Ako države članice određuju vlastiti koeficijent za zadanu vrijednost u skladu s ovom Direktivom, taj koeficijent određuju transparentnom metodologijom na temelju nacionalnih, regionalnih ili lokalnih okolnosti koje utječu na potrošnju primarne energije. Te okolnosti moraju biti obrazložene, provjerljive i utemeljene na objektivnim i nediskriminirajućim kriterijima.

6.   U određivanju vlastitog koeficijenta države članice uzimaju u obzir kombinacije izvora energije uključene u ažuriranja svojih integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova prijavljena na temelju članka 14. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1999 i svoje naknadne integrirane nacionalne energetske i klimatske planove priopćene Komisiji na temelju članka 3. i članaka od 7. do 12. te uredbe. Ako odstupe od zadane vrijednosti, države članice Komisiji priopćuju koeficijent koji koriste u tim ažuriranjima i naknadnim planovima, zajedno s metodologijom izračuna i podacima na temelju kojih je izračunan.

7.   Komisija da 25. prosinca 2026. i svake četiri godine nakon toga revidira zadane koeficijente na temelju zabilježenih podataka. Te se revizije provode uzimajući u obzir njihov učinak na pravo Unije, kao što su Direktiva 2009/125/EZ i Uredba (EU) 2017/1369.

POGLAVLJE VII.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 32.

Sankcije

Države članice utvrđuju pravila o sankcijama koje se primjenjuju na kršenja nacionalnih odredaba donesenih na temelju ove Direktive i poduzimaju sve potrebne mjere radi osiguranja njihove provedbe. Predviđene sankcije moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Države članice do 11. listopada 2025. obavješćuju Komisiju o tim pravilima i tim mjerama te je bez odgode obavješćuju o svim naknadnim izmjenama koje na njih utječu.

Članak 33.

Delegirani akti

1.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 34. radi preispitivanja usklađenih referentnih vrijednosti učinkovitosti utvrđenih u Uredbi (EU) 2015/2402.

2.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 34. radi izmjene ove Direktive prilagođavanjem vrijednosti, metoda izračuna, zadanih koeficijenata primarne energije i zahtjeva iz članka 31. i priloga II., III., V., od VIII. do XII. i XIV. tehničkom napretku.

3.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 34. radi dopune ove Direktive uspostavom, nakon savjetovanja s relevantnim dionicima, zajedničkog sustava Unije za ocjenjivanje održivosti podatkovnih centara koji se nalaze na njezinu području. Komisija prvi takav delegirani akt donosi do 31. prosinca 2023. Zajedničkim sustavom Unije uspostavlja se definicija pokazateljâ održivosti podatkovnih centara i utvrđuju se ključni pokazatelji uspješnosti i metodologija za njihovo mjerenje.

Članak 34.

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.   Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 33. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 10. listopada 2023. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 33. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.   Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

5.   Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 33. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 35.

Preispitivanje i praćenje provedbe

1.   U kontekstu izvješća o stanju energetske unije podnesenog na temelju članka 35. Uredbe (EU) 2018/1999 Komisija izvješćuje o funkcioniranju tržišta ugljika u skladu s člankom 35. stavkom 1. i člankom 35. stavkom 2. točkom (c) te uredbe, uzimajući u obzir učinke provedbe ove Direktive.

2.   Komisija do 31. listopada 2025. i svake četiri godine nakon toga evaluira postojeće mjere za povećanje energetske učinkovitosti i dekarbonizaciju u grijanju i hlađenju. Tom evaluacijom uzima se u obzir sve sljedeće:

| (a) | trendovi energetske učinkovitosti i emisija stakleničkih plinova u grijanju i hlađenju, uključujući u centraliziranom grijanju i hlađenju; |
| --- | --- |

(a)

trendovi energetske učinkovitosti i emisija stakleničkih plinova u grijanju i hlađenju, uključujući u centraliziranom grijanju i hlađenju;

| (b) | međusobne povezanosti poduzetih mjera; |
| --- | --- |

(b)

međusobne povezanosti poduzetih mjera;

| (c) | promjene energetske učinkovitosti i emisija stakleničkih plinova u grijanju i hlađenju; |
| --- | --- |

(c)

promjene energetske učinkovitosti i emisija stakleničkih plinova u grijanju i hlađenju;

| (d) | postojeće i planirane politike i mjere za energetsku učinkovitost i za smanjivanje stakleničkih plinova na razini Unije i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(d)

postojeće i planirane politike i mjere za energetsku učinkovitost i za smanjivanje stakleničkih plinova na razini Unije i na nacionalnoj razini;

| (e) | mjere koje su države članice navele u svojim sveobuhvatnim procjenama na temelju članka 25. stavka 1. ove Direktive i dostavile u skladu s člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999. |
| --- | --- |

(e)

mjere koje su države članice navele u svojim sveobuhvatnim procjenama na temelju članka 25. stavka 1. ove Direktive i dostavile u skladu s člankom 17. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1999.

Komisija do 31. listopada 2025. i svake četiri godine nakon toga podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o toj evaluaciji te prema potrebi predlaže mjere radi osiguravanja postizanja klimatskih i energetskih ciljeva Unije.

3.   Države članice u skladu s općim načelima navedenima u Prilogu II. prije 30. travnja svake godine Komisiji dostavljaju statističke podatke o nacionalnoj proizvodnji električne i toplinske energije iz visokoučinkovite i niskoučinkovite kogeneracije u odnosu na ukupnu proizvodnju toplinske i električne energije. One također dostavljaju godišnje statističke podatke o kogeneracijskim kapacitetima za proizvodnju toplinske i električne energije i gorivima za kogeneraciju te o proizvodnji i kapacitetima centraliziranoga grijanja i hlađenja u odnosu na ukupnu proizvodnju i kapacitete toplinske i električne energije. Države članice dostavljaju statističke podatke o uštedi primarne energije koja se postiže primjenom kogeneracije u skladu s metodologijom navedenom u Prilogu III.

4.   Komisija do 1. siječnja 2021. podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću na temelju procjene potencijala za energetsku učinkovitost u konverziji, pretvorbi, prijenosu odnosno transportu, prijevozu i skladištenju energije, kojemu se, prema potrebi, prilažu zakonodavni prijedlozi.

5.   Podložno eventualnoj promjeni odredbi o maloprodajnim tržištima u Direktivi 2009/73/EZ, Komisija do 31. prosinca 2021. obavlja procjenu i podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o odredbama povezanima s mjerenjem, obračunom i informacijama za potrošače za prirodni plin s ciljem njihova usklađivanja, ako je to primjereno, s relevantnim odredbama za električnu energiju u Direktivi (EU) 2019/944 kako bi se ojačala zaštita potrošača i omogućilo krajnjim kupcima da dobivaju redovitije, jasnije i ažurnije informacije o svojoj potrošnji prirodnog plina i da reguliraju svoju upotrebu energije. Što je prije moguće nakon podnošenja tog izvješća Komisija prema potrebi donosi zakonodavne prijedloge.

6.   Komisija do 31. listopada 2022. ocjenjuje je li Unija ostvarila glavne ciljeve energetske učinkovitosti za 2020.

7.   Komisija do 28. veljače 2027. i svakih pet godina nakon toga evaluira provedbu ove Direktive i podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću.

Ta evaluacija uključuje:

| (a) | procjenu opće djelotvornosti ove Direktive i potrebe za daljnjim prilagodbama Unijine politike energetske učinkovitosti u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma i s obzirom na kretanja u području gospodarstva i inovacija; |
| --- | --- |

(a)

procjenu opće djelotvornosti ove Direktive i potrebe za daljnjim prilagodbama Unijine politike energetske učinkovitosti u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma i s obzirom na kretanja u području gospodarstva i inovacija;

| (b) | detaljnu procjenu ukupnog makroekonomskog učinka ove Direktive, s naglaskom na učincima na energetsku sigurnost Unije, cijenama energije, minimiziranju energetskog siromaštva, gospodarskom rastu, konkurentnosti, otvaranju radnih mjesta, troškovima mobilnosti i kupovnoj moći kućanstava; |
| --- | --- |

(b)

detaljnu procjenu ukupnog makroekonomskog učinka ove Direktive, s naglaskom na učincima na energetsku sigurnost Unije, cijenama energije, minimiziranju energetskog siromaštva, gospodarskom rastu, konkurentnosti, otvaranju radnih mjesta, troškovima mobilnosti i kupovnoj moći kućanstava;

| (c) | glavne ciljeve energetske učinkovitosti Unije za 2030. utvrđene u članku 4. stavku 1. kako bi se ti ciljevi povećali u slučaju znatnih smanjenja troškova koje proizlaze iz gospodarskih ili tehnoloških postignuća ili ako je to potrebno da se ispune Unijini ciljevi dekarbonizacije za 2040. ili 2050. ili njezine međunarodne obveze u pogledu dekarbonizacije; |
| --- | --- |

(c)

glavne ciljeve energetske učinkovitosti Unije za 2030. utvrđene u članku 4. stavku 1. kako bi se ti ciljevi povećali u slučaju znatnih smanjenja troškova koje proizlaze iz gospodarskih ili tehnoloških postignuća ili ako je to potrebno da se ispune Unijini ciljevi dekarbonizacije za 2040. ili 2050. ili njezine međunarodne obveze u pogledu dekarbonizacije;

| (d) | razmatranje toga trebaju li države članice nastaviti ostvarivati novu godišnju uštedu u skladu s člankom 8. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (b) podtočkom iv. u desetogodišnjim razdobljima nakon 2030.; |
| --- | --- |

(d)

razmatranje toga trebaju li države članice nastaviti ostvarivati novu godišnju uštedu u skladu s člankom 8. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (b) podtočkom iv. u desetogodišnjim razdobljima nakon 2030.;

| (e) | razmatranje toga trebaju li države članice nastaviti osiguravati da se svake godine obnovi barem 3 % ukupne korisne površine poda grijanih i/ili hlađenih zgrada koje su u vlasništvu javnih tijela u skladu s člankom 6. stavkom 1. radi preispitivanja stope obnove iz tog članka; |
| --- | --- |

(e)

razmatranje toga trebaju li države članice nastaviti osiguravati da se svake godine obnovi barem 3 % ukupne korisne površine poda grijanih i/ili hlađenih zgrada koje su u vlasništvu javnih tijela u skladu s člankom 6. stavkom 1. radi preispitivanja stope obnove iz tog članka;

| (f) | razmatranje toga trebaju li države članice nastaviti ostvarivati dio uštede energije kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju, na temelju članka 8. stavka 3. u desetogodišnjim razdobljima nakon 2030.; |
| --- | --- |

(f)

razmatranje toga trebaju li države članice nastaviti ostvarivati dio uštede energije kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju, na temelju članka 8. stavka 3. u desetogodišnjim razdobljima nakon 2030.;

| (g) | razmatranje toga trebaju li države članice nastaviti postizati smanjenje krajnje potrošnje energije u skladu s člankom 5. stavkom 1.; |
| --- | --- |

(g)

razmatranje toga trebaju li države članice nastaviti postizati smanjenje krajnje potrošnje energije u skladu s člankom 5. stavkom 1.;

| (h) | učinke ove Direktive na podupiranje gospodarskog rasta, povećanje industrijske proizvodnje, uvođenje obnovljivih izvora energije ili napredak napora u području klimatske neutralnosti. |
| --- | --- |

(h)

učinke ove Direktive na podupiranje gospodarskog rasta, povećanje industrijske proizvodnje, uvođenje obnovljivih izvora energije ili napredak napora u području klimatske neutralnosti.

Tom evaluacijom obuhvaćaju se i učinci na napore u području elektrifikacije gospodarstva i uvođenja vodika, uključujući razmatranje toga bi li bilo kakva promjena u postupanju s čistim obnovljivim izvorima energije mogla biti opravdana te se, prema potrebi, predlažu rješenja za sve potencijalno utvrđene negativne učinke.

Tom se izvješću prilažu detaljna procjena o tome postoji li potreba za izmjenom ove Direktive radi regulatornog pojednostavnjenja i, prema potrebi, prijedlozi daljnjih mjera.

8.   Komisija do 31. listopada 2032. ocjenjuje je li Unija ostvarila glavne ciljeve energetske učinkovitosti za 2030.

Članak 36.

Prenošenje

1.   Države članice stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s člancima 1., 2. i 3., člankom 4. stavcima od 1. do 4., člankom 4. stavkom 5. prvim, drugim, četvrtim, petim i šestim podstavkom, člankom 4. stavcima 6. i 7., člancima od 5. do 11., člankom 12. stavcima od 2. do 5., člancima od 21. do 25., člankom 26. stavcima 1. i 2. te stavcima od 4. do 14., člankom 27., člankom 28. stavcima od 1. do 5., člancima od 29. do 32. te Prilogom I., prilozima od III. do VII. i prilozima X., XI. i XV. do 11. listopada 2025.

Države članice stavljaju na snagu zakone i druge propise koji su potrebni radi usklađivanja s člankom 4. stavkom 5. trećim podstavkom, člankom 12. stavkom 1., člankom 26. stavkom 3. i člankom 28. stavkom 6. do datumâ koji su tamo navedeni. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih mjera.

Kada države članice donose te mjere, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. One sadržavaju i izjavu da se upućivanja u postojećim zakonima i drugim propisima na direktivu stavljenu izvan snage ovom Direktivom smatraju upućivanjima na ovu Direktivu. Države članice određuju načine tog upućivanja i način oblikovanja te izjave.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih mjera nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 37.

Izmjena Uredbe (EU) 2023/955

U članku 2. Uredbe (EU) 2023/955 točka 1. zamjenjuje se sljedećim:

| „1. | ‚energetsko siromaštvo’ znači energetsko siromaštvo kako je definirano u članku 2. točki 52. Direktive (EU) 2023/1791 Europskog parlamenta i Vijeća (*1). |
| --- | --- |

„1.

‚energetsko siromaštvo’ znači energetsko siromaštvo kako je definirano u članku 2. točki 52. Direktive (EU) 2023/1791 Europskog parlamenta i Vijeća (*1).

*1

Članak 38.

Stavljanje izvan snage

Direktiva 2012/27/EU, kako je izmijenjena aktima navedenima u dijelu A Priloga XVI., stavlja se izvan snage s učinkom od 12. listopada 2025., ne dovodeći u pitanje obveze država članica u pogledu rokova za prenošenje u nacionalno pravo direktiva, koji su navedeni u dijelu B. Priloga XVI.

Upućivanja na direktivu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Direktivu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga XVII.

Članak 39.

Stupanje na snagu i primjena

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Članci 13., 14., 15., 16., 17., 18., 19. i 20. te prilozi II., VIII., IX., XII., XIII. i XIV. primjenjuju se od 12. listopada 2025.

Članak 37. primjenjuje se od 30. lipnja 2024.

Članak 40.

Adresati

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Strasbourgu 13. rujna 2023.

Za Europski parlament

Predsjednica

R. METSOLA

Za Vijeće

Predsjednik

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  SL C 152, 6.4.2022., str. 134.

1

(2)  
  SL C 301, 5.8.2022., str. 139.

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od 11. srpnja 2023. (još nije objavljeno u Službenom listu) i odluka Vijeća od 25. srpnja 2023.

3

(4)  Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.).

4

(5)  Vidi dio A Priloga XVI.

5

(6)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

6

(7)  Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).

7

(8)  Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

8

(9)  Uredba (EU) 2022/869 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2022. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu, izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2009, (EU) 2019/942 i (EU) 2019/943 i direktiva 2009/73/EZ i (EU) 2019/944 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 347/2013 (SL L 152, 3.6.2022., str. 45.).

9

(10)  Direktiva (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i izmjeni Direktive 2012/27/EU (SL L 158, 14.6.2019., str. 125.).

10

(11)  Preporuka Komisije (EU) 2020/1563 od 14. listopada 2020. o energetskom siromaštvu (SL L 357, 27.10.2020., str. 35.).

11

(12)  Direktiva 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ (SL L 211, 14.8.2009., str. 94.).

12

(13)  Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskim svojstvima zgrada (SL L 153, 18.6.2010., str. 13.).

13

(14)  Direktiva 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju (SL L 285, 31.10.2009., str. 10.).

14

(15)  Uredba (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o utvrđivanju okvira za označivanje energetske učinkovitosti i o stavljanju izvan snage Direktive 2010/30/EU (SL L 198, 28.7.2017., str. 1.).

15

(16)  Uredba (EU) 2020/740 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 2020. o označivanju guma s obzirom na učinkovitost potrošnje goriva i druge parametre, izmjeni Uredbe (EU) 2017/1369 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1222/2009 (SL L 177, 5.6.2020., str. 1.).

16

(17)  Uredba (EU) 2021/783 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi Programa za okoliš i djelovanje u području klime (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1293/2013 (SL L 172, 17.5.2021., str. 53.).

17

(18)  Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.).

18

(19)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

19

(20)  Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

20

(21)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

21

(22)  Direktiva (EU) 2016/2284 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. prosinca 2016. o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, o izmjeni Direktive 2003/35/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2001/81/EZ (SL L 344, 17.12.2016., str. 1.).

22

(23)  Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

23

(24)  Direktiva 2009/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o geološkom skladištenju ugljikova dioksida i o izmjeni Direktive Vijeća 85/337/EEZ, Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća 2000/60/EZ, 2001/80/EZ, 2004/35/EZ, 2006/12/EZ, 2008/1/EZ i Uredbe (EZ) br. 1013/2006 (SL L 140, 5.6.2009., str. 114.).

24

(25)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

25

(26)  Uredba (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o unutarnjem tržištu električne energije (SL L 158, 14.6.2019., str. 54.).

26

(27)  Uredba (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mrežama za prijenos prirodnog plina i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1775/2005 (SL L 211, 14.8.2009., str. 36.).

27

(28)  Uredba (EU) 2023/955 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. svibnja 2023. o uspostavi Socijalnog fonda za klimatsku politiku i o izmjeni Uredbe (EU) 2021/1060 (SL L 130, 16.5.2023., str. 1.).

28

(29)  Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. 2027. (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.).

29

(30)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

30

(31)  Uredba (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi programa InvestEU i izmjeni Uredbe (EU) 2015/1017 (SL L 107, 26.3.2021., str. 30.).

31

(32)  Odluka br. 406/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o naporima koje poduzimaju države članice radi smanjenja emisija stakleničkih plinova s ciljem ostvarenja ciljeva Zajednice vezanih za smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2020. godine (SL L 140, 5.6.2009., str. 136.).

32

(33)  Odluka Komisije 2014/746/EU оd 27. listopada 2014. o utvrđivanju, u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, popisa sektora i podsektora koji se smatraju izloženima značajnom riziku od istjecanja ugljika, za razdoblje od 2015. do 2019. (SL L 308, 29.10.2014., str. 114.).

33

(34)  
  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

34

(35)  Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

35

(36)  Uredba (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2008. o energetskoj statistici (SL L 304, 14.11.2008., str. 1.).

36

(37)  Preporuka Komisije od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str. 36.).

37

(38)  Preporuka Komisije (EU) 2021/1749 od 28. rujna 2021. o energetskoj učinkovitosti na prvom mjestu: od načelâ do primjene u praksi – Smjernice i primjeri za provedbu pri donošenju odluka u energetskom sektoru i drugim područjima (SL L 350, 4.10.2021., str. 9).

38

(39)  Direktiva 2009/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju postupaka nabave za određene ugovore o radovima, ugovore o nabavi robe i ugovore o uslugama koje sklapaju javni naručitelji ili naručitelji u području obrane i sigurnosti te izmjeni direktiva 2004/17/EZ i 2004/18/EZ (SL L 216, 20.8.2009., str. 76.).

39

(40)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1780 оd 23. rujna 2019. o utvrđivanju standardnih obrazaca za objavljivanje obavijesti u području javne nabave i stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) 2015/1986 („e-obrasci”) (SL L 272, 25.10.2019., str. 7.).

40

(41)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2018/2066 оd 19. prosinca 2018. o praćenju i izvješćivanju o emisijama stakleničkih plinova u skladu s Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 601/2012 (SL L 334, 31.12.2018., str. 1.).

41

(42)  Direktiva 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 304, 22.11.2011., str. 64.).

42

(43)  Direktiva Vijeća 93/13/EEZ od 5. travnja 1993. o nepoštenim uvjetima u potrošačkim ugovorima (SL L 95, 21.4.1993., str. 29.).

43

(44)  Direktiva (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2015. o platnim uslugama na unutarnjem tržištu, o izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2009/110/EZ i 2013/36/EU te Uredbe (EU) br. 1093/2010 i o stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ (SL L 337, 23.12.2015., str. 35.).

44

(45)  Direktiva 2013/11/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 i Direktive 2009/22/EZ (Direktiva o alternativnom rješavanju potrošačkih sporova) (SL L 165, 18.6.2013., str. 63.).

45

(46)  Direktiva 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih Panova i programa na okoliš (SL L 197, 21.7.2001., str. 30.).

46

(47)  Uredba (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju i o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 339/93 (SL L 218, 13.8.2008., str. 30.).

47

(48)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2178 od 6. srpnja 2021. o dopuni Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem sadržaja i prikaza informacija o okolišno održivim ekonomskim djelatnostima koje objavljuju poduzeća na koja se primjenjuje članak 19.a ili članak 29.a Direktive 2013/34/EU i utvrđivanjem metodologije obveznog objavljivanja informacija (SL L 443, 10.12.2021., str. 9.).

48

(49)  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

49

---

PRILOG I.

NACIONALNI DOPRINOSI UNIJINIM CILJEVIMA ENERGETSKE UČINKOVITOSTI ZA 2030. IZRAŽENI U KRAJNJOJ POTROŠNJI ENERGIJE I/ILI POTROŠNJI PRIMARNE ENERGIJE

1.

Formula

Formula

pri čemu je CEU korekcijski faktor, Target razina nacionalne ambicije, a FECB2030 i PECB2030 referentni scenarij EU-a iz 2020. koji se koristi kao osnovni scenariji za 2030.

2.

| (a) | doprinos na temelju ranog djelovanja (Fearly-action); |
| --- | --- |

(a)

doprinos na temelju ranog djelovanja (Fearly-action);

| (b) | doprinos na temelju BDP-a po glavi stanovnika (Fwealth); |
| --- | --- |

(b)

doprinos na temelju BDP-a po glavi stanovnika (Fwealth);

| (c) | doprinos na temelju energetskog intenziteta (Fintensity); |
| --- | --- |

(c)

doprinos na temelju energetskog intenziteta (Fintensity);

| (d) | potencijalni doprinos troškovno učinkovite uštede energije (Fpotential). |
| --- | --- |

(d)

potencijalni doprinos troškovno učinkovite uštede energije (Fpotential).

3.

Fearly-action izračunava se za svaku državu članicu kao umnožak njezina iznosa uštede energije i poboljšanja energetskog intenziteta koje je svaka država članica ostvarila. Iznos uštede energije za svaku državu članicu izračunava se na temelju smanjenja potrošnje energije (u toe) u odnosu na smanjenje potrošnje energije u Uniji između trogodišnjeg prosjeka za razdoblje od 2007. do 2009. i trogodišnjeg prosjeka za razdoblje od 2017. do 2019. Poboljšanje energetskog intenziteta za svaku državu članicu izračunava se na temelju smanjenja energetskog intenziteta (u toe/EUR) u odnosu na smanjenje energetskog intenziteta u Uniji između trogodišnjeg prosjeka za razdoblje od 2007. do 2009. i trogodišnjeg prosjeka za razdoblje od 2017. do 2019.

4.

Fwealth se izračunava za svaku državu članicu na temelju njezina trogodišnjeg prosječnog Eurostatova indeksa stvarnog BDP-a po glavi stanovnika u odnosu na trogodišnji prosjek Unije za razdoblje od 2017. do 2019. iskazan u paritetima kupovne moći.

5.

Fintensity se izračunava za svaku državu članicu na temelju njezina trogodišnjeg prosječnog indeksa intenziteta krajnje energije (FEC ili PEC po stvarnom BDP-u u paritetima kupovne moći) u odnosu na trogodišnji prosjek Unije za razdoblje od 2017. do 2019.

6.

Fpotential se izračunava za svaku državu članicu na temelju njezine uštede krajnje ili primarne energije u scenariju PRIMES MIX 55 % za 2030. Ta se ušteda iskazuje u odnosu na predviđanja za 2030. iz referentnog scenarija EU-a iz 2020.

7.

Za svaki kriterij iz točke 2. podtočaka od (a) do (d) primjenjuju se donja i gornja granica. Razina ambicije za faktore Fwealth Fintensity i Fpotential ograničava se na 50 % i 150 % Unijine prosječne razine ambicije za taj faktor. Razina ambicije za faktor Fearly-action ograničava se na 50 % i 100 % Unijine prosječne razine ambicije.

8.

Izvor ulaznih podataka za izračun faktora je Eurostat osim ako je navedeno drukčije.

9.

Ftotal se izračunava kao ponderirani zbroj svih četiriju faktora (Fearly-action. Fwealth Fintensity i Fpotential). Cilj se izračunava kao umnožak ukupnog faktora Ftotal i cilja Unije.

10.

Komisija izračunava korekcijski faktor za primarnu i krajnju energiju CEU, koji se primjenjuje za prilagodbu zbroja rezultatâ formule za sve nacionalne doprinose odgovarajućim ciljevima Unije za 2030. Faktor CEU je jednak za sve države članice.

---

PRILOG II.

OPĆA NAČELA ZA IZRAČUN ELEKTRIČNE ENERGIJE IZ KOGENERACIJE

Dio I.

Opća načela

Vrijednosti koje se koriste za izračun električne energije iz kogeneracije određuju se na temelju očekivanog ili stvarnog rada jedinice u uobičajenim pogonskim uvjetima. Kod mikrokogeneracijskih jedinica izračun se može temeljiti na potvrđenim vrijednostima.

| 1. | Proizvodnja električne energije iz kogeneracije smatra se jednakom ukupnoj godišnjoj proizvodnji električne energije u jedinici mjereno na izlazu glavnih generatora ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:






  (a) | u kogeneracijskim jedinicama tipa 2., 4., 5., 6., 7. i 8. kako je navedeno u dijelu II., cjelokupne godišnje učinkovitosti koju utvrđuju države članice, na razini od najmanje 75 %; |
| --- | --- | --- |

1.

Proizvodnja električne energije iz kogeneracije smatra se jednakom ukupnoj godišnjoj proizvodnji električne energije u jedinici mjereno na izlazu glavnih generatora ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

(a)

u kogeneracijskim jedinicama tipa 2., 4., 5., 6., 7. i 8. kako je navedeno u dijelu II., cjelokupne godišnje učinkovitosti koju utvrđuju države članice, na razini od najmanje 75 %;

| (b) | u kogeneracijskim jedinicama tipa 1. i 3. kako je navedeno u dijelu II., cjelokupne godišnje učinkovitosti koju utvrđuju države članice, na razini od najmanje 80 %. |
| --- | --- |

(b)

u kogeneracijskim jedinicama tipa 1. i 3. kako je navedeno u dijelu II., cjelokupne godišnje učinkovitosti koju utvrđuju države članice, na razini od najmanje 80 %.

| 2. | Kod kogeneracijskih jedinica cjelokupne godišnje učinkovitosti ispod vrijednosti iz točke 1. podtočke (a), odnosno kogeneracijske jedinice tipa 2., 4., 5., 6., 7. i 8. kako je navedeno u dijelu II., ili cjelokupne godišnje učinkovitosti ispod vrijednosti iz točke 1. podtočke (b), odnosno kogeneracijske jedinice tipa 1. i 3. kako je navedeno u dijela II., električna energija iz kogeneracije izračunava se u skladu sa sljedećom formulom:
  ECHP=HCHP*C
  pri čemu:
  ECHP označava količinu električne energije iz kogeneracije,
  C označava omjer električne i toplinske energije,
  HCHP označava količinu korisne topline iz kogeneracije (izračunanu u tu svrhu kao ukupna proizvodnja toplinske energije umanjena za svu toplinu proizvedenu u odvojenim kotlovima ili izravnim oduzimanjem pare iz parnoga generatora ispred turbine).
  Izračun električne energije iz kogeneracije temelji se na stvarnom omjeru električne i toplinske energije. Ako nije poznat stvarni omjer električne i toplinske energije kogeneracijske jedinice, mogu se, posebno u statističke svrhe, koristiti sljedeće zadane vrijednosti za jedinice tipa 1., 2., 3., 4. i 5. kako je navedeno u dijelu II., pod uvjetom da je izračunana kogeneracijska električna energija manja ili jednaka ukupnoj proizvodnji električne energije u jedinici:






  Tip jedinice | Zadani omjer električne i toplinske energije, C |
| --- | --- | --- |
| Kombinirani proces plinske i parne turbine | 0,95 |
| Protutlačne parne turbine | 0,45 |
| Kondenzacijske parne turbine s oduzimanjem pare | 0,45 |
| Plinske turbine s iskorištavanjem otpadne topline | 0,55 |
| Motor s unutarnjim izgaranjem | 0,75 |

2.

Kod kogeneracijskih jedinica cjelokupne godišnje učinkovitosti ispod vrijednosti iz točke 1. podtočke (a), odnosno kogeneracijske jedinice tipa 2., 4., 5., 6., 7. i 8. kako je navedeno u dijelu II., ili cjelokupne godišnje učinkovitosti ispod vrijednosti iz točke 1. podtočke (b), odnosno kogeneracijske jedinice tipa 1. i 3. kako je navedeno u dijela II., električna energija iz kogeneracije izračunava se u skladu sa sljedećom formulom:

ECHP=HCHP*C

pri čemu:

ECHP označava količinu električne energije iz kogeneracije,

C označava omjer električne i toplinske energije,

HCHP označava količinu korisne topline iz kogeneracije (izračunanu u tu svrhu kao ukupna proizvodnja toplinske energije umanjena za svu toplinu proizvedenu u odvojenim kotlovima ili izravnim oduzimanjem pare iz parnoga generatora ispred turbine).

Izračun električne energije iz kogeneracije temelji se na stvarnom omjeru električne i toplinske energije. Ako nije poznat stvarni omjer električne i toplinske energije kogeneracijske jedinice, mogu se, posebno u statističke svrhe, koristiti sljedeće zadane vrijednosti za jedinice tipa 1., 2., 3., 4. i 5. kako je navedeno u dijelu II., pod uvjetom da je izračunana kogeneracijska električna energija manja ili jednaka ukupnoj proizvodnji električne energije u jedinici:

Tip jedinice

Zadani omjer električne i toplinske energije, C

Kombinirani proces plinske i parne turbine

0,95

Protutlačne parne turbine

0,45

Kondenzacijske parne turbine s oduzimanjem pare

0,45

Plinske turbine s iskorištavanjem otpadne topline

0,55

Motor s unutarnjim izgaranjem

0,75

Ako države članice uvedu zadane vrijednosti za omjere električne i toplinske energije za jedinice tipa 6., 7., 8., 9., 10. i 11. kako je navedeno u dijelu II., takve se zadane vrijednosti objavljuju i o njima se obavješćuje Komisija.

| 3. | Ako se energetski udio utrošenoga goriva u postupku kogeneracije povrati u kemikalijama i reciklira, taj se udio može oduzeti iz utrošenoga goriva prije izračunavanja cjelokupne učinkovitosti iz točaka 1. i 2. |
| --- | --- |

3.

Ako se energetski udio utrošenoga goriva u postupku kogeneracije povrati u kemikalijama i reciklira, taj se udio može oduzeti iz utrošenoga goriva prije izračunavanja cjelokupne učinkovitosti iz točaka 1. i 2.

| 4. | Države članice mogu odrediti omjer električne i toplinske energije kao omjer između električne energije i korisne topline u kogeneracijskom pogonu nižeg kapaciteta koristeći radne podatke određene jedinice. |
| --- | --- |

4.

Države članice mogu odrediti omjer električne i toplinske energije kao omjer između električne energije i korisne topline u kogeneracijskom pogonu nižeg kapaciteta koristeći radne podatke određene jedinice.

| 5. | Države članice mogu za potrebe izračuna u skladu s točkama 1. i 2. koristiti razdoblja izvješćivanja koja nisu jednogodišnja. |
| --- | --- |

5.

Države članice mogu za potrebe izračuna u skladu s točkama 1. i 2. koristiti razdoblja izvješćivanja koja nisu jednogodišnja.

Dio II.

Kogeneracijske tehnologije obuhvaćene ovom Direktivom

| 1. | Kombinirani proces plinske i parne turbine |
| --- | --- |

1.

Kombinirani proces plinske i parne turbine

| 2. | Protutlačne parne turbine |
| --- | --- |

2.

Protutlačne parne turbine

| 3. | Kondenzacijske parne turbine s oduzimanjem pare |
| --- | --- |

3.

Kondenzacijske parne turbine s oduzimanjem pare

| 4. | Plinske turbine s iskorištavanjem otpadne topline |
| --- | --- |

4.

Plinske turbine s iskorištavanjem otpadne topline

| 5. | Motor s unutarnjim izgaranjem |
| --- | --- |

5.

Motor s unutarnjim izgaranjem

| 6. | Mikroturbine |
| --- | --- |

6.

Mikroturbine

| 7. | Stirlingovi motori |
| --- | --- |

7.

Stirlingovi motori

| 8. | Gorivni članci |
| --- | --- |

8.

Gorivni članci

| 9. | Parni strojevi |
| --- | --- |

9.

Parni strojevi

| 10. | Organski Rankineovi procesi |
| --- | --- |

10.

Organski Rankineovi procesi

| 11. | Svaka druga vrsta tehnologije ili kombinacija koja se sastoji od kogeneracije. |
| --- | --- |

11.

Svaka druga vrsta tehnologije ili kombinacija koja se sastoji od kogeneracije.

U provedbi i primjeni općih načela za izračun električne energije iz kogeneracije države članice upotrebljavaju detaljne smjernice utvrđene Odlukom Komisije 2008/952/EZ (1).

---

(1)  Odluka Komisije 2008/952/EZ od 19. studenoga 2008. o uspostavljanju detaljnih smjernica za provedbu i primjenu Priloga II. Direktivi 2004/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 338, 17.12.2008., str. 55.).

---

PRILOG III.

METODOLOGIJA UTVRĐIVANJA UČINKOVITOSTI POSTUPKA KOGENERACIJE

Vrijednosti koje se koriste za izračun učinkovitosti kogeneracije i uštede primarne energije određuju se na temelju očekivanog ili stvarnog rada jedinice u uobičajenim pogonskim uvjetima.

(a)   Visokoučinkovita kogeneracija

Za potrebe ove Direktive visokoučinkovita kogeneracija mora ispunjavati sljedeće kriterije:

| — | kogeneracijskom proizvodnjom iz kogeneracijskih jedinica osigurava se ušteda primarne energije izračunana u skladu s točkom (b) od najmanje 10 % u odnosu na referentne vrijednosti za odvojenu proizvodnju toplinske i električne energije, |
| --- | --- |

—

kogeneracijskom proizvodnjom iz kogeneracijskih jedinica osigurava se ušteda primarne energije izračunana u skladu s točkom (b) od najmanje 10 % u odnosu na referentne vrijednosti za odvojenu proizvodnju toplinske i električne energije,

| — | proizvodnja iz malih kogeneracijskih i mikrokogeneracijskih jedinica kojom se osigurava ušteda primarne energije može se ubrojiti u visokoučinkovitu kogeneraciju, |
| --- | --- |

—

proizvodnja iz malih kogeneracijskih i mikrokogeneracijskih jedinica kojom se osigurava ušteda primarne energije može se ubrojiti u visokoučinkovitu kogeneraciju,

| — | za kogeneracijske jedinice koje su izgrađene ili su u značajnoj mjeri preuređene nakon prenošenja ovog Priloga, izravne emisije ugljikova dioksida iz kogeneracijske proizvodnje na fosilna goriva su manje od 270 gCO2 po 1 kWh izlazne energije iz kombinirane proizvodnje (uključujući grijanje/hlađenje, električnu energiju i mehaničku energiju), |
| --- | --- |

—

za kogeneracijske jedinice koje su izgrađene ili su u značajnoj mjeri preuređene nakon prenošenja ovog Priloga, izravne emisije ugljikova dioksida iz kogeneracijske proizvodnje na fosilna goriva su manje od 270 gCO2 po 1 kWh izlazne energije iz kombinirane proizvodnje (uključujući grijanje/hlađenje, električnu energiju i mehaničku energiju),

| — | kogeneracijske jedinice koje su bile u pogonu prije 10. listopada 2023. mogu odstupiti od ovog zahtjeva do 1. siječnja 2034. pod uvjetom da imaju plan za postupno smanjenje emisija kako bi dostigle prag koji je manji od 270 gCO2 po 1 kWh do 1. siječnja 2034. i da su o tom planu obavijestile relevantne operatore i nadležna tijela, |
| --- | --- |

—

kogeneracijske jedinice koje su bile u pogonu prije 10. listopada 2023. mogu odstupiti od ovog zahtjeva do 1. siječnja 2034. pod uvjetom da imaju plan za postupno smanjenje emisija kako bi dostigle prag koji je manji od 270 gCO2 po 1 kWh do 1. siječnja 2034. i da su o tom planu obavijestile relevantne operatore i nadležna tijela,

Ako se kogeneracijska jedinica gradi ili u značajnoj mjeri preuređuje, države članice osiguravaju da se ne poveća korištenje fosilnih goriva koja nisu prirodni plin u postojećim izvorima topline u odnosu na prosječnu godišnju potrošnju prethodne tri kalendarske godine punog rada prije preuređenja te da novi izvori topline u tom sustavu ne koriste fosilna goriva koja nisu prirodni plin.

(b)   Izračun uštede primarne energije

Iznos uštede primarne energije dobivene iz kogeneracijske proizvodnje definirane u skladu s Prilogom II. izračunava se prema sljedećoj formuli:

Image 1

pri čemu:

PES označava uštedu primarne energije,

CHP Ηη označava učinkovitost toplinske energije iz kogeneracijske proizvodnje definiranu kao godišnja proizvodnja korisne topline podijeljena s utroškom goriva za proizvodnju zbroja korisne topline i električne energije iz kogeneracije,

Ref Ηη označava referentnu vrijednost učinkovitosti za odvojenu proizvodnju toplinske energije,

CHP Εη označava učinkovitost električne energije iz kogeneracijske proizvodnje definiranu kao godišnja električna energija iz kogeneracije podijeljena s utroškom goriva za proizvodnju zbroja ukupne korisne topline i električne energije iz kogeneracije. Ako kogeneracijska jedinica proizvodi mehaničku energiju, godišnja električna energija iz kogeneracije može se povećati dodatnim elementom koji predstavlja količinu električne energije koja je jednaka količini mehaničke energije. Ovaj dodatni element ne predstavlja osnovu za pravo na izdavanje jamstava o podrijetlu u skladu s člankom 26. stavkom 13.

Ref Εη označava referentnu vrijednost učinkovitosti za odvojenu proizvodnju električne energije.

(c)   Izračun uštede energije alternativnim izračunom

Države članice mogu izračunavati uštedu primarne energije iz proizvodnje toplinske, električne i mehaničke energije kako je niže naznačeno bez primjene Priloga II. kako bi se iz istog postupka isključili oni dijelovi toplinske i električne energije koji nisu dobiveni kogeneracijom. Takva se proizvodnja može smatrati visokoučinkovitom kogeneracijom pod uvjetom da ispunjava kriterije učinkovitosti navedene u točki (a) ovog Priloga i, za kogeneracijske jedinice električnog kapaciteta većeg od 25 MW, ako je cjelokupna učinkovitost veća od 70 %. Međutim, za izdavanje jamstva o podrijetlu i u statističke svrhe količina električne energije iz kogeneracije dobivena takvom proizvodnjom utvrđuje se u skladu s Prilogom II.

Ako se ušteda primarne energije za postupak izračunava alternativnom metodom kako je gore naznačeno, ušteda primarne energije izračunava se s pomoću formule iz točke (b) ovog Priloga tako da se „CHP Ηη” zamijeni s „Ηη” i „CHP Εη” s „Εη”, pri čemu:

Ηη označava učinkovitost toplinske energije postupka, definiranu kao godišnja proizvodnja topline podijeljena s utroškom goriva za dobivanje zbroja proizvodnje toplinske i električne energije,

Εη označava učinkovitost električne energije postupka, definiranu kao godišnja proizvodnja električne energije podijeljena s utroškom goriva za dobivanje zbroja proizvodnje toplinske i električne energije. Ako kogeneracijska jedinica proizvodi mehaničku energiju, godišnja električna energija iz kogeneracije može se povećati dodatnim elementom koji predstavlja količinu električne energije koja je jednaka količini mehaničke energije. Ovaj dodatni element ne predstavlja osnovu za pravo na izdavanje jamstava o podrijetlu u skladu s člankom 26. stavkom 13.

Države članice mogu za potrebe izračuna u skladu s točkama (b) i (c) ovog Priloga koristiti razdoblja izvješćivanja različita od jednogodišnjih.

Kod mikrokogeneracijskih jedinica izračun uštede primarne energije može se temeljiti na potvrđenim podacima.

(d)   Referentne vrijednosti učinkovitosti za odvojenu proizvodnju toplinske i električne energije

Usklađene referentne vrijednosti učinkovitosti sastoje se od matričnih vrijednosti diferenciranih prema relevantnim čimbenicima, uključujući godinu izgradnje i vrste goriva, i zasnivaju se na dokumentiranoj analizi uzimajući u obzir, među ostalim, podatke iz operativne uporabe u realnim uvjetima, mješavinu goriva i klimatske uvjete kao i primijenjene kogeneracijske tehnologije.

Temeljem referentnih vrijednosti učinkovitosti za odvojenu proizvodnju toplinske i električne energije u skladu s formulom utvrđenom u točki (b) određuje se operativna učinkovitost odvojene proizvodnje toplinske i električne energije koja se namjerava zamijeniti kogeneracijom.

Referentne vrijednosti učinkovitosti izračunavaju se prema sljedećim načelima:

| i. | za kogeneracijske jedinice usporedba s odvojenom proizvodnjom električne energije temelji se na načelu usporedbe istih kategorija goriva; |
| --- | --- |

i.

za kogeneracijske jedinice usporedba s odvojenom proizvodnjom električne energije temelji se na načelu usporedbe istih kategorija goriva;

| ii. | svaka kogeneracijska jedinica uspoređuje se s najdostupnijom i ekonomski najopravdanijom tehnologijom za odvojenu proizvodnju toplinske i električne energije na tržištu u godini izgradnje kogeneracijske jedinice; |
| --- | --- |

ii.

svaka kogeneracijska jedinica uspoređuje se s najdostupnijom i ekonomski najopravdanijom tehnologijom za odvojenu proizvodnju toplinske i električne energije na tržištu u godini izgradnje kogeneracijske jedinice;

| iii. | referentne vrijednosti učinkovitosti za kogeneracijske jedinice starije od 10 godina utvrđuju se prema referentnim vrijednostima jedinica starih 10 godina; |
| --- | --- |

iii.

referentne vrijednosti učinkovitosti za kogeneracijske jedinice starije od 10 godina utvrđuju se prema referentnim vrijednostima jedinica starih 10 godina;

| iv. | referentne vrijednosti učinkovitosti za odvojenu proizvodnju električne i toplinske energije odražavaju klimatske razlike među državama članicama. |
| --- | --- |

iv.

referentne vrijednosti učinkovitosti za odvojenu proizvodnju električne i toplinske energije odražavaju klimatske razlike među državama članicama.

---

PRILOG IV.

ZAHTJEVI ENERGETSKE UČINKOVITOSTI ZA JAVNU NABAVU

U postupcima dodjele ugovora o javnoj nabavi i koncesija javni naručitelji i naručitelji koji kupuju proizvode, usluge, radove ili zgrade:

| (a) | ako je proizvod obuhvaćen delegiranim aktom donesenim na temelju Uredbe (EU) 2017/1369 ili Direktive 2010/30/EU ili povezanim provedbenim aktom Komisije, kupuju samo proizvode koji ispunjavaju kriterij utvrđen u članku 7. stavku 2. te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

ako je proizvod obuhvaćen delegiranim aktom donesenim na temelju Uredbe (EU) 2017/1369 ili Direktive 2010/30/EU ili povezanim provedbenim aktom Komisije, kupuju samo proizvode koji ispunjavaju kriterij utvrđen u članku 7. stavku 2. te uredbe;

| (b) | ako je proizvod koji nije obuhvaćen točkom (a) obuhvaćen provedbenom mjerom u okviru Direktive 2009/125/EZ, kupuju samo proizvode sukladne s referentnim vrijednostima za energetsku učinkovitost koje su određene u toj provedbenoj mjeri; |
| --- | --- |

(b)

ako je proizvod koji nije obuhvaćen točkom (a) obuhvaćen provedbenom mjerom u okviru Direktive 2009/125/EZ, kupuju samo proizvode sukladne s referentnim vrijednostima za energetsku učinkovitost koje su određene u toj provedbenoj mjeri;

| (c) | ako je proizvod ili usluga obuhvaćen Unijinim kriterijima za zelenu javnu nabavu ili dostupnim jednakovrijednim nacionalnim kriterijima, u pogledu energetske učinkovitosti proizvoda ili usluge ulažu najbolje napore kako bi kupovali samo proizvode i usluge koji ispunjavaju barem tehničke specifikacije utvrđene na „osnovnoj” razini relevantnih Unijinih kriterija za zelenu javnu nabavu ili dostupnih jednakovrijednih nacionalnih kriterija, uključujući među ostalim za podatkovne centre, prostorije za poslužitelje i usluge u oblaku, cestovnu rasvjetu i prometnu signalizaciju, računala, zaslone, tablete i pametne telefone; |
| --- | --- |

(c)

ako je proizvod ili usluga obuhvaćen Unijinim kriterijima za zelenu javnu nabavu ili dostupnim jednakovrijednim nacionalnim kriterijima, u pogledu energetske učinkovitosti proizvoda ili usluge ulažu najbolje napore kako bi kupovali samo proizvode i usluge koji ispunjavaju barem tehničke specifikacije utvrđene na „osnovnoj” razini relevantnih Unijinih kriterija za zelenu javnu nabavu ili dostupnih jednakovrijednih nacionalnih kriterija, uključujući među ostalim za podatkovne centre, prostorije za poslužitelje i usluge u oblaku, cestovnu rasvjetu i prometnu signalizaciju, računala, zaslone, tablete i pametne telefone;

| (d) | kupuju samo gume koje ispunjavaju kriterij pripadnosti najvišem razredu energetske učinkovitosti s obzirom na potrošnju goriva, kako je definiran u Uredbi (EU) 2020/740, što ne sprečava javna tijela u kupnji guma najvišeg razreda s obzirom na prianjanje na mokroj podlozi ili vanjsku buku kotrljanja ako je to opravdano sigurnosnim razlozima ili razlozima javnog zdravlja; |
| --- | --- |

(d)

kupuju samo gume koje ispunjavaju kriterij pripadnosti najvišem razredu energetske učinkovitosti s obzirom na potrošnju goriva, kako je definiran u Uredbi (EU) 2020/740, što ne sprečava javna tijela u kupnji guma najvišeg razreda s obzirom na prianjanje na mokroj podlozi ili vanjsku buku kotrljanja ako je to opravdano sigurnosnim razlozima ili razlozima javnog zdravlja;

| (e) | u svojim pozivima za podnošenje ponuda za ugovore o uslugama zahtijevaju da za potrebe pružanja predmetnih usluga pružatelji usluga upotrebljavaju samo proizvode koji su u skladu s točkama (a), (b) i (d) prilikom pružanja predmetnih usluga. Taj se zahtjev primjenjuje samo na nove proizvode koje pružatelj usluga kupuje djelomično ili u cijelosti za potrebe pružanja predmetnih usluga; |
| --- | --- |

(e)

u svojim pozivima za podnošenje ponuda za ugovore o uslugama zahtijevaju da za potrebe pružanja predmetnih usluga pružatelji usluga upotrebljavaju samo proizvode koji su u skladu s točkama (a), (b) i (d) prilikom pružanja predmetnih usluga. Taj se zahtjev primjenjuje samo na nove proizvode koje pružatelj usluga kupuje djelomično ili u cijelosti za potrebe pružanja predmetnih usluga;

| (f) | kupuju ili sklapaju nove sporazume o najmu za zgrade s barem razinom gotovo nulte energije, ne dovodeći u pitanje članak 6. ove Direktive, osim ako je namjena kupnje:






  i. | temeljita obnova ili rušenje; |
| --- | --- | --- |

(f)

kupuju ili sklapaju nove sporazume o najmu za zgrade s barem razinom gotovo nulte energije, ne dovodeći u pitanje članak 6. ove Direktive, osim ako je namjena kupnje:

i.

temeljita obnova ili rušenje;

| ii. | u slučaju javnih tijela, ponovna prodaja zgrade, a ne njezina uporaba za potrebe javnog tijela; ili |
| --- | --- |

ii.

u slučaju javnih tijela, ponovna prodaja zgrade, a ne njezina uporaba za potrebe javnog tijela; ili

| iii. | očuvanje zgrade kao službeno zaštićene zgrade jer pripada posebno zaštićenom području ili zbog njezine posebne arhitektonske ili povijesne vrijednosti. |
| --- | --- |

iii.

očuvanje zgrade kao službeno zaštićene zgrade jer pripada posebno zaštićenom području ili zbog njezine posebne arhitektonske ili povijesne vrijednosti.

Usklađenost sa zahtjevima utvrđenima u točki (f) ovog Priloga provjerava se putem energetskih certifikata iz članka 11. Direktive 2010/31/EU.

---

PRILOG V.

ZAJEDNIČKE METODE I NAČELA ZA IZRAČUN UČINKA SUSTAVÂ OBVEZE ENERGETSKE UČINKOVITOSTI ILI DRUGIH MJERA POLITIKE U SKLADU S ČLANCIMA 8., 9. I 10. I ČLANKOM 30. STAVKOM 14.

1.

Stranke obveznice, stranke sudionice, ovlaštene stranke ili provedbena tijela javne vlasti mogu upotrebljavati sljedeće metode za izračun uštede energije:

| (a) | predviđena ušteda na temelju rezultata prethodnih energetskih poboljšanja u sličnim postrojenjima pod neovisnim nadzorom. Opći se pristup naziva „ex ante”; |
| --- | --- |

(a)

predviđena ušteda na temelju rezultata prethodnih energetskih poboljšanja u sličnim postrojenjima pod neovisnim nadzorom. Opći se pristup naziva „ex ante”;

| (b) | izmjerena ušteda, pri čemu se ušteda od uvođenja mjere ili paketa mjera utvrđuje bilježenjem stvarnog smanjenja u uporabi energije, uzimajući u obzir čimbenike kao što su dodatnost, zauzetost, razine proizvodnje i vremenske prilike koji mogu utjecati na potrošnju. Opći se pristup naziva „ex post”; |
| --- | --- |

(b)

izmjerena ušteda, pri čemu se ušteda od uvođenja mjere ili paketa mjera utvrđuje bilježenjem stvarnog smanjenja u uporabi energije, uzimajući u obzir čimbenike kao što su dodatnost, zauzetost, razine proizvodnje i vremenske prilike koji mogu utjecati na potrošnju. Opći se pristup naziva „ex post”;

| (c) | procijenjena ušteda, pri čemu se upotrebljavaju tehničke procjene uštede. Taj se pristup može upotrijebiti samo ako je utvrđivanje pouzdanih izmjerenih podataka za određeno postrojenje teško ili nerazmjerno skupo, na primjer pri zamjeni kompresora ili električnog motora s drukčijom nazivnom vrijednošću kWh od one za koju postoje neovisne informacije o izmjerenoj uštedi, ili ako te procjene na temelju metodologija i referentnih vrijednosti utvrđenih na nacionalnoj razini provode kvalificirani ili akreditirani stručnjaci koji ne ovise o uključenim strankama obveznicama, strankama sudionicama ili ovlaštenim strankama; |
| --- | --- |

(c)

procijenjena ušteda, pri čemu se upotrebljavaju tehničke procjene uštede. Taj se pristup može upotrijebiti samo ako je utvrđivanje pouzdanih izmjerenih podataka za određeno postrojenje teško ili nerazmjerno skupo, na primjer pri zamjeni kompresora ili električnog motora s drukčijom nazivnom vrijednošću kWh od one za koju postoje neovisne informacije o izmjerenoj uštedi, ili ako te procjene na temelju metodologija i referentnih vrijednosti utvrđenih na nacionalnoj razini provode kvalificirani ili akreditirani stručnjaci koji ne ovise o uključenim strankama obveznicama, strankama sudionicama ili ovlaštenim strankama;

| (d) | pri izračunu uštede energije za potrebe članka 8. stavka 3. koja se može računati kako bi se ispunila obveza iz tog članka, države članice mogu procijeniti uštedu energije osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca, ljudi u kućanstvima s niskim prihodima ili, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju na temelju tehničkih procjena primjenom standardiziranih uvjeta ili parametara za nastanjenje i toplinsku ugodnost, kao što su parametri definirani u nacionalnim propisima o gradnji. Države članice trebale bi izvijestiti Komisiju o načinu na koji se uzima u obzir udobnost za djelovanja u zgradama zajedno s objašnjenjima svoje metodologije izračuna; |
| --- | --- |

(d)

pri izračunu uštede energije za potrebe članka 8. stavka 3. koja se može računati kako bi se ispunila obveza iz tog članka, države članice mogu procijeniti uštedu energije osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca, ljudi u kućanstvima s niskim prihodima ili, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju na temelju tehničkih procjena primjenom standardiziranih uvjeta ili parametara za nastanjenje i toplinsku ugodnost, kao što su parametri definirani u nacionalnim propisima o gradnji. Države članice trebale bi izvijestiti Komisiju o načinu na koji se uzima u obzir udobnost za djelovanja u zgradama zajedno s objašnjenjima svoje metodologije izračuna;

| (e) | ušteda utvrđena na temelju istraživanja kojima se utvrđuje odgovor potrošača na savjete, informativne kampanje, sustave označivanja, certifikacijske sustave ili pametne mjerne sustave. Ovaj se pristup upotrebljava samo za uštedu nastalu uslijed promjena u ponašanju potrošača. On se ne upotrebljava za uštedu proizišlu iz uvođenja fizičkih mjera. |
| --- | --- |

(e)

ušteda utvrđena na temelju istraživanja kojima se utvrđuje odgovor potrošača na savjete, informativne kampanje, sustave označivanja, certifikacijske sustave ili pametne mjerne sustave. Ovaj se pristup upotrebljava samo za uštedu nastalu uslijed promjena u ponašanju potrošača. On se ne upotrebljava za uštedu proizišlu iz uvođenja fizičkih mjera.

2.

| (a) | države članice dokazuju da je jedan od ciljeva mjere politike, nove ili postojeće, postizanje uštede energije u krajnjoj potrošnji na temelju članka 8. stavka 1. i dostavljaju dokaze i svoju dokumentaciju iz kojih je vidljivo da je ušteda energije ostvarena mjerom politike, uključujući dobrovoljne sporazume; |
| --- | --- |

(a)

države članice dokazuju da je jedan od ciljeva mjere politike, nove ili postojeće, postizanje uštede energije u krajnjoj potrošnji na temelju članka 8. stavka 1. i dostavljaju dokaze i svoju dokumentaciju iz kojih je vidljivo da je ušteda energije ostvarena mjerom politike, uključujući dobrovoljne sporazume;

| (b) | mora se dokazati da je ušteda dodatna u odnosu na uštedu koja bi se ostvarila u svakom slučaju bez aktivnosti stranaka obveznica, stranaka sudionica, ovlaštenih stranaka ili provedbenih tijela. Kako bi se odredila ušteda koja se može iskazati kao dodatna države članice uzimaju u obzir kako bi se upotreba energije i potražnja za njom razvijali u nedostatku dotične mjere politike, uzimajući u obzir barem sljedeće čimbenike: trendove u potrošnji energije, promjene u ponašanju potrošača, tehnološki napredak i promjene uzrokovane drugim mjerama provedenima na razini Unije i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

mora se dokazati da je ušteda dodatna u odnosu na uštedu koja bi se ostvarila u svakom slučaju bez aktivnosti stranaka obveznica, stranaka sudionica, ovlaštenih stranaka ili provedbenih tijela. Kako bi se odredila ušteda koja se može iskazati kao dodatna države članice uzimaju u obzir kako bi se upotreba energije i potražnja za njom razvijali u nedostatku dotične mjere politike, uzimajući u obzir barem sljedeće čimbenike: trendove u potrošnji energije, promjene u ponašanju potrošača, tehnološki napredak i promjene uzrokovane drugim mjerama provedenima na razini Unije i na nacionalnoj razini;

| (c) | ušteda ostvarena provedbom obveznog prava Unije smatra se uštedom koja bi se ostvarila u svakom slučaju i stoga se ne iskazuje kao ušteda energije za potrebe članka 8. stavka 1. Odstupajući od tog zahtjeva, ušteda povezana s obnovom postojećih zgrada, uključujući uštedu koja proizlazi iz provedbe minimalnih standarda energetskih svojstava za zgrade u skladu s Direktivom 2010/31/EU, može se iskazivati kao ušteda energije za potrebe članka 8. stavka 1., pod uvjetom da je osiguran kriterij značajnosti iz točke 3. podtočke (h) ovog Priloga. Mjere za promicanje poboljšanja energetske učinkovitosti u javnom sektoru u skladu s člankom 5. i člankom 6. mogu biti prihvatljive da se uzmu u obzir za ostvarenje uštede energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. pod uvjetom da imaju za posljedicu provjerljivu i mjerljivu ili procjenjivu uštedu energije u krajnjoj potrošnji. Izračun uštede energije mora biti u skladu s ovim Prilogom; |
| --- | --- |

(c)

ušteda ostvarena provedbom obveznog prava Unije smatra se uštedom koja bi se ostvarila u svakom slučaju i stoga se ne iskazuje kao ušteda energije za potrebe članka 8. stavka 1. Odstupajući od tog zahtjeva, ušteda povezana s obnovom postojećih zgrada, uključujući uštedu koja proizlazi iz provedbe minimalnih standarda energetskih svojstava za zgrade u skladu s Direktivom 2010/31/EU, može se iskazivati kao ušteda energije za potrebe članka 8. stavka 1., pod uvjetom da je osiguran kriterij značajnosti iz točke 3. podtočke (h) ovog Priloga. Mjere za promicanje poboljšanja energetske učinkovitosti u javnom sektoru u skladu s člankom 5. i člankom 6. mogu biti prihvatljive da se uzmu u obzir za ostvarenje uštede energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. pod uvjetom da imaju za posljedicu provjerljivu i mjerljivu ili procjenjivu uštedu energije u krajnjoj potrošnji. Izračun uštede energije mora biti u skladu s ovim Prilogom;

| (d) | ušteda energije u krajnjoj potrošnji koja proizlazi iz provedbe mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti poduzetih na temelju propisa za izvanredna stanja iz članka 122. UFEU-a može se iskazati za potrebe članka 8. stavka 1., pod uvjetom da dovede do provjerljive i mjerljive ili procjenjive uštede energije u krajnjoj potrošnji, uz iznimku uštede energije koja proizlazi iz mjera racioniranja ili ograničavanja; |
| --- | --- |

(d)

ušteda energije u krajnjoj potrošnji koja proizlazi iz provedbe mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti poduzetih na temelju propisa za izvanredna stanja iz članka 122. UFEU-a može se iskazati za potrebe članka 8. stavka 1., pod uvjetom da dovede do provjerljive i mjerljive ili procjenjive uštede energije u krajnjoj potrošnji, uz iznimku uštede energije koja proizlazi iz mjera racioniranja ili ograničavanja;

| (e) | mjere poduzete u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 mogu se smatrati značajnima, no države članice moraju pokazati da one dovode do uštede energije u krajnjoj potrošnji koju je moguće provjeriti i izmjeriti ili procijeniti. Izračun uštede energije mora biti u skladu s ovim Prilogom; |
| --- | --- |

(e)

mjere poduzete u skladu s Uredbom (EU) 2018/842 mogu se smatrati značajnima, no države članice moraju pokazati da one dovode do uštede energije u krajnjoj potrošnji koju je moguće provjeriti i izmjeriti ili procijeniti. Izračun uštede energije mora biti u skladu s ovim Prilogom;

| (f) | države članice uračunavaju samo uštedu energije u krajnjoj potrošnji ostvarenu mjerama politike u sektorima ili postrojenjima obuhvaćenima poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ ako proizlazi iz provedbe članka 9. ili 10. ove Direktive i nadilazi zahtjeve utvrđene u Direktivi 2003/87/EZ ili nadilazi provedbu djelovanja povezanih s dodjelom besplatnih emisijskih jedinica u skladu s tom direktivom. Države članice dokazuju da mjere politike dovode do provjerljive i mjerljive ili procjenjive uštede energije u krajnjoj potrošnji. Izračun uštede energije mora biti u skladu s ovim Prilogom. Ako je subjekt stranka obveznica u okviru nacionalnog sustava obveze energetske učinkovitosti u skladu s člankom 9. ove Direktive i u okviru EU sustava trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet u skladu s poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ, u sustavima za praćenje i provjeru osigurava se da se cijena ugljika koja se prenosi kad se gorivo pušta u potrošnju u skladu s tim poglavljem uzima u obzir u izračunavanju uštede energije ostvarene njegovim mjerama za uštedu energije i izvješćivanju o toj uštedi energije; |
| --- | --- |

(f)

države članice uračunavaju samo uštedu energije u krajnjoj potrošnji ostvarenu mjerama politike u sektorima ili postrojenjima obuhvaćenima poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ ako proizlazi iz provedbe članka 9. ili 10. ove Direktive i nadilazi zahtjeve utvrđene u Direktivi 2003/87/EZ ili nadilazi provedbu djelovanja povezanih s dodjelom besplatnih emisijskih jedinica u skladu s tom direktivom. Države članice dokazuju da mjere politike dovode do provjerljive i mjerljive ili procjenjive uštede energije u krajnjoj potrošnji. Izračun uštede energije mora biti u skladu s ovim Prilogom. Ako je subjekt stranka obveznica u okviru nacionalnog sustava obveze energetske učinkovitosti u skladu s člankom 9. ove Direktive i u okviru EU sustava trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet u skladu s poglavljem IV.a Direktive 2003/87/EZ, u sustavima za praćenje i provjeru osigurava se da se cijena ugljika koja se prenosi kad se gorivo pušta u potrošnju u skladu s tim poglavljem uzima u obzir u izračunavanju uštede energije ostvarene njegovim mjerama za uštedu energije i izvješćivanju o toj uštedi energije;

| (g) | može se uzeti u obzir, pod uvjetom da se uzima u obzir samo ušteda koja premašuje sljedeće razine:






  i. | standardne vrijednosti emisija Unije za nove osobne automobile i nova laka gospodarska vozila nakon provedbe Uredbe (EU) 2019/631 Europskog parlamenta i Vijeća (1); Države članice moraju dostaviti razloge, pretpostavke i metodologiju izračuna radi dokazivanja dodatnosti u odnosu na zahtjeve Unije za emisije CO2 za nova vozila; |
| --- | --- | --- |

(g)

može se uzeti u obzir, pod uvjetom da se uzima u obzir samo ušteda koja premašuje sljedeće razine:

i.

standardne vrijednosti emisija Unije za nove osobne automobile i nova laka gospodarska vozila nakon provedbe Uredbe (EU) 2019/631 Europskog parlamenta i Vijeća (1); Države članice moraju dostaviti razloge, pretpostavke i metodologiju izračuna radi dokazivanja dodatnosti u odnosu na zahtjeve Unije za emisije CO2 za nova vozila;

| ii. | zahtjevi Unije u vezi s uklanjanjem određenih proizvoda povezanih s energijom s tržišta nakon provedbe provedbenih mjera u skladu s Direktivom 2009/125/EZ; Države članice moraju dostaviti dokaze, pretpostavke i metodologiju izračuna radi dokazivanja dodatnosti; |
| --- | --- |

ii.

zahtjevi Unije u vezi s uklanjanjem određenih proizvoda povezanih s energijom s tržišta nakon provedbe provedbenih mjera u skladu s Direktivom 2009/125/EZ; Države članice moraju dostaviti dokaze, pretpostavke i metodologiju izračuna radi dokazivanja dodatnosti;

| (h) | dopuštene su politike čija je svrha poticanje većih razina energetske učinkovitosti proizvoda, opreme, prijevoznih sustava, vozila i goriva, zgrada i elemenata zgrada, procesa ili tržišta, osim mjera politike:






  i. | u pogledu korištenja izravnog izgaranja fosilnih goriva koje su nove i provode se od 1. siječnja 2026.; i |
| --- | --- | --- |

(h)

dopuštene su politike čija je svrha poticanje većih razina energetske učinkovitosti proizvoda, opreme, prijevoznih sustava, vozila i goriva, zgrada i elemenata zgrada, procesa ili tržišta, osim mjera politike:

i.

u pogledu korištenja izravnog izgaranja fosilnih goriva koje su nove i provode se od 1. siječnja 2026.; i

| ii. | kojima se subvencionira upotreba tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva u stambenim zgradama od 1. siječnja 2026.; |
| --- | --- |

ii.

kojima se subvencionira upotreba tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva u stambenim zgradama od 1. siječnja 2026.;

| (i) | ušteda energije koja proizlazi iz novih mjera politike koje se provode od 1. siječnja 2024. u pogledu korištenja izravnog izgaranja fosilnih goriva u proizvodima, opremi, prijevoznim sustavima, vozilima, zgradama ili radovima ne računa se za ispunjavanje obveze uštede energije na temelju članka 8. stavka 1. točke (b). U slučaju mjera politike kojima se promiču kombinacije tehnologija, udio uštede energije povezan s tehnologijom izgaranja fosilnih goriva nije prihvatljiv od 1. siječnja 2024.; |
| --- | --- |

(i)

ušteda energije koja proizlazi iz novih mjera politike koje se provode od 1. siječnja 2024. u pogledu korištenja izravnog izgaranja fosilnih goriva u proizvodima, opremi, prijevoznim sustavima, vozilima, zgradama ili radovima ne računa se za ispunjavanje obveze uštede energije na temelju članka 8. stavka 1. točke (b). U slučaju mjera politike kojima se promiču kombinacije tehnologija, udio uštede energije povezan s tehnologijom izgaranja fosilnih goriva nije prihvatljiv od 1. siječnja 2024.;

| (j) | odstupajući od točke (i), za razdoblje od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2030., ušteda energije ostvarena tehnologijama s izravnim izgaranjem fosilnih goriva kojima se poboljšava energetska učinkovitost u poduzećima sa znatnom potrošnjom energije u industrijskom sektoru može se računati kao ušteda energije samo za potrebe članka 8. stavka 1. točaka (b) i (c), do 31. prosinca 2030., pod uvjetom da:






  i. | poduzeće je provelo energetski pregled u skladu s člankom 11. stavkom 2. i plan provedbe koji uključuje:






  — | pregled svih troškovno učinkovitih mjera energetske učinkovitosti s razdobljem povrata od pet godina ili kraćim, na temelju metodologija jednostavnih razdoblja povrata koje je dostavila država članica, |
| --- | --- | --- | --- |

(j)

odstupajući od točke (i), za razdoblje od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2030., ušteda energije ostvarena tehnologijama s izravnim izgaranjem fosilnih goriva kojima se poboljšava energetska učinkovitost u poduzećima sa znatnom potrošnjom energije u industrijskom sektoru može se računati kao ušteda energije samo za potrebe članka 8. stavka 1. točaka (b) i (c), do 31. prosinca 2030., pod uvjetom da:

i.

poduzeće je provelo energetski pregled u skladu s člankom 11. stavkom 2. i plan provedbe koji uključuje:

—

pregled svih troškovno učinkovitih mjera energetske učinkovitosti s razdobljem povrata od pet godina ili kraćim, na temelju metodologija jednostavnih razdoblja povrata koje je dostavila država članica,

| — | vremenski okvir za provedbu svih preporučenih mjera energetske učinkovitosti s razdobljem povrata od pet ili manje godina, |
| --- | --- |

—

vremenski okvir za provedbu svih preporučenih mjera energetske učinkovitosti s razdobljem povrata od pet ili manje godina,

| — | izračun očekivane uštede energije koja proizlazi iz preporučenih mjera energetske učinkovitosti, i |
| --- | --- |

—

izračun očekivane uštede energije koja proizlazi iz preporučenih mjera energetske učinkovitosti, i

| — | mjere energetske učinkovitosti koje se odnose na upotrebu tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva s relevantnim informacijama potrebnima za:






  — | dokazivanje da se utvrđenom mjerom ne povećava količina potrebne energije ili kapacitet postrojenja, |
| --- | --- | --- |

—

mjere energetske učinkovitosti koje se odnose na upotrebu tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva s relevantnim informacijama potrebnima za:

—

dokazivanje da se utvrđenom mjerom ne povećava količina potrebne energije ili kapacitet postrojenja,

| — | obrazlaganje da primjena održivih tehnologija nefosilnih goriva nije tehnički izvediva, |
| --- | --- |

—

obrazlaganje da primjena održivih tehnologija nefosilnih goriva nije tehnički izvediva,

| — | dokazivanje da je tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva u skladu s najnovijim odgovarajućim Unijinim zakonodavstvom o vrijednostima emisija i sprečava učinke tehnološke ovisnosti osiguravanjem buduće kompatibilnosti s klimatski neutralnim alternativnim nefosilnim gorivima i tehnologijama; |
| --- | --- |

—

dokazivanje da je tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva u skladu s najnovijim odgovarajućim Unijinim zakonodavstvom o vrijednostima emisija i sprečava učinke tehnološke ovisnosti osiguravanjem buduće kompatibilnosti s klimatski neutralnim alternativnim nefosilnim gorivima i tehnologijama;

| ii. | nastavak upotrebe tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva mjera je energetske učinkovitosti za smanjenje potrošnje energije s razdobljem povrata od pet ili manje godina, na temelju metodologija jednostavnih razdoblja povrata koje je dostavila država članica, preporučena nakon energetskog pregleda na temelju članka 11. stavka 2. i uključena u plan provedbe; |
| --- | --- |

ii.

nastavak upotrebe tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva mjera je energetske učinkovitosti za smanjenje potrošnje energije s razdobljem povrata od pet ili manje godina, na temelju metodologija jednostavnih razdoblja povrata koje je dostavila država članica, preporučena nakon energetskog pregleda na temelju članka 11. stavka 2. i uključena u plan provedbe;

| iii. | upotreba tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva u skladu je s najnovijim odgovarajućim Unijinim zakonodavstvom o vrijednostima emisija i ne dovodi do učinka tehnološke ovisnosti te osigurava buduću kompatibilnost s klimatski neutralnim alternativnim gorivima i tehnologijama; |
| --- | --- |

iii.

upotreba tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva u skladu je s najnovijim odgovarajućim Unijinim zakonodavstvom o vrijednostima emisija i ne dovodi do učinka tehnološke ovisnosti te osigurava buduću kompatibilnost s klimatski neutralnim alternativnim gorivima i tehnologijama;

| iv. | upotreba tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva u poduzeću ne dovodi do povećanja potrošnje energije ili povećanja kapaciteta postrojenja u tom poduzeću; |
| --- | --- |

iv.

upotreba tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva u poduzeću ne dovodi do povećanja potrošnje energije ili povećanja kapaciteta postrojenja u tom poduzeću;

| v. | dostavljeni su dokazi da nijedno alternativno, održivo rješenje za nefosilno gorivo nije tehnički izvedivo; |
| --- | --- |

v.

dostavljeni su dokazi da nijedno alternativno, održivo rješenje za nefosilno gorivo nije tehnički izvedivo;

| vi. | upotreba tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva dovodi do provjerljive i mjerljive ili procjenjive uštede energije u krajnjoj potrošnji izračunane u skladu s ovim Prilogom; |
| --- | --- |

vi.

upotreba tehnologija izravnog izgaranja fosilnih goriva dovodi do provjerljive i mjerljive ili procjenjive uštede energije u krajnjoj potrošnji izračunane u skladu s ovim Prilogom;

| vii. | dokazi su objavljeni na internetskim stranicama ili su javno dostupni svim zainteresiranim građanima; |
| --- | --- |

vii.

dokazi su objavljeni na internetskim stranicama ili su javno dostupni svim zainteresiranim građanima;

| (k) | mjere kojima se promiče ugradnja tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora malog opsega na zgrade ili u njih mogu biti prihvatljive da se uzmu u obzir za ostvarenje uštede energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. pod uvjetom da imaju za posljedicu provjerljivu i mjerljivu ili procjenjivu uštedu energije u krajnjoj potrošnji. Izračun uštede energije mora biti u skladu s ovim Prilogom; |
| --- | --- |

(k)

mjere kojima se promiče ugradnja tehnologija za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora malog opsega na zgrade ili u njih mogu biti prihvatljive da se uzmu u obzir za ostvarenje uštede energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. pod uvjetom da imaju za posljedicu provjerljivu i mjerljivu ili procjenjivu uštedu energije u krajnjoj potrošnji. Izračun uštede energije mora biti u skladu s ovim Prilogom;

| (l) | mjere kojima se promiče ugradnja solarnih toplinskih tehnologija mogu biti prihvatljive da se uzmu u obzir za ostvarenje uštede energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. pod uvjetom da imaju za posljedicu provjerljivu i mjerljivu ili procjenjivu uštedu energije u krajnjoj potrošnji. Toplina nastala iz solarnih toplinskih energija iz zračenja sunca može se isključiti iz njihove krajnje potrošnje energije; |
| --- | --- |

(l)

mjere kojima se promiče ugradnja solarnih toplinskih tehnologija mogu biti prihvatljive da se uzmu u obzir za ostvarenje uštede energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. pod uvjetom da imaju za posljedicu provjerljivu i mjerljivu ili procjenjivu uštedu energije u krajnjoj potrošnji. Toplina nastala iz solarnih toplinskih energija iz zračenja sunca može se isključiti iz njihove krajnje potrošnje energije;

| (m) | kad je riječ o politikama kojima se ubrzava uvođenje učinkovitijih proizvoda i vozila, osim novih mjera koje se provode od 1. siječnja 2024. u pogledu korištenja izravnog izgaranja fosilnih goriva, one se mogu u potpunosti uzeti u obzir pod uvjetom da se dokaže da se takvo uvođenje odvija prije isteka prosječnog očekivanog vijeka trajanja proizvoda ili vozila ili prije nego što je uobičajeno zamijeniti proizvod ili vozilo, a ušteda se iskazuje samo za razdoblje do isteka prosječnog očekivanog vijeka trajanja proizvoda ili vozila koje se zamjenjuje; |
| --- | --- |

(m)

kad je riječ o politikama kojima se ubrzava uvođenje učinkovitijih proizvoda i vozila, osim novih mjera koje se provode od 1. siječnja 2024. u pogledu korištenja izravnog izgaranja fosilnih goriva, one se mogu u potpunosti uzeti u obzir pod uvjetom da se dokaže da se takvo uvođenje odvija prije isteka prosječnog očekivanog vijeka trajanja proizvoda ili vozila ili prije nego što je uobičajeno zamijeniti proizvod ili vozilo, a ušteda se iskazuje samo za razdoblje do isteka prosječnog očekivanog vijeka trajanja proizvoda ili vozila koje se zamjenjuje;

| (n) | pri poticanju uvođenja mjera energetske učinkovitosti države članice prema potrebi osiguravaju održavanje normi kvalitete proizvoda, usluga i provedbe mjera, ili uvođenje tih normi ako ne postoje; |
| --- | --- |

(n)

pri poticanju uvođenja mjera energetske učinkovitosti države članice prema potrebi osiguravaju održavanje normi kvalitete proizvoda, usluga i provedbe mjera, ili uvođenje tih normi ako ne postoje;

| (o) | da bi se uzele u obzir klimatske razlike među regijama, države članice mogu odlučiti prilagoditi uštede standardnoj vrijednosti ili uskladiti različite uštede energije u skladu s temperaturnim razlikama među regijama; |
| --- | --- |

(o)

da bi se uzele u obzir klimatske razlike među regijama, države članice mogu odlučiti prilagoditi uštede standardnoj vrijednosti ili uskladiti različite uštede energije u skladu s temperaturnim razlikama među regijama;

| (p) | u izračunu uštede energije uzimaju se u obzir trajanje mjera i stupanj smanjenja uštede tijekom vremena. Taj se izračun provodi zbrajanjem uštede koja će se ostvariti svakom pojedinačnom mjerom tijekom razdoblja od datuma početka njezine provedbe do kraja razdoblja obveze. Države članice mogu također primijeniti drugu metodu ako procijene da se njome može ostvariti barem jednaka ukupna količina uštede. Ako upotrebljavaju drugu metodu, države članice osiguravaju da ukupan iznos uštede energije izračunan primjenom tih drugih metoda ne premašuje iznos uštede energije koji bi dobile kad bi uštedu izračunale kao zbroj uštede koja će se ostvariti svakom pojedinačnom mjerom tijekom razdoblja od datuma početka njezine provedbe do 2030. Države članice u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima priopćenima na temelju članka 3. i članaka od 7. do 12. Uredbe (EU) 2018/1999 detaljno opisuju tu drugu metodu i sve što je poduzeto kako bi osigurale ispunjavanje tog obvezujućeg zahtjeva u vezi s izračunom. |
| --- | --- |

(p)

u izračunu uštede energije uzimaju se u obzir trajanje mjera i stupanj smanjenja uštede tijekom vremena. Taj se izračun provodi zbrajanjem uštede koja će se ostvariti svakom pojedinačnom mjerom tijekom razdoblja od datuma početka njezine provedbe do kraja razdoblja obveze. Države članice mogu također primijeniti drugu metodu ako procijene da se njome može ostvariti barem jednaka ukupna količina uštede. Ako upotrebljavaju drugu metodu, države članice osiguravaju da ukupan iznos uštede energije izračunan primjenom tih drugih metoda ne premašuje iznos uštede energije koji bi dobile kad bi uštedu izračunale kao zbroj uštede koja će se ostvariti svakom pojedinačnom mjerom tijekom razdoblja od datuma početka njezine provedbe do 2030. Države članice u svojim integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima priopćenima na temelju članka 3. i članaka od 7. do 12. Uredbe (EU) 2018/1999 detaljno opisuju tu drugu metodu i sve što je poduzeto kako bi osigurale ispunjavanje tog obvezujućeg zahtjeva u vezi s izračunom.

3.

| (a) | mjerama politika i pojedinačnim mjerama ostvaruje se ušteda energije u krajnjoj potrošnji koju je moguće provjeriti; |
| --- | --- |

(a)

mjerama politika i pojedinačnim mjerama ostvaruje se ušteda energije u krajnjoj potrošnji koju je moguće provjeriti;

| (b) | odgovornosti svake stranke sudionice, ovlaštene stranke ili provedbenog tijela javne vlasti, ovisno o tome što je relevantno, jasno su utvrđene; |
| --- | --- |

(b)

odgovornosti svake stranke sudionice, ovlaštene stranke ili provedbenog tijela javne vlasti, ovisno o tome što je relevantno, jasno su utvrđene;

| (c) | ušteda energije koja se ostvaruje ili se treba ostvariti utvrđuje se na transparentan način; |
| --- | --- |

(c)

ušteda energije koja se ostvaruje ili se treba ostvariti utvrđuje se na transparentan način;

| (d) | iznos uštede energije koji se zahtijeva ili koji treba ostvariti mjerom politike izražen je ili kao potrošnja primarne energije ili kao krajnja potrošnja energije, na temelju neto kaloričnih vrijednosti ili faktora primarne energije iz članka 31.; |
| --- | --- |

(d)

iznos uštede energije koji se zahtijeva ili koji treba ostvariti mjerom politike izražen je ili kao potrošnja primarne energije ili kao krajnja potrošnja energije, na temelju neto kaloričnih vrijednosti ili faktora primarne energije iz članka 31.;

| (e) | sastavlja se i objavljuje godišnje izvješće o uštedi energije koju su ostvarile ovlaštene stranke, stranke sudionice i provedbena tijela javne vlasti, kao i podaci o godišnjim kretanjima uštede energije; |
| --- | --- |

(e)

sastavlja se i objavljuje godišnje izvješće o uštedi energije koju su ostvarile ovlaštene stranke, stranke sudionice i provedbena tijela javne vlasti, kao i podaci o godišnjim kretanjima uštede energije;

| (f) | provodi se praćenje rezultata te se poduzimaju odgovarajuće mjere u slučaju nezadovoljavajućeg napretka; |
| --- | --- |

(f)

provodi se praćenje rezultata te se poduzimaju odgovarajuće mjere u slučaju nezadovoljavajućeg napretka;

| (g) | uštedu energije ostvarenu u okviru pojedinačne mjere pripisala si je samo jedna stranka; |
| --- | --- |

(g)

uštedu energije ostvarenu u okviru pojedinačne mjere pripisala si je samo jedna stranka;

| (h) | dokazano je da su aktivnosti stranke sudionice, ovlaštene stranke ili provedbenog tijela javne vlasti značajni za ostvarenje iskazane uštede energije; |
| --- | --- |

(h)

dokazano je da su aktivnosti stranke sudionice, ovlaštene stranke ili provedbenog tijela javne vlasti značajni za ostvarenje iskazane uštede energije;

| (i) | aktivnosti stranke sudionice, ovlaštene stranke ili provedbenog tijela javne vlasti nemaju negativne učinke na osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugrožene kupce i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju. |
| --- | --- |

(i)

aktivnosti stranke sudionice, ovlaštene stranke ili provedbenog tijela javne vlasti nemaju negativne učinke na osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugrožene kupce i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju.

4.

| (a) | u obzir se uzima samo ušteda energije na temelju mjera oporezivanja koje premašuju minimalne razine oporezivanja primjenjive na goriva u skladu s direktivama Vijeća 2003/96/EZ (2) ili 2006/112/EZ (3); |
| --- | --- |

(a)

u obzir se uzima samo ušteda energije na temelju mjera oporezivanja koje premašuju minimalne razine oporezivanja primjenjive na goriva u skladu s direktivama Vijeća 2003/96/EZ (2) ili 2006/112/EZ (3);

| (b) | kratkoročna cjenovna elastičnost za izračun učinka mjera oporezivanja u području energetike mora odražavati odgovor potražnje za energijom u odnosu na promjene cijena te se procjenjuje na temelju najnovijih i reprezentativnih službenih izvora podataka, koji su primjenjivi za državu članicu, i, ako je primjenjivo, na temelju pratećih istraživanja koja je proveo neovisni institut. Ako se ne koristi kratkoročna elastičnost nego neka druga cjenovna elastičnost, države članice objašnjavaju kako su poboljšanja energetske učinkovitosti zbog provedbe drugog zakonodavstva Unije uključene u osnovni scenarij na temelju kojeg se procjenjuje ušteda energije, ili kako je izbjegnuto dvostruko uračunavanje uštede energije iz drugog zakonodavstva Unije; |
| --- | --- |

(b)

kratkoročna cjenovna elastičnost za izračun učinka mjera oporezivanja u području energetike mora odražavati odgovor potražnje za energijom u odnosu na promjene cijena te se procjenjuje na temelju najnovijih i reprezentativnih službenih izvora podataka, koji su primjenjivi za državu članicu, i, ako je primjenjivo, na temelju pratećih istraživanja koja je proveo neovisni institut. Ako se ne koristi kratkoročna elastičnost nego neka druga cjenovna elastičnost, države članice objašnjavaju kako su poboljšanja energetske učinkovitosti zbog provedbe drugog zakonodavstva Unije uključene u osnovni scenarij na temelju kojeg se procjenjuje ušteda energije, ili kako je izbjegnuto dvostruko uračunavanje uštede energije iz drugog zakonodavstva Unije;

| (c) | ušteda energije iz pratećih instrumenata politike oporezivanja, uključujući fiskalne poticaje ili plaćanje fondu, obračunava se zasebno; |
| --- | --- |

(c)

ušteda energije iz pratećih instrumenata politike oporezivanja, uključujući fiskalne poticaje ili plaćanje fondu, obračunava se zasebno;

| (d) | procjene kratkoročne elastičnosti trebale bi se upotrebljavati za procjenu uštede energije ostvarene mjerama oporezivanja kako bi se izbjeglo preklapanje sa zakonodavstvom Unije i drugim mjerama politike; |
| --- | --- |

(d)

procjene kratkoročne elastičnosti trebale bi se upotrebljavati za procjenu uštede energije ostvarene mjerama oporezivanja kako bi se izbjeglo preklapanje sa zakonodavstvom Unije i drugim mjerama politike;

| (e) | države članice određuju distribucijske učinke mjera oporezivanja i jednakovrijednih mjera na osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugrožene kupce i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju te pokazuju učinke mjera ublažavanja provedenih u skladu s člankom 24. stavcima 1., 2. i 3.; |
| --- | --- |

(e)

države članice određuju distribucijske učinke mjera oporezivanja i jednakovrijednih mjera na osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugrožene kupce i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju te pokazuju učinke mjera ublažavanja provedenih u skladu s člankom 24. stavcima 1., 2. i 3.;

| (f) | države članice dostavljaju dokaze, uključujući metodologije izračuna, da se, ako postoji preklapanje učinka mjera oporezivanja energije ili ugljika ili trgovanja emisija u skladu s Direktivom 2003/87/EZ, ušteda energija ne uračunava dvaput. |
| --- | --- |

(f)

države članice dostavljaju dokaze, uključujući metodologije izračuna, da se, ako postoji preklapanje učinka mjera oporezivanja energije ili ugljika ili trgovanja emisija u skladu s Direktivom 2003/87/EZ, ušteda energija ne uračunava dvaput.

5.

Države članice u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 obavješćuju Komisiju o predloženoj detaljnoj metodologiji za rad sustavâ obveze energetske učinkovitosti i o alternativnim mjerama iz članaka 9. i 10. te članka 30. stavka 14. ove Direktive. Osim u slučaju oporezivanja, takva obavijest uključuje informacije o:

| (a) | razini uštede energije koja se zahtijeva na temelju članka 8. stavka 1. prvog podstavka ili uštede za koju se očekuje da će biti ostvarena tijekom cijelog razdoblja od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030.; |
| --- | --- |

(a)

razini uštede energije koja se zahtijeva na temelju članka 8. stavka 1. prvog podstavka ili uštede za koju se očekuje da će biti ostvarena tijekom cijelog razdoblja od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030.;

| (b) | tome kako se izračunana količina nove uštede energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. prvim podstavkom ili ušteda energije čije se postizanje očekuje raspoređuje tijekom razdoblja obveze; |
| --- | --- |

(b)

tome kako se izračunana količina nove uštede energije koja se zahtijeva u skladu s člankom 8. stavkom 1. prvim podstavkom ili ušteda energije čije se postizanje očekuje raspoređuje tijekom razdoblja obveze;

| (c) | strankama obveznicama, strankama sudionicama, ovlaštenim strankama ili provedbenim tijelima javne vlasti; |
| --- | --- |

(c)

strankama obveznicama, strankama sudionicama, ovlaštenim strankama ili provedbenim tijelima javne vlasti;

| (d) | ciljnim sektorima; |
| --- | --- |

(d)

ciljnim sektorima;

| (e) | mjerama politike i pojedinačnim mjerama, uključujući očekivani ukupni iznos kumulativne uštede energije za svaku mjeru; |
| --- | --- |

(e)

mjerama politike i pojedinačnim mjerama, uključujući očekivani ukupni iznos kumulativne uštede energije za svaku mjeru;

| (f) | mjerama politike ili programima ili mjerama financiranima iz nacionalnog fonda za energetsku učinkovitost provedenima prioritetno kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju; |
| --- | --- |

(f)

mjerama politike ili programima ili mjerama financiranima iz nacionalnog fonda za energetsku učinkovitost provedenima prioritetno kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju;

| (g) | udjelu i količini uštede energije koju treba postići kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju; |
| --- | --- |

(g)

udjelu i količini uštede energije koju treba postići kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju;

| (h) | ako je primjenjivo, primijenjenim pokazateljima, aritmetičkom prosjeku udjela i rezultatima mjera politike uspostavljenima na temelju članka 8. stavka 3.; |
| --- | --- |

(h)

ako je primjenjivo, primijenjenim pokazateljima, aritmetičkom prosjeku udjela i rezultatima mjera politike uspostavljenima na temelju članka 8. stavka 3.;

| (i) | ako je primjenjivo, učinku i negativnim učincima mjera politike provedenih u skladu s člankom 8. stavkom 3. na osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugrožene kupce i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju; |
| --- | --- |

(i)

ako je primjenjivo, učinku i negativnim učincima mjera politike provedenih u skladu s člankom 8. stavkom 3. na osobe pogođene energetskim siromaštvom, ugrožene kupce i, ako je primjenjivo, osobe koje žive u socijalnom stanovanju;

| (j) | trajanju razdoblja obveze u vezi sa sustavom obveze energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(j)

trajanju razdoblja obveze u vezi sa sustavom obveze energetske učinkovitosti;

| (k) | ako je primjenjivo, količini uštede energije ili ciljevima smanjenja troškova koje stranke obveznice trebaju postići kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju; |
| --- | --- |

(k)

ako je primjenjivo, količini uštede energije ili ciljevima smanjenja troškova koje stranke obveznice trebaju postići kod osoba pogođenih energetskim siromaštvom, ugroženih kupaca i, ako je primjenjivo, osoba koje žive u socijalnom stanovanju;

| (l) | aktivnostima predviđenima mjerom politike; |
| --- | --- |

(l)

aktivnostima predviđenima mjerom politike;

| (m) | metodologiji izračuna, uključujući kako se utvrđuje dodatnost i značajnost te koje se metodologije i referentne vrijednosti upotrebljavaju za predviđene i procijenjene uštede i, ako je primjenjivo, korištenim neto kaloričnim vrijednostima i faktorima konverzije; |
| --- | --- |

(m)

metodologiji izračuna, uključujući kako se utvrđuje dodatnost i značajnost te koje se metodologije i referentne vrijednosti upotrebljavaju za predviđene i procijenjene uštede i, ako je primjenjivo, korištenim neto kaloričnim vrijednostima i faktorima konverzije;

| (n) | vijeku trajanja mjera i načinu na koji se izračunavaju ili na čemu se temelje; |
| --- | --- |

(n)

vijeku trajanja mjera i načinu na koji se izračunavaju ili na čemu se temelje;

| (o) | pristupu primijenjenom za rješavanje pitanja klimatskih razlika unutar države članice; |
| --- | --- |

(o)

pristupu primijenjenom za rješavanje pitanja klimatskih razlika unutar države članice;

| (p) | sustavima za praćenje i provjeru mjera na temelju članaka 9. i 10. te pojedinosti o načinu osiguravanja njihove neovisnosti o strankama obveznicama, strankama sudionicama ili ovlaštenim strankama; |
| --- | --- |

(p)

sustavima za praćenje i provjeru mjera na temelju članaka 9. i 10. te pojedinosti o načinu osiguravanja njihove neovisnosti o strankama obveznicama, strankama sudionicama ili ovlaštenim strankama;

| (q) | u slučaju oporezivanja:






  i. | ciljnim sektorima i segmentu poreznih obveznika; |
| --- | --- | --- |

(q)

u slučaju oporezivanja:

i.

ciljnim sektorima i segmentu poreznih obveznika;

| ii. | provedbenom tijelu javne vlasti; |
| --- | --- |

ii.

provedbenom tijelu javne vlasti;

| iii. | uštedi za koju se očekuje da će biti ostvarena; |
| --- | --- |

iii.

uštedi za koju se očekuje da će biti ostvarena;

| iv. | trajanju mjere oporezivanja; |
| --- | --- |

iv.

trajanju mjere oporezivanja;

| v. | metodologiji izračuna, uključujući pojedinosti o tome koja se cjenovna elastičnost upotrebljava i o načinu na koji je utvrđena; i |
| --- | --- |

v.

metodologiji izračuna, uključujući pojedinosti o tome koja se cjenovna elastičnost upotrebljava i o načinu na koji je utvrđena; i

| vi. | o tome kako se izbjegavaju preklapanja s EU sustavom trgovanja emisijama u skladu s Direktivom 2003/87/EZ i kako je uklonjen rizik od dvostrukog uračunavanja. |
| --- | --- |

vi.

o tome kako se izbjegavaju preklapanja s EU sustavom trgovanja emisijama u skladu s Direktivom 2003/87/EZ i kako je uklonjen rizik od dvostrukog uračunavanja.

---

(1)  Uredba (EU) 2019/631 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija CO2 za nove osobne automobile i za nova laka gospodarska vozila te o stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 443/2009 i (EU) br. 510/2011 (SL L 111, 25.4.2019., str. 13.).

1

2

(2)  Direktiva Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (SL L 283, 31.10.2003., str. 51.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).

3

---

PRILOG VI.

MINIMALNI KRITERIJI ZA ENERGETSKE PREGLEDE UKLJUČUJUĆI ENERGETSKE PREGLEDE KOJI SE PROVODE U SKLOPU SUSTAVÂ GOSPODARENJA ENERGIJOM

Energetski pregledi iz članka 11.:

| (a) | zasnivaju se na ažuriranim, izmjerenim i sljedivim radnim podacima o potrošnji energije i (za električnu energiju) profilima opterećenja; |
| --- | --- |

(a)

zasnivaju se na ažuriranim, izmjerenim i sljedivim radnim podacima o potrošnji energije i (za električnu energiju) profilima opterećenja;

| (b) | obuhvaćaju detaljan pregled profila potrošnje energije zgrada ili skupina zgrada, tehnoloških procesa ili industrijskih postrojenja, uključujući prijevoz; |
| --- | --- |

(b)

obuhvaćaju detaljan pregled profila potrošnje energije zgrada ili skupina zgrada, tehnoloških procesa ili industrijskih postrojenja, uključujući prijevoz;

| (c) | utvrđuju mjere energetske učinkovitosti za smanjivanje potrošnje energije; |
| --- | --- |

(c)

utvrđuju mjere energetske učinkovitosti za smanjivanje potrošnje energije;

| (d) | utvrđuju potencijal za troškovno učinkovito korištenje ili proizvodnju energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

(d)

utvrđuju potencijal za troškovno učinkovito korištenje ili proizvodnju energije iz obnovljivih izvora;

| (e) | kada je to moguće, proizlaze iz analize troškova ciklusa trajanja umjesto iz jednostavnih razdoblja povrata kako bi se u obzir uzela dugoročna ušteda, preostale vrijednosti dugoročnih ulaganja i diskontne stope; |
| --- | --- |

(e)

kada je to moguće, proizlaze iz analize troškova ciklusa trajanja umjesto iz jednostavnih razdoblja povrata kako bi se u obzir uzela dugoročna ušteda, preostale vrijednosti dugoročnih ulaganja i diskontne stope;

| (f) | razmjerni su i u dovoljnoj mjeri reprezentativni kako bi se omogućilo dobivanje pouzdane slike o cjelokupnim energetskim svojstvima i pouzdano prepoznavanje najvažnijih mogućnosti za poboljšanje. |
| --- | --- |

(f)

razmjerni su i u dovoljnoj mjeri reprezentativni kako bi se omogućilo dobivanje pouzdane slike o cjelokupnim energetskim svojstvima i pouzdano prepoznavanje najvažnijih mogućnosti za poboljšanje.

Na temelju energetskih pregleda moraju biti mogući detaljni i potvrđeni izračuni za predložene mjere s ciljem pružanja jasnih informacija o mogućoj uštedi.

Mora biti omogućena pohrana podataka koji se upotrebljavaju u energetskim pregledima za povijesnu analizu i praćenje učinaka.

---

PRILOG VII.

MINIMALNI ZAHTJEVI ZA PRAĆENJE I OBJAVLJIVANJE ENERGETSKIH SVOJSTAVA PODATKOVNIH CENTARA

Kad je riječ o energetskim svojstvima podatkovnih centara iz članka 12., prate se i objavljuju sljedeće minimalne informacije:

| (a) | ime podatkovnog centra, ime vlasnika i operatera podatkovnog centra, datum kojeg je podatkovni centar započeo s radom i općina u kojoj se podatkovni centar nalazi; |
| --- | --- |

(a)

ime podatkovnog centra, ime vlasnika i operatera podatkovnog centra, datum kojeg je podatkovni centar započeo s radom i općina u kojoj se podatkovni centar nalazi;

| (b) | ukupna korisna površina poda podatkovnog centra, instalirana snaga, godišnji ulazni i izlazni podatkovni promet i količina podataka pohranjenih i obrađenih u podatkovnom centru; |
| --- | --- |

(b)

ukupna korisna površina poda podatkovnog centra, instalirana snaga, godišnji ulazni i izlazni podatkovni promet i količina podataka pohranjenih i obrađenih u podatkovnom centru;

| (c) | svojstva podatkovnog centra tijekom zadnje pune kalendarske godine u skladu s ključnim pokazateljima uspješnosti za, među ostalim, potrošnju energije, iskorištavanje snage, zadane točke temperature, iskorištavanje otpadne topline, korištenje vode i korištenje energije iz obnovljivih izvora, koristeći kao osnovu, ako je primjenjivo, CEN/CENELEC EN 50600 – 4 „Informacijska tehnologija – objekti i infrastrukture podatkovnih centara”, do stupanja na snagu delegiranog akta donesenog na temelju članka 33. stavka 3. |
| --- | --- |

(c)

svojstva podatkovnog centra tijekom zadnje pune kalendarske godine u skladu s ključnim pokazateljima uspješnosti za, među ostalim, potrošnju energije, iskorištavanje snage, zadane točke temperature, iskorištavanje otpadne topline, korištenje vode i korištenje energije iz obnovljivih izvora, koristeći kao osnovu, ako je primjenjivo, CEN/CENELEC EN 50600 – 4 „Informacijska tehnologija – objekti i infrastrukture podatkovnih centara”, do stupanja na snagu delegiranog akta donesenog na temelju članka 33. stavka 3.

---

PRILOG VIII.

MINIMALNI ZAHTJEVI ZA OBRAČUN I INFORMACIJE O OBRAČUNU NA TEMELJU STVARNE POTROŠNJE PRIRODNOG PLINA

1.   Minimalni zahtjevi za obračun

1.1.   Obračun na temelju stvarne potrošnje

Kako bi se krajnjim kupcima omogućila regulacija vlastite potrošnje energije, obračun bi se trebao provoditi na temelju stvarne potrošnje najmanje jednom godišnje, a informacije o obračunu trebale bi se staviti na raspolaganje najmanje svaka tri mjeseca na zahtjev ili ako su se potrošači odlučili za primanje obračuna u elektroničkom obliku, u suprotnom dvaput godišnje. Plin koji se koristi samo za kuhanje može se izuzeti iz ovog zahtjeva.

1.2.   Minimalne informacije navedene na računu

Države članice osiguravaju da su prema potrebi u ili s računima, ugovorima, transakcijama i potvrdama izdanima na distribucijskim stanicama krajnjim kupcima na jasan i razumljiv način na raspolaganje stavljene sljedeće informacije:

| (a) | sadašnje stvarne cijene i stvarna potrošnja energije; |
| --- | --- |

(a)

sadašnje stvarne cijene i stvarna potrošnja energije;

| (b) | usporedbe sadašnje potrošnje energije krajnjeg kupca i potrošnje u istom razdoblju prošle godine, po mogućnosti u grafičkom obliku; |
| --- | --- |

(b)

usporedbe sadašnje potrošnje energije krajnjeg kupca i potrošnje u istom razdoblju prošle godine, po mogućnosti u grafičkom obliku;

| (c) | kontaktne informacije organizacija krajnjih kupaca, energetskih agencija ili sličnih tijela, uključujući adrese internetskih stranica, gdje se mogu pronaći informacije o raspoloživim mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti, usporedivim profilima krajnjih korisnika i objektivnim tehničkim specifikacijama opreme koja koristi energiju. |
| --- | --- |

(c)

kontaktne informacije organizacija krajnjih kupaca, energetskih agencija ili sličnih tijela, uključujući adrese internetskih stranica, gdje se mogu pronaći informacije o raspoloživim mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti, usporedivim profilima krajnjih korisnika i objektivnim tehničkim specifikacijama opreme koja koristi energiju.

Pored toga, kad je to moguće i korisno, države članice osiguravaju da se u ili s računima, ugovorima, transakcijama i potvrdama izdanima na distribucijskim stanicama krajnjim kupcima na jasan i razumljiv način na raspolaganje stave usporedbe s prosječnim uobičajenim ili referentnim krajnjim kupcem iz iste kategorije korisnika ili da se krajnjeg kupca uputi na navedene informacije.

1.3.   Savjeti u vezi s energetskom učinkovitošću koji su priloženi računima i druge povratne informacije za krajnje kupce

U ugovorima, prilikom izmjena ugovora, u računima koje kupci primaju ili na internetskim stranicama namijenjenima pojedinačnim kupcima distributeri energije, operatori distribucijskih sustava i poduzeća za maloprodaju energije obavješćuju svoje kupce na jasan i razumljiv način o kontaktnim informacijama neovisnih centara za savjetovanje potrošača, energetskih agencija ili sličnih institucija, uključujući njihove internetske adrese, gdje se mogu dobiti savjeti o raspoloživim mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti, referentnim profilima za potrošnju energije i tehničkim specifikacijama za uređaje koji koriste energiju, pri čemu ti savjeti mogu dovesti do smanjenja potrošnje energije navedenih uređaja.

---

PRILOG IX.

MINIMALNI ZAHTJEVI ZA INFORMACIJE O OBRAČUNU I POTROŠNJI GRIJANJA, HLAĐENJA I TOPLE VODE U KUĆANSTVU

1.   Obračun koji se temelji na stvarnoj potrošnji ili na rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja

Kako bi se krajnjim korisnicima omogućilo reguliranje vlastite potrošnje energije, obračun se najmanje jednom godišnje provodi na temelju stvarne potrošnje ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja.

2.   Minimalna učestalost informacija o obračunu ili potrošnji

Do 31. prosinca 2021., ako su ugrađeni brojila ili razdjelnici troškova grijanja koji se mogu očitati na daljinu, informacije o obračunu ili potrošnji na temelju stvarne potrošnje ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja pružaju se krajnjim korisnicima najmanje jednom tromjesečno na zahtjev ili ako su se krajnji kupci opredijelili za primanje elektroničkog obračuna, a u ostalim se slučajevima pružaju dvaput godišnje.

Od 1. siječnja 2022., ako su ugrađeni brojila ili razdjelnici troškova grijanja koji se mogu očitati na daljinu, informacije o obračunu ili potrošnji na temelju stvarne potrošnje ili na temelju rezultata očitanja razdjelnika troškova grijanja pružaju se krajnjim korisnicima najmanje jednom mjesečno. Te informacije također mogu biti dostupne putem interneta i ažurirati se onoliko često koliko to omogućuju korišteni uređaji i sustavi za mjerenje. Grijanje i hlađenje mogu se izuzeti od tih zahtjeva izvan sezone grijanja ili hlađenja.

3.   Minimalne informacije navedene na računu

Države članice osiguravaju da se krajnjim korisnicima na računima ili zajedno s računima u jasnom i razumljivom obliku na raspolaganje stave sljedeće informacije ako se one temelje na stvarnoj potrošnji ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja:

| (a) | važeće stvarne cijene i stvarna potrošnja energije ili ukupni troškovi grijanja i rezultati očitanja razdjelnika troškova grijanja; |
| --- | --- |

(a)

važeće stvarne cijene i stvarna potrošnja energije ili ukupni troškovi grijanja i rezultati očitanja razdjelnika troškova grijanja;

| (b) | upotrijebljena mješavina goriva i povezane godišnje emisije stakleničkih plinova, uključujući informacije za krajnje korisnike koji se grijanjem ili hlađenjem opskrbljuju iz centraliziranih sustava, te opis različitih poreza, pristojbi i tarifa koji se primjenjuju; |
| --- | --- |

(b)

upotrijebljena mješavina goriva i povezane godišnje emisije stakleničkih plinova, uključujući informacije za krajnje korisnike koji se grijanjem ili hlađenjem opskrbljuju iz centraliziranih sustava, te opis različitih poreza, pristojbi i tarifa koji se primjenjuju;

| (c) | usporedbe sadašnje potrošnje energije krajnjeg korisnika i potrošnje u istom razdoblju prošle godine, u grafičkom obliku i prilagođeno za grijanje i hlađenje u odnosu na klimatske uvjete; |
| --- | --- |

(c)

usporedbe sadašnje potrošnje energije krajnjeg korisnika i potrošnje u istom razdoblju prošle godine, u grafičkom obliku i prilagođeno za grijanje i hlađenje u odnosu na klimatske uvjete;

| (d) | kontaktni podaci organizacija krajnjih kupaca, energetskih agencija ili sličnih tijela, uključujući adrese internetskih stranica, gdje se mogu pronaći informacije o dostupnim mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti, usporedivim profilima krajnjih korisnika i objektivnim tehničkim specifikacijama opreme koja upotrebljava energiju; |
| --- | --- |

(d)

kontaktni podaci organizacija krajnjih kupaca, energetskih agencija ili sličnih tijela, uključujući adrese internetskih stranica, gdje se mogu pronaći informacije o dostupnim mjerama za poboljšanje energetske učinkovitosti, usporedivim profilima krajnjih korisnika i objektivnim tehničkim specifikacijama opreme koja upotrebljava energiju;

| (e) | informacije o povezanim postupcima podnošenja pritužbe, uslugama pučkog pravobranitelja ili alternativnim mehanizmima za rješavanje sporova, kako je primjenjivo u državama članicama; |
| --- | --- |

(e)

informacije o povezanim postupcima podnošenja pritužbe, uslugama pučkog pravobranitelja ili alternativnim mehanizmima za rješavanje sporova, kako je primjenjivo u državama članicama;

| (f) | usporedbe s prosječnim uobičajenim ili referentnim krajnjim korisnikom iz iste kategorije korisnika. U slučaju elektroničkih računa takve usporedbe umjesto toga mogu biti dostupne na internetu, pri čemu adresa mora biti navedena na računima. |
| --- | --- |

(f)

usporedbe s prosječnim uobičajenim ili referentnim krajnjim korisnikom iz iste kategorije korisnika. U slučaju elektroničkih računa takve usporedbe umjesto toga mogu biti dostupne na internetu, pri čemu adresa mora biti navedena na računima.

Države članice mogu ograničiti područje primjene zahtjeva o pružanju informacija o emisijama stakleničkih plinova na temelju prvog podstavka točke (b) uključivanjem samo opskrbljivanja iz sustava centraliziranoga grijanja s ukupnom nazivnom ulaznom toplinskom snagom većom od 20 MW.

Računi koji se ne temelje na stvarnoj potrošnji ili rezultatima očitanja razdjelnika troškova grijanja sadržavaju jasno i razumljivo objašnjenje toga kako je izračunan iznos naveden na računu i barem informacije navedene u točkama (d) i (e).

---

PRILOG X.

POTENCIJAL ZA UČINKOVITOST U GRIJANJU I HLAĐENJU

Sveobuhvatna procjena nacionalnih potencijala za grijanje i hlađenje iz članka 25. stavka 1. uključuje sljedeće i temelji se na sljedećem:

Dio I.

PREGLED GRIJANJA I HLAĐENJA

| 1. | potražnja za grijanjem i hlađenjem u smislu procijenjene korisne energije (1) i kvantificirane krajnje potrošnje energije u GWh godišnje (2) po sektoru:






  (a) | domaćinstva; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

domaćinstva;

| (b) | usluge; |
| --- | --- |

(b)

usluge;

| (c) | industrija; |
| --- | --- |

(c)

industrija;

| (d) | svaki drugi sektor koji pojedinačno troši više od 5 % ukupne nacionalne potražnje za korisnim grijanjem ili hlađenjem; |
| --- | --- |

(d)

svaki drugi sektor koji pojedinačno troši više od 5 % ukupne nacionalne potražnje za korisnim grijanjem ili hlađenjem;

| 2. | utvrđivanje postojanja, odnosno, u slučaju iz podtočke (a) i., utvrđivanje postojanja ili procjena, trenutačne opskrbe grijanjem i hlađenjem:






  (a) | po tehnologiji, u GWh godišnje (3), u sektorima iz točke 1., ako je to moguće, pri čemu se razlikuje energija dobivena iz fosilnih goriva i energija dobivena iz obnovljivih izvora:






  i. | opskrba na lokaciji u poslovnim i stambenim zgradama, putem:






  — | kotlova koji služe samo za grijanje, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

(a)

po tehnologiji, u GWh godišnje (3), u sektorima iz točke 1., ako je to moguće, pri čemu se razlikuje energija dobivena iz fosilnih goriva i energija dobivena iz obnovljivih izvora:

i.

opskrba na lokaciji u poslovnim i stambenim zgradama, putem:

—

kotlova koji služe samo za grijanje,

| — | visokoučinkovite kogeneracije toplinske i električne energije, |
| --- | --- |

—

visokoučinkovite kogeneracije toplinske i električne energije,

| — | dizalica topline; |
| --- | --- |

—

dizalica topline;

| — | drugih tehnologija i izvora na lokaciji; |
| --- | --- |

—

drugih tehnologija i izvora na lokaciji;

| ii. | opskrba na lokaciji u zgradama koje nisu poslovne ni stambene, putem:






  — | kotlova koji služe samo za grijanje, |
| --- | --- | --- |

ii.

opskrba na lokaciji u zgradama koje nisu poslovne ni stambene, putem:

—

kotlova koji služe samo za grijanje,

| — | visokoučinkovite kogeneracije toplinske i električne energije, |
| --- | --- |

—

visokoučinkovite kogeneracije toplinske i električne energije,

| — | dizalica topline; |
| --- | --- |

—

dizalica topline;

| — | drugih tehnologija i izvora na lokaciji; |
| --- | --- |

—

drugih tehnologija i izvora na lokaciji;

| iii. | opskrba energijom generiranom izvan lokacije, putem:






  — | visokoučinkovite kogeneracije toplinske i električne energije, |
| --- | --- | --- |

iii.

opskrba energijom generiranom izvan lokacije, putem:

—

visokoučinkovite kogeneracije toplinske i električne energije,

| — | otpadne topline, |
| --- | --- |

—

otpadne topline,

| — | drugih tehnologija i izvora izvan lokacije; |
| --- | --- |

—

drugih tehnologija i izvora izvan lokacije;

| (b) | utvrđivanje postojanja postrojenja koja proizvode otpadnu toplinu ili hladnoću i njihova potencijala za opskrbu grijanjem ili hlađenjem, u GWh godišnje:






  i. | termoelektrane koje mogu proizvoditi otpadnu toplinu ili se mogu podvrgnuti naknadnoj ugradnji tako da mogu proizvoditi otpadnu toplinu s ukupnom toplinskom snagom većom od 50 MW; |
| --- | --- | --- |

(b)

utvrđivanje postojanja postrojenja koja proizvode otpadnu toplinu ili hladnoću i njihova potencijala za opskrbu grijanjem ili hlađenjem, u GWh godišnje:

i.

termoelektrane koje mogu proizvoditi otpadnu toplinu ili se mogu podvrgnuti naknadnoj ugradnji tako da mogu proizvoditi otpadnu toplinu s ukupnom toplinskom snagom većom od 50 MW;

| ii. | kogeneracijska postrojenja za proizvodnju toplinske i električne energije u kojima se upotrebljavaju tehnologije iz dijela II. Priloga II. s ukupnom toplinskom snagom većom od 20 MW; |
| --- | --- |

ii.

kogeneracijska postrojenja za proizvodnju toplinske i električne energije u kojima se upotrebljavaju tehnologije iz dijela II. Priloga II. s ukupnom toplinskom snagom većom od 20 MW;

| iii. | postrojenja za spaljivanje otpada; |
| --- | --- |

iii.

postrojenja za spaljivanje otpada;

| iv. | pogoni za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora s ukupnom toplinskom snagom većom od 20 MW, osim postrojenja iz podtočaka i. i ii., za opskrbu grijanjem ili hlađenjem uporabom energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

iv.

pogoni za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora s ukupnom toplinskom snagom većom od 20 MW, osim postrojenja iz podtočaka i. i ii., za opskrbu grijanjem ili hlađenjem uporabom energije iz obnovljivih izvora;

| v. | industrijska postrojenja s ukupnom toplinskom snagom većom od 20 MW iz kojih se može dobivati otpadna toplina; |
| --- | --- |

v.

industrijska postrojenja s ukupnom toplinskom snagom većom od 20 MW iz kojih se može dobivati otpadna toplina;

| (c) | prijavljeni udio energije iz obnovljivih izvora i iz otpadne topline ili hladnoće u krajnjoj potrošnji energije u sektoru centraliziranog grijanja i hlađenja (4) u proteklih pet godina, u skladu s Direktivom (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(c)

prijavljeni udio energije iz obnovljivih izvora i iz otpadne topline ili hladnoće u krajnjoj potrošnji energije u sektoru centraliziranog grijanja i hlađenja (4) u proteklih pet godina, u skladu s Direktivom (EU) 2018/2001;

| 3. | objedinjeni podaci o kogeneracijskim jedinicama u postojećim mrežama centraliziranoga grijanja i hlađenja u pet raspona kapaciteta koji obuhvaćaju:






  (a) | potrošnju primarne energije; |
| --- | --- | --- |

3.

(a)

potrošnju primarne energije;

| (b) | ukupnu učinkovitost; |
| --- | --- |

(b)

ukupnu učinkovitost;

| (c) | uštedu primarne energije; |
| --- | --- |

(c)

uštedu primarne energije;

| (d) | faktore emisije CO2; |
| --- | --- |

(d)

faktore emisije CO2;

| 4. | objedinjeni podaci o postojećim mrežama centraliziranoga grijanja i hlađenja koje se opskrbljuju iz kogeneracije u pet raspona kapaciteta koji obuhvaćaju:






  (a) | sveukupnu potrošnju primarne energije; |
| --- | --- | --- |

4.

(a)

sveukupnu potrošnju primarne energije;

| (b) | potrošnju primarne energije kogeneracijskih jedinica; |
| --- | --- |

(b)

potrošnju primarne energije kogeneracijskih jedinica;

| (c) | udio kogeneracije u opskrbi centraliziranoga grijanja i hlađenja; |
| --- | --- |

(c)

udio kogeneracije u opskrbi centraliziranoga grijanja i hlađenja;

| (d) | gubitke sustava centraliziranoga grijanja; |
| --- | --- |

(d)

gubitke sustava centraliziranoga grijanja;

| (e) | gubitke sustava centraliziranog hlađenja; |
| --- | --- |

(e)

gubitke sustava centraliziranog hlađenja;

| (f) | gustoću priključenja; |
| --- | --- |

(f)

gustoću priključenja;

| (g) | udjele sustavâ po različitim skupinama radne temperature; |
| --- | --- |

(g)

udjele sustavâ po različitim skupinama radne temperature;

| 5. | karta čitavog državnog područja na kojoj je, uz istodobno očuvanje poslovno osjetljivih informacija, utvrđeno sljedeće:






  (a) | područja potražnje za grijanjem i hlađenjem utvrđena na temelju analize iz točke 1., pri čemu se upotrebljavaju dosljedna mjerila za usredotočavanje na energetski bogata područja u općinama i konurbacijama; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

područja potražnje za grijanjem i hlađenjem utvrđena na temelju analize iz točke 1., pri čemu se upotrebljavaju dosljedna mjerila za usredotočavanje na energetski bogata područja u općinama i konurbacijama;

| (b) | postojeće opskrbne točke za grijanje i hlađenje utvrđene u točki 2. podtočki (b) i postrojenja za prijenos centraliziranog grijanja; |
| --- | --- |

(b)

postojeće opskrbne točke za grijanje i hlađenje utvrđene u točki 2. podtočki (b) i postrojenja za prijenos centraliziranog grijanja;

| (c) | planirane opskrbne točke za grijanje i hlađenje čiji je tip utvrđen u točki 2. podtočki (b) i utvrđena nova područja za centralizirano grijanje i hlađenje; |
| --- | --- |

(c)

planirane opskrbne točke za grijanje i hlađenje čiji je tip utvrđen u točki 2. podtočki (b) i utvrđena nova područja za centralizirano grijanje i hlađenje;

| 6. | predviđanje kretanja potražnje za grijanjem i hlađenjem kako bi se u vidu imao razvoj situacije u sljedećih 30 godina, u GWh, posebice uzimajući u obzir predviđanja za sljedećih 10 godina, promjene u potražnji povezanoj sa zgradama i različitim sektorima industrije te učinke politika i strategija povezanih s upravljanjem potražnjom, poput dugoročnih strategija obnova zgrada u skladu s Direktivom (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća (5); |
| --- | --- |

6.

Dio II.

CILJEVI, STRATEGIJE I MJERE POLITIKE

| 7. | planirani doprinos države članice svojim nacionalnim ciljevima i doprinosima koji se odnose na pet dimenzija energetske unije, kako je navedeno u članku 3. stavku 2. točki (b) Uredbe (EU) 2018/1999, putem učinkovitosti u grijanju i hlađenju, posebice u vezi s člankom 4. točkom (b) podtočkama od 1. do 4. i člankom 15. stavkom 4. točkom (b) te uredbe, pri čemu se utvrđuje kojim se od tih elemenata dopunjuju integrirani nacionalni energetski i klimatski plan priopćen na temelju članka 3. i članaka od 7. do 12. te uredbe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opći pregled postojećih politika i mjera opisanih u najnovijem izvješću koje se dostavlja u skladu s člancima 3., 20., i 21. te člankom 27. točkom (a) Uredbe (EU) 2018/1999; |
| --- | --- |

8.

Dio III.

ANALIZA GOSPODARSKOG POTENCIJALA UČINKOVITOG GRIJANJA I HLAĐENJA

| 9. | analiza gospodarskog potencijala (6) različitih tehnologija za grijanje i hlađenje provodi se za cijelo državno područje putem analize troškova i koristi iz članka 25. stavka 3. te se njome utvrđuju alternativni scenariji za učinkovitije tehnologije za grijanje i hlađenje uporabom energije iz obnovljivih izvora, pri čemu se, ako je primjenjivo, razlikuje energija dobivena iz fosilnih goriva i energija dobivena iz obnovljivih izvora.
  U obzir bi trebalo uzeti sljedeće tehnologije:






  (a) | industrijska otpadna toplina i hladnoća; |
| --- | --- | --- |

9.

U obzir bi trebalo uzeti sljedeće tehnologije:

(a)

industrijska otpadna toplina i hladnoća;

| (b) | spaljivanje otpada; |
| --- | --- |

(b)

spaljivanje otpada;

| (c) | visokoučinkovita kogeneracija; |
| --- | --- |

(c)

visokoučinkovita kogeneracija;

| (d) | obnovljivi izvori energije, poput geotermalne energije, solarne toplinske energije i energije iz biomase, osim onih koji se upotrebljavaju za visokoučinkovitu kogeneraciju; |
| --- | --- |

(d)

obnovljivi izvori energije, poput geotermalne energije, solarne toplinske energije i energije iz biomase, osim onih koji se upotrebljavaju za visokoučinkovitu kogeneraciju;

| (e) | dizalice topline; |
| --- | --- |

(e)

dizalice topline;

| (f) | smanjivanje gubitka topline i hladnoće iz postojećih centraliziranih mreža; |
| --- | --- |

(f)

smanjivanje gubitka topline i hladnoće iz postojećih centraliziranih mreža;

| (g) | centralizirano grijanje i hlađenje; |
| --- | --- |

(g)

centralizirano grijanje i hlađenje;

| 10. | analiza gospodarskog potencijala uključuje sljedeće korake i razmatranja:






  (a) | razmatranja:






  i. | analiza troškova i koristi za potrebe članka 25. stavka 3. uključuje gospodarsku analizu u kojoj se uzimaju u obzir socioekonomski i okolišni čimbenici (7) te financijsku analizu provedenu radi procjene projekata iz stajališta ulagatelja, pri čemu se i u gospodarskoj i financijskoj analizi kao kriterij za procjenu upotrebljava neto sadašnja vrijednost; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

(a)

razmatranja:

i.

analiza troškova i koristi za potrebe članka 25. stavka 3. uključuje gospodarsku analizu u kojoj se uzimaju u obzir socioekonomski i okolišni čimbenici (7) te financijsku analizu provedenu radi procjene projekata iz stajališta ulagatelja, pri čemu se i u gospodarskoj i financijskoj analizi kao kriterij za procjenu upotrebljava neto sadašnja vrijednost;

| ii. | osnovni scenarij trebao bi služiti kao referentna točka i u njemu bi se trebale uzeti u obzir postojeće politike u trenutku pripremanja ove sveobuhvatne procjene (8) te bi trebao biti povezan s podacima prikupljenima u skladu s dijelom I. i dijelom II. točkom 6. ovog Priloga; |
| --- | --- |

ii.

osnovni scenarij trebao bi služiti kao referentna točka i u njemu bi se trebale uzeti u obzir postojeće politike u trenutku pripremanja ove sveobuhvatne procjene (8) te bi trebao biti povezan s podacima prikupljenima u skladu s dijelom I. i dijelom II. točkom 6. ovog Priloga;

| iii. | u alternativnim scenarijima u odnosu na osnovni scenarij uzimaju se u obzir ciljevi u pogledu energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije iz Uredbe (EU) 2018/1999., pri čemu se u svakom scenariju navode sljedeći elementi u odnosu na osnovni scenarij:






  — | gospodarski potencijal analiziranih tehnologija, pri čemu se kao mjerilo uzima neto sadašnja vrijednost, |
| --- | --- | --- |

iii.

u alternativnim scenarijima u odnosu na osnovni scenarij uzimaju se u obzir ciljevi u pogledu energetske učinkovitosti i obnovljivih izvora energije iz Uredbe (EU) 2018/1999., pri čemu se u svakom scenariju navode sljedeći elementi u odnosu na osnovni scenarij:

—

gospodarski potencijal analiziranih tehnologija, pri čemu se kao mjerilo uzima neto sadašnja vrijednost,

| — | smanjivanje emisija stakleničkih plinova, |
| --- | --- |

—

smanjivanje emisija stakleničkih plinova,

| — | ušteda primarne energije u GWh godišnje, |
| --- | --- |

—

ušteda primarne energije u GWh godišnje,

| — | utjecaj na udio obnovljivih izvora energije u nacionalnoj kombinaciji izvora energije. |
| --- | --- |

—

utjecaj na udio obnovljivih izvora energije u nacionalnoj kombinaciji izvora energije.

Scenariji koji nisu izvedivi zbog tehničkih razloga, financijskih razloga ili nacionalnih propisa mogu se isključiti u ranoj fazi analize troškova i koristi ako je to opravdano na temelju pažljivih, jasnih i dobro dokumentiranih razmatranja.

Prilikom procjene i donošenja odluka trebalo bi uzeti u obzir troškove i uštedu energije proizišle iz povećanja fleksibilnosti u opskrbi energijom te iz optimalnijeg rada elektroenergetskih mreža, uključujući izbjegnute troškove i uštedu proizišle iz smanjenja ulaganja u infrastrukturu, u analiziranim scenarijima;

| (b) | troškovi i koristi
  Troškovi i koristi iz podtočke (a) uključuju barem sljedeće troškove i koristi:






  i. | troškovi:






  — | kapitalni troškovi postrojenja i opreme, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

troškovi i koristi

Troškovi i koristi iz podtočke (a) uključuju barem sljedeće troškove i koristi:

i.

troškovi:

—

kapitalni troškovi postrojenja i opreme,

| — | kapitalni troškovi povezanih energetskih mreža, |
| --- | --- |

—

kapitalni troškovi povezanih energetskih mreža,

| — | varijabilni i fiksni operativni troškovi, |
| --- | --- |

—

varijabilni i fiksni operativni troškovi,

| — | troškovi energije, |
| --- | --- |

—

troškovi energije,

| — | troškovi povezani s okolišem, zdravljem i sigurnošću, u mjeri u kojoj je to moguće, |
| --- | --- |

—

troškovi povezani s okolišem, zdravljem i sigurnošću, u mjeri u kojoj je to moguće,

| — | troškovi povezani s tržištem rada, energetskom sigurnošću i konkurentnošću, u mjeri u kojoj je to moguće; |
| --- | --- |

—

troškovi povezani s tržištem rada, energetskom sigurnošću i konkurentnošću, u mjeri u kojoj je to moguće;

| ii | koristi:






  — | vrijednost proizvodnje za potrošača (grijanje, hlađenje i električna energija), |
| --- | --- | --- |

ii

koristi:

—

vrijednost proizvodnje za potrošača (grijanje, hlađenje i električna energija),

| — | vanjske koristi kao što su koristi za okoliš, koristi u pogledu emisija stakleničkih plinova te koristi za zdravlje i sigurnost, u mjeri u kojoj je to moguće, |
| --- | --- |

—

vanjske koristi kao što su koristi za okoliš, koristi u pogledu emisija stakleničkih plinova te koristi za zdravlje i sigurnost, u mjeri u kojoj je to moguće,

| — | učinci na tržište rada, energetsku sigurnost i konkurentnost, u mjeri u kojoj je to moguće; |
| --- | --- |

—

učinci na tržište rada, energetsku sigurnost i konkurentnost, u mjeri u kojoj je to moguće;

| (c) | relevantni scenariji u odnosu na osnovni scenarij:
  Razmatraju se svi relevantni scenariji u odnosu na osnovni scenarij, uključujući ulogu učinkovitog individualnog grijanja i hlađenja. Analiza troškova i koristi može obuhvaćati procjenu projekta ili skupine projekata u pogledu šire lokalne, regionalne ili nacionalne procjene s ciljem utvrđivanja troškovno najučinkovitije i najkorisnije opcije grijanja ili hlađenja u odnosu na osnovni scenarij na određenom zemljopisnom području za potrebe planiranja. |
| --- | --- |

(c)

relevantni scenariji u odnosu na osnovni scenarij:

Razmatraju se svi relevantni scenariji u odnosu na osnovni scenarij, uključujući ulogu učinkovitog individualnog grijanja i hlađenja. Analiza troškova i koristi može obuhvaćati procjenu projekta ili skupine projekata u pogledu šire lokalne, regionalne ili nacionalne procjene s ciljem utvrđivanja troškovno najučinkovitije i najkorisnije opcije grijanja ili hlađenja u odnosu na osnovni scenarij na određenom zemljopisnom području za potrebe planiranja.

| (d) | granice i integrirani pristup:






  i. | geografska granica obuhvaća odgovarajuće jasno definirano zemljopisno područje; |
| --- | --- | --- |

(d)

granice i integrirani pristup:

i.

geografska granica obuhvaća odgovarajuće jasno definirano zemljopisno područje;

| ii. | u analizama troškova i koristi uzimaju se u obzir svi relevantni centralizirani ili decentralizirani izvori opskrbe koji su dostupni u okviru sustava i zemljopisnih granica, uključujući tehnologije iz dijela III. točke 9. ovog Priloga te kretanja i značajke potražnje za grijanjem i hlađenjem; |
| --- | --- |

ii.

u analizama troškova i koristi uzimaju se u obzir svi relevantni centralizirani ili decentralizirani izvori opskrbe koji su dostupni u okviru sustava i zemljopisnih granica, uključujući tehnologije iz dijela III. točke 9. ovog Priloga te kretanja i značajke potražnje za grijanjem i hlađenjem;

| (e) | pretpostavke:






  i. | za potrebe analiza troškova i koristi države članice pružaju pretpostavke o cijenama glavnih ulaznih i izlaznih čimbenika i diskontnoj stopi; |
| --- | --- | --- |

(e)

pretpostavke:

i.

za potrebe analiza troškova i koristi države članice pružaju pretpostavke o cijenama glavnih ulaznih i izlaznih čimbenika i diskontnoj stopi;

| ii. | diskontna stopa koja se u gospodarskoj analizi upotrebljava za izračun neto sadašnje vrijednosti odabire se u skladu s europskim ili nacionalnim smjernicama; |
| --- | --- |

ii.

diskontna stopa koja se u gospodarskoj analizi upotrebljava za izračun neto sadašnje vrijednosti odabire se u skladu s europskim ili nacionalnim smjernicama;

| iii. | države članice upotrebljavaju predviđanja u vezi s kretanjem nacionalnih, europskih ili međunarodnih cijena energije ako je to potrebno u njihovu nacionalnom, regionalnom ili lokalnom kontekstu; |
| --- | --- |

iii.

države članice upotrebljavaju predviđanja u vezi s kretanjem nacionalnih, europskih ili međunarodnih cijena energije ako je to potrebno u njihovu nacionalnom, regionalnom ili lokalnom kontekstu;

| iv. | cijene koje se upotrebljavaju u gospodarskoj analizi odražavaju socioekonomske troškove i koristi. Vanjski troškovi, kao što su učinci na zdravlje i okoliš, trebalo bi se uključiti u mjeri u kojoj je to moguće, odnosno ako tržišna cijena već postoji ili ako je uključena u europske ili nacionalne propise; |
| --- | --- |

iv.

cijene koje se upotrebljavaju u gospodarskoj analizi odražavaju socioekonomske troškove i koristi. Vanjski troškovi, kao što su učinci na zdravlje i okoliš, trebalo bi se uključiti u mjeri u kojoj je to moguće, odnosno ako tržišna cijena već postoji ili ako je uključena u europske ili nacionalne propise;

| (f) | analiza osjetljivosti: uključuje se analiza osjetljivosti radi procjene troškova i koristi projekta ili skupine projekata, a temelji se na varijabilnim čimbenicima koji imaju značajan učinak na ishod izračuna, poput različitih cijena energije, potražnje, diskontnih stopa i drugih; |
| --- | --- |

(f)

analiza osjetljivosti: uključuje se analiza osjetljivosti radi procjene troškova i koristi projekta ili skupine projekata, a temelji se na varijabilnim čimbenicima koji imaju značajan učinak na ishod izračuna, poput različitih cijena energije, potražnje, diskontnih stopa i drugih;

Dio IV.

POTENCIJALNE NOVE STRATEGIJE I MJERE POLITIKE

| 11. | pregled novih zakonodavnih i nezakonodavnih mjera politike (9) kako bi se ostvario gospodarski potencijal utvrđen u skladu s točkama 9. i 10., zajedno s predviđanjem:






  (a) | smanjivanja emisija stakleničkih plinova; |
| --- | --- | --- |

11.

(a)

smanjivanja emisija stakleničkih plinova;

| (b) | uštede primarne energije u GWh godišnje; |
| --- | --- |

(b)

uštede primarne energije u GWh godišnje;

| (c) | utjecaja na udio visokoučinkovite kogeneracije; |
| --- | --- |

(c)

utjecaja na udio visokoučinkovite kogeneracije;

| (d) | utjecaja na udio obnovljivih izvora energije u nacionalnoj kombinaciji izvora energije te u sektoru grijanja i hlađenja; |
| --- | --- |

(d)

utjecaja na udio obnovljivih izvora energije u nacionalnoj kombinaciji izvora energije te u sektoru grijanja i hlađenja;

| (e) | veza s nacionalnim financijskim programiranjem i uštede troškova za državni proračun i sudionike na tržištu; |
| --- | --- |

(e)

veza s nacionalnim financijskim programiranjem i uštede troškova za državni proračun i sudionike na tržištu;

| (f) | procijenjenih mjera javne potpore, ako postoje, uz godišnji proračun i utvrđivanje mogućeg elementa potpore. |
| --- | --- |

(f)

procijenjenih mjera javne potpore, ako postoje, uz godišnji proračun i utvrđivanje mogućeg elementa potpore.

---

(1)  Količina toplinske energije koja je potrebna da bi se zadovoljila potražnja krajnjih korisnika za grijanjem i hlađenjem.

(2)  Trebalo bi se koristiti najnovijim dostupnim podacima.

(3)  Trebalo bi se koristiti najnovijim dostupnim podacima.

(4)  Nakon utvrđivanja metodologije za izračun količine energije iz obnovljivih izvora koja se upotrebljava za hlađenje i centralizirano hlađenje u skladu s člankom 35. Direktive (EU) 2018/2001, postojanje „hlađenja uporabom energije iz obnovljivih izvora” utvrđuje se u skladu s tom direktivom. Do tada se izvodi u skladu s odgovarajućom nacionalnom metodologijom.

(5)  Direktiva (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2010/31/EU o energetskim svojstvima zgrada i Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (SL L 156, 19.6.2018., str. 75.).

(6)  Analizom gospodarskog potencijala trebala bi se utvrditi količina energije (u GWh) koja se može proizvesti u jednoj godini uporabom svake analizirane tehnologije. Ograničenja i međusobna povezanost unutar energetskog sustava također bi se trebali uzeti u obzir. U analizi se mogu upotrebljavati modeli koji se temelje na predviđanjima reprezentativnima za funkcioniranje uobičajenih vrsta tehnologija ili sustava.

(7)  Uključujući procjenu iz članka 15. stavka 7. Direktive (EU) 2018/2001.

(8)  Krajnji datum za uzimanje u obzir politika za osnovni scenarij jest kraj godine koja prethodi godini do kraja koje treba završiti sveobuhvatnu procjenu. Dakle, politike donesene unutar godinu dana prije roka za predaju sveobuhvatnih procjena i kasnije ne trebaju se uzeti u obzir.

(9)  Taj pregled uključuje mjere i programe financiranja koji se mogu donijeti tijekom razdoblja sveobuhvatne procjene, ne dovodeći u pitanje zasebnu obavijest o programima javne potpore za procjenu državnih potpora.

---

PRILOG XI.

ANALIZE TROŠKOVA I KORISTI

Analizama troškova i koristi osiguravaju se informacije za potrebe mjera iz članka 25. stavka 3. i članka 26. stavka 7.

Ako se planira postrojenje namijenjeno samo proizvodnji električne energije ili postrojenje u kojem se neće iskorištavati otpadna toplina, izrađuje se usporedba između planiranog postrojenja ili planiranog preuređenja i istovjetnog postrojenja u kojem se proizvodi jednaka količina električne energije ili procesne topline, ali i iskorištava otpadna toplina i isporučuje toplinska energija putem visokoučinkovite kogeneracije ili mreža za centralizirano grijanje ili hlađenje, ili putem oba načina.

U procjeni se u okviru zadane zemljopisne granice uzima u obzir planirano postrojenje i sva odgovarajuća postojeća ili potencijalna mjesta potražnje za toplinskom energijom ili hlađenjem koja se iz njega mogu opskrbljivati, uzimajući u obzir racionalne mogućnosti, na primjer tehničku izvedivost i udaljenost.

Granica sustava određuje se tako da uključuje planirano postrojenje i toplinska opterećenja i opterećenja zbog hlađenja, kao što su zgrade i tehnološki procesi. U okviru granica sustava za oba se slučaja određuju i uspoređuju ukupni troškovi pružanja toplinske i električne energije.

Toplinska opterećenja ili opterećenja zbog hlađenja uključuju postojeća toplinska opterećenja ili opterećenja zbog hlađenja, kao što je industrijsko postrojenje ili postojeći sustav za centralizirano grijanje ili hlađenje, a u gradskim područjima također toplinsko opterećenje ili opterećenje zbog hlađenja i troškove koji bi nastali ako bi se skupini zgrada ili dijelu grada osigurala nova mreža za centralizirano grijanje ili hlađenje ili ako bi se skupina zgrada ili dio grada priključili na takvu mrežu, ili oboje.

Analize troškova i koristi temelje se na opisu planiranog postrojenja i usporednog postrojenja, uključujući prema potrebi električne i toplinske kapacitete, vrstu goriva, planiranu uporabu i broj planiranih radnih sati svake godine, lokaciju i potražnju za električnom i toplinskom energijom.

U procjeni iskorištavanja otpadne topline uzimaju se u obzir postojeće tehnologije. U procjeni se uzima u obzir izravno korištenje otpadne topline ili podizanje njezine temperature ili oboje. Ako se otpadna toplina iskorištava na lokaciji, razmatra se barem uporaba izmjenjivača topline, dizalica topline i tehnologija za pretvaranje topline u električnu energiju. Ako se otpadna toplina iskorištava izvan lokacije, kao potencijalne točke potražnje razmatraju se barem industrijska postrojenja, poljoprivredne lokacije i mreže centraliziranog grijanja.

Za potrebe usporedbe u obzir se uzimaju potražnja za toplinskom energijom i vrste grijanja i hlađenja koja upotrebljavaju susjedna mjesta potražnje za toplinskom energijom ili hlađenjem. Usporedba obuhvaća infrastrukturne troškove planiranog i usporednog postrojenja.

Analiza troškova i koristi za potrebe članka 26. stavka 7. uključuje gospodarsku analizu koja obuhvaća financijsku analizu koja odražava stvarne transakcije u novčanom toku iz ulaganja u pojedinačna postrojenja i iz njihova rada.

Projekti s pozitivnim rezultatima analize troškova i koristi su projekti kod kojih zbroj diskontiranih koristi u gospodarskoj i financijskoj analizi prelazi zbroj diskontiranih troškova (veća korist od troškova).

Države članice utvrđuju opća načela za metodologiju, pretpostavke i vremenski okvir za gospodarsku analizu.

Države članice mogu od poduzeća odgovornih za rad toplinskih postrojenja za proizvodnju električne energije, industrijskih poduzeća, mreža za centralizirano grijanje i hlađenje ili drugih stranaka na koje utječe definirana granica sustava ili zemljopisna granica zahtijevati da dostave podatke koji će se upotrijebiti u procjeni troškova i koristi pojedinačnog postrojenja.

---

PRILOG XII.

JAMSTVO O PODRIJETLU ZA ELEKTRIČNU ENERGIJU PROIZVEDENU IZ VISOKOUČINKOVITE KOGENERACIJE

| 1. | Države članice poduzimaju mjere kojima osiguravaju:






  (a) | da jamstvo o podrijetlu električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije:






  — | proizvođačima omogućuje da dokažu da je električna energija koju prodaju proizvedena iz visokoučinkovite kogeneracije i u tu se svrhu izdaje kao odgovor na zahtjev proizvođača, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Države članice poduzimaju mjere kojima osiguravaju:

(a)

da jamstvo o podrijetlu električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije:

—

proizvođačima omogućuje da dokažu da je električna energija koju prodaju proizvedena iz visokoučinkovite kogeneracije i u tu se svrhu izdaje kao odgovor na zahtjev proizvođača,

| — | bude točno, pouzdano i zaštićeno od prevara, |
| --- | --- |

—

bude točno, pouzdano i zaštićeno od prevara,

| — | bude izdano, prenošeno i ukinuto u elektroničkom obliku; |
| --- | --- |

—

bude izdano, prenošeno i ukinuto u elektroničkom obliku;

| (b) | da se ista jedinica energije iz visokoučinkovite kogeneracije uzima u obzir samo jedanput. |
| --- | --- |

(b)

da se ista jedinica energije iz visokoučinkovite kogeneracije uzima u obzir samo jedanput.

| 2. | Jamstvo o podrijetlu iz članka 26. stavka 13. sadržava najmanje sljedeće informacije:






  (a) | identitet, lokaciju, vrstu i kapacitet (za toplinsku i električnu energiju) postrojenja u kojem se proizvela energija; |
| --- | --- | --- |

2.

Jamstvo o podrijetlu iz članka 26. stavka 13. sadržava najmanje sljedeće informacije:

(a)

identitet, lokaciju, vrstu i kapacitet (za toplinsku i električnu energiju) postrojenja u kojem se proizvela energija;

| (b) | datume i mjesta proizvodnje; |
| --- | --- |

(b)

datume i mjesta proizvodnje;

| (c) | donju kalorijsku vrijednost izvora goriva iz kojeg je proizvedena električna energija; |
| --- | --- |

(c)

donju kalorijsku vrijednost izvora goriva iz kojeg je proizvedena električna energija;

| (d) | količinu i uporabu toplinske energije proizvedene zajedno s električnom energijom; |
| --- | --- |

(d)

količinu i uporabu toplinske energije proizvedene zajedno s električnom energijom;

| (e) | količinu električne energije iz visokoučinkovite kogeneracije u skladu s Prilogom III. na koju se jamstvo o podrijetlu odnosi; |
| --- | --- |

(e)

količinu električne energije iz visokoučinkovite kogeneracije u skladu s Prilogom III. na koju se jamstvo o podrijetlu odnosi;

| (f) | uštedu primarne energije izračunanu u skladu s Prilogom III. na temelju usklađenih referentnih vrijednosti učinkovitosti navedenih u Prilogu III. točki (d); |
| --- | --- |

(f)

uštedu primarne energije izračunanu u skladu s Prilogom III. na temelju usklađenih referentnih vrijednosti učinkovitosti navedenih u Prilogu III. točki (d);

| (g) | nazivnu električnu i toplinsku učinkovitost pogona; |
| --- | --- |

(g)

nazivnu električnu i toplinsku učinkovitost pogona;

| (h) | je li i u kojoj mjeri postrojenje imalo koristi od potpore ulaganju; |
| --- | --- |

(h)

je li i u kojoj mjeri postrojenje imalo koristi od potpore ulaganju;

| (i) | je li i u kojoj mjeri jedinica energije imala koristi na bilo koji drugi način od nacionalnog programa potpore i vrstu programa potpore; |
| --- | --- |

(i)

je li i u kojoj mjeri jedinica energije imala koristi na bilo koji drugi način od nacionalnog programa potpore i vrstu programa potpore;

| (j) | datum od kojeg je postrojenje operativno; i |
| --- | --- |

(j)

datum od kojeg je postrojenje operativno; i

| (k) | datum i zemlju izdavanja jedinstvenog identifikacijskog broja. |
| --- | --- |

(k)

datum i zemlju izdavanja jedinstvenog identifikacijskog broja.

Jamstvo o podrijetlu standardno vrijedi za 1 MWh. Odnosi se na neto proizvedenu električnu energiju koja se mjeri na granici stanice i isporučuje u mrežu.

---

PRILOG XIII.

KRITERIJI ENERGETSKE UČINKOVITOSTI ZA REGULACIJU ENERGETSKE MREŽE I ZA TARIFE ELEKTROENERGETSKE MREŽE

1.

Mrežne tarife moraju biti transparentne i nediskriminirajuće te moraju biti u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2019/943 i odražavati uštede troškova u mrežama ostvarene mjerama na strani potražnje i mjerama odgovora na potražnju te distribuiranom proizvodnjom energije, uključujući uštede od smanjenja troškova isporuke ili ulaganja u mrežu te optimalnijeg rada mreže.

2.

| (a) | preusmjeravanje opterećenja krajnjih kupaca iz vremena vršnog opterećenja u vrijeme izvan vršnog opterećenja uzimajući u obzir raspoloživost obnovljive energije, energije iz kogeneracije i distribuirane proizvodnje energije; |
| --- | --- |

(a)

preusmjeravanje opterećenja krajnjih kupaca iz vremena vršnog opterećenja u vrijeme izvan vršnog opterećenja uzimajući u obzir raspoloživost obnovljive energije, energije iz kogeneracije i distribuirane proizvodnje energije;

| (b) | uštedu energije na temelju odgovora na potražnju distribuiranih potrošača od strane neovisnih agregatora; |
| --- | --- |

(b)

uštedu energije na temelju odgovora na potražnju distribuiranih potrošača od strane neovisnih agregatora;

| (c) | smanjenje potražnje putem mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti koje provode pružatelji energetskih usluga, uključujući ESCO-e; |
| --- | --- |

(c)

smanjenje potražnje putem mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti koje provode pružatelji energetskih usluga, uključujući ESCO-e;

| (d) | priključivanje i dispečiranje izvora proizvodnje energije na donjim naponskim razinama; |
| --- | --- |

(d)

priključivanje i dispečiranje izvora proizvodnje energije na donjim naponskim razinama;

| (e) | priključivanje izvora proizvodnje energije koji su bliže mjestu potrošnje; i |
| --- | --- |

(e)

priključivanje izvora proizvodnje energije koji su bliže mjestu potrošnje; i

| (f) | skladištenje energije. |
| --- | --- |

(f)

skladištenje energije.

3.

| (a) | tarife s obzirom na vrijeme uporabe; |
| --- | --- |

(a)

tarife s obzirom na vrijeme uporabe;

| (b) | određivanje cijena u vrijeme kritičnog opterećenja; |
| --- | --- |

(b)

određivanje cijena u vrijeme kritičnog opterećenja;

| (c) | određivanje cijena u realnom vremenu; i |
| --- | --- |

(c)

određivanje cijena u realnom vremenu; i

| (d) | popusti u vrijeme vršnog opterećenja. |
| --- | --- |

(d)

popusti u vrijeme vršnog opterećenja.

---

PRILOG XIV.

ZAHTJEVI ENERGETSKE UČINKOVITOSTI ZA OPERATORE PRIJENOSNIH SUSTAVA I OPERATORE DISTRIBUCIJSKIH SUSTAVA

Operatori prijenosnih sustava i operatori distribucijskih sustava:

| (a) | utvrđuju i objavljuju standardna pravila u pogledu pokrivanja i podjele troškova tehničkih prilagodbi, poput priključaka na mrežu, jačanja mreže i uvođenja novih mreža, poboljšanja rada mreže i pravila u pogledu nediskriminirajuće primjene kodeksa o mreži potrebnih za integraciju novih proizvođača koji u međusobno povezanu mrežu isporučuju električnu energiju proizvedenu iz visokoučinkovite kogeneracije; |
| --- | --- |

(a)

utvrđuju i objavljuju standardna pravila u pogledu pokrivanja i podjele troškova tehničkih prilagodbi, poput priključaka na mrežu, jačanja mreže i uvođenja novih mreža, poboljšanja rada mreže i pravila u pogledu nediskriminirajuće primjene kodeksa o mreži potrebnih za integraciju novih proizvođača koji u međusobno povezanu mrežu isporučuju električnu energiju proizvedenu iz visokoučinkovite kogeneracije;

| (b) | svakom novom proizvođaču električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije koji se želi priključiti na sustav pružaju sveobuhvatne i potrebne informacije, uključujući:






  i. | sveobuhvatnu i detaljnu procjenu troškova povezanih s priključenjem na mrežu; |
| --- | --- | --- |

(b)

svakom novom proizvođaču električne energije proizvedene iz visokoučinkovite kogeneracije koji se želi priključiti na sustav pružaju sveobuhvatne i potrebne informacije, uključujući:

i.

sveobuhvatnu i detaljnu procjenu troškova povezanih s priključenjem na mrežu;

| ii. | razuman i točan vremenski raspored za zaprimanje i obradu zahtjeva za priključenje na mrežu; |
| --- | --- |

ii.

razuman i točan vremenski raspored za zaprimanje i obradu zahtjeva za priključenje na mrežu;

| iii. | razumni okvirni vremenski raspored za svaki predloženi priključak na mrežu. Cjelokupni proces priključivanja na mrežu ne bi trebao trajati dulje od 24 mjeseca, vodeći računa o razumnoj praktičnosti i nediskriminaciji; |
| --- | --- |

iii.

razumni okvirni vremenski raspored za svaki predloženi priključak na mrežu. Cjelokupni proces priključivanja na mrežu ne bi trebao trajati dulje od 24 mjeseca, vodeći računa o razumnoj praktičnosti i nediskriminaciji;

| (c) | osiguravaju standardizirane i pojednostavljene postupke za priključivanje distribuiranih proizvođača energije iz visokoučinkovite kogeneracije kako bi olakšali njihovo priključivanje na mrežu. |
| --- | --- |

(c)

osiguravaju standardizirane i pojednostavljene postupke za priključivanje distribuiranih proizvođača energije iz visokoučinkovite kogeneracije kako bi olakšali njihovo priključivanje na mrežu.

Standardna pravila iz prvog odlomka točke (a) temelje se na objektivnim, transparentnim i nediskriminirajućim kriterijima, a posebno se uzimaju u obzir svi troškovi i koristi povezani s priključivanjem navedenih proizvođača na mrežu. U pravilima mogu biti predviđene različite vrste priključivanja.

---

PRILOG XV.

MINIMALNE STAVKE KOJE TREBA UKLJUČITI U UGOVORE O ENERGETSKOM UČINKU ILI U POVEZANE SPECIFIKACIJE JAVNOG NATJEČAJA

| — | Nalazi i preporuke navedeni u analizama i energetskim pregledima provedenima prije sklapanja ugovora koji obuhvaćaju korištenje energije u zgradi s obzirom na uvođenje mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti. |
| --- | --- |

—

Nalazi i preporuke navedeni u analizama i energetskim pregledima provedenima prije sklapanja ugovora koji obuhvaćaju korištenje energije u zgradi s obzirom na uvođenje mjera za poboljšanje energetske učinkovitosti.

| — | Jasan i transparentan popis mjera za poboljšanje učinkovitosti koje treba provesti ili rezultata u vezi s učinkovitošću koje treba ostvariti. |
| --- | --- |

—

Jasan i transparentan popis mjera za poboljšanje učinkovitosti koje treba provesti ili rezultata u vezi s učinkovitošću koje treba ostvariti.

| — | Zajamčena ušteda koju treba ostvariti provedbom mjera iz ugovora. |
| --- | --- |

—

Zajamčena ušteda koju treba ostvariti provedbom mjera iz ugovora.

| — | Trajanje i ključne točke ugovora, uvjeti i otkazni rok. |
| --- | --- |

—

Trajanje i ključne točke ugovora, uvjeti i otkazni rok.

| — | Jasan i transparentan popis obveza svake ugovorne stranke. |
| --- | --- |

—

Jasan i transparentan popis obveza svake ugovorne stranke.

| — | Referentni datum(i) za utvrđivanje ostvarene uštede. |
| --- | --- |

—

Referentni datum(i) za utvrđivanje ostvarene uštede.

| — | Jasan i transparentan popis koraka u provedbi mjere ili paketa mjera i prema potrebi povezanih troškova. |
| --- | --- |

—

Jasan i transparentan popis koraka u provedbi mjere ili paketa mjera i prema potrebi povezanih troškova.

| — | Obveza potpune provedbe mjera iz ugovora i dokumentiranje svih promjena napravljenih tijekom provedbe projekta. |
| --- | --- |

—

Obveza potpune provedbe mjera iz ugovora i dokumentiranje svih promjena napravljenih tijekom provedbe projekta.

| — | Propisi o uključivanju istovjetnih zahtjeva u sve podugovore s trećim osobama. |
| --- | --- |

—

Propisi o uključivanju istovjetnih zahtjeva u sve podugovore s trećim osobama.

| — | Jasan i transparentan prikaz financijskih posljedica projekta i raspodjele udjela obiju stranaka u ostvarenoj novčanoj uštedi, odnosno naknada pružatelju usluga. |
| --- | --- |

—

Jasan i transparentan prikaz financijskih posljedica projekta i raspodjele udjela obiju stranaka u ostvarenoj novčanoj uštedi, odnosno naknada pružatelju usluga.

| — | Jasne i transparentne odredbe o mjerenju i provjeri ostvarene zajamčene uštede, provjeri kakvoće i jamstvima. |
| --- | --- |

—

Jasne i transparentne odredbe o mjerenju i provjeri ostvarene zajamčene uštede, provjeri kakvoće i jamstvima.

| — | Odredbe u kojima se objašnjava postupak u slučaju promjene okvirnih uvjeta koji utječu na sadržaj i ishod ugovora, odnosno promjene cijene energije i intenziteta uporabe postrojenja. |
| --- | --- |

—

Odredbe u kojima se objašnjava postupak u slučaju promjene okvirnih uvjeta koji utječu na sadržaj i ishod ugovora, odnosno promjene cijene energije i intenziteta uporabe postrojenja.

| — | Detaljne informacije o obvezama svake ugovorne stranke i o sankcijama za njihovo kršenje. |
| --- | --- |

—

Detaljne informacije o obvezama svake ugovorne stranke i o sankcijama za njihovo kršenje.

---

PRILOG XVI.

Dio A

Direktiva stavljena izvan snage i popis njezinih naknadnih izmjena (iz članka 39.)

| Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 315, 14.11.2012., str. 1.) | |
| --- | --- |
| Direktiva Vijeća 2013/12/EU
  (SL L 141, 28.5.2013., str. 28.) | |
| Direktiva (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 156, 19.6.2018., str. 75.) | samo članak 2. |
| Direktiva (EU) 2018/2002 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 328, 21.12.2018., str. 210.) | |
| Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.) | samo članak 54. |
| Odluka (EU) 2019/504 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 85 I, 27.3.2019., str. 66.) | samo članak 1. |
| Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/826
  (SL L 137, 23.5.2019., str. 3.) | |
| Direktiva (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća
  (SL L 158, 14.6.2019., str. 125.) | samo članak 70. |

Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 315, 14.11.2012., str. 1.)

Direktiva Vijeća 2013/12/EU

(SL L 141, 28.5.2013., str. 28.)

Direktiva (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 156, 19.6.2018., str. 75.)

samo članak 2.

Direktiva (EU) 2018/2002 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 328, 21.12.2018., str. 210.)

Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 328, 21.12.2018., str. 1.)

samo članak 54.

Odluka (EU) 2019/504 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 85 I, 27.3.2019., str. 66.)

samo članak 1.

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/826

(SL L 137, 23.5.2019., str. 3.)

Direktiva (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća

(SL L 158, 14.6.2019., str. 125.)

samo članak 70.

Dio B

Rokovi za prenošenje u nacionalno pravo (iz članka 39.)

| Direktiva | Rok za prenošenje |
| --- | --- |
| 2012/27/EU | 5. lipnja 2014. |
| (EU) 2018/844 | 10. ožujka 2020. |
| (EU) 2018/2002 | 25. lipnja 2020., uz iznimku članka 1. točaka od 5. do 10. i točaka 3. i 4. Priloga
  25. listopada 2020., u pogledu članka 1. točaka od 5. do 10. i točaka 3. i 4. Priloga |
| (EU) 2019/944 | 31. prosinca 2019., u pogledu članka 70. točke 5. podtočke (a)
  25. listopada 2020., u pogledu članka 70. točke 4.
  31. prosinca 2020., u pogledu članka 70. točaka od 1. do 3., točke 5. podtočke (b) i točke 6. |

Direktiva

Rok za prenošenje

2012/27/EU

5. lipnja 2014.

(EU) 2018/844

10. ožujka 2020.

(EU) 2018/2002

25. lipnja 2020., uz iznimku članka 1. točaka od 5. do 10. i točaka 3. i 4. Priloga

25. listopada 2020., u pogledu članka 1. točaka od 5. do 10. i točaka 3. i 4. Priloga

(EU) 2019/944

31. prosinca 2019., u pogledu članka 70. točke 5. podtočke (a)

25. listopada 2020., u pogledu članka 70. točke 4.

31. prosinca 2020., u pogledu članka 70. točaka od 1. do 3., točke 5. podtočke (b) i točke 6.

---

PRILOG XVII.

Korelacijska tablica

| Direktiva 2012/27/EU | Ova Direktiva |
| --- | --- |
| Članak 1. | Članak 1. |
| Članak 2. uvodni tekst | Članak 2. uvodni tekst |
| Članak 2. točka 1. | Članak 2. točka 1. |
| – | Članak 2. točke 2., 3. i 4. |
| Članak 2. točka 2. | Članak 2. točka 5. |
| Članak 2. točka 3. | Članak 2. točka 6. |
| – | Članak 2. točka 7. |
| Članak 2. točka 4. | Članak 2. točka 8. |
| Članak 2. točka 5. | Članak 2. točka 9. |
| Članak 2. točka 6. | Članak 2. točka 10. |
| Članak 2. točka 7. | Članak 2. točka 11. |
| Članak 2. točka 8. | Članak 2. točka 12. |
| Članak 2. točka 9. | – |
| Članak 2. točka 10. | Članak 2. točka 13. |
| _ | Članak 2. točke 14. i 15. |
| Članak 2. točka 11. | Članak 2. točka 16. |
| Članak 2. točka 12. | Članak 2. točka 17. |
| Članak 2. točka 13. | Članak 2. točka 18. |
| Članak 2. točka 14. | Članak 2. točka 19. |
| Članak 2. točka 15. | Članak 2. točka 20. |
| Članak 2. točka 16. | Članak 2. točka 21. |
| Članak 2. točka 17. | Članak 2. točka 22. |
| Članak 2. točka 18. | Članak 2. točka 23. |
| Članak 2. točka 19. | Članak 2. točka 24. |
| Članak 2. točka 20. | Članak 2. točka 25. |
| Članak 2. točka 21. | Članak 2. točka 26. |
| Članak 2. točka 22. | Članak 2. točka 27. |
| Članak 2. točka 23. | Članak 2. točka 28. |
| Članak 2. točka 24. | Članak 2. točka 29. |
| _ | Članak 2. točka 30. |
| _ | Članak 2. točka 31. |
| Članak 2. točka 25. | Članak 2. točka 32. |
| Članak 2. točka 26. | – |
| Članak 2. točka 27. | Članak 2. točka 33. |
| Članak 2. točka 28. | Članak 2. točka 34. |
| Članak 2. točka 29. | Članak 2. točka 35. |
| Članak 2. točka 30. | Članak 2. točka 36. |
| Članak 2. točka 31. | Članak 2. točka 37. |
| Članak 2. točka 32. | Članak 2. točka 38. |
| Članak 2. točka 33. | Članak 2. točka 39. |
| Članak 2. točka 34. | Članak 2. točka 40. |
| Članak 2. točka 35. | Članak 2. točka 41. |
| Članak 2. točka 36. | Članak 2. točka 42. |
| Članak 2. točka 37. | Članak 2. točka 43. |
| Članak 2. točka 38. | Članak 2. točka 44. |
| Članak 2. točka 39. | Članak 2. točka 45. |
| Članak 2. točka 40. | – |
| Članak 2. točka 41. | Članak 2. točka 46. |
| Članak 2. točka 42. | Članak 2. točka 47. |
| Članak 2. točka 43. | Članak 2. točka 48. |
| – | Članak 2. točka 49. |
| Članak 2. točka 44. | Članak 2. točka 50. |
| Članak 2. točka 45. | Članak 2. točka 51. |
| – | Članak 2. točke 52., 53., 54., 55. i 56. |
| – | Članak 3. |
| – | Članak 4. stavak 1. |
| Članak 3. stavak 1. prvi podstavak | Članak 4. stavak 2. prvi podstavak
  Članak 4. stavak 2. drugi podstavak |
| Članak 3. stavak 1. drugi podstavak uvodni tekst | Članak 4. stavak 3. prvi podstavak uvodni tekst |
| Članak 3. stavak 1. drugi podstavak točke (a) i (b) | Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točke (a) i (b) |
| Članak 3. stavak 1. drugi podstavak točka (c) | – |
| Članak 3. stavak 1. drugi podstavak točka (d) | Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (c) |
| Članak 3. stavak 1. treći podstavak uvodni tekst | – |
| – | Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (d) uvodni tekst |
| – | Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (d) podtočke i., ii. i iii. |
| Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (a) | Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (d) podtočka iv. |
| – | Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (e) uvodni tekst |
| Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (b) | Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (e) podtočka i. |
| Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (c) | Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (e) podtočka ii. |
| Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (d) | Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (e) podtočka iii. |
| Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (e) | – |
| – | Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (e) podtočka iv. |
| Članak 3. stavci 2. i 3. | – |
| Članak 3. stavak 4. | Članak 35. stavak 6. |
| Članak 3. stavci 5. i 6. | – |
| – | Članak 4. stavak 4. |
| – | Članak 4. stavak 5. |
| – | Članak 4. stavak 6. |
| – | Članak 4. stavak 7. |
| – | Članak 5. |
| Članak 5. stavak 1. prvi podstavak | Članak 6. stavak 1. prvi podstavak |
| Članak 5. stavak 1. drugi podstavak | Članak 6. stavak 1. peti podstavak |
| – | Članak 6. stavak 1. drugi i treći podstavak |
| Članak 5. stavak 1. treći podstavak | Članak 6. stavak 1. četvrti podstavak |
| Članak 5. stavak 1. četvrti i peti podstavak | – |
| Članak 5. stavak 2.
  Članak 6. stavak 2. | –
  Članak 6. stavak 2. drugi podstavak |
| Članak 5. stavak 3. | Članak 6. stavak 3. |
| Članak 5. stavak 4. | Članak 6. stavak 4. |
| Članak 5. stavak 5. | Članak 6. stavak 5. |
| Članak 5. stavak 5. prvi podstavak točka (b) | Članak 6. stavak 5. drugi podstavak točka (c) |
| – | Članak 6. stavak 5. drugi podstavak točka (b) |
| Članak 5. stavak 6. | Članak 6. stavak 6. |
| – | Članak 6. stavak 6. drugi podstavak točka (a) |
| Članak 5. stavak 6. drugi podstavak | Članak 6. stavak 6. drugi podstavak točka (b) |
| Članak 5. stavak 6. treći podstavak | Članak 6. stavak 6. treći podstavak |
| Članak 5. stavak 7. | – |
| Članak 6. stavak 1. prvi podstavak | Članak 7. stavak 1. prvi podstavak |
| Članak 6. stavak 1. drugi podstavak | Članak 7. stavak 1. prvi podstavak |
| – | Članak 7. stavak 1. drugi podstavak |
| | – |
| Članak 6. stavci 2., 3. i 4. | Članak 7. stavci 2., 3. i 4. |
| – | Članak 7. stavci 5., 6., 7. i 8. |
| – | |
| Članak 7. stavak 1. uvodni tekst i točke (a) i (b) | Članak 8. stavak 1. uvodni tekst i točke (a) i (b) |
| – | Članak 8. stavak 1. točka (c) |
| Članak 7. stavak 1. drugi podstavak | Članak 8. stavak 5. |
| Članak 7. stavak 1. treći podstavak | Članak 8. stavak 1. peti podstavak |
| Članak 7. stavak 1. četvrti podstavak | Članak 8. stavak 1. četvrti podstavak |
| – | Članak 8. stavci 3. i 4. |
| Članak 7. stavak 2. | Članak 8. stavak 6. |
| Članak 7. stavak 3. | Članak 8. stavak 7. |
| Članak 7. stavak 4. | Članak 8. stavak 8. |
| Članak 7. stavak 5. | Članak 8. stavak 9. |
| Članak 7. stavak 6. | Članak 8. stavak 10. |
| Članak 7. stavak 7. | – |
| Članak 7. stavak 8. | – |
| Članak 7. stavak 9. | – |
| Članak 7. stavak 10. | Članak 8. stavak 2. |
| Članak 7. stavak 11. | – |
| | Članak 8. stavci 11., 12. i 13. |
| Članak 7. stavak 12. | Članak 8. stavak 14. |
| Članak 7.a stavak 1. | Članak 9. stavak 1. |
| Članak 7.a stavak 2. | Članak 9. stavak 3. |
| Članak 7.a stavak 3. | Članak 9. stavak 4. |
| – | Članak 9. stavak 2. |
| – | Članak 9. stavci 5., 6. i 7. |
| Članak 7.a stavci 4. i 5. | Članak 9. stavci 8. i 9. |
| – | Članak 9. stavak 10. |
| Članak 7.a stavci 6. i 7. | Članak 9. stavci 11. i 12. |
| Članak 7.b stavci 1. i 2. | Članak 10. stavci 1. i 2. |
| – | Članak 10. stavci 3. i 4. |
| – | Članak 11. stavci 1. i 2. |
| – | Članak 11. stavci 3. i 4. |
| Članak 8. stavci 1. i 2. | Članak 11. stavci 5., 6. i 7. |
| Članak 8. stavci 3. i 4. | – |
| – | Članak 11. stavak 8. |
| Članak 8. stavak 5. | Članak 11. stavak 9. |
| – | Članak 11. stavak 10. |
| Članak 8. stavak 6. | Članak 11. stavak 11. |
| Članak 8. stavak 7. | Članak 11. stavak 12. |
| – | Članak 12. |
| Članak 9. | Članak 13. |
| Članak 9.a | Članak 14. |
| Članak 9.b | Članak 15. |
| Članak 9.c | Članak 16. |
| Članak 10. | Članak 17. |
| Članak 10.a | Članak 18. |
| Članak 11. | Članak 19. |
| Članak 12. | Članak 20. |
| – | Članak 21. |
| – | Članak 22. stavak 1. |
| Članak 12. stavak 1. | Članak 22. stavak 2. |
| Članak 12. stavak 2. uvodni tekst i točka (a) podtočke od i. do v. | Članak 22. stavak 2. drugi podstavak točke od (a) do (g)
  Članak 22. stavak 2. drugi podstavak točka (h) |
| Članak 12. stavak 2. točka (b) | Članak 22. stavak 3. treći podstavak |
| – | Članak 22. stavak 3. treći podstavak točke (a) i (b) |
| Članak 12. stavak 2. točka (b) podtočke i. i ii. | Članak 22. stavak 3. treći podstavak točke (c) i (d) |
| – | Članak 22. stavak 3. treći podstavak točka (e) |
| – | Članak 22. stavci od 4. do 9. |
| – | Članak 23. |
| – | Članak 24. |
| Članak 13. | Članak 32. |
| Članak 14. stavak 1. | Članak 25. stavak 1. |
| – | Članak 25. stavak 2. |
| Članak 14. stavak 2. | Članak 25. stavak 5. |
| Članak 14. stavak 3. | Članak 25. stavak 3. prvi podstavak |
| – | Članak 25. stavak 3. drugi podstavak |
| Članak 14. stavak 4. | Članak 25. stavak 4. |
| – | Članak 25. stavak 6. |
| – | Članak 26. stavci 1., 2., 3., 4., 5. i 6. |
| Članak 14. stavak 5. uvodni tekst i točka (a) | Članak 26. stavak 7. uvodni tekst i točka (a) |
| Članak 14. stavak 5. točke (b), (c) i (d) | – |
| – | Članak 26. stavak 7. točke (b), (c) i (d) i drugi podstavak |
| Članak 14. stavak 5. drugi i treći podstavak | Članak 26. stavak 7. treći i četvrti podstavak |
| Članak 14. stavak 6. točka (a) | Članak 26. stavak 8. točka (a) |
| Članak 14. stavak 6. točka (b) | – |
| Članak 14. stavak 6. točka (c) | Članak 26. stavak 8. točka (b) |
| – | Članak 26. stavak 8. točka (c) |
| Članak 14. stavak 6. drugi i treći podstavak | Članak 26. stavak 8. drugi i treći podstavak |
| Članak 14. stavci 7., 8. i 9. | Članak 26. stavci 9., 10. i 11. |
| – | Članak 26. stavak 12. |
| Članak 14. stavci 10. i 11. | Članak 26. stavci 13. i 14. |
| Članak 15. stavak 1. prvi podstavak | Članak 27. stavak 1. |
| Članak 15. stavak 1. drugi i treći podstavak | – |
| – | Članak 27. stavci 2., 3. i 4. |
| Članak 15. stavak 1. četvrti podstavak | Članak 27. stavak 5. |
| Članak 15. stavci 2. i 2.a | – |
| Članak 15. stavci 3. i 4. i stavak 5. prvi podstavak | Članak 27. stavci 6., 7. i 8. |
| Članak 15. stavak 5. drugi podstavak | – |
| Članak 15. stavak 6. prvi podstavak | – |
| Članak 15. stavak 6. drugi podstavak | Članak 27. stavak 9. |
| Članak 15. stavak 7. | Članak 27. stavak 10. |
| Članak 15. stavak 9. prvi podstavak | Članak 27. stavak 11. |
| Članak 15. stavak 9. drugi podstavak | – |
| Članak 16. stavci 1. i 2. | – |
| – | Članak 28. stavci 1., 2., 3. i 5. |
| Članak 16. stavak 3. | Članak 28. stavak 4. |
| Članak 17. stavak 1. prvi podstavak | – |
| Članak 17. stavak 1. drugi podstavak | Članak 30. stavak 3. |
| Članak 17. stavak 2. | Članak 22. stavak 7. |
| Članak 17. stavak 3. | – |
| Članak 17. stavak 4. | – |
| Članak 17. stavak 5. | Članak 22. stavak 10. |
| Članak 18. stavak 1. uvodni tekst | Članak 29. stavak 1. uvodni tekst |
| Članak 18. stavak 1. točka (a) podtočke i. i ii. | Članak 29. stavak 1. točke (a) i (b) |
| – | Članak 29. stavak 1. točke (c) i (d) |
| Članak 18. stavak 1. točka (b) | Članak 29. stavak 2. |
| Članak 18. stavak 1. točka (c) | Članak 29. stavak 3. |
| – | Članak 29. stavak 4. |
| Članak 18. stavak 1. točka (d) podtočke i. i ii. | Članak 29. stavak 5. točke (a) i (b) |
| – | Članak 29. stavak 5. točka (c) |
| Članak 18. stavak 2. točke (a) i (b) | Članak 29. stavak 6. točke (a) i (b) |
| Članak 18. stavak 2. točke (c) i (d) | – |
| – | Članak 29. stavak 6. točka (c) |
| – | Članak 29. stavak 7. |
| Članak 18. stavak 3. | Članak 29. stavak 8. |
| Članak 19. stavak 1. točka (a) | Članak 29. stavak 5. prvi podstavak |
| Članak 19. stavak 1. točka (b) | Članak 7. stavak 7. prvi podstavak |
| Članak 19. stavak 1. drugi podstavak | Članak 22. stavak 9. drugi podstavak |
| Članak 19. stavak 2. | – |
| Članak 20. stavci 1. i 2. | Članak 30. stavci 1. i 2. |
| – | Članak 30. stavci 3., 4. i 5. |
| Članak 20. stavci 3., 3.a, 3.b i 3.c | Članak 30. stavci 6., 7., 8. i 9. |
| Članak 20. stavak 3.d | Članak 30. stavak 10. prvi podstavak |
| – | Članak 30. stavak 10. drugi podstavak |
| Članak 20. stavci 4., 5., 6. i 7. | Članak 30. stavci 11., 13., 14. i 15. |
| – | Članak 30. stavak 12. |
| – | Članak 30. stavak 16. |
| – | Članak 30. stavci 17. i 18. |
| Članak 21. | Članak 31. stavak 1. |
| Prilog IV. bilješka 3. | Članak 31. stavci 2., 3. i 4. |
| – | Članak 31. stavak 5. |
| Prilog IV. bilješka 3. | Članak 31. stavci 6. i 7. |
| Članak 22. stavci 1. i 2. | Članak 33. stavci 1. i 2. |
| – | Članak 33. stavak 3. |
| Članak 23. | Članak 34. |
| Članak 24. stavci 4.a, 5. i 6. | Članak 35. stavci 1., 2. i 3. |
| Članak 24. stavci 7., 8., 9., 10. i 12. | – |
| Članak 24. stavci 13. i 14. | Članak 35. stavci 4. i 5. |
| Članak 24. stavak 15. uvodni tekst | Članak 35. stavak 7. uvodni tekst |
| Članak 24. stavak 15. točka (a) | – |
| Članak 24. stavak 15. točka (b) | Članak 35. stavak 7. točka (a) |
| – | Članak 35. stavak 7. točke (b), (c), (d), (e), (f), (g) i (h) |
| – | Članak 35. stavak 7. drugi podstavak |
| Članak 24. stavak 8. | Članak 35. stavak 7. treći podstavak |
| Članak 25. | – |
| Članak 26. | – |
| Članak 28. | Članak 36. |
| – | Članak 37. |
| Članak 27. prvi stavak | Članak 38. prvi stavak |
| Članak 27. drugi stavak | – |
| Članak 27. treći stavak | Članak 38. drugi stavak |
| | – |
| Članak 28. stavak 1. prvi podstavak | Članak 36. stavak 1. prvi podstavak |
| Članak 28. stavak 1. drugi podstavak | – |
| Članak 28. stavak 1. treći i četvrti podstavak | Članak 36. stavak 1. drugi podstavak |
| Članak 28. stavak 2. | Članak 36. stavak 2. |
| Članak 29. | Članak 39. |
| – | Članak 39. drugi stavak |
| – | Članak 39. treći stavak |
| Članak 30. | Članak 40. |
| – | Prilog I. |
| Prilog I. | Prilog II. |
| Prilog II. | Prilog III. |
| Prilog III. | Prilog IV. |
| Prilog IV. | – |
| Prilog V. | Prilog V. |
| Prilog VI.
  – | Prilog VI.
  Prilog VII. |
| Prilog VII. | Prilog VIII. |
| Prilog VII.a | Prilog IX. |
| Prilog VIII. | Prilog X. |
| Prilog IX. | Prilog XI. |
| Prilog X. | Prilog XII. |
| Prilog XI. | Prilog XIII. |
| Prilog XII. | Prilog XIV. |
| Prilog XIII. | Prilog XV. |
| Prilog XV. | – |
| – | Prilog XVI. |
| – | Prilog XVII. |

Direktiva 2012/27/EU

Ova Direktiva

Članak 1.

Članak 1.

Članak 2. uvodni tekst

Članak 2. uvodni tekst

Članak 2. točka 1.

Članak 2. točka 1.

–

Članak 2. točke 2., 3. i 4.

Članak 2. točka 2.

Članak 2. točka 5.

Članak 2. točka 3.

Članak 2. točka 6.

–

Članak 2. točka 7.

Članak 2. točka 4.

Članak 2. točka 8.

Članak 2. točka 5.

Članak 2. točka 9.

Članak 2. točka 6.

Članak 2. točka 10.

Članak 2. točka 7.

Članak 2. točka 11.

Članak 2. točka 8.

Članak 2. točka 12.

Članak 2. točka 9.

–

Članak 2. točka 10.

Članak 2. točka 13.

_

Članak 2. točke 14. i 15.

Članak 2. točka 11.

Članak 2. točka 16.

Članak 2. točka 12.

Članak 2. točka 17.

Članak 2. točka 13.

Članak 2. točka 18.

Članak 2. točka 14.

Članak 2. točka 19.

Članak 2. točka 15.

Članak 2. točka 20.

Članak 2. točka 16.

Članak 2. točka 21.

Članak 2. točka 17.

Članak 2. točka 22.

Članak 2. točka 18.

Članak 2. točka 23.

Članak 2. točka 19.

Članak 2. točka 24.

Članak 2. točka 20.

Članak 2. točka 25.

Članak 2. točka 21.

Članak 2. točka 26.

Članak 2. točka 22.

Članak 2. točka 27.

Članak 2. točka 23.

Članak 2. točka 28.

Članak 2. točka 24.

Članak 2. točka 29.

_

Članak 2. točka 30.

_

Članak 2. točka 31.

Članak 2. točka 25.

Članak 2. točka 32.

Članak 2. točka 26.

–

Članak 2. točka 27.

Članak 2. točka 33.

Članak 2. točka 28.

Članak 2. točka 34.

Članak 2. točka 29.

Članak 2. točka 35.

Članak 2. točka 30.

Članak 2. točka 36.

Članak 2. točka 31.

Članak 2. točka 37.

Članak 2. točka 32.

Članak 2. točka 38.

Članak 2. točka 33.

Članak 2. točka 39.

Članak 2. točka 34.

Članak 2. točka 40.

Članak 2. točka 35.

Članak 2. točka 41.

Članak 2. točka 36.

Članak 2. točka 42.

Članak 2. točka 37.

Članak 2. točka 43.

Članak 2. točka 38.

Članak 2. točka 44.

Članak 2. točka 39.

Članak 2. točka 45.

Članak 2. točka 40.

–

Članak 2. točka 41.

Članak 2. točka 46.

Članak 2. točka 42.

Članak 2. točka 47.

Članak 2. točka 43.

Članak 2. točka 48.

–

Članak 2. točka 49.

Članak 2. točka 44.

Članak 2. točka 50.

Članak 2. točka 45.

Članak 2. točka 51.

–

Članak 2. točke 52., 53., 54., 55. i 56.

–

Članak 3.

–

Članak 4. stavak 1.

Članak 3. stavak 1. prvi podstavak

Članak 4. stavak 2. prvi podstavak

Članak 4. stavak 2. drugi podstavak

Članak 3. stavak 1. drugi podstavak uvodni tekst

Članak 4. stavak 3. prvi podstavak uvodni tekst

Članak 3. stavak 1. drugi podstavak točke (a) i (b)

Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točke (a) i (b)

Članak 3. stavak 1. drugi podstavak točka (c)

–

Članak 3. stavak 1. drugi podstavak točka (d)

Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (c)

Članak 3. stavak 1. treći podstavak uvodni tekst

–

–

Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (d) uvodni tekst

–

Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (d) podtočke i., ii. i iii.

Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (a)

Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (d) podtočka iv.

–

Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (e) uvodni tekst

Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (b)

Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (e) podtočka i.

Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (c)

Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (e) podtočka ii.

Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (d)

Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (e) podtočka iii.

Članak 3. stavak 1. treći podstavak točka (e)

–

–

Članak 4. stavak 3. prvi podstavak točka (e) podtočka iv.

Članak 3. stavci 2. i 3.

–

Članak 3. stavak 4.

Članak 35. stavak 6.

Članak 3. stavci 5. i 6.

–

–

Članak 4. stavak 4.

–

Članak 4. stavak 5.

–

Članak 4. stavak 6.

–

Članak 4. stavak 7.

–

Članak 5.

Članak 5. stavak 1. prvi podstavak

Članak 6. stavak 1. prvi podstavak

Članak 5. stavak 1. drugi podstavak

Članak 6. stavak 1. peti podstavak

–

Članak 6. stavak 1. drugi i treći podstavak

Članak 5. stavak 1. treći podstavak

Članak 6. stavak 1. četvrti podstavak

Članak 5. stavak 1. četvrti i peti podstavak

–

Članak 5. stavak 2.

Članak 6. stavak 2.

–

Članak 6. stavak 2. drugi podstavak

Članak 5. stavak 3.

Članak 6. stavak 3.

Članak 5. stavak 4.

Članak 6. stavak 4.

Članak 5. stavak 5.

Članak 6. stavak 5.

Članak 5. stavak 5. prvi podstavak točka (b)

Članak 6. stavak 5. drugi podstavak točka (c)

–

Članak 6. stavak 5. drugi podstavak točka (b)

Članak 5. stavak 6.

Članak 6. stavak 6.

–

Članak 6. stavak 6. drugi podstavak točka (a)

Članak 5. stavak 6. drugi podstavak

Članak 6. stavak 6. drugi podstavak točka (b)

Članak 5. stavak 6. treći podstavak

Članak 6. stavak 6. treći podstavak

Članak 5. stavak 7.

–

Članak 6. stavak 1. prvi podstavak

Članak 7. stavak 1. prvi podstavak

Članak 6. stavak 1. drugi podstavak

Članak 7. stavak 1. prvi podstavak

–

Članak 7. stavak 1. drugi podstavak

–

Članak 6. stavci 2., 3. i 4.

Članak 7. stavci 2., 3. i 4.

–

Članak 7. stavci 5., 6., 7. i 8.

–

Članak 7. stavak 1. uvodni tekst i točke (a) i (b)

Članak 8. stavak 1. uvodni tekst i točke (a) i (b)

–

Članak 8. stavak 1. točka (c)

Članak 7. stavak 1. drugi podstavak

Članak 8. stavak 5.

Članak 7. stavak 1. treći podstavak

Članak 8. stavak 1. peti podstavak

Članak 7. stavak 1. četvrti podstavak

Članak 8. stavak 1. četvrti podstavak

–

Članak 8. stavci 3. i 4.

Članak 7. stavak 2.

Članak 8. stavak 6.

Članak 7. stavak 3.

Članak 8. stavak 7.

Članak 7. stavak 4.

Članak 8. stavak 8.

Članak 7. stavak 5.

Članak 8. stavak 9.

Članak 7. stavak 6.

Članak 8. stavak 10.

Članak 7. stavak 7.

–

Članak 7. stavak 8.

–

Članak 7. stavak 9.

–

Članak 7. stavak 10.

Članak 8. stavak 2.

Članak 7. stavak 11.

–

Članak 8. stavci 11., 12. i 13.

Članak 7. stavak 12.

Članak 8. stavak 14.

Članak 7.a stavak 1.

Članak 9. stavak 1.

Članak 7.a stavak 2.

Članak 9. stavak 3.

Članak 7.a stavak 3.

Članak 9. stavak 4.

–

Članak 9. stavak 2.

–

Članak 9. stavci 5., 6. i 7.

Članak 7.a stavci 4. i 5.

Članak 9. stavci 8. i 9.

–

Članak 9. stavak 10.

Članak 7.a stavci 6. i 7.

Članak 9. stavci 11. i 12.

Članak 7.b stavci 1. i 2.

Članak 10. stavci 1. i 2.

–

Članak 10. stavci 3. i 4.

–

Članak 11. stavci 1. i 2.

–

Članak 11. stavci 3. i 4.

Članak 8. stavci 1. i 2.

Članak 11. stavci 5., 6. i 7.

Članak 8. stavci 3. i 4.

–

–

Članak 11. stavak 8.

Članak 8. stavak 5.

Članak 11. stavak 9.

–

Članak 11. stavak 10.

Članak 8. stavak 6.

Članak 11. stavak 11.

Članak 8. stavak 7.

Članak 11. stavak 12.

–

Članak 12.

Članak 9.

Članak 13.

Članak 9.a

Članak 14.

Članak 9.b

Članak 15.

Članak 9.c

Članak 16.

Članak 10.

Članak 17.

Članak 10.a

Članak 18.

Članak 11.

Članak 19.

Članak 12.

Članak 20.

–

Članak 21.

–

Članak 22. stavak 1.

Članak 12. stavak 1.

Članak 22. stavak 2.

Članak 12. stavak 2. uvodni tekst i točka (a) podtočke od i. do v.

Članak 22. stavak 2. drugi podstavak točke od (a) do (g)

Članak 22. stavak 2. drugi podstavak točka (h)

Članak 12. stavak 2. točka (b)

Članak 22. stavak 3. treći podstavak

–

Članak 22. stavak 3. treći podstavak točke (a) i (b)

Članak 12. stavak 2. točka (b) podtočke i. i ii.

Članak 22. stavak 3. treći podstavak točke (c) i (d)

–

Članak 22. stavak 3. treći podstavak točka (e)

–

Članak 22. stavci od 4. do 9.

–

Članak 23.

–

Članak 24.

Članak 13.

Članak 32.

Članak 14. stavak 1.

Članak 25. stavak 1.

–

Članak 25. stavak 2.

Članak 14. stavak 2.

Članak 25. stavak 5.

Članak 14. stavak 3.

Članak 25. stavak 3. prvi podstavak

–

Članak 25. stavak 3. drugi podstavak

Članak 14. stavak 4.

Članak 25. stavak 4.

–

Članak 25. stavak 6.

–

Članak 26. stavci 1., 2., 3., 4., 5. i 6.

Članak 14. stavak 5. uvodni tekst i točka (a)

Članak 26. stavak 7. uvodni tekst i točka (a)

Članak 14. stavak 5. točke (b), (c) i (d)

–

–

Članak 26. stavak 7. točke (b), (c) i (d) i drugi podstavak

Članak 14. stavak 5. drugi i treći podstavak

Članak 26. stavak 7. treći i četvrti podstavak

Članak 14. stavak 6. točka (a)

Članak 26. stavak 8. točka (a)

Članak 14. stavak 6. točka (b)

–

Članak 14. stavak 6. točka (c)

Članak 26. stavak 8. točka (b)

–

Članak 26. stavak 8. točka (c)

Članak 14. stavak 6. drugi i treći podstavak

Članak 26. stavak 8. drugi i treći podstavak

Članak 14. stavci 7., 8. i 9.

Članak 26. stavci 9., 10. i 11.

–

Članak 26. stavak 12.

Članak 14. stavci 10. i 11.

Članak 26. stavci 13. i 14.

Članak 15. stavak 1. prvi podstavak

Članak 27. stavak 1.

Članak 15. stavak 1. drugi i treći podstavak

–

–

Članak 27. stavci 2., 3. i 4.

Članak 15. stavak 1. četvrti podstavak

Članak 27. stavak 5.

Članak 15. stavci 2. i 2.a

–

Članak 15. stavci 3. i 4. i stavak 5. prvi podstavak

Članak 27. stavci 6., 7. i 8.

Članak 15. stavak 5. drugi podstavak

–

Članak 15. stavak 6. prvi podstavak

–

Članak 15. stavak 6. drugi podstavak

Članak 27. stavak 9.

Članak 15. stavak 7.

Članak 27. stavak 10.

Članak 15. stavak 9. prvi podstavak

Članak 27. stavak 11.

Članak 15. stavak 9. drugi podstavak

–

Članak 16. stavci 1. i 2.

–

–

Članak 28. stavci 1., 2., 3. i 5.

Članak 16. stavak 3.

Članak 28. stavak 4.

Članak 17. stavak 1. prvi podstavak

–

Članak 17. stavak 1. drugi podstavak

Članak 30. stavak 3.

Članak 17. stavak 2.

Članak 22. stavak 7.

Članak 17. stavak 3.

–

Članak 17. stavak 4.

–

Članak 17. stavak 5.

Članak 22. stavak 10.

Članak 18. stavak 1. uvodni tekst

Članak 29. stavak 1. uvodni tekst

Članak 18. stavak 1. točka (a) podtočke i. i ii.

Članak 29. stavak 1. točke (a) i (b)

–

Članak 29. stavak 1. točke (c) i (d)

Članak 18. stavak 1. točka (b)

Članak 29. stavak 2.

Članak 18. stavak 1. točka (c)

Članak 29. stavak 3.

–

Članak 29. stavak 4.

Članak 18. stavak 1. točka (d) podtočke i. i ii.

Članak 29. stavak 5. točke (a) i (b)

–

Članak 29. stavak 5. točka (c)

Članak 18. stavak 2. točke (a) i (b)

Članak 29. stavak 6. točke (a) i (b)

Članak 18. stavak 2. točke (c) i (d)

–

–

Članak 29. stavak 6. točka (c)

–

Članak 29. stavak 7.

Članak 18. stavak 3.

Članak 29. stavak 8.

Članak 19. stavak 1. točka (a)

Članak 29. stavak 5. prvi podstavak

Članak 19. stavak 1. točka (b)

Članak 7. stavak 7. prvi podstavak

Članak 19. stavak 1. drugi podstavak

Članak 22. stavak 9. drugi podstavak

Članak 19. stavak 2.

–

Članak 20. stavci 1. i 2.

Članak 30. stavci 1. i 2.

–

Članak 30. stavci 3., 4. i 5.

Članak 20. stavci 3., 3.a, 3.b i 3.c

Članak 30. stavci 6., 7., 8. i 9.

Članak 20. stavak 3.d

Članak 30. stavak 10. prvi podstavak

–

Članak 30. stavak 10. drugi podstavak

Članak 20. stavci 4., 5., 6. i 7.

Članak 30. stavci 11., 13., 14. i 15.

–

Članak 30. stavak 12.

–

Članak 30. stavak 16.

–

Članak 30. stavci 17. i 18.

Članak 21.

Članak 31. stavak 1.

Prilog IV. bilješka 3.

Članak 31. stavci 2., 3. i 4.

–

Članak 31. stavak 5.

Prilog IV. bilješka 3.

Članak 31. stavci 6. i 7.

Članak 22. stavci 1. i 2.

Članak 33. stavci 1. i 2.

–

Članak 33. stavak 3.

Članak 23.

Članak 34.

Članak 24. stavci 4.a, 5. i 6.

Članak 35. stavci 1., 2. i 3.

Članak 24. stavci 7., 8., 9., 10. i 12.

–

Članak 24. stavci 13. i 14.

Članak 35. stavci 4. i 5.

Članak 24. stavak 15. uvodni tekst

Članak 35. stavak 7. uvodni tekst

Članak 24. stavak 15. točka (a)

–

Članak 24. stavak 15. točka (b)

Članak 35. stavak 7. točka (a)

–

Članak 35. stavak 7. točke (b), (c), (d), (e), (f), (g) i (h)

–

Članak 35. stavak 7. drugi podstavak

Članak 24. stavak 8.

Članak 35. stavak 7. treći podstavak

Članak 25.

–

Članak 26.

–

Članak 28.

Članak 36.

–

Članak 37.

Članak 27. prvi stavak

Članak 38. prvi stavak

Članak 27. drugi stavak

–

Članak 27. treći stavak

Članak 38. drugi stavak

–

Članak 28. stavak 1. prvi podstavak

Članak 36. stavak 1. prvi podstavak

Članak 28. stavak 1. drugi podstavak

–

Članak 28. stavak 1. treći i četvrti podstavak

Članak 36. stavak 1. drugi podstavak

Članak 28. stavak 2.

Članak 36. stavak 2.

Članak 29.

Članak 39.

–

Članak 39. drugi stavak

–

Članak 39. treći stavak

Članak 30.

Članak 40.

–

Prilog I.

Prilog I.

Prilog II.

Prilog II.

Prilog III.

Prilog III.

Prilog IV.

Prilog IV.

–

Prilog V.

Prilog V.

Prilog VI.

–

Prilog VI.

Prilog VII.

Prilog VII.

Prilog VIII.

Prilog VII.a

Prilog IX.

Prilog VIII.

Prilog X.

Prilog IX.

Prilog XI.

Prilog X.

Prilog XII.

Prilog XI.

Prilog XIII.

Prilog XII.

Prilog XIV.

Prilog XIII.

Prilog XV.

Prilog XV.

–

–

Prilog XVI.

–

Prilog XVII.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 20.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 231/112 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 231/112

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1792

оd 13. rujna 2023.

o odobrenju izmjene specifikacije na razini Unije za zaštićenu oznaku izvornosti ili zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla („Ribera del Guadiana” (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Delegiranu uredbu Komisije (EU) 2019/33 оd 17. listopada 2018. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za zaštitu oznaka izvornosti, oznaka zemljopisnog podrijetla i tradicionalnih izraza u sektoru vina, postupka podnošenja prigovora, ograničenja upotrebe, izmjena specifikacija proizvoda, poništenja zaštite te označivanja i prezentiranja (1), a posebno njezin članak 15. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Komisija je ispitala zahtjev za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda na razini Unije za zaštićenu oznaku izvornosti „Ribera del Guadiana”, koji je podnijela Španjolska u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2) u vezi s člankom 15. Delegirane uredbe (EU) 2019/33. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je ispitala zahtjev za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda na razini Unije za zaštićenu oznaku izvornosti „Ribera del Guadiana”, koji je podnijela Španjolska u skladu s člankom 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (2) u vezi s člankom 15. Delegirane uredbe (EU) 2019/33.

| (2) | Komisija je zahtjev za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda na razini Unije objavila u Službenom listu Europske unije (3) u skladu s člankom 97. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je zahtjev za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda na razini Unije objavila u Službenom listu Europske unije (3) u skladu s člankom 97. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (3) | Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(3)

Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (4) | Izmjenu specifikacije proizvoda na razini Unije trebalo bi stoga odobriti u skladu s člankom 99. Uredbe (EU) br. 1308/2013 u vezi s člankom 15. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) 2019/33, |
| --- | --- |

(4)

Izmjenu specifikacije proizvoda na razini Unije trebalo bi stoga odobriti u skladu s člankom 99. Uredbe (EU) br. 1308/2013 u vezi s člankom 15. stavkom 2. Delegirane uredbe (EU) 2019/33,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije proizvoda objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Ribera del Guadiana” (ZOI).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 13. rujna 2023.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.).

2

(3)  
  SL C 215, 19.6.2023., str. 25.

3

---

ODLUKE

| 20.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 231/114 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 231/114

---

ODLUKA (EU) 2023/1793 PREDSTAVNIKA VLADA DRŽAVA ČLANICA

od 15. rujna 2023.

o imenovanju dvoje sudaca Općeg suda

PREDSTAVNICI VLADA DRŽAVA ČLANICA EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 19.,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 254. i 255.,

budući da:

| (1) | Mandati 23 suca Općeg suda istekli su 31. kolovoza 2019. |
| --- | --- |

(1)

Mandati 23 suca Općeg suda istekli su 31. kolovoza 2019.

| (2) | U tom kontekstu g. Saulius Lukas KALĖDA predložen je kao kandidat za mjesto suca Općeg suda za mandat koji istječe 31. kolovoza 2025. |
| --- | --- |

(2)

U tom kontekstu g. Saulius Lukas KALĖDA predložen je kao kandidat za mjesto suca Općeg suda za mandat koji istječe 31. kolovoza 2025.

| (3) | Osim toga, u skladu s člancima 5. i 7. Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije i slijedom ostavke g. Stena FRIMODTA NIELSENA, potrebno je imenovati suca Općeg suda za preostalo vrijeme trajanja mandata g. Stena FRIMODTA NIELSENA, odnosno do 31. kolovoza 2028. |
| --- | --- |

(3)

Osim toga, u skladu s člancima 5. i 7. Protokola br. 3 o Statutu Suda Europske unije i slijedom ostavke g. Stena FRIMODTA NIELSENA, potrebno je imenovati suca Općeg suda za preostalo vrijeme trajanja mandata g. Stena FRIMODTA NIELSENA, odnosno do 31. kolovoza 2028.

| (4) | Gđa Louise SPANGSBERG GRØNFELDT predložena je kao kandidat za upražnjeno radno mjesto. |
| --- | --- |

(4)

Gđa Louise SPANGSBERG GRØNFELDT predložena je kao kandidat za upražnjeno radno mjesto.

| (5) | Odbor osnovan člankom 255. Ugovora o funkcioniranju Europske unije dao je povoljno mišljenje o prikladnosti navedenih kandidata za obnašanje dužnosti suca Općeg suda, |
| --- | --- |

(5)

Odbor osnovan člankom 255. Ugovora o funkcioniranju Europske unije dao je povoljno mišljenje o prikladnosti navedenih kandidata za obnašanje dužnosti suca Općeg suda,

DONIJELI SU OVU ODLUKU:

Članak 1.

G. Saulius Lukas KALĖDA imenuje se sucem Općeg suda za razdoblje od datuma stupanja na snagu ove Odluke do 31. kolovoza 2025.

Članak 2.

Gđa Louise SPANGSBERG GRØNFELDT imenuje se sutkinjom Općeg suda za razdoblje od datuma stupanja na snagu ove Odluke do 31. kolovoza 2028.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu 15. rujna 2023.

Predsjednik

M. ALONSO ALONSO

---

| 20.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 231/115 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 231/115

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2023/1794

od 18. rujna 2023.

o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za javnu nabavu u pogledu donošenja njegova poslovnika o postupku izbora predsjednika

(Tekst značajan za EGP)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Sporazum o javnoj nabavi plurilateralni je sporazum u okviru Svjetske trgovinske organizacije, čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Revidirana verzija tog sporazuma stupila je na snagu 6. travnja 2014. („Revidirani GPA”). |
| --- | --- |

(1)

Sporazum o javnoj nabavi plurilateralni je sporazum u okviru Svjetske trgovinske organizacije, čija je svrha uzajamno otvaranje tržišta javne nabave među njegovim strankama. Revidirana verzija tog sporazuma stupila je na snagu 6. travnja 2014. („Revidirani GPA”).

| (2) | Člankom XXI. stavkom 1. Revidiranog GPA uspostavlja se Odbor za javnu nabavu („Odbor”) kako bi se strankama omogućilo savjetovanje o svim pitanjima koja se odnose na funkcioniranje Revidiranog GPA ili promicanje njegovih ciljeva. |
| --- | --- |

(2)

Člankom XXI. stavkom 1. Revidiranog GPA uspostavlja se Odbor za javnu nabavu („Odbor”) kako bi se strankama omogućilo savjetovanje o svim pitanjima koja se odnose na funkcioniranje Revidiranog GPA ili promicanje njegovih ciljeva.

| (3) | Člankom XXI. stavkom 1. Revidiranog GPA propisuje se da Odbor bira svojeg predsjednika. |
| --- | --- |

(3)

Člankom XXI. stavkom 1. Revidiranog GPA propisuje se da Odbor bira svojeg predsjednika.

| (4) | Odbor je proslijedio nacrt poslovnika o postupku izbora predsjednika 12. svibnja 2023. |
| --- | --- |

(4)

Odbor je proslijedio nacrt poslovnika o postupku izbora predsjednika 12. svibnja 2023.

| (5) | Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Odbora o donošenju njegova poslovnika jer će taj poslovnik biti obvezujući za Uniju. |
| --- | --- |

(5)

Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Odbora o donošenju njegova poslovnika jer će taj poslovnik biti obvezujući za Uniju.

| (6) | Stoga bi trebalo donijeti nacrt poslovnika o postupku izbora predsjednika, koji je Odbor proslijedio 12. svibnja 2023., kako bi se uredilo funkcioniranje Odbora, |
| --- | --- |

(6)

Stoga bi trebalo donijeti nacrt poslovnika o postupku izbora predsjednika, koji je Odbor proslijedio 12. svibnja 2023., kako bi se uredilo funkcioniranje Odbora,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za javnu nabavu uspostavljenom Sporazumom o javnoj nabavi jest da se podrži donošenje njegova poslovnika o postupku izbora predsjednika.

Tekst tog poslovnika priložen je ovoj Odluci.

Članak 2.

Ova je Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 18. rujna 2023.

Za Vijeće

Predsjednik

L. PLANAS PUCHADES

---

Poslovnik o postupku izbora predsjednika Odbora WTO-a za javnu nabavu („Odbor”)

(1)

Stranke svake godine odabiru predsjednika iz redova svojih predstavnika u Odboru za javnu nabavu.

(2)

Stranke mogu odlučiti produljiti mandat predsjednika na temelju plana rada predsjednika za sljedeću godinu.

(3)

Kandidat se bira za predsjednika na temelju sposobnosti, iskustva, raspoloživosti i kompetencija za preuzimanje te dužnosti. Predsjednik će obnašati dužnost u svoje ime.

(4)

Predsjednik na odlasku dužan je održati konzultacije radi olakšavanja izbora nasljednika. Ako nema predsjednika, stranke mogu konsenzusom imenovati privremenog predsjednika ili pozvati stranku iz čijih je redova bio prethodni predsjednik da održi takve konzultacije.

(5)

Prije ili tijekom konzultacija kandidatima za mjesto predsjednika daje se mogućnost da strankama predstave predložene planove za razdoblje predsjedanja Odborom.

(6)

Predsjednik se imenuje na prvom redovnom sastanku Odbora u godini. Ako mjesto predsjednika postane slobodno usred godine, stranke će nastojati pronaći zamjenu u najkraćem mogućem roku.

(7)

Imenovanje stupa na snagu na kraju sastanka iz prethodnog stavka. Ako u tom trenutku nema predsjednika, stupanje na snagu započinje odmah.

(8)

Predsjednik obnaša dužnost do kraja prvog redovnog sastanka sljedeće kalendarske godine, osim ako više ne može obavljati tu dužnost ili u međuvremenu podnese ostavku.

(9)

Ako stranke ne uspiju postići konsenzus o izboru predsjednika, slijedom čega Odbor ne bude mogao ispuniti obvezu sastajanja najmanje jedanput godišnje, Odbor može konsenzusom imenovati privremenog predsjednika među kandidatima ili, alternativno, pozvati stranku iz čijih je redova bio prethodni predsjednik da privremeno olakša održavanje sastanaka Odbora dok se ne imenuje predsjednik.

(10)

Stranke mogu odlučiti dodatno dopuniti ovaj poslovnik. Poslovnik se može preispitati u roku od pet godina od donošenja.

---

| 20.9.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 231/118 |
| --- | --- | --- | --- |

20.9.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 231/118

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2023/1795

оd 10. srpnja 2023.

u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenoj razini zaštite osobnih podataka u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka

(priopćeno pod brojem dokumenta (C(2023) 4745)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (1), a posebno njezin članak 45. stavak 3.,

budući da:

1.   UVOD

UVOD

| (1) | Uredbom (EU) 2016/679 (2) utvrđuju se pravila za prijenos osobnih podataka od voditelja obrade ili izvršitelja obrade u Uniji trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u mjeri u kojoj je takav prijenos obuhvaćen njezinim područjem primjene. Pravila o međunarodnim prijenosima podataka utvrđena su u poglavlju V. te uredbe. Iako je protok osobnih podataka u zemlje izvan Europske unije i iz njih bitan za širenje prekogranične trgovine i međunarodne suradnje, razina zaštite osobnih podataka u Uniji ne smije se narušiti prijenosima trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama (3). |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2016/679 (2) utvrđuju se pravila za prijenos osobnih podataka od voditelja obrade ili izvršitelja obrade u Uniji trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u mjeri u kojoj je takav prijenos obuhvaćen njezinim područjem primjene. Pravila o međunarodnim prijenosima podataka utvrđena su u poglavlju V. te uredbe. Iako je protok osobnih podataka u zemlje izvan Europske unije i iz njih bitan za širenje prekogranične trgovine i međunarodne suradnje, razina zaštite osobnih podataka u Uniji ne smije se narušiti prijenosima trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama (3).

2

3

| (2) | U skladu s člankom 45. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/679 Komisija može u provedbenom aktu odlučiti da treća zemlja, područje ili jedan ili više određenih sektora unutar treće zemlje osigurava primjerenu razinu zaštite. Pod tim uvjetom prijenosi osobnih podataka trećoj zemlji mogu se obavljati bez potrebe za bilo kakvim dodatnim odobrenjem, kako je predviđeno u članku 45. stavku 1. i uvodnoj izjavi 103. Uredbe (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 45. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/679 Komisija može u provedbenom aktu odlučiti da treća zemlja, područje ili jedan ili više određenih sektora unutar treće zemlje osigurava primjerenu razinu zaštite. Pod tim uvjetom prijenosi osobnih podataka trećoj zemlji mogu se obavljati bez potrebe za bilo kakvim dodatnim odobrenjem, kako je predviđeno u članku 45. stavku 1. i uvodnoj izjavi 103. Uredbe (EU) 2016/679.

| (3) | Kako je navedeno u članku 45. stavku 2. Uredbe (EU) 2016/679, donošenje odluke o primjerenosti mora se temeljiti na sveobuhvatnoj analizi pravnog poretka treće zemlje, koja obuhvaća i pravila koja se primjenjuju na uvoznike podataka i ograničenja i zaštitne mjere u pogledu pristupa tijela javne vlasti osobnim podacima. Komisija u procjeni mora utvrditi jamči li predmetna treća zemlja razinu zaštite koja je „u načelu istovjetna” onoj koja je osigurana u Uniji (uvodna izjava 104. Uredbe (EU) 2016/679). To se ocjenjuje s obzirom na zakonodavstvo Unije, ponajprije na Uredbu (EU) 2016/679, te sudsku praksu Suda Europske unije (Sud) (4). |
| --- | --- |

(3)

Kako je navedeno u članku 45. stavku 2. Uredbe (EU) 2016/679, donošenje odluke o primjerenosti mora se temeljiti na sveobuhvatnoj analizi pravnog poretka treće zemlje, koja obuhvaća i pravila koja se primjenjuju na uvoznike podataka i ograničenja i zaštitne mjere u pogledu pristupa tijela javne vlasti osobnim podacima. Komisija u procjeni mora utvrditi jamči li predmetna treća zemlja razinu zaštite koja je „u načelu istovjetna” onoj koja je osigurana u Uniji (uvodna izjava 104. Uredbe (EU) 2016/679). To se ocjenjuje s obzirom na zakonodavstvo Unije, ponajprije na Uredbu (EU) 2016/679, te sudsku praksu Suda Europske unije (Sud) (4).

4

| (4) | Kako je pojasnio Sud u presudi od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14, Maximillian Schrems / Data Protection Commissioner (5)
  (Schrems), to ne zahtijeva utvrđivanje potpuno istovjetne razine zaštite. Naime, pravna sredstva kojima se predmetna treća zemlja koristi za zaštitu osobnih podataka mogu se razlikovati od onih koja se primjenjuju u Uniji, pod uvjetom da se u praksi pokažu djelotvornima za osiguravanje primjerene razine zaštite (6). Prema tome, standard primjerenosti ne podrazumijeva doslovno ponavljanje pravila Unije. Umjesto toga ispituje se pruža li predmetni strani sustav kao cjelina potrebnu razinu zaštite podataka sadržajem prava na privatnost i njihovom djelotvornom provedbom, nadzorom i ostvarivanjem (7). Nadalje, Komisija bi u skladu s presudom pri primjeni tog standarda prvenstveno trebala ocijeniti sadržava li pravni okvir predmetne treće zemlje pravila za ograničavanje zadiranja u temeljna prava osoba čiji se podaci prenose iz Unije koja su državna tijela te zemlje ovlaštena provoditi kad ostvaruju legitimne ciljeve kao što je nacionalna sigurnost, i pruža li učinkovitu pravnu zaštitu protiv takvog zadiranja (8). Smjernice o tome daju se i u Referentnom dokumentu o primjerenosti Europskog odbora za zaštitu podataka, u kojem se nastoji dodatno pojasniti taj standard (9). |
| --- | --- |

(4)

Kako je pojasnio Sud u presudi od 6. listopada 2015. u predmetu C-362/14, Maximillian Schrems / Data Protection Commissioner (5)
  (Schrems), to ne zahtijeva utvrđivanje potpuno istovjetne razine zaštite. Naime, pravna sredstva kojima se predmetna treća zemlja koristi za zaštitu osobnih podataka mogu se razlikovati od onih koja se primjenjuju u Uniji, pod uvjetom da se u praksi pokažu djelotvornima za osiguravanje primjerene razine zaštite (6). Prema tome, standard primjerenosti ne podrazumijeva doslovno ponavljanje pravila Unije. Umjesto toga ispituje se pruža li predmetni strani sustav kao cjelina potrebnu razinu zaštite podataka sadržajem prava na privatnost i njihovom djelotvornom provedbom, nadzorom i ostvarivanjem (7). Nadalje, Komisija bi u skladu s presudom pri primjeni tog standarda prvenstveno trebala ocijeniti sadržava li pravni okvir predmetne treće zemlje pravila za ograničavanje zadiranja u temeljna prava osoba čiji se podaci prenose iz Unije koja su državna tijela te zemlje ovlaštena provoditi kad ostvaruju legitimne ciljeve kao što je nacionalna sigurnost, i pruža li učinkovitu pravnu zaštitu protiv takvog zadiranja (8). Smjernice o tome daju se i u Referentnom dokumentu o primjerenosti Europskog odbora za zaštitu podataka, u kojem se nastoji dodatno pojasniti taj standard (9).

Maximillian Schrems / Data Protection Commissioner

5

(Schrems)

6

7

8

9

| (5) | Standard koji se primjenjuje na takvo zadiranje u temeljna prava na privatnost i zaštitu podataka Sud je dodatno pojasnio u presudi od 16. srpnja 2020. u predmetu C-311/18, Data Protection Commissioner / Facebook Ireland Limited i Maximillian Schrems (Schrems II), kojom je Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1250 (10) o prethodnom okviru za transatlantski protok podataka, europsko-američkom sustavu zaštite privatnosti (sustav zaštite privatnosti), proglašena nevaljanom. Sud je smatrao da ograničenja zaštite osobnih podataka koja proizlaze iz nacionalnog prava Sjedinjenih Američkih Država (SAD) o pristupu američkih javnih tijela podacima prenesenima iz Unije u SAD i njihovoj uporabi tih podataka u svrhe nacionalne sigurnosti nisu uređena na način koji ispunjava zahtjeve koji su u načelu istovjetni zahtjevima iz prava Unije, u skladu s kojima zadiranje u pravo na zaštitu podataka mora biti nužno i proporcionalno (11). Sud je smatrao i da osobe čiji su podaci preneseni u SAD nisu raspolagale pravnim sredstvom pred tijelom koje bi im pružilo jamstva koja su u načelu istovjetna onima propisanima člankom 47. Povelje o pravu na djelotvoran pravni lijek (12). |
| --- | --- |

(5)

Standard koji se primjenjuje na takvo zadiranje u temeljna prava na privatnost i zaštitu podataka Sud je dodatno pojasnio u presudi od 16. srpnja 2020. u predmetu C-311/18, Data Protection Commissioner / Facebook Ireland Limited i Maximillian Schrems (Schrems II), kojom je Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1250 (10) o prethodnom okviru za transatlantski protok podataka, europsko-američkom sustavu zaštite privatnosti (sustav zaštite privatnosti), proglašena nevaljanom. Sud je smatrao da ograničenja zaštite osobnih podataka koja proizlaze iz nacionalnog prava Sjedinjenih Američkih Država (SAD) o pristupu američkih javnih tijela podacima prenesenima iz Unije u SAD i njihovoj uporabi tih podataka u svrhe nacionalne sigurnosti nisu uređena na način koji ispunjava zahtjeve koji su u načelu istovjetni zahtjevima iz prava Unije, u skladu s kojima zadiranje u pravo na zaštitu podataka mora biti nužno i proporcionalno (11). Sud je smatrao i da osobe čiji su podaci preneseni u SAD nisu raspolagale pravnim sredstvom pred tijelom koje bi im pružilo jamstva koja su u načelu istovjetna onima propisanima člankom 47. Povelje o pravu na djelotvoran pravni lijek (12).

Data Protection Commissioner / Facebook Ireland Limited i Maximillian Schrems (Schrems II)

10

11

12

| (6) | Nakon što je donesena presuda u predmetu Schrems II, Komisija je započela pregovore s američkom vladom kako bi se donijela nova odluka o primjerenosti koja bi ispunjavala zahtjeve iz članka 45. stavka 2. Uredbe (EU) 2016/679 kako ih tumači Sud. Pregovori su završeni 7. listopada 2022., kad je SAD donio Izvršni nalog br. 14086 o poboljšanju zaštitnih mjera u američkim aktivnostima elektroničkog izviđanja, koji je dopunjen Uredbom o Žalbenom sudu za zaštitu podataka (DPRC) koju je donio glavni državni odvjetnik SAD-a („Uredba glavnog državnog odvjetnika”) (13). Nadalje, okvir za poslovne subjekte koji obrađuju podatke koji se prenose iz Unije ažuriran je ovom Odlukom o okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka. |
| --- | --- |

(6)

Nakon što je donesena presuda u predmetu Schrems II, Komisija je započela pregovore s američkom vladom kako bi se donijela nova odluka o primjerenosti koja bi ispunjavala zahtjeve iz članka 45. stavka 2. Uredbe (EU) 2016/679 kako ih tumači Sud. Pregovori su završeni 7. listopada 2022., kad je SAD donio Izvršni nalog br. 14086 o poboljšanju zaštitnih mjera u američkim aktivnostima elektroničkog izviđanja, koji je dopunjen Uredbom o Žalbenom sudu za zaštitu podataka (DPRC) koju je donio glavni državni odvjetnik SAD-a („Uredba glavnog državnog odvjetnika”) (13). Nadalje, okvir za poslovne subjekte koji obrađuju podatke koji se prenose iz Unije ažuriran je ovom Odlukom o okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

Schrems II

13

| (7) | Komisija je pažljivo analizirala američko pravo i praksu, uključujući Izvršni nalog br. 14086 i Uredbu glavnog državnog odvjetnika. Na temelju zaključaka iz uvodnih izjava od 9. do 200. Komisija zaključuje da SAD osigurava primjerenu razinu zaštite osobnih podataka koje u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za zaštitu podataka voditelj ili izvršitelj obrade u Uniji (14) prenosi certificiranim organizacijama u SAD-u. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je pažljivo analizirala američko pravo i praksu, uključujući Izvršni nalog br. 14086 i Uredbu glavnog državnog odvjetnika. Na temelju zaključaka iz uvodnih izjava od 9. do 200. Komisija zaključuje da SAD osigurava primjerenu razinu zaštite osobnih podataka koje u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za zaštitu podataka voditelj ili izvršitelj obrade u Uniji (14) prenosi certificiranim organizacijama u SAD-u.

14

| (8) | Ova Odluka znači da za prijenose osobnih podataka od voditelja i izvršitelja obrade u Uniji (15) certificiranim organizacijama u SAD-u nisu potrebna daljnja odobrenja. Ona ne utječe na izravnu primjenu Uredbe (EU) 2016/679 na takve organizacije ako su ispunjeni uvjeti u pogledu teritorijalnog područja primjene te uredbe utvrđeni u njezinu članku 3. |
| --- | --- |

(8)

Ova Odluka znači da za prijenose osobnih podataka od voditelja i izvršitelja obrade u Uniji (15) certificiranim organizacijama u SAD-u nisu potrebna daljnja odobrenja. Ona ne utječe na izravnu primjenu Uredbe (EU) 2016/679 na takve organizacije ako su ispunjeni uvjeti u pogledu teritorijalnog područja primjene te uredbe utvrđeni u njezinu članku 3.

15

2.   OKVIR EU-a i SAD-a ZA PRIVATNOST PODATAKA

OKVIR EU-a i SAD-a ZA PRIVATNOST PODATAKA

2.1.   Osobno i materijalno područje primjene

Osobno i materijalno područje primjene

2.1.1.   
  Certificirane organizacije

Certificirane organizacije

| (9) | Okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka temelji se na sustavu certificiranja u okviru kojeg se američke organizacije obvezuju da će se pridržavati skupa načela privatnosti koji čine „Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka” i Dodatna načela (zajedno: „Načela”), koji je objavilo Ministarstvo trgovine SAD-a i koji se nalazi u Prilogu I. ovoj Odluci (16). Da bi ispunila uvjete za certificiranje u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, organizacija mora podlijegati istražnim i provedbenim ovlastima Savezne trgovinske komisije (FTC) ili Ministarstva prometa SAD-a (17). Načela se primjenjuju odmah nakon certificiranja. Kako je detaljnije objašnjeno u uvodnim izjavama od 47. do 51., svakih godinu dana organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka moraju se ponovno certificirati kako bi se potvrdilo da se pridržavaju Načela (18). |
| --- | --- |

(9)

Okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka temelji se na sustavu certificiranja u okviru kojeg se američke organizacije obvezuju da će se pridržavati skupa načela privatnosti koji čine „Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka” i Dodatna načela (zajedno: „Načela”), koji je objavilo Ministarstvo trgovine SAD-a i koji se nalazi u Prilogu I. ovoj Odluci (16). Da bi ispunila uvjete za certificiranje u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, organizacija mora podlijegati istražnim i provedbenim ovlastima Savezne trgovinske komisije (FTC) ili Ministarstva prometa SAD-a (17). Načela se primjenjuju odmah nakon certificiranja. Kako je detaljnije objašnjeno u uvodnim izjavama od 47. do 51., svakih godinu dana organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka moraju se ponovno certificirati kako bi se potvrdilo da se pridržavaju Načela (18).

16

17

18

2.1.2.   
  Definicija osobnih podataka i pojmova „voditelj obrade” i „posrednik”

Definicija osobnih podataka i pojmova „voditelj obrade” i „posrednik”

| (10) | Okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka štiti sve osobne podatke koji se iz Unije prenose organizacijama u SAD-u koje posjeduju certifikat Ministarstva trgovine o pridržavanju Načela, osim podataka koji se prikupljaju za objavljivanje, emitiranje ili druge oblike javnog priopćavanja novinarskih materijala i informacija iz već objavljenih materijala iz medijskih arhiva (19). Stoga se takve informacije ne moraju prenositi u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. |
| --- | --- |

(10)

Okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka štiti sve osobne podatke koji se iz Unije prenose organizacijama u SAD-u koje posjeduju certifikat Ministarstva trgovine o pridržavanju Načela, osim podataka koji se prikupljaju za objavljivanje, emitiranje ili druge oblike javnog priopćavanja novinarskih materijala i informacija iz već objavljenih materijala iz medijskih arhiva (19). Stoga se takve informacije ne moraju prenositi u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

19

| (11) | Osobni podaci/osobne informacije u Načelima su definirani na isti način kao u Uredbi (EU) 2016/679, tj. kao „podaci koji se odnose na pojedinca čiji je identitet utvrđen ili se može utvrditi i koji su obuhvaćeni područjem primjene Opće uredbe o zaštiti podataka (OUZP) te koje je organizacija u SAD-u primila iz EU-a i koji su zabilježeni u bilo kojem obliku” (20). To znači da obuhvaćaju i pseudonimizirane (ili šifrirane) istraživačke podatke (među ostalim i ako se šifra ne daje američkoj organizaciji koja ih prima) (21). Slično tomu, obrada je definirana kao „svaki postupak ili skup postupaka koji se obavljaju na osobnim podacima, bilo automatiziranim bilo neautomatiziranim sredstvima, kao što su prikupljanje, bilježenje, organizacija, pohrana, prilagodba ili izmjena, pronalaženje, obavljanje uvida, uporaba, otkrivanje ili širenje te brisanje ili uništavanje” (22). |
| --- | --- |

(11)

Osobni podaci/osobne informacije u Načelima su definirani na isti način kao u Uredbi (EU) 2016/679, tj. kao „podaci koji se odnose na pojedinca čiji je identitet utvrđen ili se može utvrditi i koji su obuhvaćeni područjem primjene Opće uredbe o zaštiti podataka (OUZP) te koje je organizacija u SAD-u primila iz EU-a i koji su zabilježeni u bilo kojem obliku” (20). To znači da obuhvaćaju i pseudonimizirane (ili šifrirane) istraživačke podatke (među ostalim i ako se šifra ne daje američkoj organizaciji koja ih prima) (21). Slično tomu, obrada je definirana kao „svaki postupak ili skup postupaka koji se obavljaju na osobnim podacima, bilo automatiziranim bilo neautomatiziranim sredstvima, kao što su prikupljanje, bilježenje, organizacija, pohrana, prilagodba ili izmjena, pronalaženje, obavljanje uvida, uporaba, otkrivanje ili širenje te brisanje ili uništavanje” (22).

20

21

22

| (12) | Okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka primjenjuje se na organizacije u SAD-u koje se smatra voditeljima obrade (tj. osoba ili organizacija koja sama ili s drugima utvrđuje svrhe i sredstva obrade osobnih podataka) (23) ili izvršiteljima obrade (tj. posrednici koji djeluju u ime voditelja obrade) (24). Izvršitelji obrade iz SAD-a moraju se ugovorno obvezati da će postupati samo prema uputama voditelja obrade iz EU-a i pomagati mu da odgovori pojedincima koji ostvaruju svoja prava u skladu s Načelima (25). Nadalje, u slučaju podobrade izvršitelj obrade mora sklopiti ugovor s izvršiteljem podobrade u kojem se jamči razina zaštite jednaka onoj koja je predviđena Načelima te poduzeti korake za njegovu ispravnu provedbu (26). |
| --- | --- |

(12)

Okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka primjenjuje se na organizacije u SAD-u koje se smatra voditeljima obrade (tj. osoba ili organizacija koja sama ili s drugima utvrđuje svrhe i sredstva obrade osobnih podataka) (23) ili izvršiteljima obrade (tj. posrednici koji djeluju u ime voditelja obrade) (24). Izvršitelji obrade iz SAD-a moraju se ugovorno obvezati da će postupati samo prema uputama voditelja obrade iz EU-a i pomagati mu da odgovori pojedincima koji ostvaruju svoja prava u skladu s Načelima (25). Nadalje, u slučaju podobrade izvršitelj obrade mora sklopiti ugovor s izvršiteljem podobrade u kojem se jamči razina zaštite jednaka onoj koja je predviđena Načelima te poduzeti korake za njegovu ispravnu provedbu (26).

23

24

25

26

2.2.   Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka

Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka

2.2.1.   
  Ograničavanje svrhe i izbor

Ograničavanje svrhe i izbor

| (13) | Osobni podaci trebali bi se obrađivati zakonito i pošteno. Trebali bi se prikupljati u određenu svrhu i zatim se upotrebljavati samo ako to nije nespojivo sa svrhom obrade. |
| --- | --- |

(13)

Osobni podaci trebali bi se obrađivati zakonito i pošteno. Trebali bi se prikupljati u određenu svrhu i zatim se upotrebljavati samo ako to nije nespojivo sa svrhom obrade.

| (14) | U skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka to je osigurano Načelima. Prvo, u skladu s načelom cjelovitosti podataka i ograničavanja svrhe, slično kao u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) 2016/679, organizacija ne smije obrađivati osobne podatke na način koji nije u skladu sa svrhom za koju su izvorno prikupljeni ili za koju je ispitanik naknadno dao odobrenje (27). |
| --- | --- |

(14)

U skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka to je osigurano Načelima. Prvo, u skladu s načelom cjelovitosti podataka i ograničavanja svrhe, slično kao u skladu s člankom 5. stavkom 1. točkom (b) Uredbe (EU) 2016/679, organizacija ne smije obrađivati osobne podatke na način koji nije u skladu sa svrhom za koju su izvorno prikupljeni ili za koju je ispitanik naknadno dao odobrenje (27).

načelom cjelovitosti podataka i ograničavanja svrhe

27

| (15) | Drugo, prije nego što upotrijebi osobne podatke za novu (izmijenjenu) svrhu koja je bitno drukčija no i dalje u skladu s izvornom svrhom ili ih otkrije trećoj strani, organizacija mora ispitanicima omogućiti prigovor (izuzeće), u skladu s načelom izbora (28), u okviru jasnog, vidljivog i lako dostupnog mehanizma. Važno je istaknuti da to načelo ne zamjenjuje izričitu zabranu neusklađene obrade (29). |
| --- | --- |

(15)

Drugo, prije nego što upotrijebi osobne podatke za novu (izmijenjenu) svrhu koja je bitno drukčija no i dalje u skladu s izvornom svrhom ili ih otkrije trećoj strani, organizacija mora ispitanicima omogućiti prigovor (izuzeće), u skladu s načelom izbora (28), u okviru jasnog, vidljivog i lako dostupnog mehanizma. Važno je istaknuti da to načelo ne zamjenjuje izričitu zabranu neusklađene obrade (29).

načelom izbora

28

29

2.2.2.   
  Obrada posebnih kategorija osobnih podataka

Obrada posebnih kategorija osobnih podataka

| (16) | Trebale bi postojati posebne zaštitne mjere ako se obrađuju „posebne kategorije” podataka. |
| --- | --- |

(16)

Trebale bi postojati posebne zaštitne mjere ako se obrađuju „posebne kategorije” podataka.

| (17) | U skladu s načelom izbora posebne zaštitne mjere primjenjuju se ako se obrađuju „osjetljive informacije”, tj. osobni podaci o medicinskom ili zdravstvenom stanju, rasi ili etničkom podrijetlu, političkim stavovima, vjerskim ili filozofskim uvjerenjima, članstvu u sindikatu ili informacije o spolnom životu pojedinca ili sve druge informacije primljene od treće strane koje ta strana smatra osjetljivima i postupa s njima kao takvima (30). To znači da će sve podatke koji se smatraju osjetljivima u skladu s pravom Unije o zaštiti podataka (uključujući podatke o spolnoj orijentaciji, genetske i biometrijske podatke) certificirane organizacije smatrati osjetljivima i u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. |
| --- | --- |

(17)

U skladu s načelom izbora posebne zaštitne mjere primjenjuju se ako se obrađuju „osjetljive informacije”, tj. osobni podaci o medicinskom ili zdravstvenom stanju, rasi ili etničkom podrijetlu, političkim stavovima, vjerskim ili filozofskim uvjerenjima, članstvu u sindikatu ili informacije o spolnom životu pojedinca ili sve druge informacije primljene od treće strane koje ta strana smatra osjetljivima i postupa s njima kao takvima (30). To znači da će sve podatke koji se smatraju osjetljivima u skladu s pravom Unije o zaštiti podataka (uključujući podatke o spolnoj orijentaciji, genetske i biometrijske podatke) certificirane organizacije smatrati osjetljivima i u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

načelom izbora

30

| (18) | Organizacije u pravilu moraju ishoditi izričitu privolu (tj. pristanak) pojedinaca za uporabu osjetljivih informacija ili njihovo otkrivanje trećim stranama u neku drugu svrhu osim one za koju su izvorno prikupljene ili za koju je pojedinac naknadno dao odobrenje (pristankom) (31). |
| --- | --- |

(18)

Organizacije u pravilu moraju ishoditi izričitu privolu (tj. pristanak) pojedinaca za uporabu osjetljivih informacija ili njihovo otkrivanje trećim stranama u neku drugu svrhu osim one za koju su izvorno prikupljene ili za koju je pojedinac naknadno dao odobrenje (pristankom) (31).

31

| (19) | Ta privola ne mora se dobiti u ograničenim okolnostima koje su slične usporedivim izuzećima predviđenima pravom Unije o zaštiti podataka, na primjer ako je obrada osjetljivih podataka od životno važnog interesa za osobu, ako je potrebna za postavljanje pravnih zahtjeva ili ako je potrebna da bi se pružila medicinska skrb ili dijagnoza (32). |
| --- | --- |

(19)

Ta privola ne mora se dobiti u ograničenim okolnostima koje su slične usporedivim izuzećima predviđenima pravom Unije o zaštiti podataka, na primjer ako je obrada osjetljivih podataka od životno važnog interesa za osobu, ako je potrebna za postavljanje pravnih zahtjeva ili ako je potrebna da bi se pružila medicinska skrb ili dijagnoza (32).

32

2.2.3.   
  Točnost, smanjenje količine i sigurnost podataka

Točnost, smanjenje količine i sigurnost podataka

| (20) | Podaci bi trebali biti točni i prema potrebi ažurni. Trebali bi biti i primjereni i relevantni i ne bi trebali biti pretjerani u odnosu na svrhe u koje se obrađuju te bi se načelno trebali čuvati samo onoliko dugo koliko je potrebno u svrhe u koje se osobni podaci obrađuju. |
| --- | --- |

(20)

Podaci bi trebali biti točni i prema potrebi ažurni. Trebali bi biti i primjereni i relevantni i ne bi trebali biti pretjerani u odnosu na svrhe u koje se obrađuju te bi se načelno trebali čuvati samo onoliko dugo koliko je potrebno u svrhe u koje se osobni podaci obrađuju.

| (21) | U skladu s načelom cjelovitosti podataka i ograničavanja svrhe (33) osobni podaci moraju biti ograničeni na ono što je relevantno za svrhu obrade. Nadalje, ako je to potrebno za te svrhe, organizacije moraju poduzeti razumne korake da osobni podaci budu pouzdani za namjeravanu uporabu, točni, potpuni i ažurni. |
| --- | --- |

(21)

U skladu s načelom cjelovitosti podataka i ograničavanja svrhe (33) osobni podaci moraju biti ograničeni na ono što je relevantno za svrhu obrade. Nadalje, ako je to potrebno za te svrhe, organizacije moraju poduzeti razumne korake da osobni podaci budu pouzdani za namjeravanu uporabu, točni, potpuni i ažurni.

cjelovitosti podataka i ograničavanja svrhe

33

| (22) | Osim toga, osobne informacije mogu se čuvati u obliku kojim se utvrđuje identitet pojedinca ili koji omogućuje utvrđivanje njegova identiteta (dakle u obliku osobnih podataka) (34) samo dok služe svrsi za koju su izvorno prikupljene ili za koju je pojedinac naknadno dao odobrenje u skladu s načelom izbora. Ta obveza ne sprečava organizacije da nastave obrađivati osobne informacije i dulje, ali samo onoliko dugo i u onoj mjeri u kojoj takva obrada razumno služi jednoj od sljedećih posebnih svrha koje su slične usporedivim izuzećima predviđenima pravom Unije o zaštiti podataka: arhiviranju u javnom interesu, novinarstvu, književnosti i umjetnosti, znanstvenim i povijesnim istraživanjima i statističkim analizama (35). Ako se osobni podaci čuvaju u jednu od tih svrha, njihova obrada podliježe zaštitnim mjerama iz Načela (36). |
| --- | --- |

(22)

Osim toga, osobne informacije mogu se čuvati u obliku kojim se utvrđuje identitet pojedinca ili koji omogućuje utvrđivanje njegova identiteta (dakle u obliku osobnih podataka) (34) samo dok služe svrsi za koju su izvorno prikupljene ili za koju je pojedinac naknadno dao odobrenje u skladu s načelom izbora. Ta obveza ne sprečava organizacije da nastave obrađivati osobne informacije i dulje, ali samo onoliko dugo i u onoj mjeri u kojoj takva obrada razumno služi jednoj od sljedećih posebnih svrha koje su slične usporedivim izuzećima predviđenima pravom Unije o zaštiti podataka: arhiviranju u javnom interesu, novinarstvu, književnosti i umjetnosti, znanstvenim i povijesnim istraživanjima i statističkim analizama (35). Ako se osobni podaci čuvaju u jednu od tih svrha, njihova obrada podliježe zaštitnim mjerama iz Načela (36).

34

načelom izbora

35

36

| (23) | Osobni podaci trebali bi se obrađivati tako da se jamči njihova sigurnost, uključujući zaštitu od neovlaštene ili nezakonite obrade te od slučajnog gubitka, uništenja ili oštećenja. U tu bi svrhu voditelji i izvršitelji obrade trebali poduzeti odgovarajuće tehničke ili organizacijske mjere za zaštitu osobnih podataka od mogućih prijetnji. Te bi mjere trebalo procijeniti uzimajući u obzir najnovija dostignuća, povezane troškove te prirodu, opseg, kontekst i svrhe obrade, kao i rizike za prava pojedinaca. |
| --- | --- |

(23)

Osobni podaci trebali bi se obrađivati tako da se jamči njihova sigurnost, uključujući zaštitu od neovlaštene ili nezakonite obrade te od slučajnog gubitka, uništenja ili oštećenja. U tu bi svrhu voditelji i izvršitelji obrade trebali poduzeti odgovarajuće tehničke ili organizacijske mjere za zaštitu osobnih podataka od mogućih prijetnji. Te bi mjere trebalo procijeniti uzimajući u obzir najnovija dostignuća, povezane troškove te prirodu, opseg, kontekst i svrhe obrade, kao i rizike za prava pojedinaca.

| (24) | U skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka to se postiže načelom sigurnosti, kojim je slično kao člankom 32. Uredbom (EU) 2016/679 predviđeno poduzimanje razumnih i odgovarajućih sigurnosnih mjera uzimajući u obzir rizike povezane s obradom i prirodom podataka (37). |
| --- | --- |

(24)

U skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka to se postiže načelom sigurnosti, kojim je slično kao člankom 32. Uredbom (EU) 2016/679 predviđeno poduzimanje razumnih i odgovarajućih sigurnosnih mjera uzimajući u obzir rizike povezane s obradom i prirodom podataka (37).

načelom sigurnosti

37

2.2.4.   
  Transparentnost

Transparentnost

| (25) | Ispitanike bi trebalo obavijestiti o glavnim obilježjima obrade njihovih osobnih podataka. |
| --- | --- |

(25)

Ispitanike bi trebalo obavijestiti o glavnim obilježjima obrade njihovih osobnih podataka.

| (26) | Tomu služi načelo obavješćivanja (38), kojim je slično kao zahtjevima transparentnosti iz Uredbe (EU) 2016/679 predviđeno da organizacije među ostalim obavješćuju ispitanike o i. tome da je organizacija uključena u okvir za privatnost podataka, ii. vrsti prikupljenih podataka, iii. svrsi obrade, iv. vrsti ili identitetu trećih strana kojima bi se osobni podaci mogli otkriti i svrhama za to, v. njihovim pojedinačnim pravima, vi. načinu na koji se obratiti organizaciji i vii. dostupnim oblicima pravne zaštite. |
| --- | --- |

(26)

Tomu služi načelo obavješćivanja (38), kojim je slično kao zahtjevima transparentnosti iz Uredbe (EU) 2016/679 predviđeno da organizacije među ostalim obavješćuju ispitanike o i. tome da je organizacija uključena u okvir za privatnost podataka, ii. vrsti prikupljenih podataka, iii. svrsi obrade, iv. vrsti ili identitetu trećih strana kojima bi se osobni podaci mogli otkriti i svrhama za to, v. njihovim pojedinačnim pravima, vi. načinu na koji se obratiti organizaciji i vii. dostupnim oblicima pravne zaštite.

načelo obavješćivanja

38

| (27) | Ta obavijest mora biti jasno i razumljivo navedena kad se od pojedinaca prvi put traži da dostave osobne podatke ili što prije nakon toga, no u svakom slučaju prije nego što se podaci upotrijebe u neku bitno drukčiju (no usklađenu) svrhu od one u koju su prikupljeni ili prije nego što ih se otkrije trećoj strani (39). |
| --- | --- |

(27)

Ta obavijest mora biti jasno i razumljivo navedena kad se od pojedinaca prvi put traži da dostave osobne podatke ili što prije nakon toga, no u svakom slučaju prije nego što se podaci upotrijebe u neku bitno drukčiju (no usklađenu) svrhu od one u koju su prikupljeni ili prije nego što ih se otkrije trećoj strani (39).

39

| (28) | Osim toga, organizacije moraju objaviti svoje politike zaštite privatnosti kojima se prenose Načela (ili ih, u slučaju podataka o ljudskim resursima, učiniti dostupnima pojedincima na koje se odnose) te navesti poveznice na internetske stranice Ministarstva trgovine (uz dodatne pojedinosti o certificiranju, pravima ispitanika i dostupnim mehanizmima pravne zaštite), popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka i internetske stranice odgovarajućeg pružatelja usluga alternativnog rješavanja sporova (40). |
| --- | --- |

(28)

Osim toga, organizacije moraju objaviti svoje politike zaštite privatnosti kojima se prenose Načela (ili ih, u slučaju podataka o ljudskim resursima, učiniti dostupnima pojedincima na koje se odnose) te navesti poveznice na internetske stranice Ministarstva trgovine (uz dodatne pojedinosti o certificiranju, pravima ispitanika i dostupnim mehanizmima pravne zaštite), popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka i internetske stranice odgovarajućeg pružatelja usluga alternativnog rješavanja sporova (40).

40

2.2.5.   
  Prava pojedinaca

Prava pojedinaca

| (29) | Ispitanici bi trebali imati određena prava koja mogu ostvariti u odnosu na voditelja ili izvršitelja obrade, osobito pravo na pristup podacima, pravo na prigovor na obradu i pravo na ispravak ili brisanje podataka. |
| --- | --- |

(29)

Ispitanici bi trebali imati određena prava koja mogu ostvariti u odnosu na voditelja ili izvršitelja obrade, osobito pravo na pristup podacima, pravo na prigovor na obradu i pravo na ispravak ili brisanje podataka.

| (30) | Načelom pristupa (41) iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka ta su prava osigurana pojedincima. Točnije, ispitanici imaju pravo, bez potrebe za opravdanjem, na to da od organizacije dobiju potvrdu o tome obrađuje li ona osobne podatke koji se odnose na njih, da im dostavi te podatke i da dobiju informacije o svrsi obrade, kategorijama osobnih podataka koji se obrađuju i primateljima (kategorijama primatelja) kojima se podaci otkrivaju (42). Organizacije moraju odgovoriti na zahtjeve za pristup u razumnom roku (43). Organizacija može u razumnoj mjeri ograničiti broj zahtjeva za pristup istog pojedinca kojima će udovoljiti u određenom razdoblju i može naplatiti naknadu koja nije pretjerana, na primjer ako su zahtjevi očigledno pretjerani jer se ponavljaju (44). |
| --- | --- |

(30)

Načelom pristupa (41) iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka ta su prava osigurana pojedincima. Točnije, ispitanici imaju pravo, bez potrebe za opravdanjem, na to da od organizacije dobiju potvrdu o tome obrađuje li ona osobne podatke koji se odnose na njih, da im dostavi te podatke i da dobiju informacije o svrsi obrade, kategorijama osobnih podataka koji se obrađuju i primateljima (kategorijama primatelja) kojima se podaci otkrivaju (42). Organizacije moraju odgovoriti na zahtjeve za pristup u razumnom roku (43). Organizacija može u razumnoj mjeri ograničiti broj zahtjeva za pristup istog pojedinca kojima će udovoljiti u određenom razdoblju i može naplatiti naknadu koja nije pretjerana, na primjer ako su zahtjevi očigledno pretjerani jer se ponavljaju (44).

Načelom pristupa

41

42

43

44

| (31) | Pravo pristupa može se ograničiti samo u izvanrednim okolnostima koje su slične onima predviđenima pravom Unije o zaštiti podataka, osobito ako bi bila povrijeđena legitimna prava drugih osoba, ako bi teret ili trošak omogućivanja pristupa bio nerazmjeran rizicima za privatnost pojedinca u okolnostima slučaja (iako trošak i teret nisu presudni u odlučivanju o tome je li omogućivanje pristupa razumno), ako je vjerojatno da će otkrivanje narušiti zaštitu bitnih prevladavajućih javnih interesa, kao što su nacionalna sigurnost, javna sigurnost ili obrana, ako informacije sadržavaju povjerljive poslovne informacije ili ako se informacije obrađuju isključivo u istraživačke ili statističke svrhe (45). Svako uskraćivanje ili ograničavanje mora biti nužno i opravdano, a organizacija snosi teret dokazivanja ispunjenosti tih zahtjeva (46). U toj procjeni organizacija mora osobito uzeti u obzir interese pojedinca (47). Ako se predmetne informacije mogu izdvojiti od drugih podataka na koje se primjenjuje ograničenje, organizacija mora ispustiti zaštićene informacije i otkriti ostale informacije (48). |
| --- | --- |

(31)

Pravo pristupa može se ograničiti samo u izvanrednim okolnostima koje su slične onima predviđenima pravom Unije o zaštiti podataka, osobito ako bi bila povrijeđena legitimna prava drugih osoba, ako bi teret ili trošak omogućivanja pristupa bio nerazmjeran rizicima za privatnost pojedinca u okolnostima slučaja (iako trošak i teret nisu presudni u odlučivanju o tome je li omogućivanje pristupa razumno), ako je vjerojatno da će otkrivanje narušiti zaštitu bitnih prevladavajućih javnih interesa, kao što su nacionalna sigurnost, javna sigurnost ili obrana, ako informacije sadržavaju povjerljive poslovne informacije ili ako se informacije obrađuju isključivo u istraživačke ili statističke svrhe (45). Svako uskraćivanje ili ograničavanje mora biti nužno i opravdano, a organizacija snosi teret dokazivanja ispunjenosti tih zahtjeva (46). U toj procjeni organizacija mora osobito uzeti u obzir interese pojedinca (47). Ako se predmetne informacije mogu izdvojiti od drugih podataka na koje se primjenjuje ograničenje, organizacija mora ispustiti zaštićene informacije i otkriti ostale informacije (48).

45

46

47

48

| (32) | Nadalje, ispitanici imaju pravo na ispravak ili izmjenu netočnih podataka odnosno brisanje podataka koji su obrađeni u suprotnosti s Načelima (49). Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 15., pojedinci imaju pravo prigovora na obradu njihovih podataka u bitno drukčije (no usklađene) svrhe od onih za koje su podaci prikupljeni te na njihovo otkrivanje trećim stranama odnosno imaju pravo na izuzeće od takve obrade i otkrivanja. Ako se osobni podaci upotrebljavaju u svrhe izravnog marketinga, pojedinci imaju opće pravo na izuzeće od takve obrade u bilo kojem trenutku (50). |
| --- | --- |

(32)

Nadalje, ispitanici imaju pravo na ispravak ili izmjenu netočnih podataka odnosno brisanje podataka koji su obrađeni u suprotnosti s Načelima (49). Osim toga, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 15., pojedinci imaju pravo prigovora na obradu njihovih podataka u bitno drukčije (no usklađene) svrhe od onih za koje su podaci prikupljeni te na njihovo otkrivanje trećim stranama odnosno imaju pravo na izuzeće od takve obrade i otkrivanja. Ako se osobni podaci upotrebljavaju u svrhe izravnog marketinga, pojedinci imaju opće pravo na izuzeće od takve obrade u bilo kojem trenutku (50).

49

50

| (33) | U Načelima se izričito ne spominje pitanje odluka koje utječu na ispitanika, a donesene su isključivo na temelju automatizirane obrade osobnih podataka. No, sve odluke koje se temelje na automatiziranoj obradi osobnih podataka prikupljenih u Uniji obično donosi voditelj obrade u Uniji (koji ima izravan odnos s ispitanikom na kojeg se odnose podaci) i stoga se na njih izravno primjenjuje Uredba (EU) 2016/679 (51). To uključuje scenarije prijenosa u kojima obradu vrši strani (npr. američki) poslovni subjekt koji djeluje kao posrednik (izvršitelj obrade) u ime voditelja obrade u Uniji (ili kao izvršitelj podobrade koji djeluje u ime izvršitelja obrade iz Unije nakon što je podatke dobio od voditelja obrade iz Unije koji ih je prikupio) koji onda na temelju toga donosi odluku. |
| --- | --- |

(33)

U Načelima se izričito ne spominje pitanje odluka koje utječu na ispitanika, a donesene su isključivo na temelju automatizirane obrade osobnih podataka. No, sve odluke koje se temelje na automatiziranoj obradi osobnih podataka prikupljenih u Uniji obično donosi voditelj obrade u Uniji (koji ima izravan odnos s ispitanikom na kojeg se odnose podaci) i stoga se na njih izravno primjenjuje Uredba (EU) 2016/679 (51). To uključuje scenarije prijenosa u kojima obradu vrši strani (npr. američki) poslovni subjekt koji djeluje kao posrednik (izvršitelj obrade) u ime voditelja obrade u Uniji (ili kao izvršitelj podobrade koji djeluje u ime izvršitelja obrade iz Unije nakon što je podatke dobio od voditelja obrade iz Unije koji ih je prikupio) koji onda na temelju toga donosi odluku.

51

| (34) | To je potvrđeno u studiji čiju je izradu Komisija naručila 2018. u kontekstu drugog godišnjeg preispitivanja funkcioniranja sustava zaštite privatnosti (52) i u kojoj se zaključilo da u trenutku izrade nisu postojali dokazi za to da organizacije uključene u sustav zaštite privatnosti obično donose odluke na temelju automatizirane obrade osobnih podataka prenesenih u okviru tog sustava. |
| --- | --- |

(34)

To je potvrđeno u studiji čiju je izradu Komisija naručila 2018. u kontekstu drugog godišnjeg preispitivanja funkcioniranja sustava zaštite privatnosti (52) i u kojoj se zaključilo da u trenutku izrade nisu postojali dokazi za to da organizacije uključene u sustav zaštite privatnosti obično donose odluke na temelju automatizirane obrade osobnih podataka prenesenih u okviru tog sustava.

52

| (35) | U svakom slučaju, u područjima gdje će poduzeća najvjerojatnije primijeniti automatiziranu obradu osobnih podataka za donošenje odluka koje utječu na pojedinca (npr. odobravanje kredita, ponude hipotekarnih kredita, zapošljavanje, stanovanje i osiguranje) američkim pravom predviđeni su posebni oblici zaštite od negativnih odluka (53). Tim se zakonima obično osigurava pravo pojedinaca na informiranost o konkretnim razlozima na kojima se temelji odluka (npr. odbijanje kredita), na osporavanje nepotpunih ili netočnih informacija (kao i oslanjanja na nezakonite čimbenike) i na pravnu zaštitu. Kad je riječ o potrošačkim kreditima, Zakonom o poštenom izvješćivanju o kreditnoj sposobnosti (Fair Credit Reporting Act – FCRA) i Zakonom o jednakim mogućnostima za dobivanje kredita (Equal Credit Opportunity Act – ECOA) predviđene su zaštitne mjere koje potrošačima omogućuju neki oblik prava na objašnjenje i prava na osporavanje odluke. Ti se zakoni primjenjuju u nizu područja, uključujući kreditiranje, zapošljavanje, stanovanje i osiguranje. Osim toga, određenim zakonima o zabrani diskriminacije, kao što su glava VII. Zakona o građanskim pravima (Civil Rights Act) i Zakon protiv diskriminacije pri prodaji ili iznajmljivanju stambenog prostora (Fair Housing Act), štiti se pojedince od modela koji se upotrebljavaju u automatiziranom donošenju odluka i koji bi mogli dovesti do diskriminacije na temelju određenih značajki te se pojedincima dodjeljuju prava na osporavanje takvih odluka, uključujući automatizirane odluke. Pravilo zaštite privatnosti iz Zakona o prenosivosti i odgovornosti u zdravstvenom osiguranju (Health Insurance Portability and Accountability Act – HIPPA) pak stvara određena prava koja su slična onima iz Uredbe (EU) 2016/679, a odnose se na pristup osobnim zdravstvenim informacijama. Nadalje, prema smjernicama američkih tijela pružatelji zdravstvenih usluga moraju dobiti informacije koje im omogućuju da pojedince informiraju o sustavima za automatizirano donošenje odluka koji se upotrebljavaju u medicinskom sektoru (54). |
| --- | --- |

(35)

U svakom slučaju, u područjima gdje će poduzeća najvjerojatnije primijeniti automatiziranu obradu osobnih podataka za donošenje odluka koje utječu na pojedinca (npr. odobravanje kredita, ponude hipotekarnih kredita, zapošljavanje, stanovanje i osiguranje) američkim pravom predviđeni su posebni oblici zaštite od negativnih odluka (53). Tim se zakonima obično osigurava pravo pojedinaca na informiranost o konkretnim razlozima na kojima se temelji odluka (npr. odbijanje kredita), na osporavanje nepotpunih ili netočnih informacija (kao i oslanjanja na nezakonite čimbenike) i na pravnu zaštitu. Kad je riječ o potrošačkim kreditima, Zakonom o poštenom izvješćivanju o kreditnoj sposobnosti (Fair Credit Reporting Act – FCRA) i Zakonom o jednakim mogućnostima za dobivanje kredita (Equal Credit Opportunity Act – ECOA) predviđene su zaštitne mjere koje potrošačima omogućuju neki oblik prava na objašnjenje i prava na osporavanje odluke. Ti se zakoni primjenjuju u nizu područja, uključujući kreditiranje, zapošljavanje, stanovanje i osiguranje. Osim toga, određenim zakonima o zabrani diskriminacije, kao što su glava VII. Zakona o građanskim pravima (Civil Rights Act) i Zakon protiv diskriminacije pri prodaji ili iznajmljivanju stambenog prostora (Fair Housing Act), štiti se pojedince od modela koji se upotrebljavaju u automatiziranom donošenju odluka i koji bi mogli dovesti do diskriminacije na temelju određenih značajki te se pojedincima dodjeljuju prava na osporavanje takvih odluka, uključujući automatizirane odluke. Pravilo zaštite privatnosti iz Zakona o prenosivosti i odgovornosti u zdravstvenom osiguranju (Health Insurance Portability and Accountability Act – HIPPA) pak stvara određena prava koja su slična onima iz Uredbe (EU) 2016/679, a odnose se na pristup osobnim zdravstvenim informacijama. Nadalje, prema smjernicama američkih tijela pružatelji zdravstvenih usluga moraju dobiti informacije koje im omogućuju da pojedince informiraju o sustavima za automatizirano donošenje odluka koji se upotrebljavaju u medicinskom sektoru (54).

53

54

| (36) | Stoga ta pravila pružaju oblike zaštite koji su slični onima predviđenima pravom Unije o zaštiti podataka u malo vjerojatnoj situaciji u kojoj bi organizacija uključena u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka donosila automatizirane odluke. |
| --- | --- |

(36)

Stoga ta pravila pružaju oblike zaštite koji su slični onima predviđenima pravom Unije o zaštiti podataka u malo vjerojatnoj situaciji u kojoj bi organizacija uključena u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka donosila automatizirane odluke.

2.2.6.   
  Ograničenja daljnjih prijenosa

Ograničenja daljnjih prijenosa

| (37) | Razina zaštite osobnih podataka koji se prenose iz Unije organizacijama u SAD-u ne smije se ugroziti daljnjim prijenosom tih podataka primateljima u SAD-u ili drugoj trećoj zemlji. |
| --- | --- |

(37)

Razina zaštite osobnih podataka koji se prenose iz Unije organizacijama u SAD-u ne smije se ugroziti daljnjim prijenosom tih podataka primateljima u SAD-u ili drugoj trećoj zemlji.

| (38) | U skladu s načelom odgovornosti za daljnji prijenos (55) primjenjuju se posebna pravila za „daljnje prijenose”, tj. prijenose osobnih podataka iz organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka voditelju ili izvršitelju obrade koji je treća strana, neovisno o tome nalazi li se ta strana u SAD-u ili trećoj zemlji izvan SAD-a (i Unije). Daljnji prijenos dopušten je samo i. u ograničene i određene svrhe, ii. na temelju ugovora između organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka i treće strane (56) (ili usporedivog sporazuma grupe poduzeća (57)) i iii. samo ako je treća strana ugovorno obvezana pružati razinu zaštite jednaku onoj koja je zajamčena Načelima. |
| --- | --- |

(38)

U skladu s načelom odgovornosti za daljnji prijenos (55) primjenjuju se posebna pravila za „daljnje prijenose”, tj. prijenose osobnih podataka iz organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka voditelju ili izvršitelju obrade koji je treća strana, neovisno o tome nalazi li se ta strana u SAD-u ili trećoj zemlji izvan SAD-a (i Unije). Daljnji prijenos dopušten je samo i. u ograničene i određene svrhe, ii. na temelju ugovora između organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka i treće strane (56) (ili usporedivog sporazuma grupe poduzeća (57)) i iii. samo ako je treća strana ugovorno obvezana pružati razinu zaštite jednaku onoj koja je zajamčena Načelima.

načelom odgovornosti za daljnji prijenos

55

56

57

| (39) | Kad se ta obveza pružanja razine zaštite jednake onoj koja je zajamčena Načelima tumači u kombinaciji s načelom cjelovitosti podataka i ograničavanja svrhe, ona prvenstveno znači da treća strana može obrađivati osobne informacije koje su joj prenesene samo u svrhe koje su usklađene sa svrhama u koje su prikupljene ili za koje je pojedinac naknadno dao odobrenje (u skladu s načelom izbora). |
| --- | --- |

(39)

Kad se ta obveza pružanja razine zaštite jednake onoj koja je zajamčena Načelima tumači u kombinaciji s načelom cjelovitosti podataka i ograničavanja svrhe, ona prvenstveno znači da treća strana može obrađivati osobne informacije koje su joj prenesene samo u svrhe koje su usklađene sa svrhama u koje su prikupljene ili za koje je pojedinac naknadno dao odobrenje (u skladu s načelom izbora).

načelom cjelovitosti podataka i ograničavanja svrhe

načelom izbora

| (40) | Načelo odgovornosti za daljnji prijenos trebalo bi isto tako tumačiti u vezi s načelom obavješćivanja, a u slučaju daljnjeg prijenosa voditelju obrade koji je treća strana (58) i s načelom izbora prema kojem se ispitanike mora obavijestiti (među ostalim) o vrsti/identitetu primatelja koji je treća strana, svrsi daljnjeg prijenosa i ponuđenom izboru te prema kojem ispitanici imaju pravo na prigovor (izuzeće) ili, u slučaju osjetljivih podataka, na „izričitu privolu” (pristanak) za daljnji prijenos. |
| --- | --- |

(40)

Načelo odgovornosti za daljnji prijenos trebalo bi isto tako tumačiti u vezi s načelom obavješćivanja, a u slučaju daljnjeg prijenosa voditelju obrade koji je treća strana (58) i s načelom izbora prema kojem se ispitanike mora obavijestiti (među ostalim) o vrsti/identitetu primatelja koji je treća strana, svrsi daljnjeg prijenosa i ponuđenom izboru te prema kojem ispitanici imaju pravo na prigovor (izuzeće) ili, u slučaju osjetljivih podataka, na „izričitu privolu” (pristanak) za daljnji prijenos.

Načelo odgovornosti za daljnji prijenos

načelom obavješćivanja

58

načelom izbora

| (41) | Obveza pružanja razine zaštite jednake onoj koja se zahtijeva Načelima primjenjuje se na sve treće strane uključene u obradu tako prenesenih podataka neovisno o njihovoj lokaciji (SAD ili druga treća zemlja) i kad sam izvorni primatelj koji je treća strana prenese te podatke drugom primatelju koji je treća strana, na primjer u svrhu podobrade. |
| --- | --- |

(41)

Obveza pružanja razine zaštite jednake onoj koja se zahtijeva Načelima primjenjuje se na sve treće strane uključene u obradu tako prenesenih podataka neovisno o njihovoj lokaciji (SAD ili druga treća zemlja) i kad sam izvorni primatelj koji je treća strana prenese te podatke drugom primatelju koji je treća strana, na primjer u svrhu podobrade.

| (42) | U svim slučajevima u ugovoru s primateljem koji je treća strana treba biti navedeno da će, ako utvrdi da više ne može ispunjavati svoju obvezu, primatelj o tome obavijestiti organizaciju uključenu u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Ako se to utvrdi, obrada koju provodi treća strana mora prestati ili se moraju poduzeti drugi razumni i odgovarajući koraci za rješavanje te situacije (59). |
| --- | --- |

(42)

U svim slučajevima u ugovoru s primateljem koji je treća strana treba biti navedeno da će, ako utvrdi da više ne može ispunjavati svoju obvezu, primatelj o tome obavijestiti organizaciju uključenu u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Ako se to utvrdi, obrada koju provodi treća strana mora prestati ili se moraju poduzeti drugi razumni i odgovarajući koraci za rješavanje te situacije (59).

59

| (43) | Dodatni oblici zaštite primjenjuju se u slučaju daljnjeg prijenosa posredniku koji je treća strana (tj. izvršitelju obrade). U tom slučaju američka organizacija mora se pobrinuti za to da posrednik postupa samo prema njezinim uputama te mora poduzeti razumne i odgovarajuće korake i. kako bi osigurala da posrednik stvarno obrađuje prenesene osobne informacije u skladu s obvezama organizacije iz Načela i ii. kako bi nakon što primi obavijest, zaustavila i ispravila neovlaštenu obradu (60). Ministarstvo trgovine moglo bi tražiti od organizacije da dostavi sažetak ili reprezentativni primjerak odredbi o zaštiti privatnosti iz ugovora (61). Ako se u lancu (pod)obrade pojave problemi zbog neusklađenosti, organizacija koja je voditelj obrade osobnih podataka u načelu će snositi odgovornost u skladu s načelom pravne zaštite, provedbe i odgovornosti osim ako dokaže da nije odgovorna za događaj zbog kojeg je nastala šteta (62). |
| --- | --- |

(43)

Dodatni oblici zaštite primjenjuju se u slučaju daljnjeg prijenosa posredniku koji je treća strana (tj. izvršitelju obrade). U tom slučaju američka organizacija mora se pobrinuti za to da posrednik postupa samo prema njezinim uputama te mora poduzeti razumne i odgovarajuće korake i. kako bi osigurala da posrednik stvarno obrađuje prenesene osobne informacije u skladu s obvezama organizacije iz Načela i ii. kako bi nakon što primi obavijest, zaustavila i ispravila neovlaštenu obradu (60). Ministarstvo trgovine moglo bi tražiti od organizacije da dostavi sažetak ili reprezentativni primjerak odredbi o zaštiti privatnosti iz ugovora (61). Ako se u lancu (pod)obrade pojave problemi zbog neusklađenosti, organizacija koja je voditelj obrade osobnih podataka u načelu će snositi odgovornost u skladu s načelom pravne zaštite, provedbe i odgovornosti osim ako dokaže da nije odgovorna za događaj zbog kojeg je nastala šteta (62).

60

61

načelom pravne zaštite, provedbe i odgovornosti

62

2.2.7.   
  Odgovornost

Odgovornost

| (44) | Na temelju načela odgovornosti subjekti koji obrađuju podatke moraju uvesti odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere kako bi djelotvorno ispunili svoje obveze u pogledu zaštite podataka te mogli dokazati da su ispunjene, prije svega nadležnom nadzornom tijelu. |
| --- | --- |

(44)

Na temelju načela odgovornosti subjekti koji obrađuju podatke moraju uvesti odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere kako bi djelotvorno ispunili svoje obveze u pogledu zaštite podataka te mogli dokazati da su ispunjene, prije svega nadležnom nadzornom tijelu.

| (45) | Nakon što se organizacija dobrovoljno odluči za certificiranje (63) u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, preuzima izvršivu obvezu da stvarno postupa u skladu s Načelima. U skladu s načelom pravne zaštite, provedbe i odgovornosti (64) organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka moraju uspostaviti djelotvorne mehanizme za jamčenje usklađenosti s Načelima. Osim toga, organizacije moraju poduzeti mjere kako bi provjerile (65) jesu li njihove politike zaštite privatnosti u skladu s Načelima i potvrdile da se stvarno postupa u skladu s njima. To se može učiniti u okviru sustava samoprocjene, koji mora uključivati unutarnje postupke za osposobljavanje zaposlenika u području provedbe politika zaštite privatnosti organizacije te periodično objektivno preispitivanje usklađenosti ili vanjsko preispitivanje usklađenosti, koje može uključivati reviziju, nasumične provjere ili uporabu tehnologije. |
| --- | --- |

(45)

Nakon što se organizacija dobrovoljno odluči za certificiranje (63) u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, preuzima izvršivu obvezu da stvarno postupa u skladu s Načelima. U skladu s načelom pravne zaštite, provedbe i odgovornosti (64) organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka moraju uspostaviti djelotvorne mehanizme za jamčenje usklađenosti s Načelima. Osim toga, organizacije moraju poduzeti mjere kako bi provjerile (65) jesu li njihove politike zaštite privatnosti u skladu s Načelima i potvrdile da se stvarno postupa u skladu s njima. To se može učiniti u okviru sustava samoprocjene, koji mora uključivati unutarnje postupke za osposobljavanje zaposlenika u području provedbe politika zaštite privatnosti organizacije te periodično objektivno preispitivanje usklađenosti ili vanjsko preispitivanje usklađenosti, koje može uključivati reviziju, nasumične provjere ili uporabu tehnologije.

63

načelom pravne zaštite, provedbe i odgovornosti

64

65

| (46) | Osim toga, organizacije moraju čuvati evidenciju o provedbi svoje prakse u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i, u kontekstu istrage neusklađenosti ili pritužbe zbog neusklađenosti, na zahtjev ih dati na uvid neovisnom tijelu za rješavanje sporova ili nadležnom provedbenom tijelu (66). |
| --- | --- |

(46)

Osim toga, organizacije moraju čuvati evidenciju o provedbi svoje prakse u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i, u kontekstu istrage neusklađenosti ili pritužbe zbog neusklađenosti, na zahtjev ih dati na uvid neovisnom tijelu za rješavanje sporova ili nadležnom provedbenom tijelu (66).

66

2.3.   Upravljanje, nadzor i provedba

Upravljanje, nadzor i provedba

| (47) | Ministarstvo trgovine upravljat će okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i nadzirati ga. Okvir obuhvaća nadzorne i provedbene mehanizme kako bi se moglo provjeriti i osigurati da organizacije uključene u okvir postupaju u skladu s Načelima i kako bi se ispravili svi slučajevi neusklađenosti. Ti su mehanizmi utvrđeni u Načelima (Prilog I.) i obvezama Ministarstva trgovine (Prilog III.), FTC-a (Prilog IV.) i Ministarstva prometa (Prilog V.). |
| --- | --- |

(47)

Ministarstvo trgovine upravljat će okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i nadzirati ga. Okvir obuhvaća nadzorne i provedbene mehanizme kako bi se moglo provjeriti i osigurati da organizacije uključene u okvir postupaju u skladu s Načelima i kako bi se ispravili svi slučajevi neusklađenosti. Ti su mehanizmi utvrđeni u Načelima (Prilog I.) i obvezama Ministarstva trgovine (Prilog III.), FTC-a (Prilog IV.) i Ministarstva prometa (Prilog V.).

2.3.1.   
  (Ponovno) certificiranje

(Ponovno) certificiranje

| (48) | Za certificiranje u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka (ili godišnje ponovno certificiranje) organizacije moraju javno izjaviti da su se obvezale postupati u skladu s Načelima, omogućiti uvid u svoje politike zaštite privatnosti i u cijelosti ih provoditi (67). Pri podnošenju molbe za (ponovno) certificiranje organizacije moraju dostaviti informacije Ministarstvu trgovine, uključujući naziv predmetne organizacije, opis svrha u koje će organizacija obrađivati osobne podatke, popis osobnih podataka koji će se obuhvatiti certificiranjem te informacije o odabranom načinu provjere, relevantnom neovisnom mehanizmu pravne zaštite i zakonskom tijelu koje je nadležno za osiguranje usklađenosti s Načelima (68). |
| --- | --- |

(48)

Za certificiranje u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka (ili godišnje ponovno certificiranje) organizacije moraju javno izjaviti da su se obvezale postupati u skladu s Načelima, omogućiti uvid u svoje politike zaštite privatnosti i u cijelosti ih provoditi (67). Pri podnošenju molbe za (ponovno) certificiranje organizacije moraju dostaviti informacije Ministarstvu trgovine, uključujući naziv predmetne organizacije, opis svrha u koje će organizacija obrađivati osobne podatke, popis osobnih podataka koji će se obuhvatiti certificiranjem te informacije o odabranom načinu provjere, relevantnom neovisnom mehanizmu pravne zaštite i zakonskom tijelu koje je nadležno za osiguranje usklađenosti s Načelima (68).

67

68

| (49) | Organizacije mogu primati osobne podatke na temelju okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka od datuma kad ih Ministarstvo trgovine unese na popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka. Radi pravne sigurnosti i izbjegavanja „lažnih izjava” organizacije koje su prvi put u postupku certificiranja ne smiju javno isticati da se pridržavaju Načela prije nego što Ministarstvo trgovine utvrdi da je prijava za certificiranje organizacije dovršena i doda organizaciju na navedeni popis (69). Da bi i dalje mogle primati osobne podatke iz Unije u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, takve organizacije moraju svake godine ponovno certificirati svoje sudjelovanje u okviru. Ako organizacija napusti okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka iz bilo kojeg razloga, mora ukloniti sve izjave iz kojih bi se moglo zaključiti da i dalje sudjeluje u njemu (70). |
| --- | --- |

(49)

Organizacije mogu primati osobne podatke na temelju okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka od datuma kad ih Ministarstvo trgovine unese na popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka. Radi pravne sigurnosti i izbjegavanja „lažnih izjava” organizacije koje su prvi put u postupku certificiranja ne smiju javno isticati da se pridržavaju Načela prije nego što Ministarstvo trgovine utvrdi da je prijava za certificiranje organizacije dovršena i doda organizaciju na navedeni popis (69). Da bi i dalje mogle primati osobne podatke iz Unije u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, takve organizacije moraju svake godine ponovno certificirati svoje sudjelovanje u okviru. Ako organizacija napusti okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka iz bilo kojeg razloga, mora ukloniti sve izjave iz kojih bi se moglo zaključiti da i dalje sudjeluje u njemu (70).

69

70

| (50) | U skladu s obvezama utvrđenima u Prilogu III. Ministarstvo trgovine provjeravat će ispunjavaju li organizacije sve zahtjeve za certificiranje i jesu li uspostavile (javnu) politiku zaštite privatnosti koja sadržava informacije propisane načelom obavješćivanja (71). Oslanjajući se na iskustvo s (ponovnim) certificiranjem u okviru sustava zaštite privatnosti, Ministarstvo trgovine provest će niz provjera kako bi, među ostalim, utvrdilo sadržavaju li politike zaštite privatnosti organizacija poveznicu na ispravan obrazac za pritužbu na internetskim stranicama relevantnog neovisnog mehanizma rješavanja sporova te, ako je više subjekata i podružnica iste organizacije obuhvaćeno prijavom za certificiranje, ispunjavaju li politike zaštite privatnosti svakog od tih subjekata zahtjeve za certificiranje i jesu li lako dostupne ispitanicima (72). Nadalje, Ministarstvo trgovine prema potrebi će stupiti u kontakt s FTC-om i Ministarstvom prometa kako bi provjerilo jesu li organizacije u nadležnosti nadzornog tijela navedenog u prijavi za (ponovno) certificiranje te će surađivati s tijelima za alternativno rješavanje sporova kako bi provjerilo jesu li se organizacije registrirale za neovisni mehanizam pravne zaštite naveden u prijavi za (ponovno) certificiranje (73). |
| --- | --- |

(50)

U skladu s obvezama utvrđenima u Prilogu III. Ministarstvo trgovine provjeravat će ispunjavaju li organizacije sve zahtjeve za certificiranje i jesu li uspostavile (javnu) politiku zaštite privatnosti koja sadržava informacije propisane načelom obavješćivanja (71). Oslanjajući se na iskustvo s (ponovnim) certificiranjem u okviru sustava zaštite privatnosti, Ministarstvo trgovine provest će niz provjera kako bi, među ostalim, utvrdilo sadržavaju li politike zaštite privatnosti organizacija poveznicu na ispravan obrazac za pritužbu na internetskim stranicama relevantnog neovisnog mehanizma rješavanja sporova te, ako je više subjekata i podružnica iste organizacije obuhvaćeno prijavom za certificiranje, ispunjavaju li politike zaštite privatnosti svakog od tih subjekata zahtjeve za certificiranje i jesu li lako dostupne ispitanicima (72). Nadalje, Ministarstvo trgovine prema potrebi će stupiti u kontakt s FTC-om i Ministarstvom prometa kako bi provjerilo jesu li organizacije u nadležnosti nadzornog tijela navedenog u prijavi za (ponovno) certificiranje te će surađivati s tijelima za alternativno rješavanje sporova kako bi provjerilo jesu li se organizacije registrirale za neovisni mehanizam pravne zaštite naveden u prijavi za (ponovno) certificiranje (73).

načelom obavješćivanja

71

72

73

| (51) | Ministarstvo trgovine obavijestit će organizacije da, ako žele biti (ponovno) certificirane, moraju riješiti sve probleme utvrđene u preispitivanju. Ako organizacije ne poduzmu mjere u roku koji je utvrdilo Ministarstvo trgovine (na primjer, u slučaju ponovnog certificiranja postupak bi trebao biti dovršen u roku od 45 dana) (74) ili na neki drugi način ne dovrše postupak certificiranja, smatrat će se da su odustale od prijave. U tom slučaju lažno prikazivanje sudjelovanja u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka ili usklađenosti s okvirom može biti predmet provedbenih mjera FTC-a ili Ministarstva prometa (75). |
| --- | --- |

(51)

Ministarstvo trgovine obavijestit će organizacije da, ako žele biti (ponovno) certificirane, moraju riješiti sve probleme utvrđene u preispitivanju. Ako organizacije ne poduzmu mjere u roku koji je utvrdilo Ministarstvo trgovine (na primjer, u slučaju ponovnog certificiranja postupak bi trebao biti dovršen u roku od 45 dana) (74) ili na neki drugi način ne dovrše postupak certificiranja, smatrat će se da su odustale od prijave. U tom slučaju lažno prikazivanje sudjelovanja u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka ili usklađenosti s okvirom može biti predmet provedbenih mjera FTC-a ili Ministarstva prometa (75).

74

75

| (52) | Radi pravilne primjene okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka zainteresirane strane, kao što su ispitanici, izvoznici podataka i nacionalna tijela za zaštitu podataka, moraju moći utvrditi koje se organizacije pridržavaju Načela. Kako bi postupak već na samom početku bio transparentan, Ministarstvo trgovine obvezalo se na vođenje i objavu popisa organizacija koje su certificirane da se pridržavaju Načela i u nadležnosti su najmanje jednog provedbenog tijela iz priloga IV. i V. ovoj Odluci (76). Ministarstvo trgovine ažurirat će taj popis na temelju godišnjih prijava organizacija za ponovno certificiranje i svaki put kad se organizacija povuče ili je isključena iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Osim toga, kako bi i s druge strane sve bilo transparentno, Ministarstvo trgovine vodit će i objavljivati evidenciju organizacija koje su uklonjene s popisa te za svaku navesti razlog zbog kojeg je uklonjena (77). Naposljetku, navest će poveznicu na internetsku stranicu FTC-a o okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka, na kojoj će biti popisane provedbene mjere koje FTC provodi u skladu s okvirom (78). |
| --- | --- |

(52)

Radi pravilne primjene okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka zainteresirane strane, kao što su ispitanici, izvoznici podataka i nacionalna tijela za zaštitu podataka, moraju moći utvrditi koje se organizacije pridržavaju Načela. Kako bi postupak već na samom početku bio transparentan, Ministarstvo trgovine obvezalo se na vođenje i objavu popisa organizacija koje su certificirane da se pridržavaju Načela i u nadležnosti su najmanje jednog provedbenog tijela iz priloga IV. i V. ovoj Odluci (76). Ministarstvo trgovine ažurirat će taj popis na temelju godišnjih prijava organizacija za ponovno certificiranje i svaki put kad se organizacija povuče ili je isključena iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Osim toga, kako bi i s druge strane sve bilo transparentno, Ministarstvo trgovine vodit će i objavljivati evidenciju organizacija koje su uklonjene s popisa te za svaku navesti razlog zbog kojeg je uklonjena (77). Naposljetku, navest će poveznicu na internetsku stranicu FTC-a o okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka, na kojoj će biti popisane provedbene mjere koje FTC provodi u skladu s okvirom (78).

76

77

78

2.3.2.   
  Praćenje usklađenosti

Praćenje usklađenosti

| (53) | Ministarstvo trgovine kontinuirano će raznim mehanizmima pratiti postupaju li organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka stvarno u skladu s Načelima (79). Točnije, provodit će „terenske provjere” nasumično odabranih organizacija te ad hoc terenske provjere određenih organizacija kad se utvrde mogući problemi zbog neusklađenosti (npr. ako ih treće strane prijave Ministarstvu trgovine) kako bi provjerilo i. jesu li kontaktne točke za rješavanje pritužbi i zahtjeva ispitanika dostupne i odgovaraju li na njih, ii. je li politika zaštite privatnosti organizacije lako dostupna na njezinim internetskim stranicama i na poveznici na internetskim stranicama Ministarstva trgovine, iii. je li politika zaštite privatnosti organizacije i dalje u skladu sa zahtjevima za certificiranje te iv. je li neovisni mehanizam rješavanja sporova koji je organizacija odabrala dostupan za rješavanje pritužbi (80). |
| --- | --- |

(53)

Ministarstvo trgovine kontinuirano će raznim mehanizmima pratiti postupaju li organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka stvarno u skladu s Načelima (79). Točnije, provodit će „terenske provjere” nasumično odabranih organizacija te ad hoc terenske provjere određenih organizacija kad se utvrde mogući problemi zbog neusklađenosti (npr. ako ih treće strane prijave Ministarstvu trgovine) kako bi provjerilo i. jesu li kontaktne točke za rješavanje pritužbi i zahtjeva ispitanika dostupne i odgovaraju li na njih, ii. je li politika zaštite privatnosti organizacije lako dostupna na njezinim internetskim stranicama i na poveznici na internetskim stranicama Ministarstva trgovine, iii. je li politika zaštite privatnosti organizacije i dalje u skladu sa zahtjevima za certificiranje te iv. je li neovisni mehanizam rješavanja sporova koji je organizacija odabrala dostupan za rješavanje pritužbi (80).

79

80

| (54) | Ako postoje uvjerljivi dokazi da organizacija ne ispunjava svoje obveze u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka (među ostalim ako Ministarstvo trgovine zaprimi pritužbe ili ako organizacija ne odgovori na njegove upite na zadovoljavajući način), Ministarstvo trgovine zahtijevat će od organizacije da ispuni i dostavi detaljni upitnik (81). Organizaciju koja na upitnik ne odgovori pravodobno i na zadovoljavajući način uputit će se nadležnom tijelu (FTC ili Ministarstvo prometa) radi mogućeg izricanja provedbene mjere (82). Neke od aktivnosti kojima je Ministarstvo trgovine nadziralo usklađenost u okviru sustava zaštite privatnosti bile su redovite terenske provjere iz uvodne izjave 53. i neprekidno praćenje javnih izvješća na temelju kojih je moglo utvrditi, razmotriti i riješiti probleme zbog neusklađenosti (83). Organizacije koje ustrajno ne postupaju u skladu s Načelima uklonit će se s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka te moraju vratiti ili izbrisati osobne podatke koje su primile u skladu s okvirom (84). |
| --- | --- |

(54)

Ako postoje uvjerljivi dokazi da organizacija ne ispunjava svoje obveze u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka (među ostalim ako Ministarstvo trgovine zaprimi pritužbe ili ako organizacija ne odgovori na njegove upite na zadovoljavajući način), Ministarstvo trgovine zahtijevat će od organizacije da ispuni i dostavi detaljni upitnik (81). Organizaciju koja na upitnik ne odgovori pravodobno i na zadovoljavajući način uputit će se nadležnom tijelu (FTC ili Ministarstvo prometa) radi mogućeg izricanja provedbene mjere (82). Neke od aktivnosti kojima je Ministarstvo trgovine nadziralo usklađenost u okviru sustava zaštite privatnosti bile su redovite terenske provjere iz uvodne izjave 53. i neprekidno praćenje javnih izvješća na temelju kojih je moglo utvrditi, razmotriti i riješiti probleme zbog neusklađenosti (83). Organizacije koje ustrajno ne postupaju u skladu s Načelima uklonit će se s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka te moraju vratiti ili izbrisati osobne podatke koje su primile u skladu s okvirom (84).

81

82

83

84

| (55) | U drugim slučajevima uklanjanja, kao što je dobrovoljno povlačenje iz sudjelovanja ili izostanak ponovnog certificiranja, organizacija mora izbrisati ili vratiti podatke ili ih smije čuvati ako svake godine Ministarstvu trgovine potvrdi da se obvezuje primjenjivati Načela odnosno ako osigura primjerenu zaštitu osobnih podataka drugim odobrenim sredstvima (npr. ugovorom koji je u potpunosti u skladu sa zahtjevima relevantnih standardnih ugovornih odredbi koje je odobrila Komisija) (85). U tom slučaju organizacija mora odrediti i kontaktnu točku za sva pitanja povezana s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. |
| --- | --- |

(55)

U drugim slučajevima uklanjanja, kao što je dobrovoljno povlačenje iz sudjelovanja ili izostanak ponovnog certificiranja, organizacija mora izbrisati ili vratiti podatke ili ih smije čuvati ako svake godine Ministarstvu trgovine potvrdi da se obvezuje primjenjivati Načela odnosno ako osigura primjerenu zaštitu osobnih podataka drugim odobrenim sredstvima (npr. ugovorom koji je u potpunosti u skladu sa zahtjevima relevantnih standardnih ugovornih odredbi koje je odobrila Komisija) (85). U tom slučaju organizacija mora odrediti i kontaktnu točku za sva pitanja povezana s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

85

2.3.3.   
  Utvrđivanje i suzbijanje lažnih izjava o sudjelovanju

Utvrđivanje i suzbijanje lažnih izjava o sudjelovanju

| (56) | Sve lažne izjave o sudjelovanju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka odnosno neprimjerenu uporabu certifikacijske oznake tog okvira Ministarstvo trgovine pratit će po službenoj dužnosti i na temelju pritužbi (npr. kad ih primi od tijela za zaštitu podataka) (86). Točnije, Ministarstvo trgovine kontinuirano će provjeravati jesu li organizacije i. koje se povuku iz sudjelovanja u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka, ii. koje nisu dovršile godišnje ponovno certificiranje (tj. pokrenule su postupak, no nisu ga pravodobno dovršile ili ga uopće nisu pokrenule), iii. koje su uklonjene kao sudionik, prije svega zbog „ustrajne neusklađenosti”, ili iv. koje nisu dovršile početno certificiranje (tj. pokrenule su postupak, no nisu ga pravodobno dovršile) iz objavljenih politika zaštite privatnosti uklonile sva relevantna upućivanja na okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka iz kojih bi se moglo zaključiti da organizacija aktivno sudjeluje u okviru (87). Ministarstvo trgovine pretraživat će i internet kako bi pronašlo upućivanja na okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka u politikama zaštite privatnosti organizacija, među ostalim radi pronalaska lažnih izjava organizacija koje nikad nisu sudjelovale u tom okviru (88). |
| --- | --- |

(56)

Sve lažne izjave o sudjelovanju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka odnosno neprimjerenu uporabu certifikacijske oznake tog okvira Ministarstvo trgovine pratit će po službenoj dužnosti i na temelju pritužbi (npr. kad ih primi od tijela za zaštitu podataka) (86). Točnije, Ministarstvo trgovine kontinuirano će provjeravati jesu li organizacije i. koje se povuku iz sudjelovanja u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka, ii. koje nisu dovršile godišnje ponovno certificiranje (tj. pokrenule su postupak, no nisu ga pravodobno dovršile ili ga uopće nisu pokrenule), iii. koje su uklonjene kao sudionik, prije svega zbog „ustrajne neusklađenosti”, ili iv. koje nisu dovršile početno certificiranje (tj. pokrenule su postupak, no nisu ga pravodobno dovršile) iz objavljenih politika zaštite privatnosti uklonile sva relevantna upućivanja na okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka iz kojih bi se moglo zaključiti da organizacija aktivno sudjeluje u okviru (87). Ministarstvo trgovine pretraživat će i internet kako bi pronašlo upućivanja na okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka u politikama zaštite privatnosti organizacija, među ostalim radi pronalaska lažnih izjava organizacija koje nikad nisu sudjelovale u tom okviru (88).

86

87

88

| (57) | Ako Ministarstvo trgovine utvrdi da upućivanja na okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka nisu uklonjena ili se neprimjereno upotrebljavaju, obavijestit će organizaciju o mogućem upućivanju slučaja FTC-u ili Ministarstvu prometa (89). Ako organizacija ne odgovori na zadovoljavajući način, Ministarstvo trgovine uputit će predmet nadležnoj agenciji radi mogućeg izricanja provedbene mjere (90). Organizacija koja obmanjujućim izjavama ili praksom javnosti lažno prikazuje da se pridržava Načela podliježe provedbenim mjerama FTC-a, Ministarstva prometa ili drugih nadležnih američkih provedbenih tijela. Lažno prikazivanje Ministarstvu trgovine kažnjivo je u skladu sa Zakonom o davanju lažnog iskaza (False Statements Act, glava 18. članak 1001. Zakonika SAD-a). |
| --- | --- |

(57)

Ako Ministarstvo trgovine utvrdi da upućivanja na okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka nisu uklonjena ili se neprimjereno upotrebljavaju, obavijestit će organizaciju o mogućem upućivanju slučaja FTC-u ili Ministarstvu prometa (89). Ako organizacija ne odgovori na zadovoljavajući način, Ministarstvo trgovine uputit će predmet nadležnoj agenciji radi mogućeg izricanja provedbene mjere (90). Organizacija koja obmanjujućim izjavama ili praksom javnosti lažno prikazuje da se pridržava Načela podliježe provedbenim mjerama FTC-a, Ministarstva prometa ili drugih nadležnih američkih provedbenih tijela. Lažno prikazivanje Ministarstvu trgovine kažnjivo je u skladu sa Zakonom o davanju lažnog iskaza (False Statements Act, glava 18. članak 1001. Zakonika SAD-a).

89

90

2.3.4.   
  Izvršenje

Izvršenje

| (58) | Kako bi se u praksi osigurala primjerena razina zaštite podataka, trebalo bi uspostaviti neovisno nadzorno tijelo s ovlastima za praćenje i provedbu usklađenosti s pravilima o zaštiti podataka. |
| --- | --- |

(58)

Kako bi se u praksi osigurala primjerena razina zaštite podataka, trebalo bi uspostaviti neovisno nadzorno tijelo s ovlastima za praćenje i provedbu usklađenosti s pravilima o zaštiti podataka.

| (59) | Organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka moraju biti u nadležnosti američkih tijela koja imaju istražne i provedbene ovlasti potrebne da bi se stvarno osigurala usklađenost s Načelima, a to su FTC i Ministarstvo prometa (91). |
| --- | --- |

(59)

Organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka moraju biti u nadležnosti američkih tijela koja imaju istražne i provedbene ovlasti potrebne da bi se stvarno osigurala usklađenost s Načelima, a to su FTC i Ministarstvo prometa (91).

91

| (60) | FTC je neovisno tijelo koje se sastoji od pet povjerenika koje imenuje predsjednik nakon što dobije savjete i suglasnost Senata (92). Povjerenici se imenuju na sedmogodišnji mandat i može ih razriješiti jedino predsjednik zbog neučinkovitog izvršavanja službenih obveza, zanemarivanja dužnosti ili zlouporabe položaja. U FTC-u najviše tri povjerenika smiju pripadati istoj političkoj stranci i povjerenici se tijekom mandata ne smiju baviti nikakvim drugim poslovnim djelatnostima i zanimanjima niti se zaposliti. |
| --- | --- |

(60)

FTC je neovisno tijelo koje se sastoji od pet povjerenika koje imenuje predsjednik nakon što dobije savjete i suglasnost Senata (92). Povjerenici se imenuju na sedmogodišnji mandat i može ih razriješiti jedino predsjednik zbog neučinkovitog izvršavanja službenih obveza, zanemarivanja dužnosti ili zlouporabe položaja. U FTC-u najviše tri povjerenika smiju pripadati istoj političkoj stranci i povjerenici se tijekom mandata ne smiju baviti nikakvim drugim poslovnim djelatnostima i zanimanjima niti se zaposliti.

92

| (61) | FTC može istraživati usklađenost s Načelima i lažne izjave organizacija koje više nisu na popisu organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka ili nikada nisu bile certificirane o tome da se pridržavaju Načela ili sudjeluju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka (93). FTC može osigurati usklađenost ishođenjem upravnih ili saveznih sudskih naloga (uključujući „ukaze o suglasnosti” donesene u postupcima nagodbe) (94) za prethodnu zabranu ili zabranu do okončanja postupka ili druga pravna sredstva te će sustavno pratiti izvršenje tih naloga (95). Ako organizacija ne postupi u skladu s tim nalozima, FTC može tražiti izricanje građanskopravnih sankcija i drugih pravnih sredstava, među ostalim za sve štete nastale nezakonitim postupanjem. Svaki ukaz o suglasnosti koji se izda organizaciji uključenoj u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka morat će sadržavati odredbe o samoizvješćivanju (96), a organizacije će morati objaviti sve relevantne dijelove svojih izvješća o usklađenosti ili procjeni koja su podnijele FTC-u koji se odnose na okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Naposljetku, FTC će voditi internetski popis organizacija obuhvaćenih nalogom FTC-a ili sudskim nalogom u predmetima povezanima s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka (97). |
| --- | --- |

(61)

FTC može istraživati usklađenost s Načelima i lažne izjave organizacija koje više nisu na popisu organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka ili nikada nisu bile certificirane o tome da se pridržavaju Načela ili sudjeluju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka (93). FTC može osigurati usklađenost ishođenjem upravnih ili saveznih sudskih naloga (uključujući „ukaze o suglasnosti” donesene u postupcima nagodbe) (94) za prethodnu zabranu ili zabranu do okončanja postupka ili druga pravna sredstva te će sustavno pratiti izvršenje tih naloga (95). Ako organizacija ne postupi u skladu s tim nalozima, FTC može tražiti izricanje građanskopravnih sankcija i drugih pravnih sredstava, među ostalim za sve štete nastale nezakonitim postupanjem. Svaki ukaz o suglasnosti koji se izda organizaciji uključenoj u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka morat će sadržavati odredbe o samoizvješćivanju (96), a organizacije će morati objaviti sve relevantne dijelove svojih izvješća o usklađenosti ili procjeni koja su podnijele FTC-u koji se odnose na okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Naposljetku, FTC će voditi internetski popis organizacija obuhvaćenih nalogom FTC-a ili sudskim nalogom u predmetima povezanima s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka (97).

93

94

95

96

97

| (62) | U okviru sustava zaštite privatnosti FTC je izrekao provedbene mjere u oko 22 slučaja zbog povreda određenih zahtjeva okvira (npr. organizacija nije potvrdila Ministarstvu trgovine da i dalje primjenjuje oblike zaštite u skladu sa sustavom zaštite privatnosti nakon što je napustila okvir, organizacija nije ni u okviru samoprocjene ni u okviru vanjskog preispitivanja usklađenosti provjerila postupa li u skladu s okvirom) (98) i zbog lažnih izjava o sudjelovanju u okviru (npr. izjave organizacija koje nisu dovršile korake potrebne za certificiranje ili koje su dopustile da im certifikat istekne, no lažno su prikazivale da i dalje sudjeluju u okviru) (99). Do tih provedbenih mjera došlo je, među ostalim, zbog proaktivne uporabe upravnih sudskih poziva za dobivanje dokumenata od određenih sudionika sustava zaštite privatnosti kako bi se provjerilo je li došlo do materijalnih povreda obveza iz sustava zaštite privatnosti (100). |
| --- | --- |

(62)

U okviru sustava zaštite privatnosti FTC je izrekao provedbene mjere u oko 22 slučaja zbog povreda određenih zahtjeva okvira (npr. organizacija nije potvrdila Ministarstvu trgovine da i dalje primjenjuje oblike zaštite u skladu sa sustavom zaštite privatnosti nakon što je napustila okvir, organizacija nije ni u okviru samoprocjene ni u okviru vanjskog preispitivanja usklađenosti provjerila postupa li u skladu s okvirom) (98) i zbog lažnih izjava o sudjelovanju u okviru (npr. izjave organizacija koje nisu dovršile korake potrebne za certificiranje ili koje su dopustile da im certifikat istekne, no lažno su prikazivale da i dalje sudjeluju u okviru) (99). Do tih provedbenih mjera došlo je, među ostalim, zbog proaktivne uporabe upravnih sudskih poziva za dobivanje dokumenata od određenih sudionika sustava zaštite privatnosti kako bi se provjerilo je li došlo do materijalnih povreda obveza iz sustava zaštite privatnosti (100).

98

99

100

| (63) | Općenitije, FTC je posljednjih godina poduzeo provedbene mjere u nizu predmeta koji su se odnosili na usklađenost s posebnim zahtjevima zaštite podataka koji su predviđeni i okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, na primjer u pogledu načela ograničavanja svrhe i čuvanja podataka (101), smanjenja količine podataka (102), sigurnosti podataka (103) i točnosti podataka (104). |
| --- | --- |

(63)

Općenitije, FTC je posljednjih godina poduzeo provedbene mjere u nizu predmeta koji su se odnosili na usklađenost s posebnim zahtjevima zaštite podataka koji su predviđeni i okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, na primjer u pogledu načela ograničavanja svrhe i čuvanja podataka (101), smanjenja količine podataka (102), sigurnosti podataka (103) i točnosti podataka (104).

101

102

103

104

| (64) | Ministarstvo prometa ima isključivu ovlast regulirati praksu zaštite privatnosti zračnih prijevoznika te s FTC-om dijeli nadležnost za praksu zaštite privatnosti posrednika u prodaji karata za usluge zračnog prijevoza. Službenici Ministarstva prometa prvo pokušavaju postići nagodbu, a ako to nije moguće, mogu pokrenuti provedbeni postupak koji uključuje izvođenje dokaza pred upravnim sucem Ministarstva prometa koji ima ovlast izdavati naloge za obustavu i građanskopravne sankcije (105). Neovisnost i nepristranost upravnih sudaca na razne je načine zaštićena Zakonom o upravnom postupku (Administrative Procedure Act – APA). Na primjer, može ih se razriješiti samo iz valjanih razloga, rotiraju se pri dodjeli predmeta, ne mogu obavljati dužnosti koje nisu u skladu s njihovim dužnostima i odgovornostima u svojstvu upravnog suca, ne može ih nadzirati istražni tim tijela koje ih zapošljava (u ovom slučaju Ministarstvo prometa) i moraju nepristrano izvršavati svoju pravosudnu/provedbenu funkciju (106). Ministarstvo prometa obvezalo se da će pratiti izvršenje provedbenih naloga i pobrinuti se za to da su nalozi doneseni u predmetima povezanima s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka dostupni na njegovim internetskim stranicama (107). |
| --- | --- |

(64)

Ministarstvo prometa ima isključivu ovlast regulirati praksu zaštite privatnosti zračnih prijevoznika te s FTC-om dijeli nadležnost za praksu zaštite privatnosti posrednika u prodaji karata za usluge zračnog prijevoza. Službenici Ministarstva prometa prvo pokušavaju postići nagodbu, a ako to nije moguće, mogu pokrenuti provedbeni postupak koji uključuje izvođenje dokaza pred upravnim sucem Ministarstva prometa koji ima ovlast izdavati naloge za obustavu i građanskopravne sankcije (105). Neovisnost i nepristranost upravnih sudaca na razne je načine zaštićena Zakonom o upravnom postupku (Administrative Procedure Act – APA). Na primjer, može ih se razriješiti samo iz valjanih razloga, rotiraju se pri dodjeli predmeta, ne mogu obavljati dužnosti koje nisu u skladu s njihovim dužnostima i odgovornostima u svojstvu upravnog suca, ne može ih nadzirati istražni tim tijela koje ih zapošljava (u ovom slučaju Ministarstvo prometa) i moraju nepristrano izvršavati svoju pravosudnu/provedbenu funkciju (106). Ministarstvo prometa obvezalo se da će pratiti izvršenje provedbenih naloga i pobrinuti se za to da su nalozi doneseni u predmetima povezanima s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka dostupni na njegovim internetskim stranicama (107).

105

106

107

2.4.   Pravna zaštita

Pravna zaštita

| (65) | Kako bi se osigurala primjerena zaštita, a naročito ostvarivanje prava pojedinca, ispitaniku bi trebalo pružiti djelotvornu upravnu i sudsku zaštitu. |
| --- | --- |

(65)

Kako bi se osigurala primjerena zaštita, a naročito ostvarivanje prava pojedinca, ispitaniku bi trebalo pružiti djelotvornu upravnu i sudsku zaštitu.

| (66) | Odbor za pravne zaštite, provedbe i odgovornosti iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka organizacije moraju osigurati pravnu zaštitu pojedinaca na koje utječe neusklađenost, a time i omogućiti ispitanicima iz Unije da podnose pritužbe zbog neusklađenosti organizacija uključenih u okvir EU-a i SAD-a za zaštitu podataka i da se te pritužbe rješavaju, prema potrebi odlukom o djelotvornom pravnom lijeku (108). U okviru certificiranja organizacije moraju ispuniti zahtjeve tog načela uspostavom djelotvornih i lako dostupnih neovisnih mehanizama pravne zaštite u okviru kojih se pritužbe i sporovi svakog pojedinca mogu istražiti i brzo riješiti bez naknade (109). |
| --- | --- |

(66)

Odbor za pravne zaštite, provedbe i odgovornosti iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka organizacije moraju osigurati pravnu zaštitu pojedinaca na koje utječe neusklađenost, a time i omogućiti ispitanicima iz Unije da podnose pritužbe zbog neusklađenosti organizacija uključenih u okvir EU-a i SAD-a za zaštitu podataka i da se te pritužbe rješavaju, prema potrebi odlukom o djelotvornom pravnom lijeku (108). U okviru certificiranja organizacije moraju ispuniti zahtjeve tog načela uspostavom djelotvornih i lako dostupnih neovisnih mehanizama pravne zaštite u okviru kojih se pritužbe i sporovi svakog pojedinca mogu istražiti i brzo riješiti bez naknade (109).

pravne zaštite, provedbe i odgovornosti

108

109

| (67) | Organizacije mogu odabrati neovisne mehanizme pravne zaštite u Uniji ili u SAD-u. Kako je detaljnije objašnjeno u uvodnoj izjavi 73., to uključuje mogućnost da se dobrovoljno obvežu na suradnju s tijelima za zaštitu podataka iz EU-a. Ako organizacije obrađuju podatke o ljudskim resursima, obvezne su surađivati s tijelima za zaštitu podataka iz EU-a. Druge su mogućnosti neovisno alternativno rješavanje sporova ili programi za zaštitu privatnosti razvijeni u privatnom sektoru u čija su pravila ugrađena Načela. Takvi programi moraju sadržavati djelotvorne provedbene mehanizme u skladu sa zahtjevima načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti. |
| --- | --- |

(67)

Organizacije mogu odabrati neovisne mehanizme pravne zaštite u Uniji ili u SAD-u. Kako je detaljnije objašnjeno u uvodnoj izjavi 73., to uključuje mogućnost da se dobrovoljno obvežu na suradnju s tijelima za zaštitu podataka iz EU-a. Ako organizacije obrađuju podatke o ljudskim resursima, obvezne su surađivati s tijelima za zaštitu podataka iz EU-a. Druge su mogućnosti neovisno alternativno rješavanje sporova ili programi za zaštitu privatnosti razvijeni u privatnom sektoru u čija su pravila ugrađena Načela. Takvi programi moraju sadržavati djelotvorne provedbene mehanizme u skladu sa zahtjevima načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti.

načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti

| (68) | Stoga su u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka ispitanicima dostupne razne mogućnosti za ostvarenje njihovih prava, podnošenje pritužbi zbog neusklađenosti organizacija uključenih u okvir i rješavanje njihovih pritužbi, prema potrebi odlukom o djelotvornom pravnom lijeku. Pojedinci mogu podnijeti pritužbu izravno organizaciji, neovisnom tijelu za rješavanje sporova koje odredi organizacija, nacionalnim tijelima za zaštitu podataka, Ministarstvu trgovine ili FTC-u. Ako se njihove pritužbe ne riješe nijednim od tih mehanizama pravne zaštite ili provedbenih mehanizama, pojedinci imaju pravo zatražiti i obvezujuću arbitražu (Prilog I. uz Prilog I. ovoj Odluci). Osim arbitražnog odbora, čija se intervencija može zatražiti tek nakon što se iscrpe određena pravna sredstva, pojedinci se mogu poslužiti bilo kojim ili svim mehanizmima pravne zaštite po svojem izboru i ne moraju odabrati samo jedan ili pratiti poseban redoslijed. |
| --- | --- |

(68)

Stoga su u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka ispitanicima dostupne razne mogućnosti za ostvarenje njihovih prava, podnošenje pritužbi zbog neusklađenosti organizacija uključenih u okvir i rješavanje njihovih pritužbi, prema potrebi odlukom o djelotvornom pravnom lijeku. Pojedinci mogu podnijeti pritužbu izravno organizaciji, neovisnom tijelu za rješavanje sporova koje odredi organizacija, nacionalnim tijelima za zaštitu podataka, Ministarstvu trgovine ili FTC-u. Ako se njihove pritužbe ne riješe nijednim od tih mehanizama pravne zaštite ili provedbenih mehanizama, pojedinci imaju pravo zatražiti i obvezujuću arbitražu (Prilog I. uz Prilog I. ovoj Odluci). Osim arbitražnog odbora, čija se intervencija može zatražiti tek nakon što se iscrpe određena pravna sredstva, pojedinci se mogu poslužiti bilo kojim ili svim mehanizmima pravne zaštite po svojem izboru i ne moraju odabrati samo jedan ili pratiti poseban redoslijed.

| (69) | Prvo, ispitanici iz Unije mogu tražiti rješavanje slučajeva neusklađenosti s Načelima izravnim obraćanjem organizacijama uključenima u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka (110). Kako bi olakšala rješavanje, organizacija mora uspostaviti djelotvoran mehanizam pravne zaštite za rješavanje takvih pritužbi. Stoga organizacija svojom politikom zaštite privatnosti pojedince mora jasno obavijestiti o unutarnjoj ili vanjskoj kontaktnoj točki koja će rješavati pritužbe (uključujući sve relevantne subjekte u Uniji koji mogu odgovarati na upite ili pritužbe) i o odabranom neovisnom tijelu za rješavanje sporova (vidjeti uvodnu izjavu 70.). Organizacija mora odgovoriti ispitaniku iz Unije u roku od 45 dana od primitka pritužbe izravno od pojedinca ili preko Ministarstva trgovine kojem je pritužbu uputilo tijelo za zaštitu podataka (111). Slično tomu, organizacije moraju brzo odgovoriti na upite i druge zahtjeve za informacije Ministarstva trgovine ili tijela za zaštitu podataka (112) (ako se organizacija obvezala surađivati s tijelom za zaštitu podataka) koji se odnose njihovo pridržavanje Načela. |
| --- | --- |

(69)

Prvo, ispitanici iz Unije mogu tražiti rješavanje slučajeva neusklađenosti s Načelima izravnim obraćanjem organizacijama uključenima u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka (110). Kako bi olakšala rješavanje, organizacija mora uspostaviti djelotvoran mehanizam pravne zaštite za rješavanje takvih pritužbi. Stoga organizacija svojom politikom zaštite privatnosti pojedince mora jasno obavijestiti o unutarnjoj ili vanjskoj kontaktnoj točki koja će rješavati pritužbe (uključujući sve relevantne subjekte u Uniji koji mogu odgovarati na upite ili pritužbe) i o odabranom neovisnom tijelu za rješavanje sporova (vidjeti uvodnu izjavu 70.). Organizacija mora odgovoriti ispitaniku iz Unije u roku od 45 dana od primitka pritužbe izravno od pojedinca ili preko Ministarstva trgovine kojem je pritužbu uputilo tijelo za zaštitu podataka (111). Slično tomu, organizacije moraju brzo odgovoriti na upite i druge zahtjeve za informacije Ministarstva trgovine ili tijela za zaštitu podataka (112) (ako se organizacija obvezala surađivati s tijelom za zaštitu podataka) koji se odnose njihovo pridržavanje Načela.

110

111

112

| (70) | Drugo, pojedinci mogu podnijeti pritužbu izravno neovisnom tijelu za rješavanje sporova (u SAD-u ili Uniji) koje organizacija odredi za istragu i rješavanje pojedinačnih pritužbi (osim ako su očito neutemeljene ili neosnovane) te za pružanje odgovarajuće besplatne pravne zaštite pojedincu (113). Sankcije i pravna sredstva koje odredi takvo tijelo moraju biti dovoljno strogi da se njima osigura usklađenost organizacija s Načelima te bi trebali dovesti do toga da organizacija poništi ili ispravi učinke neusklađenosti i, ovisno o okolnostima, prekine daljnju obradu predmetnih osobnih podataka i/ili ih izbriše te objavi informacije o utvrđenoj neusklađenosti (114). Neovisna tijela za rješavanje sporova koje odredi organizacija moraju na svojim javnim internetskim stranicama navesti informacije o okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka i usluge koje pružaju na temelju njega (115). Svake godine moraju objaviti godišnje izvješće s agregiranim statističkim podacima o tim uslugama (116). |
| --- | --- |

(70)

Drugo, pojedinci mogu podnijeti pritužbu izravno neovisnom tijelu za rješavanje sporova (u SAD-u ili Uniji) koje organizacija odredi za istragu i rješavanje pojedinačnih pritužbi (osim ako su očito neutemeljene ili neosnovane) te za pružanje odgovarajuće besplatne pravne zaštite pojedincu (113). Sankcije i pravna sredstva koje odredi takvo tijelo moraju biti dovoljno strogi da se njima osigura usklađenost organizacija s Načelima te bi trebali dovesti do toga da organizacija poništi ili ispravi učinke neusklađenosti i, ovisno o okolnostima, prekine daljnju obradu predmetnih osobnih podataka i/ili ih izbriše te objavi informacije o utvrđenoj neusklađenosti (114). Neovisna tijela za rješavanje sporova koje odredi organizacija moraju na svojim javnim internetskim stranicama navesti informacije o okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka i usluge koje pružaju na temelju njega (115). Svake godine moraju objaviti godišnje izvješće s agregiranim statističkim podacima o tim uslugama (116).

113

114

115

116

| (71) | U okviru preispitivanja usklađenosti Ministarstvo trgovine može provjeriti jesu li organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka doista registrirane u okviru neovisnih mehanizama pravne zaštite u skladu sa svojim izjavama (117). Organizacije i odgovorni neovisni mehanizmi pravne zaštite moraju brzo odgovoriti na upite i zahtjeve Ministarstva trgovine za informacije povezane s tim okvirom. Ministarstvo trgovine surađivat će s neovisnim mehanizmima pravne zaštite kako bi provjerilo jesu li ti mehanizmi na svojim internetskim stranicama naveli informacije o Načelima i uslugama koje pružaju u skladu s okvirom te objavljuju li godišnja izvješća (118). |
| --- | --- |

(71)

U okviru preispitivanja usklađenosti Ministarstvo trgovine može provjeriti jesu li organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka doista registrirane u okviru neovisnih mehanizama pravne zaštite u skladu sa svojim izjavama (117). Organizacije i odgovorni neovisni mehanizmi pravne zaštite moraju brzo odgovoriti na upite i zahtjeve Ministarstva trgovine za informacije povezane s tim okvirom. Ministarstvo trgovine surađivat će s neovisnim mehanizmima pravne zaštite kako bi provjerilo jesu li ti mehanizmi na svojim internetskim stranicama naveli informacije o Načelima i uslugama koje pružaju u skladu s okvirom te objavljuju li godišnja izvješća (118).

117

118

| (72) | Ako organizacija ne postupi u skladu s odlukom tijela za rješavanje sporova ili samoregulatornog tijela, to tijelo mora o tome obavijestiti Ministarstvo trgovine i FTC (ili drugo američko tijelo nadležno za istragu neusklađenosti organizacije) ili nadležni sud (119). Ako organizacija odbije postupiti u skladu s konačnom odlukom samoregulatornog tijela za zaštitu privatnosti, neovisnog tijela za rješavanje sporova ili vladina tijela ili ako takvo tijelo utvrdi da organizacija često ne postupa u skladu s Načelima, to se može smatrati ustrajnom neusklađenosti, u kojem će slučaju Ministarstvo trgovine, nakon što joj da rok od 30 dana i priliku za odgovor, organizaciju koja ne postupa u skladu s Načelima ukloniti s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka (120). Ako, nakon što je se ukloni s popisa, organizacija i dalje izjavljuje da je certificirana u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, Ministarstvo trgovine uputit će je FTC-u ili drugoj provedbenoj agenciji (121). |
| --- | --- |

(72)

Ako organizacija ne postupi u skladu s odlukom tijela za rješavanje sporova ili samoregulatornog tijela, to tijelo mora o tome obavijestiti Ministarstvo trgovine i FTC (ili drugo američko tijelo nadležno za istragu neusklađenosti organizacije) ili nadležni sud (119). Ako organizacija odbije postupiti u skladu s konačnom odlukom samoregulatornog tijela za zaštitu privatnosti, neovisnog tijela za rješavanje sporova ili vladina tijela ili ako takvo tijelo utvrdi da organizacija često ne postupa u skladu s Načelima, to se može smatrati ustrajnom neusklađenosti, u kojem će slučaju Ministarstvo trgovine, nakon što joj da rok od 30 dana i priliku za odgovor, organizaciju koja ne postupa u skladu s Načelima ukloniti s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka (120). Ako, nakon što je se ukloni s popisa, organizacija i dalje izjavljuje da je certificirana u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, Ministarstvo trgovine uputit će je FTC-u ili drugoj provedbenoj agenciji (121).

119

120

121

| (73) | Treće, pojedinci mogu podnijeti pritužbe i nacionalnom tijelu za zaštitu podataka u Uniji, koje može iskoristiti svoje istražne i korektivne ovlasti na temelju Uredbe (EU) 2016/679. Organizacije su dužne surađivati s tijelima za zaštitu podataka pri istrazi i rješavanju pritužbi ako se one odnose na obradu podataka o ljudskim resursima prikupljenih u kontekstu radnog odnosa ili ako se predmetna organizacija dobrovoljno podvrgnula nadzoru tijela za zaštitu podataka (122). Organizacije prije svega moraju odgovarati na upite, postupati u skladu sa savjetima tijela za zaštitu podataka, među ostalim o korektivnim ili kompenzacijskim mjerama, i dostaviti tijelu za zaštitu podataka pisanu potvrdu da su te mjere poduzete (123). Slučajeve nepostupanja u skladu s njegovim savjetom tijelo za zaštitu podataka upućuje Ministarstvu trgovine (koje može organizacije ukloniti s popisa organizacija uključenih u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka) odnosno FTC-u ili Ministarstvu prometa, koji mogu naložiti provedbene mjere (nesuradnja s tijelima za zaštitu podataka i neusklađenost s Načelima kažnjivi su u američkom pravu) (124). |
| --- | --- |

(73)

Treće, pojedinci mogu podnijeti pritužbe i nacionalnom tijelu za zaštitu podataka u Uniji, koje može iskoristiti svoje istražne i korektivne ovlasti na temelju Uredbe (EU) 2016/679. Organizacije su dužne surađivati s tijelima za zaštitu podataka pri istrazi i rješavanju pritužbi ako se one odnose na obradu podataka o ljudskim resursima prikupljenih u kontekstu radnog odnosa ili ako se predmetna organizacija dobrovoljno podvrgnula nadzoru tijela za zaštitu podataka (122). Organizacije prije svega moraju odgovarati na upite, postupati u skladu sa savjetima tijela za zaštitu podataka, među ostalim o korektivnim ili kompenzacijskim mjerama, i dostaviti tijelu za zaštitu podataka pisanu potvrdu da su te mjere poduzete (123). Slučajeve nepostupanja u skladu s njegovim savjetom tijelo za zaštitu podataka upućuje Ministarstvu trgovine (koje može organizacije ukloniti s popisa organizacija uključenih u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka) odnosno FTC-u ili Ministarstvu prometa, koji mogu naložiti provedbene mjere (nesuradnja s tijelima za zaštitu podataka i neusklađenost s Načelima kažnjivi su u američkom pravu) (124).

122

123

124

| (74) | Kako bi se olakšala suradnja radi djelotvornog rješavanja pritužbi, i Ministarstvo trgovine i FTC uspostavili su posebnu kontaktnu točku koja je odgovorna za izravnu komunikaciju s tijelima za zaštitu podataka (125). Te kontaktne točke pomažu tijelima za zaštitu podataka s upitima o usklađenosti organizacije s Načelima. |
| --- | --- |

(74)

Kako bi se olakšala suradnja radi djelotvornog rješavanja pritužbi, i Ministarstvo trgovine i FTC uspostavili su posebnu kontaktnu točku koja je odgovorna za izravnu komunikaciju s tijelima za zaštitu podataka (125). Te kontaktne točke pomažu tijelima za zaštitu podataka s upitima o usklađenosti organizacije s Načelima.

125

| (75) | Tijelo za zaštitu podataka izdaje savjet (126) nakon što su obje stranke u sporu imale razumnu mogućnost iznijeti primjedbe i dostaviti dokaze. Odbor može dati savjet čim to bude moguće u skladu s propisanim postupkom, u pravilu u roku od 60 dana od primitka pritužbe (127). Ako organizacija ne postupi u skladu sa savjetom u roku od 25 dana od njegova primitka i ne ponudi prihvatljivo objašnjenje za kašnjenje, odbor može poslati obavijest o svojoj namjeri da proslijedi predmet FTC-u (ili drugom nadležnom američkom provedbenom tijelu) ili da zaključi da je došlo do teškog kršenja obveze suradnje. U prvom slučaju to može dovesti do izricanja provedbene mjere u skladu s člankom 5. Zakona o FTC-u (ili sličnim zakonom) (128). U drugom slučaju odbor će obavijestiti Ministarstvo trgovine, koje će odbijanje organizacije da postupi u skladu sa savjetom odbora tijela za zaštitu podataka smatrati ustrajnom neusklađenosti, što će dovesti do uklanjanja organizacije s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka. |
| --- | --- |

(75)

Tijelo za zaštitu podataka izdaje savjet (126) nakon što su obje stranke u sporu imale razumnu mogućnost iznijeti primjedbe i dostaviti dokaze. Odbor može dati savjet čim to bude moguće u skladu s propisanim postupkom, u pravilu u roku od 60 dana od primitka pritužbe (127). Ako organizacija ne postupi u skladu sa savjetom u roku od 25 dana od njegova primitka i ne ponudi prihvatljivo objašnjenje za kašnjenje, odbor može poslati obavijest o svojoj namjeri da proslijedi predmet FTC-u (ili drugom nadležnom američkom provedbenom tijelu) ili da zaključi da je došlo do teškog kršenja obveze suradnje. U prvom slučaju to može dovesti do izricanja provedbene mjere u skladu s člankom 5. Zakona o FTC-u (ili sličnim zakonom) (128). U drugom slučaju odbor će obavijestiti Ministarstvo trgovine, koje će odbijanje organizacije da postupi u skladu sa savjetom odbora tijela za zaštitu podataka smatrati ustrajnom neusklađenosti, što će dovesti do uklanjanja organizacije s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka.

126

127

128

| (76) | Ako tijelo za zaštitu podataka kojem je upućena pritužba nije poduzelo mjere za njezino rješavanje ili te mjere nisu dovoljne, podnositelj pritužbe može zbog takvog (ne)postupanja pokrenuti postupak pred nacionalnim sudovima nadležne države članice EU-a. |
| --- | --- |

(76)

Ako tijelo za zaštitu podataka kojem je upućena pritužba nije poduzelo mjere za njezino rješavanje ili te mjere nisu dovoljne, podnositelj pritužbe može zbog takvog (ne)postupanja pokrenuti postupak pred nacionalnim sudovima nadležne države članice EU-a.

| (77) | Pojedinci mogu podnijeti pritužbe tijelima za zaštitu podataka čak i ako organizacija nije odredila njihov odbor kao tijelo za rješavanje sporova. U tim slučajevima tijelo za zaštitu podataka takve pritužbe može uputiti Ministarstvu trgovine ili FTC-u. Radi lakše i bolje suradnje na pitanjima povezanima s pojedinačnim pritužbama i neusklađenosti organizacija uključenih u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka Ministarstvo trgovine uspostavit će posebnu kontaktnu točku za komunikaciju koja će pomagati s upitima tijela za zaštitu podataka o usklađenosti organizacije s Načelima (129). Slično tomu, FTC se obvezao na uspostavljanje posebne kontaktne točke (130). |
| --- | --- |

(77)

Pojedinci mogu podnijeti pritužbe tijelima za zaštitu podataka čak i ako organizacija nije odredila njihov odbor kao tijelo za rješavanje sporova. U tim slučajevima tijelo za zaštitu podataka takve pritužbe može uputiti Ministarstvu trgovine ili FTC-u. Radi lakše i bolje suradnje na pitanjima povezanima s pojedinačnim pritužbama i neusklađenosti organizacija uključenih u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka Ministarstvo trgovine uspostavit će posebnu kontaktnu točku za komunikaciju koja će pomagati s upitima tijela za zaštitu podataka o usklađenosti organizacije s Načelima (129). Slično tomu, FTC se obvezao na uspostavljanje posebne kontaktne točke (130).

129

130

| (78) | Četvrto, Ministarstvo trgovine obvezalo se da će primati i preispitivati pritužbe zbog neusklađenosti organizacija s Načelima te učiniti sve što može da ih riješi (131). U tu svrhu Ministarstvo trgovine ima uspostavljene posebne postupke kojima tijela za zaštitu podataka upućuju pritužbe posebnoj kontaktnoj točki, prate ih i dodatno komuniciraju s organizacijama radi lakšeg rješavanja pritužbi (132). Kako bi se ubrzala obrada pojedinačnih pritužbi, kontaktna točka izravno komunicira s nadležnim tijelom za zaštitu podataka o problemima zbog neusklađenosti, a posebno ga informira o statusu pritužbi u roku od najviše 90 dana od upućivanja (133). To ispitanicima omogućuje da pritužbe zbog neusklađenosti organizacija uključenih u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka podnesu izravno svojim nacionalnim tijelima za zaštitu podataka i da ih se proslijedi Ministarstvu trgovine kao američkom tijelu koje upravlja |
| --- | --- |

(78)

Četvrto, Ministarstvo trgovine obvezalo se da će primati i preispitivati pritužbe zbog neusklađenosti organizacija s Načelima te učiniti sve što može da ih riješi (131). U tu svrhu Ministarstvo trgovine ima uspostavljene posebne postupke kojima tijela za zaštitu podataka upućuju pritužbe posebnoj kontaktnoj točki, prate ih i dodatno komuniciraju s organizacijama radi lakšeg rješavanja pritužbi (132). Kako bi se ubrzala obrada pojedinačnih pritužbi, kontaktna točka izravno komunicira s nadležnim tijelom za zaštitu podataka o problemima zbog neusklađenosti, a posebno ga informira o statusu pritužbi u roku od najviše 90 dana od upućivanja (133). To ispitanicima omogućuje da pritužbe zbog neusklađenosti organizacija uključenih u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka podnesu izravno svojim nacionalnim tijelima za zaštitu podataka i da ih se proslijedi Ministarstvu trgovine kao američkom tijelu koje upravlja

131

132

133

| (79) | Ako na temelju provjera po službenoj dužnosti, pritužbi ili bilo kojih drugih informacija Ministarstvo trgovine zaključi da organizacija ustrajno ne postupa u skladu s Načelima, može je ukloniti s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka (134). Odbijanje postupanja u skladu s konačnom odlukom samoregulatornog tijela za zaštitu privatnosti, neovisnog tijela za rješavanje sporova ili vladina tijela, uključujući tijelo za zaštitu privatnosti, smatrat će se ustrajnom neusklađenosti (135). |
| --- | --- |

(79)

Ako na temelju provjera po službenoj dužnosti, pritužbi ili bilo kojih drugih informacija Ministarstvo trgovine zaključi da organizacija ustrajno ne postupa u skladu s Načelima, može je ukloniti s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka (134). Odbijanje postupanja u skladu s konačnom odlukom samoregulatornog tijela za zaštitu privatnosti, neovisnog tijela za rješavanje sporova ili vladina tijela, uključujući tijelo za zaštitu privatnosti, smatrat će se ustrajnom neusklađenosti (135).

134

135

| (80) | Peto, organizacija uključena u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka mora biti u nadležnosti američkih tijela, osobito FTC-a (136), koja imaju istražne i provedbene ovlasti potrebne da bi se stvarno osigurala usklađenost s Načelima. FTC daje prednost razmatranju predmeta o neusklađenosti s Načelima koje su mu uputila neovisna tijela za rješavanje sporova ili samoregulatorna tijela, Ministarstvo trgovine i tijela za zaštitu podataka (na vlastitu inicijativu ili na temelju pritužbi) kako bi utvrdio je li došlo do povrede članka 5. Zakona o FTC-u (137). FTC se obvezao uspostaviti standardizirani postupak upućivanja predmeta, odrediti kontaktnu točku kojoj tijela za zaštitu podataka mogu upućivati predmete i razmjenjivati informacije o upućenim predmetima. Osim toga, pritužbe može prihvaćati izravno od pojedinaca i na vlastitu inicijativu pokretati istrage povezane s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, osobito u okviru svojih istraga problema povezanih sa zaštitom privatnosti |
| --- | --- |

(80)

Peto, organizacija uključena u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka mora biti u nadležnosti američkih tijela, osobito FTC-a (136), koja imaju istražne i provedbene ovlasti potrebne da bi se stvarno osigurala usklađenost s Načelima. FTC daje prednost razmatranju predmeta o neusklađenosti s Načelima koje su mu uputila neovisna tijela za rješavanje sporova ili samoregulatorna tijela, Ministarstvo trgovine i tijela za zaštitu podataka (na vlastitu inicijativu ili na temelju pritužbi) kako bi utvrdio je li došlo do povrede članka 5. Zakona o FTC-u (137). FTC se obvezao uspostaviti standardizirani postupak upućivanja predmeta, odrediti kontaktnu točku kojoj tijela za zaštitu podataka mogu upućivati predmete i razmjenjivati informacije o upućenim predmetima. Osim toga, pritužbe može prihvaćati izravno od pojedinaca i na vlastitu inicijativu pokretati istrage povezane s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, osobito u okviru svojih istraga problema povezanih sa zaštitom privatnosti

136

137

| (81) | Šesto, kao posljednji mehanizam pravne zaštite koji se upotrebljava samo ako se drugim dostupnim oblicima pravne zaštite pritužba pojedinca ne riješi na zadovoljavajući način, ispitanik iz Unije može zatražiti obvezujuću arbitražu pred Odborom za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka (138). Organizacija mora obavijestiti pojedince o mogućnosti da zatraže obvezujuću arbitražu te su, odabere li pojedinac tu mogućnost, dužne odgovoriti slanjem obavijesti predmetnoj organizaciji (139). |
| --- | --- |

(81)

Šesto, kao posljednji mehanizam pravne zaštite koji se upotrebljava samo ako se drugim dostupnim oblicima pravne zaštite pritužba pojedinca ne riješi na zadovoljavajući način, ispitanik iz Unije može zatražiti obvezujuću arbitražu pred Odborom za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka (138). Organizacija mora obavijestiti pojedince o mogućnosti da zatraže obvezujuću arbitražu te su, odabere li pojedinac tu mogućnost, dužne odgovoriti slanjem obavijesti predmetnoj organizaciji (139).

138

139

| (82) | Odbor za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka sastoji se od najmanje deset arbitara koje će imenovati Ministarstvo trgovine i Komisija na temelju njihove neovisnosti, integriteta i iskustva u području američkog prava o zaštiti privatnosti i Unijina prava o zaštiti podataka. Za svaki pojedini spor stranke biraju jednog ili tri (140) arbitra iz te skupine. |
| --- | --- |

(82)

Odbor za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka sastoji se od najmanje deset arbitara koje će imenovati Ministarstvo trgovine i Komisija na temelju njihove neovisnosti, integriteta i iskustva u području američkog prava o zaštiti privatnosti i Unijina prava o zaštiti podataka. Za svaki pojedini spor stranke biraju jednog ili tri (140) arbitra iz te skupine.

140

| (83) | Ministarstvo trgovine odabralo je Međunarodni centar za rješavanje sporova (ICDR), međunarodni odjel Američkog udruženja za arbitražu (AAA), za vođenje arbitraža. Postupci pred Odborom za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka bit će uređeni nizom usuglašenih pravila arbitraže i kodeksom ponašanja imenovanih arbitara. Na internetskim stranicama Međunarodnog centra za rješavanje sporova Američkog udruženja za arbitražu navedene su jasne i sažete informacije za pojedince o mehanizmu arbitraže i postupku za pokretanje arbitraže. |
| --- | --- |

(83)

Ministarstvo trgovine odabralo je Međunarodni centar za rješavanje sporova (ICDR), međunarodni odjel Američkog udruženja za arbitražu (AAA), za vođenje arbitraža. Postupci pred Odborom za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka bit će uređeni nizom usuglašenih pravila arbitraže i kodeksom ponašanja imenovanih arbitara. Na internetskim stranicama Međunarodnog centra za rješavanje sporova Američkog udruženja za arbitražu navedene su jasne i sažete informacije za pojedince o mehanizmu arbitraže i postupku za pokretanje arbitraže.

| (84) | Pravila arbitraže koja usuglase Ministarstvo prometa i Komisija dopunjuju okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka čijih nekoliko značajki povećava dostupnost tog mehanizma ispitanicima iz Unije: i. pri pripremi zahtjeva za odbor ispitaniku smije pomoći njegovo nacionalno tijelo za zaštitu podataka, ii. arbitraža će se odvijati u SAD-u, ali ispitanici iz Unije mogu odlučiti sudjelovati videokonferencijom ili telefonskom konferencijom, što će im se besplatno omogućiti, iii. jezik na kojem će se odvijati arbitraža u pravilu će biti engleski, ali će se pri arbitražnom saslušanju ispitaniku na obrazložen zahtjev u načelu pružiti besplatna usluga prevođenja, iv. naposljetku, iako svaka stranka mora snositi vlastite odvjetničke troškove, ako stranku pred odborom zastupa odvjetnik, Ministarstvo trgovine vodit će fond u koji organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka svake godine uplaćuju doprinose i iz kojeg se pokrivaju troškovi arbitražnog postupka do najvećeg iznosa koji odrede američka tijela u dogovoru s Komisijom (141). |
| --- | --- |

(84)

Pravila arbitraže koja usuglase Ministarstvo prometa i Komisija dopunjuju okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka čijih nekoliko značajki povećava dostupnost tog mehanizma ispitanicima iz Unije: i. pri pripremi zahtjeva za odbor ispitaniku smije pomoći njegovo nacionalno tijelo za zaštitu podataka, ii. arbitraža će se odvijati u SAD-u, ali ispitanici iz Unije mogu odlučiti sudjelovati videokonferencijom ili telefonskom konferencijom, što će im se besplatno omogućiti, iii. jezik na kojem će se odvijati arbitraža u pravilu će biti engleski, ali će se pri arbitražnom saslušanju ispitaniku na obrazložen zahtjev u načelu pružiti besplatna usluga prevođenja, iv. naposljetku, iako svaka stranka mora snositi vlastite odvjetničke troškove, ako stranku pred odborom zastupa odvjetnik, Ministarstvo trgovine vodit će fond u koji organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka svake godine uplaćuju doprinose i iz kojeg se pokrivaju troškovi arbitražnog postupka do najvećeg iznosa koji odrede američka tijela u dogovoru s Komisijom (141).

141

| (85) | Odbor za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka ima ovlasti odrediti pojedinačnu nenovčanu pravičnu naknadu (142) potrebnu da bi se ispravila neusklađenost s Načelima. Iako odbor pri donošenju odluke uzima u obzir druga pravna sredstva već iskorištena u okviru drugih mehanizama uključenih u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka, pojedinci ipak mogu pokrenuti arbitražu ako smatraju da ta druga pravna sredstva nisu dostatna. To ispitanicima iz Unije omogućuje da zatraže arbitražu svaki put kad postupanjem ili nepostupanjem organizacija uključenih u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka, neovisnih mehanizama pravne zaštite ili nadležnih američkih tijela (npr. FTC) nisu na zadovoljavajući način riješene njihove pritužbe. Arbitraža se ne može zatražiti ako tijelo za zaštitu podataka ima pravne ovlasti riješiti predmetnu pritužbu na rad organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka, odnosno u slučajevima u kojima je organizacija obvezna ili se dobrovoljno obvezala surađivati i postupati u skladu sa savjetima tijela za zaštitu podataka o obradi podataka o ljudskim resursima prikupljenih u kontekstu radnog odnosa. Pojedinci mogu zatražiti provedbu arbitražne odluke pred američkim sudovima u skladu sa Saveznim zakonom o arbitraži (Federal Arbitration Act), čime im je osigurano pravno sredstvo ako organizacija ne postupi u skladu sa savjetima. |
| --- | --- |

(85)

Odbor za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka ima ovlasti odrediti pojedinačnu nenovčanu pravičnu naknadu (142) potrebnu da bi se ispravila neusklađenost s Načelima. Iako odbor pri donošenju odluke uzima u obzir druga pravna sredstva već iskorištena u okviru drugih mehanizama uključenih u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka, pojedinci ipak mogu pokrenuti arbitražu ako smatraju da ta druga pravna sredstva nisu dostatna. To ispitanicima iz Unije omogućuje da zatraže arbitražu svaki put kad postupanjem ili nepostupanjem organizacija uključenih u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka, neovisnih mehanizama pravne zaštite ili nadležnih američkih tijela (npr. FTC) nisu na zadovoljavajući način riješene njihove pritužbe. Arbitraža se ne može zatražiti ako tijelo za zaštitu podataka ima pravne ovlasti riješiti predmetnu pritužbu na rad organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka, odnosno u slučajevima u kojima je organizacija obvezna ili se dobrovoljno obvezala surađivati i postupati u skladu sa savjetima tijela za zaštitu podataka o obradi podataka o ljudskim resursima prikupljenih u kontekstu radnog odnosa. Pojedinci mogu zatražiti provedbu arbitražne odluke pred američkim sudovima u skladu sa Saveznim zakonom o arbitraži (Federal Arbitration Act), čime im je osigurano pravno sredstvo ako organizacija ne postupi u skladu sa savjetima.

142

| (86) | Sedmo, ako organizacija ne ispunjava svoju obvezu da poštuje Načela i objavljenu politiku zaštite privatnosti, u američkom pravu predviđeni su dodatni oblici sudske zaštite, među ostalim za naknadu štete. Na primjer, pojedinci u određenim okolnostima mogu ostvariti sudsku zaštitu (uključujući naknadu štete) u skladu s državnim potrošačkim zakonima u slučaju lažnog prikazivanja, nepoštenog ili prijevarnog postupanja ili prakse (143) i u skladu s odštetnim pravom (osobito u slučaju štetnih radnji zadiranja u privatni život (144), prisvajanja imena ili lika (145) i javnog objavljivanja privatnih činjenica (146)). |
| --- | --- |

(86)

Sedmo, ako organizacija ne ispunjava svoju obvezu da poštuje Načela i objavljenu politiku zaštite privatnosti, u američkom pravu predviđeni su dodatni oblici sudske zaštite, među ostalim za naknadu štete. Na primjer, pojedinci u određenim okolnostima mogu ostvariti sudsku zaštitu (uključujući naknadu štete) u skladu s državnim potrošačkim zakonima u slučaju lažnog prikazivanja, nepoštenog ili prijevarnog postupanja ili prakse (143) i u skladu s odštetnim pravom (osobito u slučaju štetnih radnji zadiranja u privatni život (144), prisvajanja imena ili lika (145) i javnog objavljivanja privatnih činjenica (146)).

143

144

145

146

| (87) | Opisanim oblicima pravne zaštite osigurava se učinkovito rješavanje svih pritužbi na neusklađenost certificiranih organizacija s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, kao i učinkovito ispravljanje te neusklađenosti. |
| --- | --- |

(87)

Opisanim oblicima pravne zaštite osigurava se učinkovito rješavanje svih pritužbi na neusklađenost certificiranih organizacija s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, kao i učinkovito ispravljanje te neusklađenosti.

3.   PRISTUP JAVNIH TIJELA U SAD-u OSOBNIM PODACIMA PRENESENIMA IZ EUROPSKE UNIJE I NJIHOVA UPORABA

PRISTUP JAVNIH TIJELA U SAD-u OSOBNIM PODACIMA PRENESENIMA IZ EUROPSKE UNIJE I NJIHOVA UPORABA

| (88) | Komisija je ocijenila i ograničenja i zaštitne mjere, uključujući mehanizme za nadzor i pravnu zaštitu pojedinaca dostupne u pravu SAD-a u vezi s osobnim podacima prenesenima voditeljima i izvršiteljima obrade u SAD-u koje američka javna tijela prikupljaju i naknadno upotrebljavaju zbog javnog interesa, osobito u svrhe kaznenog progona i nacionalne sigurnosti (vladin pristup) (147). Pri ocjenjivanju ispunjavaju li uvjeti pod kojima je vladi omogućen pristup podacima prenesenima u SAD u skladu s ovom Odlukom test „načelne istovjetnosti” u skladu s člankom 45. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/679, kako je tumači Sud s obzirom na Povelju o temeljnim pravima, Komisija je uzela u obzir nekoliko kriterija. |
| --- | --- |

(88)

Komisija je ocijenila i ograničenja i zaštitne mjere, uključujući mehanizme za nadzor i pravnu zaštitu pojedinaca dostupne u pravu SAD-a u vezi s osobnim podacima prenesenima voditeljima i izvršiteljima obrade u SAD-u koje američka javna tijela prikupljaju i naknadno upotrebljavaju zbog javnog interesa, osobito u svrhe kaznenog progona i nacionalne sigurnosti (vladin pristup) (147). Pri ocjenjivanju ispunjavaju li uvjeti pod kojima je vladi omogućen pristup podacima prenesenima u SAD u skladu s ovom Odlukom test „načelne istovjetnosti” u skladu s člankom 45. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/679, kako je tumači Sud s obzirom na Povelju o temeljnim pravima, Komisija je uzela u obzir nekoliko kriterija.

147

| (89) | Svako ograničenje prava na zaštitu osobnih podataka mora biti predviđeno zakonom, a u samoj se pravnoj osnovi kojom se dopušta zadiranje u takvo pravo mora utvrditi doseg ograničenja ostvarivanja predmetnog prava (148). Nadalje, da bi se ispunio zahtjev proporcionalnosti, prema kojem se odstupanja od zaštite osobnih podataka i ograničenja te zaštite u demokratskom društvu moraju primjenjivati samo ako je to nužno za ostvarenje specifičnih ciljeva od općeg interesa koji su jednakovrijedni onima koje priznaje Unija, u toj pravnoj osnovi moraju biti utvrđena jasna i precizna pravila o dosegu i primjeni predmetnih mjera i moraju se uvesti minimalne zaštitne mjere tako da osobe čiji su podaci preneseni raspolažu dostatnim jamstvima koja omogućuju djelotvornu zaštitu njihovih osobnih podataka od rizika zlouporabe (149). Osim toga, ta pravila i zaštitne mjere moraju biti pravno obvezujući i pojedinci moraju moći tražiti ostvarenje svojeg prava na njih (150). Točnije, ispitanici moraju imati mogućnost pokretanja postupka pred neovisnim i nepristranim sudom radi pristupa svojim osobnim podacima ili njihova ispravka ili brisanja (151). |
| --- | --- |

(89)

Svako ograničenje prava na zaštitu osobnih podataka mora biti predviđeno zakonom, a u samoj se pravnoj osnovi kojom se dopušta zadiranje u takvo pravo mora utvrditi doseg ograničenja ostvarivanja predmetnog prava (148). Nadalje, da bi se ispunio zahtjev proporcionalnosti, prema kojem se odstupanja od zaštite osobnih podataka i ograničenja te zaštite u demokratskom društvu moraju primjenjivati samo ako je to nužno za ostvarenje specifičnih ciljeva od općeg interesa koji su jednakovrijedni onima koje priznaje Unija, u toj pravnoj osnovi moraju biti utvrđena jasna i precizna pravila o dosegu i primjeni predmetnih mjera i moraju se uvesti minimalne zaštitne mjere tako da osobe čiji su podaci preneseni raspolažu dostatnim jamstvima koja omogućuju djelotvornu zaštitu njihovih osobnih podataka od rizika zlouporabe (149). Osim toga, ta pravila i zaštitne mjere moraju biti pravno obvezujući i pojedinci moraju moći tražiti ostvarenje svojeg prava na njih (150). Točnije, ispitanici moraju imati mogućnost pokretanja postupka pred neovisnim i nepristranim sudom radi pristupa svojim osobnim podacima ili njihova ispravka ili brisanja (151).

148

149

150

151

3.1.   Pristup američkih javnih tijela podacima i njihova uporaba u svrhe kaznenog progona

Pristup američkih javnih tijela podacima i njihova uporaba u svrhe kaznenog progona

| (90) | Kad je riječ o zadiranju u osobne podatke koji se u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka prenose u svrhe kaznenog progona, pravom SAD-a propisan je niz ograničenja pristupa osobnim podacima i njihove uporabe te su predviđeni mehanizmi nadzora i pravne zaštite koji su u skladu sa zahtjevima iz uvodne izjave 89. ove Odluke. Uvjeti pod kojima je takav pristup moguć i zaštitne mjere koje se primjenjuju na upotrebu tih ovlasti detaljno se ocjenjuju u odjeljcima u nastavku. U tom je pogledu američka vlada (odnosno Ministarstvo pravosuđa) dala jamstva o primjenjivim ograničenjima i zaštitnim mjerama (Prilog VI. ovoj Odluci). |
| --- | --- |

(90)

Kad je riječ o zadiranju u osobne podatke koji se u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka prenose u svrhe kaznenog progona, pravom SAD-a propisan je niz ograničenja pristupa osobnim podacima i njihove uporabe te su predviđeni mehanizmi nadzora i pravne zaštite koji su u skladu sa zahtjevima iz uvodne izjave 89. ove Odluke. Uvjeti pod kojima je takav pristup moguć i zaštitne mjere koje se primjenjuju na upotrebu tih ovlasti detaljno se ocjenjuju u odjeljcima u nastavku. U tom je pogledu američka vlada (odnosno Ministarstvo pravosuđa) dala jamstva o primjenjivim ograničenjima i zaštitnim mjerama (Prilog VI. ovoj Odluci).

3.1.1.   
  Pravne osnove, ograničenja i zaštitne mjere

Pravne osnove, ograničenja i zaštitne mjere

3.1.1.1.   Ograničenja i zaštitne mjere pri prikupljanju osobnih podataka u svrhe kaznenog progona

Ograničenja i zaštitne mjere pri prikupljanju osobnih podataka u svrhe kaznenog progona

| (91) | Da bi u svrhe kaznenog progona pristupili osobnim podacima koje obrađuju certificirane američke organizacije, a koji bi se prenosili iz Unije na temelju okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, američki savezni tužitelji i savezni agenti provode drukčije postupke, kako je detaljnije objašnjeno u uvodnim izjavama od 92. do 99. Isti se postupci provode i kad se informacije prikupljaju od bilo koje američke organizacije neovisno o državljanstvu ili boravištu dotičnih ispitanika (152). |
| --- | --- |

(91)

Da bi u svrhe kaznenog progona pristupili osobnim podacima koje obrađuju certificirane američke organizacije, a koji bi se prenosili iz Unije na temelju okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, američki savezni tužitelji i savezni agenti provode drukčije postupke, kako je detaljnije objašnjeno u uvodnim izjavama od 92. do 99. Isti se postupci provode i kad se informacije prikupljaju od bilo koje američke organizacije neovisno o državljanstvu ili boravištu dotičnih ispitanika (152).

152

| (92) | Prvo, na zahtjev službenika saveznog tijela kaznenog progona ili odvjetnika u ime vlade sudac može izdati nalog za pretragu ili zapljenu (među ostalim i elektronički pohranjenih podataka) (153). Takav nalog može se izdati samo ako postoji „osnovana sumnja” (154) da se „zapljenjivi predmeti” (dokazi o kaznenom djelu, predmeti u nezakonitom posjedu ili imovina koja je osmišljena, predviđena ili se upotrebljava za počinjenje kaznenog djela) vjerojatno nalaze na mjestu navedenom u nalogu. U nalogu mora biti navedena imovina ili predmet koji će se zaplijeniti te sudac kojem se nalog mora vratiti. Osoba koja je predmet pretrage ili čija je imovina predmet pretrage može podnijeti prijedlog za odbijanje izvođenja dokaza pribavljenih nezakonitom pretragom ili izvedenih na temelju takve pretrage ako se ti dokazi iznesu protiv te osobe u kaznenom postupku (155). Kad je dužan otkriti podatke na temelju naloga, nositelj podataka (npr. poduzeće) obvezu otkrivanja ponajprije može osporavati kao prekomjerno opterećenje (156). |
| --- | --- |

(92)

Prvo, na zahtjev službenika saveznog tijela kaznenog progona ili odvjetnika u ime vlade sudac može izdati nalog za pretragu ili zapljenu (među ostalim i elektronički pohranjenih podataka) (153). Takav nalog može se izdati samo ako postoji „osnovana sumnja” (154) da se „zapljenjivi predmeti” (dokazi o kaznenom djelu, predmeti u nezakonitom posjedu ili imovina koja je osmišljena, predviđena ili se upotrebljava za počinjenje kaznenog djela) vjerojatno nalaze na mjestu navedenom u nalogu. U nalogu mora biti navedena imovina ili predmet koji će se zaplijeniti te sudac kojem se nalog mora vratiti. Osoba koja je predmet pretrage ili čija je imovina predmet pretrage može podnijeti prijedlog za odbijanje izvođenja dokaza pribavljenih nezakonitom pretragom ili izvedenih na temelju takve pretrage ako se ti dokazi iznesu protiv te osobe u kaznenom postupku (155). Kad je dužan otkriti podatke na temelju naloga, nositelj podataka (npr. poduzeće) obvezu otkrivanja ponajprije može osporavati kao prekomjerno opterećenje (156).

153

154

155

156

| (93) | Drugo, u slučaju istraga određenih teških kaznenih djela (157), najčešće na zahtjev saveznog tužitelja, velika porota (istražni ogranak suda koji sastavlja sudac ili pomoćni sudac) može izdati sudski poziv kako bi se osobu obvezalo da dostavi ili da na uvid poslovne evidencije, elektronički pohranjene informacije ili druge fizičke predmete. Nadalje, određenim propisima ovlašćuju se upravni sudski pozivi na dostavu ili davanje na uvid poslovnih evidencija, elektronički pohranjenih informacija ili drugih fizičkih predmeta u istragama povezanima s prijevarom u zdravstvu, zlostavljanjem djece, zaštitom koju pruža Tajna služba i kontroliranim tvarima te istragama glavnog inspektora (158). U oba slučaja informacije moraju biti relevantne za istragu, a sudski poziv ne smije biti nerazuman, odnosno preopsežan, opresivan ni opterećujući (te ga primatelj može osporavati na temelju tih razloga) (159). |
| --- | --- |

(93)

Drugo, u slučaju istraga određenih teških kaznenih djela (157), najčešće na zahtjev saveznog tužitelja, velika porota (istražni ogranak suda koji sastavlja sudac ili pomoćni sudac) može izdati sudski poziv kako bi se osobu obvezalo da dostavi ili da na uvid poslovne evidencije, elektronički pohranjene informacije ili druge fizičke predmete. Nadalje, određenim propisima ovlašćuju se upravni sudski pozivi na dostavu ili davanje na uvid poslovnih evidencija, elektronički pohranjenih informacija ili drugih fizičkih predmeta u istragama povezanima s prijevarom u zdravstvu, zlostavljanjem djece, zaštitom koju pruža Tajna služba i kontroliranim tvarima te istragama glavnog inspektora (158). U oba slučaja informacije moraju biti relevantne za istragu, a sudski poziv ne smije biti nerazuman, odnosno preopsežan, opresivan ni opterećujući (te ga primatelj može osporavati na temelju tih razloga) (159).

157

158

159

| (94) | Upravni sudski pozivi jedan su od glavnih alata za pristup civilnih ili regulatornih tijela (pristup zbog „javnog interesa”) podacima poduzeća u SAD-u, a na njega se primjenjuju vrlo slični uvjeti. Ovlasti agencija s civilnim i regulatornim odgovornostima za izdavanje takvih upravnih sudskih poziva moraju se utvrditi zakonom. Uporaba upravnog sudskog poziva podliježe „provjeri opravdanosti”, u kojoj se ispituje provodi li se istraga u legitimnu svrhu, jesu li informacije zatražene u sudskom pozivu relevantne za tu svrhu, raspolaže li agencija već informacijama koje traži u sudskom pozivu te jesu li poduzeti potrebni administrativni koraci za izdavanje sudskog poziva (160). U sudskoj praksi Vrhovnog suda pojašnjena je i potreba za postizanjem ravnoteže između važnosti javnog interesa u pogledu traženih informacija i važnosti interesa pojedinaca i organizacija u pogledu privatnosti (161). Iako za uporabu upravnog sudskog poziva nije potrebno prethodno sudsko odobrenje, ona podliježe sudskom preispitivanju ako je primatelj osporava na temelju prethodno navedenih razloga ili ako agencija koja ga je izdala želi provesti sudski poziv na sudu (162). Uz ta opća glavna ograničenja posebni (stroži) zahtjevi mogu proizlaziti iz pojedinačnih zakona (163). |
| --- | --- |

(94)

Upravni sudski pozivi jedan su od glavnih alata za pristup civilnih ili regulatornih tijela (pristup zbog „javnog interesa”) podacima poduzeća u SAD-u, a na njega se primjenjuju vrlo slični uvjeti. Ovlasti agencija s civilnim i regulatornim odgovornostima za izdavanje takvih upravnih sudskih poziva moraju se utvrditi zakonom. Uporaba upravnog sudskog poziva podliježe „provjeri opravdanosti”, u kojoj se ispituje provodi li se istraga u legitimnu svrhu, jesu li informacije zatražene u sudskom pozivu relevantne za tu svrhu, raspolaže li agencija već informacijama koje traži u sudskom pozivu te jesu li poduzeti potrebni administrativni koraci za izdavanje sudskog poziva (160). U sudskoj praksi Vrhovnog suda pojašnjena je i potreba za postizanjem ravnoteže između važnosti javnog interesa u pogledu traženih informacija i važnosti interesa pojedinaca i organizacija u pogledu privatnosti (161). Iako za uporabu upravnog sudskog poziva nije potrebno prethodno sudsko odobrenje, ona podliježe sudskom preispitivanju ako je primatelj osporava na temelju prethodno navedenih razloga ili ako agencija koja ga je izdala želi provesti sudski poziv na sudu (162). Uz ta opća glavna ograničenja posebni (stroži) zahtjevi mogu proizlaziti iz pojedinačnih zakona (163).

160

161

162

163

| (95) | Treće, tijela kaznenog progona mogu dobiti pristup podacima o komunikaciji na temelju nekoliko pravnih osnova. Sud može izdati nalog kojim odobrava prikupljanje informacija o biranim brojevima, preusmjeravanju, adresiranju i signaliziranju bez sadržaja u stvarnom vremenu za telefonski broj ili e-adresu (uređajima za bilježenje ulaznih i izlaznih poziva) ako utvrdi da je tijelo potvrdilo da su informacije koje će se vjerojatno dobiti relevantne za istragu u kaznenom postupku koja je u tijeku (164). U nalogu moraju biti navedeni, među ostalim, identitet osumnjičenika ako je poznat, obilježja komunikacije na koju se nalog odnosi i pravna kvalifikacija kaznenog djela na koje se odnose informacije koje se prikupljaju. Uporaba uređaja za bilježenje ulaznih i izlaznih poziva može se odobriti na najviše 60 dana, a to se razdoblje može produljiti isključivo novim sudskim nalogom. |
| --- | --- |

(95)

Treće, tijela kaznenog progona mogu dobiti pristup podacima o komunikaciji na temelju nekoliko pravnih osnova. Sud može izdati nalog kojim odobrava prikupljanje informacija o biranim brojevima, preusmjeravanju, adresiranju i signaliziranju bez sadržaja u stvarnom vremenu za telefonski broj ili e-adresu (uređajima za bilježenje ulaznih i izlaznih poziva) ako utvrdi da je tijelo potvrdilo da su informacije koje će se vjerojatno dobiti relevantne za istragu u kaznenom postupku koja je u tijeku (164). U nalogu moraju biti navedeni, među ostalim, identitet osumnjičenika ako je poznat, obilježja komunikacije na koju se nalog odnosi i pravna kvalifikacija kaznenog djela na koje se odnose informacije koje se prikupljaju. Uporaba uređaja za bilježenje ulaznih i izlaznih poziva može se odobriti na najviše 60 dana, a to se razdoblje može produljiti isključivo novim sudskim nalogom.

164

| (96) | Pristup u svrhe kaznenog progona informacijama o pretplatnicima, podacima o prometu i pohranjenom sadržaju komunikacije u posjedu pružatelja internetskih usluga, telefonskih operatera i pružatelja usluga koji su treća strana može se dobiti na temelju Zakona o pohranjenoj komunikaciji (165). Kako bi mogla dobiti pohranjeni sadržaj elektroničke komunikacije, tijela kaznenog progona u načelu moraju od suca ishoditi nalog na temelju osnovane sumnje da predmetni račun sadržava dokaze o kaznenom djelu (166). Informacije o registraciji pretplatnika, IP adrese i povezane vremenske oznake te informacije o naplati ta tijela mogu dobiti na temelju sudskog poziva. Za većinu drugih pohranjenih informacija bez sadržaja, kao što su zaglavlja e-poruka bez predmeta, tijela kaznenog progona moraju ishoditi sudski nalog koji će sudac izdati ako postoji opravdana pretpostavka da su tražene informacije relevantne i bitne za istragu u kaznenom postupku koja je u tijeku. |
| --- | --- |

(96)

Pristup u svrhe kaznenog progona informacijama o pretplatnicima, podacima o prometu i pohranjenom sadržaju komunikacije u posjedu pružatelja internetskih usluga, telefonskih operatera i pružatelja usluga koji su treća strana može se dobiti na temelju Zakona o pohranjenoj komunikaciji (165). Kako bi mogla dobiti pohranjeni sadržaj elektroničke komunikacije, tijela kaznenog progona u načelu moraju od suca ishoditi nalog na temelju osnovane sumnje da predmetni račun sadržava dokaze o kaznenom djelu (166). Informacije o registraciji pretplatnika, IP adrese i povezane vremenske oznake te informacije o naplati ta tijela mogu dobiti na temelju sudskog poziva. Za većinu drugih pohranjenih informacija bez sadržaja, kao što su zaglavlja e-poruka bez predmeta, tijela kaznenog progona moraju ishoditi sudski nalog koji će sudac izdati ako postoji opravdana pretpostavka da su tražene informacije relevantne i bitne za istragu u kaznenom postupku koja je u tijeku.

165

166

| (97) | Pružatelji koji prime zahtjeve na temelju Zakona o pohranjenoj komunikaciji mogu dobrovoljno obavijestiti klijenta ili pretplatnika čije se informacije traže, osim ako nadležno tijelo kaznenog progona ishodi nalog za zaštitu kojim se zabranjuje obavješćivanje (167). Nalog za zaštitu je sudski nalog kojim se pružatelju usluga elektroničke komunikacije ili računalnih usluga na daljinu kojem je upućen nalog, sudski poziv ili sudski nalog zabranjuje obavješćivanje drugih osoba o postojanju naloga, sudskog poziva ili sudskog naloga na razdoblje koje sud smatra primjerenim. Nalozi za zaštitu izdaju se ako sud utvrdi da postoji razlog za pretpostavku da bi se obavješćivanjem znatno ugrozila istraga ili neopravdano odgodilo suđenje, na primjer jer bi se time ugrozio život ili fizička sigurnost pojedinca, omogućio bijeg od kaznenog progona ili zastrašili mogući svjedoci. Na temelju memoranduma zamjenika glavnog državnog odvjetnika (koji je obvezujući za sve odvjetnike i agente Ministarstva pravosuđa) tužitelji moraju detaljno obrazložiti zašto je nalog o zaštiti potreban i sudu obrazložiti na koji su način u određenom predmetu ispunjeni zakonski kriteriji za ishođenje naloga za zaštitu (168). Njime je ujedno propisano da se u zahtjevu za nalog za zaštitu u pravilu ne smije tražiti odgoda obavješćivanja dulja od godine dana. Ako je u izvanrednim okolnostima potreban nalog duljeg trajanja, njega se može zatražiti samo uz pisanu suglasnost nadzornika kojeg određuje američki glavni državni odvjetnik ili nadležni pomoćnik glavnog državnog odvjetnika. Nadalje, kad zatvara istragu, tužitelj mora odmah procijeniti postoji li osnova za daljnju primjenu važećih naloga za zaštitu te, ako ne postoji, ukinuti nalog za zaštitu i pobrinuti se da se o tome obavijesti pružatelj usluga (169). |
| --- | --- |

(97)

Pružatelji koji prime zahtjeve na temelju Zakona o pohranjenoj komunikaciji mogu dobrovoljno obavijestiti klijenta ili pretplatnika čije se informacije traže, osim ako nadležno tijelo kaznenog progona ishodi nalog za zaštitu kojim se zabranjuje obavješćivanje (167). Nalog za zaštitu je sudski nalog kojim se pružatelju usluga elektroničke komunikacije ili računalnih usluga na daljinu kojem je upućen nalog, sudski poziv ili sudski nalog zabranjuje obavješćivanje drugih osoba o postojanju naloga, sudskog poziva ili sudskog naloga na razdoblje koje sud smatra primjerenim. Nalozi za zaštitu izdaju se ako sud utvrdi da postoji razlog za pretpostavku da bi se obavješćivanjem znatno ugrozila istraga ili neopravdano odgodilo suđenje, na primjer jer bi se time ugrozio život ili fizička sigurnost pojedinca, omogućio bijeg od kaznenog progona ili zastrašili mogući svjedoci. Na temelju memoranduma zamjenika glavnog državnog odvjetnika (koji je obvezujući za sve odvjetnike i agente Ministarstva pravosuđa) tužitelji moraju detaljno obrazložiti zašto je nalog o zaštiti potreban i sudu obrazložiti na koji su način u određenom predmetu ispunjeni zakonski kriteriji za ishođenje naloga za zaštitu (168). Njime je ujedno propisano da se u zahtjevu za nalog za zaštitu u pravilu ne smije tražiti odgoda obavješćivanja dulja od godine dana. Ako je u izvanrednim okolnostima potreban nalog duljeg trajanja, njega se može zatražiti samo uz pisanu suglasnost nadzornika kojeg određuje američki glavni državni odvjetnik ili nadležni pomoćnik glavnog državnog odvjetnika. Nadalje, kad zatvara istragu, tužitelj mora odmah procijeniti postoji li osnova za daljnju primjenu važećih naloga za zaštitu te, ako ne postoji, ukinuti nalog za zaštitu i pobrinuti se da se o tome obavijesti pružatelj usluga (169).

167

168

169

| (98) | Tijela kaznenog progona isto tako mogu u stvarnom vremenu presretati telefonsku, usmenu ili elektroničku komunikaciju na temelju sudskog naloga u kojem sudac utvrdi, među ostalim, da postoji osnovana sumnja da će se prisluškivanjem ili elektroničkim presretanjem pronaći dokazi o saveznom kaznenom dijelu ili o lokaciji bjegunca od kaznenog progona (170). |
| --- | --- |

(98)

Tijela kaznenog progona isto tako mogu u stvarnom vremenu presretati telefonsku, usmenu ili elektroničku komunikaciju na temelju sudskog naloga u kojem sudac utvrdi, među ostalim, da postoji osnovana sumnja da će se prisluškivanjem ili elektroničkim presretanjem pronaći dokazi o saveznom kaznenom dijelu ili o lokaciji bjegunca od kaznenog progona (170).

170

| (99) | Dodatna zaštita osigurana je politikama i smjernicama Ministarstva pravosuđa, uključujući Smjernice glavnog državnog odvjetnika za domaće operacije FBI-ja (AGG-DOM), kojima je među ostalim propisano da Savezni istražni ured (FBI) mora upotrebljavati istražne metode kojima se najmanje zadire u privatnost, uzimajući u obzir utjecaj na privatnost i građanske slobode (171). |
| --- | --- |

(99)

Dodatna zaštita osigurana je politikama i smjernicama Ministarstva pravosuđa, uključujući Smjernice glavnog državnog odvjetnika za domaće operacije FBI-ja (AGG-DOM), kojima je među ostalim propisano da Savezni istražni ured (FBI) mora upotrebljavati istražne metode kojima se najmanje zadire u privatnost, uzimajući u obzir utjecaj na privatnost i građanske slobode (171).

171

| (100) | Prema izjavama američke vlade prethodno opisana, jednaka ili viša razina zaštite primjenjuje se na istrage tijela kaznenog progona na državnoj razini (u pogledu istraga koje se provode u skladu s državnim zakonima) (172). Točnije, ustavne odredbe te zakoni i sudska praksa na državnoj razini potvrđuju prethodno navedenu zaštitu od nerazumnih pretraga i zapljena jer je njima propisano izdavanje naloga za pretragu (173). Slično zaštiti koja se pruža na saveznoj razini, nalozi za pretragu mogu se izdati samo ako se dokaže osnovana sumnja i u njima se mora opisati mjesto koje će se pretraživati i osoba ili stvar koja će se zaplijeniti (174). |
| --- | --- |

(100)

Prema izjavama američke vlade prethodno opisana, jednaka ili viša razina zaštite primjenjuje se na istrage tijela kaznenog progona na državnoj razini (u pogledu istraga koje se provode u skladu s državnim zakonima) (172). Točnije, ustavne odredbe te zakoni i sudska praksa na državnoj razini potvrđuju prethodno navedenu zaštitu od nerazumnih pretraga i zapljena jer je njima propisano izdavanje naloga za pretragu (173). Slično zaštiti koja se pruža na saveznoj razini, nalozi za pretragu mogu se izdati samo ako se dokaže osnovana sumnja i u njima se mora opisati mjesto koje će se pretraživati i osoba ili stvar koja će se zaplijeniti (174).

172

173

174

3.1.1.2.   Daljnja uporaba prikupljenih informacija

Daljnja uporaba prikupljenih informacija

| (101) | Raznim zakonima, smjernicama i standardima propisane su posebne zaštitne mjere za daljnju uporabu podataka koje su prikupila savezna tijela kaznenog progona. Uz iznimku posebnih instrumenata koji se primjenjuju na aktivnosti FBI-ja (Smjernice glavnog državnog odvjetnika za domaće operacije FBI-ja i Vodič FBI-ja za domaće istrage i operacije), zahtjevi opisani u ovom odjeljku općenito se primjenjuju na sva savezna tijela, odnosno njihovu daljnju uporabu podataka, uključujući podatke kojima se pristupa u civilne ili regulatorne svrhe. To uključuje zahtjeve koji proizlaze iz memoranduma/propisa Ureda za upravljanje i proračun, Zakona o modernizaciji savezne informacijske sigurnosti (Federal Information Security Management Modernization Act), Zakona o e-vladi (E-Government Act) i Zakona o saveznim evidencijama (Federal Records Act – FRA). |
| --- | --- |

(101)

Raznim zakonima, smjernicama i standardima propisane su posebne zaštitne mjere za daljnju uporabu podataka koje su prikupila savezna tijela kaznenog progona. Uz iznimku posebnih instrumenata koji se primjenjuju na aktivnosti FBI-ja (Smjernice glavnog državnog odvjetnika za domaće operacije FBI-ja i Vodič FBI-ja za domaće istrage i operacije), zahtjevi opisani u ovom odjeljku općenito se primjenjuju na sva savezna tijela, odnosno njihovu daljnju uporabu podataka, uključujući podatke kojima se pristupa u civilne ili regulatorne svrhe. To uključuje zahtjeve koji proizlaze iz memoranduma/propisa Ureda za upravljanje i proračun, Zakona o modernizaciji savezne informacijske sigurnosti (Federal Information Security Management Modernization Act), Zakona o e-vladi (E-Government Act) i Zakona o saveznim evidencijama (Federal Records Act – FRA).

| (102) | U skladu s ovlastima iz Zakona Clinger–Cohen (dio E Javnog zakona br. 104–106) i Zakona o računalnoj sigurnosti iz 1987. (Computer Security Act) (Javni zakon br. 100–235) Ured za upravljanje i proračun (OMB) izdao je Okružnicu br. A-130 o uspostavljanju općih obvezujućih smjernica za sve savezne agencije (uključujući tijela kaznenog progona) pri rukovanju informacijama na temelju kojih se može utvrditi identitet pojedinca (175). Njome je propisano da sve savezne agencije moraju „ograničiti stvaranje, prikupljanje, uporabu, obradu, pohranu, održavanje, širenje i otkrivanje informacija na temelju kojih se može utvrditi identitet pojedinca na mjeru u kojoj su zakonski ovlaštene za te aktivnosti i u kojoj su te aktivnosti relevantne i opravdano se smatraju nužnima za pravilno izvršavanje funkcija za koje je agencija ovlaštena” (176). Nadalje, u mjeri u kojoj je to razumno izvedivo savezne agencije moraju osigurati točnost, relevantnost, pravodobnost i potpunost informacija na temelju kojih se može utvrditi identitet pojedinca te smanjiti njihovu količinu na onu koja je nužna za pravilno izvršavanje njihovih funkcija. Općenitije govoreći, savezne agencije moraju uspostaviti sveobuhvatan program zaštite privatnosti radi usklađivanja s primjenjivim zahtjevima zaštite privatnosti, izraditi i ocjenjivati politike zaštite privatnosti te upravljati rizicima za privatnost, provoditi postupke za otkrivanje i dokumentiranje slučajeva neusklađenosti s propisima o privatnosti i izvješćivanje o njima, izraditi programe za informiranje i osposobljavanje zaposlenika i izvođača o privatnosti te uspostaviti politike i postupke kojima se osigurava odgovornost osoblja za usklađenost sa zahtjevima i politikama zaštite privatnosti (177). |
| --- | --- |

(102)

U skladu s ovlastima iz Zakona Clinger–Cohen (dio E Javnog zakona br. 104–106) i Zakona o računalnoj sigurnosti iz 1987. (Computer Security Act) (Javni zakon br. 100–235) Ured za upravljanje i proračun (OMB) izdao je Okružnicu br. A-130 o uspostavljanju općih obvezujućih smjernica za sve savezne agencije (uključujući tijela kaznenog progona) pri rukovanju informacijama na temelju kojih se može utvrditi identitet pojedinca (175). Njome je propisano da sve savezne agencije moraju „ograničiti stvaranje, prikupljanje, uporabu, obradu, pohranu, održavanje, širenje i otkrivanje informacija na temelju kojih se može utvrditi identitet pojedinca na mjeru u kojoj su zakonski ovlaštene za te aktivnosti i u kojoj su te aktivnosti relevantne i opravdano se smatraju nužnima za pravilno izvršavanje funkcija za koje je agencija ovlaštena” (176). Nadalje, u mjeri u kojoj je to razumno izvedivo savezne agencije moraju osigurati točnost, relevantnost, pravodobnost i potpunost informacija na temelju kojih se može utvrditi identitet pojedinca te smanjiti njihovu količinu na onu koja je nužna za pravilno izvršavanje njihovih funkcija. Općenitije govoreći, savezne agencije moraju uspostaviti sveobuhvatan program zaštite privatnosti radi usklađivanja s primjenjivim zahtjevima zaštite privatnosti, izraditi i ocjenjivati politike zaštite privatnosti te upravljati rizicima za privatnost, provoditi postupke za otkrivanje i dokumentiranje slučajeva neusklađenosti s propisima o privatnosti i izvješćivanje o njima, izraditi programe za informiranje i osposobljavanje zaposlenika i izvođača o privatnosti te uspostaviti politike i postupke kojima se osigurava odgovornost osoblja za usklađenost sa zahtjevima i politikama zaštite privatnosti (177).

175

176

177

| (103) | Nadalje, Zakonom o e-vladi (178) propisano je da sve savezne agencije (uključujući tijela kaznenog progona) trebaju uvesti oblike zaštite u području informacijske sigurnosti koji su razmjerni riziku od i razini štete koja bi nastala neovlaštenim pristupom, uporabom, otkrivanjem, presretanjem, izmjenom ili uništavanjem, imati glavnog službenika za informacije koji osigurava usklađenost sa zahtjevima informacijske sigurnosti i provesti godišnju neovisnu evaluaciju (npr. može je provesti glavni inspektor, vidjeti uvodnu izjavu 109.) svojeg programa i prakse u području informacijske sigurnosti (179). Slično tomu, u skladu sa Zakonom o saveznim evidencijama (180) i dopunskim propisima (181) na informacije u posjedu saveznih agencija moraju se primjenjivati zaštitne mjere za očuvanje fizičke cjelovitosti informacija i zaštitu od neovlaštenog pristupa njima. |
| --- | --- |

(103)

Nadalje, Zakonom o e-vladi (178) propisano je da sve savezne agencije (uključujući tijela kaznenog progona) trebaju uvesti oblike zaštite u području informacijske sigurnosti koji su razmjerni riziku od i razini štete koja bi nastala neovlaštenim pristupom, uporabom, otkrivanjem, presretanjem, izmjenom ili uništavanjem, imati glavnog službenika za informacije koji osigurava usklađenost sa zahtjevima informacijske sigurnosti i provesti godišnju neovisnu evaluaciju (npr. može je provesti glavni inspektor, vidjeti uvodnu izjavu 109.) svojeg programa i prakse u području informacijske sigurnosti (179). Slično tomu, u skladu sa Zakonom o saveznim evidencijama (180) i dopunskim propisima (181) na informacije u posjedu saveznih agencija moraju se primjenjivati zaštitne mjere za očuvanje fizičke cjelovitosti informacija i zaštitu od neovlaštenog pristupa njima.

178

179

180

181

| (104) | U skladu s ovlastima iz saveznih zakona, uključujući Zakon o modernizaciji savezne informacijske sigurnosti iz 2014., Ured za upravljanje i proračun i Nacionalni institut za standarde i tehnologiju (NIST) izradili su standarde koji su obvezujući za sve savezne agencije (uključujući tijela kaznenog progona) i u kojima se dodatno preciziraju minimalni zahtjevi informacijske sigurnosti koje treba uspostaviti, uključujući kontrole pristupa, informiranje i osposobljavanje, planiranje djelovanja u nepredvidivim okolnostima, odgovaranje na incidente, alate za reviziju i odgovornost, jamčenje cjelovitosti sustava i informacija te procjene sigurnosnog rizika (182). Nadalje, sve savezne agencije (uključujući tijela kaznenog progona) moraju u skladu sa smjernicama Ureda za upravljanje i proračun imati i provoditi plan postupanja u slučaju povreda podataka, koji uključuje i odgovaranje na takve povrede i procjenu rizika od štete (183). |
| --- | --- |

(104)

U skladu s ovlastima iz saveznih zakona, uključujući Zakon o modernizaciji savezne informacijske sigurnosti iz 2014., Ured za upravljanje i proračun i Nacionalni institut za standarde i tehnologiju (NIST) izradili su standarde koji su obvezujući za sve savezne agencije (uključujući tijela kaznenog progona) i u kojima se dodatno preciziraju minimalni zahtjevi informacijske sigurnosti koje treba uspostaviti, uključujući kontrole pristupa, informiranje i osposobljavanje, planiranje djelovanja u nepredvidivim okolnostima, odgovaranje na incidente, alate za reviziju i odgovornost, jamčenje cjelovitosti sustava i informacija te procjene sigurnosnog rizika (182). Nadalje, sve savezne agencije (uključujući tijela kaznenog progona) moraju u skladu sa smjernicama Ureda za upravljanje i proračun imati i provoditi plan postupanja u slučaju povreda podataka, koji uključuje i odgovaranje na takve povrede i procjenu rizika od štete (183).

182

183

| (105) | Kad je riječ o čuvanju podataka, Zakonom o saveznim evidencijama (184) propisano je da američke savezne agencije (uključujući tijela kaznenog progona) moraju utvrditi razdoblje čuvanja svojih evidencija (nakon kojeg ih treba ukloniti), koje mora odobriti Uprava za nacionalne arhive i evidencije (185). Razdoblje čuvanja utvrđuje se ovisno o raznim čimbenicima, na primjer vrsti istrage ili daljnjoj relevantnosti dokaza za istragu. U Smjernicama glavnog državnog odvjetnika za domaće operacije FBI-ja propisano je da FBI mora imati plan čuvanja evidencija i održavati sustav iz kojeg se odmah može dohvatiti status istraga i osnova po kojoj se provode. |
| --- | --- |

(105)

Kad je riječ o čuvanju podataka, Zakonom o saveznim evidencijama (184) propisano je da američke savezne agencije (uključujući tijela kaznenog progona) moraju utvrditi razdoblje čuvanja svojih evidencija (nakon kojeg ih treba ukloniti), koje mora odobriti Uprava za nacionalne arhive i evidencije (185). Razdoblje čuvanja utvrđuje se ovisno o raznim čimbenicima, na primjer vrsti istrage ili daljnjoj relevantnosti dokaza za istragu. U Smjernicama glavnog državnog odvjetnika za domaće operacije FBI-ja propisano je da FBI mora imati plan čuvanja evidencija i održavati sustav iz kojeg se odmah može dohvatiti status istraga i osnova po kojoj se provode.

184

185

| (106) | Naposljetku, u Okružnici Ureda za upravljanje i proračun br. A-130 navedeni su određeni zahtjevi za širenje informacija na temelju kojih se može utvrditi identitet pojedinca. Širenje i otkrivanje informacija na temelju kojih se može utvrditi identitet pojedinca u načelu mora biti ograničeno na mjeru u kojoj je agencija zakonski ovlaštena za te aktivnosti i u kojoj su te aktivnosti relevantne i opravdano se smatraju nužnima za pravilno izvršavanje funkcija agencije (186). Pri dijeljenju informacija na temelju kojih se može utvrditi identitet pojedinca s drugim vladinim tijelima američke savezne agencije prema potrebi moraju u okviru pisanih sporazuma (uključujući ugovore, sporazume o uporabi podataka, sporazume o razmjeni informacija i memorandume o razumijevanju) odrediti uvjete (uključujući provedbu određenih kontrola sigurnosti i privatnosti) za obradu informacija (187). Smjernicama glavnog državnog odvjetnika za domaće operacije FBI-ja i Vodičem FBI-ja za domaće istrage i operacije (188) propisane su osnove za širenje podataka, pa tako FBI može imati pravnu obvezu širiti podatke (npr. na temelju međunarodnog sporazuma) ili mu je dopušteno širiti podatke u određenim okolnostima, na primjer drugim američkim agencijama ako je otkrivanje u skladu sa svrhom u koju su informacije prikupljene i ako je povezano s njihovim odgovornostima, kongresnim odborima, stranim agencijama ako su informacije povezane s njihovim odgovornostima i ako je širenje u skladu s interesima SAD-a, ako je širenje prvenstveno potrebno radi sigurnosti ili zaštite osoba ili imovine odnosno radi zaštite od ili sprečavanja kaznenog djela ili prijetnje nacionalnoj sigurnosti i ako je otkrivanje u skladu sa svrhom u koju su informacije prikupljene (189). |
| --- | --- |

(106)

Naposljetku, u Okružnici Ureda za upravljanje i proračun br. A-130 navedeni su određeni zahtjevi za širenje informacija na temelju kojih se može utvrditi identitet pojedinca. Širenje i otkrivanje informacija na temelju kojih se može utvrditi identitet pojedinca u načelu mora biti ograničeno na mjeru u kojoj je agencija zakonski ovlaštena za te aktivnosti i u kojoj su te aktivnosti relevantne i opravdano se smatraju nužnima za pravilno izvršavanje funkcija agencije (186). Pri dijeljenju informacija na temelju kojih se može utvrditi identitet pojedinca s drugim vladinim tijelima američke savezne agencije prema potrebi moraju u okviru pisanih sporazuma (uključujući ugovore, sporazume o uporabi podataka, sporazume o razmjeni informacija i memorandume o razumijevanju) odrediti uvjete (uključujući provedbu određenih kontrola sigurnosti i privatnosti) za obradu informacija (187). Smjernicama glavnog državnog odvjetnika za domaće operacije FBI-ja i Vodičem FBI-ja za domaće istrage i operacije (188) propisane su osnove za širenje podataka, pa tako FBI može imati pravnu obvezu širiti podatke (npr. na temelju međunarodnog sporazuma) ili mu je dopušteno širiti podatke u određenim okolnostima, na primjer drugim američkim agencijama ako je otkrivanje u skladu sa svrhom u koju su informacije prikupljene i ako je povezano s njihovim odgovornostima, kongresnim odborima, stranim agencijama ako su informacije povezane s njihovim odgovornostima i ako je širenje u skladu s interesima SAD-a, ako je širenje prvenstveno potrebno radi sigurnosti ili zaštite osoba ili imovine odnosno radi zaštite od ili sprečavanja kaznenog djela ili prijetnje nacionalnoj sigurnosti i ako je otkrivanje u skladu sa svrhom u koju su informacije prikupljene (189).

186

187

188

189

3.1.2.   
  Nadzor

Nadzor

| (107) | Aktivnosti saveznih agencija kaznenog progona nadziru razna tijela (190). Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 92.–99., to većinom uključuje prethodni nadzor koji obavljaju pravosudna tijela, koja moraju odobriti pojedinačne mjere prikupljanja prije njihove primjene. Osim toga, druga tijela nadziru različite faze aktivnosti tijela kaznenog progona, uključujući prikupljanje i obradu osobnih podataka. Ta pravosudna i nepravosudna tijela zajedno osiguravaju neovisni nadzor tijela kaznenog progona. |
| --- | --- |

(107)

Aktivnosti saveznih agencija kaznenog progona nadziru razna tijela (190). Kako je objašnjeno u uvodnim izjavama 92.–99., to većinom uključuje prethodni nadzor koji obavljaju pravosudna tijela, koja moraju odobriti pojedinačne mjere prikupljanja prije njihove primjene. Osim toga, druga tijela nadziru različite faze aktivnosti tijela kaznenog progona, uključujući prikupljanje i obradu osobnih podataka. Ta pravosudna i nepravosudna tijela zajedno osiguravaju neovisni nadzor tijela kaznenog progona.

190

| (108) | Prvo, u raznim ministarstvima koja su, među ostalim, odgovorna za kazneni progon rade službenici za privatnost i građanske slobode (191). Iako se konkretne ovlasti tih službenika mogu donekle razlikovati ovisno o zakonu kojim su propisane, one obično obuhvaćaju nadzor postupaka kako bi se osiguralo da predmetno ministarstvo/agencija na primjereni način štiti privatnost i građanske slobode te da je uspostavilo primjerene postupke za rješavanje pritužbi pojedinaca koji smatraju da su im ugrožene privatnost ili građanske slobode. Ministri ili ravnatelji agencija moraju službenicima za privatnost i građanske slobode osigurati materijale i resurse za izvršavanje mandata, kao i pristup svim materijalima i osoblju nužnima za izvršavanje njihovih funkcija, te ih informirati i savjetovati se s njima o predloženim izmjenama politika (192). Službenici za privatnost i građanske slobode periodično izvješćuju Kongres, među ostalim o broju i prirodi pritužbi koje je zaprimilo ministarstvo/agencija, uz navođenje sažetka odgovora na te pritužbe, o provedenim preispitivanjima i istragama te o učinku aktivnosti koje je službenik proveo (193). |
| --- | --- |

(108)

Prvo, u raznim ministarstvima koja su, među ostalim, odgovorna za kazneni progon rade službenici za privatnost i građanske slobode (191). Iako se konkretne ovlasti tih službenika mogu donekle razlikovati ovisno o zakonu kojim su propisane, one obično obuhvaćaju nadzor postupaka kako bi se osiguralo da predmetno ministarstvo/agencija na primjereni način štiti privatnost i građanske slobode te da je uspostavilo primjerene postupke za rješavanje pritužbi pojedinaca koji smatraju da su im ugrožene privatnost ili građanske slobode. Ministri ili ravnatelji agencija moraju službenicima za privatnost i građanske slobode osigurati materijale i resurse za izvršavanje mandata, kao i pristup svim materijalima i osoblju nužnima za izvršavanje njihovih funkcija, te ih informirati i savjetovati se s njima o predloženim izmjenama politika (192). Službenici za privatnost i građanske slobode periodično izvješćuju Kongres, među ostalim o broju i prirodi pritužbi koje je zaprimilo ministarstvo/agencija, uz navođenje sažetka odgovora na te pritužbe, o provedenim preispitivanjima i istragama te o učinku aktivnosti koje je službenik proveo (193).

191

192

193

| (109) | Drugo, aktivnosti Ministarstva pravosuđa, uključujući aktivnosti FBI-ja, nadzire i neovisni glavni inspektor (194). Glavni inspektori zakonski su neovisni (195) i odgovorni za provedbu neovisnih istraga, revizija i inspekcija programa i operacija ministarstva. Imaju pristup svim evidencijama, izvješćima, revizijama, preispitivanjima, dokumentima, spisima, preporukama ili drugim relevantnim materijalima, prema potrebi na temelju sudskog naloga, i mogu uzimati iskaze (196). Iako glavni inspektori izdaju neobvezujuće preporuke korektivnih mjera, njihova izvješća, uključujući ona o daljnjim mjerama (ili nepostojanju takvih mjera) (197), u pravilu se objavljuju i šalju Kongresu, koji na osnovi toga može vršiti svoju nadzornu funkciju (vidjeti uvodnu izjavu 111.) (198). |
| --- | --- |

(109)

Drugo, aktivnosti Ministarstva pravosuđa, uključujući aktivnosti FBI-ja, nadzire i neovisni glavni inspektor (194). Glavni inspektori zakonski su neovisni (195) i odgovorni za provedbu neovisnih istraga, revizija i inspekcija programa i operacija ministarstva. Imaju pristup svim evidencijama, izvješćima, revizijama, preispitivanjima, dokumentima, spisima, preporukama ili drugim relevantnim materijalima, prema potrebi na temelju sudskog naloga, i mogu uzimati iskaze (196). Iako glavni inspektori izdaju neobvezujuće preporuke korektivnih mjera, njihova izvješća, uključujući ona o daljnjim mjerama (ili nepostojanju takvih mjera) (197), u pravilu se objavljuju i šalju Kongresu, koji na osnovi toga može vršiti svoju nadzornu funkciju (vidjeti uvodnu izjavu 111.) (198).

194

195

196

197

198

| (110) | Treće, u mjeri u kojoj provode protuterorističke aktivnosti, ministarstva odgovorna za kazneni progon podliježu nadzoru Odbora za nadzor privatnosti i građanskih sloboda (PCLOB), neovisne agencije u okviru izvršne vlasti sastavljene od dvostranačkog peteročlanog odbora koji imenuje predsjednik na fiksni šestogodišnji mandat uz odobrenje Senata (199). U skladu sa zakonom na temelju kojeg je osnovan PCLOB je odgovoran za politike za borbu protiv terorizma i njihovu provedbu u cilju zaštite privatnosti i građanskih sloboda. Za potrebe preispitivanja taj odbor može pristupiti svim relevantnim evidencijama, izvješćima, revizijama, preispitivanjima, dokumentima, spisima i preporukama agencije, uključujući klasificirane podatke, te obavljati razgovore i uzimati iskaze (200). Prima izvješća službenika za građanske slobode i privatnost nekoliko saveznih ministarstava/agencija (201), može davati preporuke državnim tijelima i tijelima kaznenog progona te redovito izvješćuje kongresne odbore i predsjednika (202). Izvješća tog odbora, uključujući ona Kongresu, moraju biti što dostupnija javnosti (203). |
| --- | --- |

(110)

Treće, u mjeri u kojoj provode protuterorističke aktivnosti, ministarstva odgovorna za kazneni progon podliježu nadzoru Odbora za nadzor privatnosti i građanskih sloboda (PCLOB), neovisne agencije u okviru izvršne vlasti sastavljene od dvostranačkog peteročlanog odbora koji imenuje predsjednik na fiksni šestogodišnji mandat uz odobrenje Senata (199). U skladu sa zakonom na temelju kojeg je osnovan PCLOB je odgovoran za politike za borbu protiv terorizma i njihovu provedbu u cilju zaštite privatnosti i građanskih sloboda. Za potrebe preispitivanja taj odbor može pristupiti svim relevantnim evidencijama, izvješćima, revizijama, preispitivanjima, dokumentima, spisima i preporukama agencije, uključujući klasificirane podatke, te obavljati razgovore i uzimati iskaze (200). Prima izvješća službenika za građanske slobode i privatnost nekoliko saveznih ministarstava/agencija (201), može davati preporuke državnim tijelima i tijelima kaznenog progona te redovito izvješćuje kongresne odbore i predsjednika (202). Izvješća tog odbora, uključujući ona Kongresu, moraju biti što dostupnija javnosti (203).

199

200

201

202

203

| (111) | Naposljetku, aktivnosti kaznenog progona nadziru posebni odbori američkog Kongresa (odbori za pravosuđe Zastupničkog doma i Senata). Odbori za pravosuđe provode redoviti nadzor na razne načine, osobito u okviru saslušanja, istraga, preispitivanja i izvješća (204). |
| --- | --- |

(111)

Naposljetku, aktivnosti kaznenog progona nadziru posebni odbori američkog Kongresa (odbori za pravosuđe Zastupničkog doma i Senata). Odbori za pravosuđe provode redoviti nadzor na razne načine, osobito u okviru saslušanja, istraga, preispitivanja i izvješća (204).

204

3.1.3.   
  Pravna zaštita

Pravna zaštita

| (112) | Kako je već navedeno, tijela kaznenog progona većinom moraju ishoditi prethodno sudsko odobrenje za prikupljanje osobnih podataka. Iako to nije obavezno u slučaju upravnih sudskih poziva, ti se pozivi izdaju samo u posebnim situacijama i podliježu neovisnom sudskom preispitivanju barem u slučajevima kad vlada traži provedbu sudskim putem. Naime, primatelji upravnih sudskih poziva mogu ih osporiti na sudu na osnovi toga da su nerazumni, odnosno preopsežni, opresivni ili opterećujući (205). |
| --- | --- |

(112)

Kako je već navedeno, tijela kaznenog progona većinom moraju ishoditi prethodno sudsko odobrenje za prikupljanje osobnih podataka. Iako to nije obavezno u slučaju upravnih sudskih poziva, ti se pozivi izdaju samo u posebnim situacijama i podliježu neovisnom sudskom preispitivanju barem u slučajevima kad vlada traži provedbu sudskim putem. Naime, primatelji upravnih sudskih poziva mogu ih osporiti na sudu na osnovi toga da su nerazumni, odnosno preopsežni, opresivni ili opterećujući (205).

205

| (113) | Pojedinci mogu najprije podnijeti zahtjeve ili pritužbe tijelima kaznenog progona u vezi s obradom njihovih osobnih podataka. To uključuje mogućnost traženja pristupa osobnim podacima i njihova ispravka (206). Kad je riječ o protuterorističkim aktivnostima, pojedinci mogu podnijeti pritužbu i službenicima za privatnost i građanske slobode (ili drugim službenicima za privatnost) u tijelima kaznenog progona (207). |
| --- | --- |

(113)

Pojedinci mogu najprije podnijeti zahtjeve ili pritužbe tijelima kaznenog progona u vezi s obradom njihovih osobnih podataka. To uključuje mogućnost traženja pristupa osobnim podacima i njihova ispravka (206). Kad je riječ o protuterorističkim aktivnostima, pojedinci mogu podnijeti pritužbu i službenicima za privatnost i građanske slobode (ili drugim službenicima za privatnost) u tijelima kaznenog progona (207).

206

207

| (114) | Nadalje, u američkom pravu predviđen je niz oblika sudske zaštite pojedinaca protiv javnih tijela ili njihovih službenika ako ta tijela obrađuju osobne podatke (208). Ti oblici zaštite, koji prije svega uključuju Zakon o upravnom postupku (APA), Zakon o pravu na pristup informacijama (Freedom of Information Act – FOIA) i Zakon o zaštiti privatnosti elektroničke komunikacije (Electronic Communications Privacy Act – ECPA), dostupni su svim pojedincima neovisno o državljanstvu u skladu sa svim primjenjivim uvjetima. |
| --- | --- |

(114)

Nadalje, u američkom pravu predviđen je niz oblika sudske zaštite pojedinaca protiv javnih tijela ili njihovih službenika ako ta tijela obrađuju osobne podatke (208). Ti oblici zaštite, koji prije svega uključuju Zakon o upravnom postupku (APA), Zakon o pravu na pristup informacijama (Freedom of Information Act – FOIA) i Zakon o zaštiti privatnosti elektroničke komunikacije (Electronic Communications Privacy Act – ECPA), dostupni su svim pojedincima neovisno o državljanstvu u skladu sa svim primjenjivim uvjetima.

208

| (115) | Općenito, u skladu s odredbama Zakona o upravnom postupku (209) koje se odnose na sudsko preispitivanje, „svaka osoba koja je pretrpjela štetu zbog mjere agencije protivne zakonu ili na koju je mjera agencije štetno djelovala odnosno kojoj su mjerom agencije povrijeđena prava” ima pravo tražiti sudsko preispitivanje (210). To uključuje mogućnost da od suda zatraži da „proglasi nezakonitima i ukine mjere, nalaze i zaključke agencija za koje se utvrdi da su [...] samovoljni i doneseni iz inata, da čine zlouporabu diskrecijskih prava ili da na drugi način nisu u skladu sa zakonom” (211). |
| --- | --- |

(115)

Općenito, u skladu s odredbama Zakona o upravnom postupku (209) koje se odnose na sudsko preispitivanje, „svaka osoba koja je pretrpjela štetu zbog mjere agencije protivne zakonu ili na koju je mjera agencije štetno djelovala odnosno kojoj su mjerom agencije povrijeđena prava” ima pravo tražiti sudsko preispitivanje (210). To uključuje mogućnost da od suda zatraži da „proglasi nezakonitima i ukine mjere, nalaze i zaključke agencija za koje se utvrdi da su [...] samovoljni i doneseni iz inata, da čine zlouporabu diskrecijskih prava ili da na drugi način nisu u skladu sa zakonom” (211).

209

210

211

| (116) | Točnije, u glavi II. Zakona o zaštiti privatnosti elektroničke komunikacije (212) utvrđuje se sustav zakonskih prava na privatnost i uređuje pristup radi kaznenog progona telefonskoj, usmenoj ili elektroničkoj komunikaciji koju pohranjuju pružatelji usluga koji su treća strana (213). Njome se kriminalizira nezakonit pristup takvoj komunikaciji (tj. koji nije sudski odobren ili inače dopušten) te se oštećenom pojedincu pruža mogućnost da pokrene građanski postupak pred američkim saveznim sudom radi stvarne i kaznene odštete te pravične ili deklarativne naknade protiv vladina dužnosnika koji je samovoljno počinio takve nezakonite radnje ili protiv SAD-a. |
| --- | --- |

(116)

Točnije, u glavi II. Zakona o zaštiti privatnosti elektroničke komunikacije (212) utvrđuje se sustav zakonskih prava na privatnost i uređuje pristup radi kaznenog progona telefonskoj, usmenoj ili elektroničkoj komunikaciji koju pohranjuju pružatelji usluga koji su treća strana (213). Njome se kriminalizira nezakonit pristup takvoj komunikaciji (tj. koji nije sudski odobren ili inače dopušten) te se oštećenom pojedincu pruža mogućnost da pokrene građanski postupak pred američkim saveznim sudom radi stvarne i kaznene odštete te pravične ili deklarativne naknade protiv vladina dužnosnika koji je samovoljno počinio takve nezakonite radnje ili protiv SAD-a.

212

213

| (117) | Nadalje, pravo da se podnese tužba protiv američkog javnog tijela ili dužnosnika zbog obrade osobnih podataka dodijeljeno je pojedincima nizom drugih zakona, na primjer Zakonom o prisluškivanju (214), Zakonom o računalnoj prijevari i zlouporabi (215), Saveznim zakonom o tužbi za naknadu građanske štete (216), Zakonom o pravu na privatnost financijskih podataka (217) i Zakonom o poštenom izvješćivanju o kreditnoj sposobnosti (218). |
| --- | --- |

(117)

Nadalje, pravo da se podnese tužba protiv američkog javnog tijela ili dužnosnika zbog obrade osobnih podataka dodijeljeno je pojedincima nizom drugih zakona, na primjer Zakonom o prisluškivanju (214), Zakonom o računalnoj prijevari i zlouporabi (215), Saveznim zakonom o tužbi za naknadu građanske štete (216), Zakonom o pravu na privatnost financijskih podataka (217) i Zakonom o poštenom izvješćivanju o kreditnoj sposobnosti (218).

214

215

216

217

218

| (118) | Nadalje, u skladu sa Zakonom o pravu na pristup informacijama (219) (glava 5. članak 552. Zakonika SAD-a) svaka osoba ima pravo pristupiti evidencijama saveznih agencija, među ostalim ako one sadržavaju osobne podatke pojedinca. Nakon što iscrpi upravnopravna sredstva, pojedinac se može pozvati na takvo pravo na pristup pred sudom, osim ako su takve evidencije zaštićene od javnog objavljivanja izuzećem ili posebnim izuzećem od kaznenog progona (220). U tom će slučaju sud ocijeniti primjenjuje li se izuzeće ili se na njega zakonito poziva relevantno javno tijelo. |
| --- | --- |

(118)

Nadalje, u skladu sa Zakonom o pravu na pristup informacijama (219) (glava 5. članak 552. Zakonika SAD-a) svaka osoba ima pravo pristupiti evidencijama saveznih agencija, među ostalim ako one sadržavaju osobne podatke pojedinca. Nakon što iscrpi upravnopravna sredstva, pojedinac se može pozvati na takvo pravo na pristup pred sudom, osim ako su takve evidencije zaštićene od javnog objavljivanja izuzećem ili posebnim izuzećem od kaznenog progona (220). U tom će slučaju sud ocijeniti primjenjuje li se izuzeće ili se na njega zakonito poziva relevantno javno tijelo.

219

220

3.2.   Pristup američkih javnih tijela podacima i njihova uporaba u svrhe nacionalne sigurnosti

Pristup američkih javnih tijela podacima i njihova uporaba u svrhe nacionalne sigurnosti

| (119) | Pravo SAD-a sadržava brojna ograničenja i zaštitne mjere za pristup osobnim podacima i njihovu uporabu u svrhe nacionalne sigurnosti te su njime predviđeni mehanizmi nadzora i pravne zaštite koji su u skladu sa zahtjevima iz uvodne izjave 89. ove Odluke. Uvjeti pod kojima je takav pristup moguć i zaštitne mjere koje se primjenjuju na upotrebu tih ovlasti detaljno se ocjenjuju u odjeljcima u nastavku. |
| --- | --- |

(119)

Pravo SAD-a sadržava brojna ograničenja i zaštitne mjere za pristup osobnim podacima i njihovu uporabu u svrhe nacionalne sigurnosti te su njime predviđeni mehanizmi nadzora i pravne zaštite koji su u skladu sa zahtjevima iz uvodne izjave 89. ove Odluke. Uvjeti pod kojima je takav pristup moguć i zaštitne mjere koje se primjenjuju na upotrebu tih ovlasti detaljno se ocjenjuju u odjeljcima u nastavku.

3.2.1.   
  Pravne osnove, ograničenja i zaštitne mjere

Pravne osnove, ograničenja i zaštitne mjere

3.2.1.1.   Primjenjivi pravni okvir

Primjenjivi pravni okvir

| (120) | Osobne podatke koji se prenose iz Unije u organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka mogu u svrhe nacionalne sigurnosti prikupljati američka tijela na osnovi raznih pravnih instrumenata uz određene uvjete i zaštitne mjere. |
| --- | --- |

(120)

Osobne podatke koji se prenose iz Unije u organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka mogu u svrhe nacionalne sigurnosti prikupljati američka tijela na osnovi raznih pravnih instrumenata uz određene uvjete i zaštitne mjere.

| (121) | Nakon što organizacije koje se nalaze u SAD-u prime osobne podatke, američke obavještajne agencije mogu u svrhe nacionalne sigurnosti zatražiti pristup takvim podacima samo ako je to dopušteno zakonom, posebno Zakonom o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti (FISA) i/ili zakonskim odredbama kojima se dopušta pristup uporabom dopisa o nacionalnoj sigurnosti (221). U Zakonu o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti navedeno je nekoliko pravnih osnova koje se mogu upotrijebiti za prikupljanje (i daljnju obradu) osobnih podataka ispitanika iz Unije prenesenih u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka (članci 105. (222), 302. (223), 402. (224), 501. (225) i 702. (226) Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti), kako je detaljnije opisano u uvodnim izjavama od 142. do 152. |
| --- | --- |

(121)

Nakon što organizacije koje se nalaze u SAD-u prime osobne podatke, američke obavještajne agencije mogu u svrhe nacionalne sigurnosti zatražiti pristup takvim podacima samo ako je to dopušteno zakonom, posebno Zakonom o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti (FISA) i/ili zakonskim odredbama kojima se dopušta pristup uporabom dopisa o nacionalnoj sigurnosti (221). U Zakonu o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti navedeno je nekoliko pravnih osnova koje se mogu upotrijebiti za prikupljanje (i daljnju obradu) osobnih podataka ispitanika iz Unije prenesenih u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka (članci 105. (222), 302. (223), 402. (224), 501. (225) i 702. (226) Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti), kako je detaljnije opisano u uvodnim izjavama od 142. do 152.

221

222

223

224

225

226

| (122) | Američke obavještajne agencije mogu prikupljati osobne podatke i izvan SAD-a, među ostalim osobne podatke u tranzitu između Unije i SAD-a. Prikupljanje podataka izvan SAD-a temelji se na Izvršnom nalogu br. 12333 (227), koji je izdao predsjednik (228). |
| --- | --- |

(122)

Američke obavještajne agencije mogu prikupljati osobne podatke i izvan SAD-a, među ostalim osobne podatke u tranzitu između Unije i SAD-a. Prikupljanje podataka izvan SAD-a temelji se na Izvršnom nalogu br. 12333 (227), koji je izdao predsjednik (228).

227

228

| (123) | Prikupljanje podataka elektroničkim izviđanjem najbitniji je način prikupljanja obavještajnih informacija za utvrđivanje primjerenosti u ovoj Odluci jer podrazumijeva prikupljanje elektroničke komunikacije i podataka iz informacijskih sustava. Američke obavještajne agencije mogu prikupljati podatke na taj način i u SAD-u (na temelju Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti) i dok su podaci u tranzitu prema SAD-u (na temelju Izvršnog naloga br. 12333). |
| --- | --- |

(123)

Prikupljanje podataka elektroničkim izviđanjem najbitniji je način prikupljanja obavještajnih informacija za utvrđivanje primjerenosti u ovoj Odluci jer podrazumijeva prikupljanje elektroničke komunikacije i podataka iz informacijskih sustava. Američke obavještajne agencije mogu prikupljati podatke na taj način i u SAD-u (na temelju Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti) i dok su podaci u tranzitu prema SAD-u (na temelju Izvršnog naloga br. 12333).

| (124) | Američki predsjednik izdao je 7. listopada 2022. Izvršni nalog br. 14086 o poboljšanju zaštitnih mjera u američkim aktivnostima elektroničkog izviđanja, u kojem se utvrđuju ograničenja i zaštitne mjere za sve takve aktivnosti. Tim izvršnim nalogom uvelike je zamijenjen Predsjednički ukaz o politici br. 28 (PPD-28) (229), postrožuju se uvjeti, ograničenja i zaštitne mjere za sve aktivnosti elektroničkog izviđanja (tj. na temelju Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti i Izvršnog naloga br. 12333) neovisno o lokaciji na kojoj se provode (230) te se uvodi novi mehanizam pravne zaštite u okviru kojeg pojedinci mogu zatražiti provedbu tih zaštitnih mjera i tražiti ostvarenje svojeg prava na njih (231) (vidjeti detaljnije u uvodnim izjavama od 176. do 194.). Time se u američko pravo prenose ishodi pregovora EU-a i SAD-a održanih nakon što je Sud utvrdio da Komisijina odluka o primjerenosti sustava zaštite privatnosti nije valjana (vidjeti uvodnu izjavu 6.) Stoga je taj nalog posebno važan element pravnog okvira koji se ocjenjuje u ovoj Odluci. |
| --- | --- |

(124)

Američki predsjednik izdao je 7. listopada 2022. Izvršni nalog br. 14086 o poboljšanju zaštitnih mjera u američkim aktivnostima elektroničkog izviđanja, u kojem se utvrđuju ograničenja i zaštitne mjere za sve takve aktivnosti. Tim izvršnim nalogom uvelike je zamijenjen Predsjednički ukaz o politici br. 28 (PPD-28) (229), postrožuju se uvjeti, ograničenja i zaštitne mjere za sve aktivnosti elektroničkog izviđanja (tj. na temelju Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti i Izvršnog naloga br. 12333) neovisno o lokaciji na kojoj se provode (230) te se uvodi novi mehanizam pravne zaštite u okviru kojeg pojedinci mogu zatražiti provedbu tih zaštitnih mjera i tražiti ostvarenje svojeg prava na njih (231) (vidjeti detaljnije u uvodnim izjavama od 176. do 194.). Time se u američko pravo prenose ishodi pregovora EU-a i SAD-a održanih nakon što je Sud utvrdio da Komisijina odluka o primjerenosti sustava zaštite privatnosti nije valjana (vidjeti uvodnu izjavu 6.) Stoga je taj nalog posebno važan element pravnog okvira koji se ocjenjuje u ovoj Odluci.

229

230

231

| (125) | Ograničenja i zaštitne mjere uvedene Izvršnim nalogom br. 14086 dopunjuju ograničenja i zaštitne mjere iz članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti i Izvršnog naloga br. 12333. Obavještajne agencije moraju primjenjivati zahtjeve opisane u nastavku (u odjeljcima 3.2.1.2. i 3.2.1.3.) kad provode aktivnosti elektroničkog izviđanja u skladu s člankom 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti i Izvršnim nalogom br. 12333, na primjer pri odabiru/utvrđivanju kategorija stranih obavještajnih informacija koje će se prikupljati u skladu s člankom 702. tog zakona, prikupljanju stranih obavještajnih ili protuobavještajnih informacija u skladu s tim izvršnim nalogom te donošenju pojedinačnih odluka o ciljanom praćenju u skladu s člankom 702. tog zakona i tim izvršnim nalogom. |
| --- | --- |

(125)

Ograničenja i zaštitne mjere uvedene Izvršnim nalogom br. 14086 dopunjuju ograničenja i zaštitne mjere iz članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti i Izvršnog naloga br. 12333. Obavještajne agencije moraju primjenjivati zahtjeve opisane u nastavku (u odjeljcima 3.2.1.2. i 3.2.1.3.) kad provode aktivnosti elektroničkog izviđanja u skladu s člankom 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti i Izvršnim nalogom br. 12333, na primjer pri odabiru/utvrđivanju kategorija stranih obavještajnih informacija koje će se prikupljati u skladu s člankom 702. tog zakona, prikupljanju stranih obavještajnih ili protuobavještajnih informacija u skladu s tim izvršnim nalogom te donošenju pojedinačnih odluka o ciljanom praćenju u skladu s člankom 702. tog zakona i tim izvršnim nalogom.

| (126) | Zahtjevi utvrđeni u tom izvršnom nalogu predsjednika obvezujući su za cijelu obavještajnu zajednicu. Mora ih se provesti u okviru agencijskih politika i postupaka kojima se prenose u konkretne upute za svakodnevni rad. U tom je pogledu Izvršnim nalogom br. 14086 predviđeno da američke obavještajne agencije imaju najviše godinu dana da ažuriraju svoje postojeće politike i postupke (tj. do 7. listopada 2023.) kako bi ih uskladile sa zahtjevima iz naloga. Pri ažuriranju politika i postupaka treba se savjetovati s glavnim državnim odvjetnikom, službenikom za zaštitu građanskih sloboda Ureda direktora za nacionalna obavještajna pitanja (ODNI) i PCLOB-om, koji je neovisno nadzorno tijelo ovlašteno za preispitivanje politika izvršne vlasti i njihove provedbe u cilju zaštite privatnosti i građanskih sloboda (za ulogu i status PCLOB-a vidjeti uvodnu izjavu 110.), te ih treba objaviti (232). Nadalje, nakon što se uvedu ažurirane politike i postupci, PCLOB će preispitati njihovu usklađenost s izvršnim nalogom. Nakon što PCLOB završi preispitivanje, svaka obavještajna agencija morat će u roku od 180 dana pažljivo razmotriti i provesti sve preporuke PCLOB-a ili ih na drugi način uzeti u obzir. Američka vlada objavila je 3. srpnja 2023. ažurirane politike i postupke (233). |
| --- | --- |

(126)

Zahtjevi utvrđeni u tom izvršnom nalogu predsjednika obvezujući su za cijelu obavještajnu zajednicu. Mora ih se provesti u okviru agencijskih politika i postupaka kojima se prenose u konkretne upute za svakodnevni rad. U tom je pogledu Izvršnim nalogom br. 14086 predviđeno da američke obavještajne agencije imaju najviše godinu dana da ažuriraju svoje postojeće politike i postupke (tj. do 7. listopada 2023.) kako bi ih uskladile sa zahtjevima iz naloga. Pri ažuriranju politika i postupaka treba se savjetovati s glavnim državnim odvjetnikom, službenikom za zaštitu građanskih sloboda Ureda direktora za nacionalna obavještajna pitanja (ODNI) i PCLOB-om, koji je neovisno nadzorno tijelo ovlašteno za preispitivanje politika izvršne vlasti i njihove provedbe u cilju zaštite privatnosti i građanskih sloboda (za ulogu i status PCLOB-a vidjeti uvodnu izjavu 110.), te ih treba objaviti (232). Nadalje, nakon što se uvedu ažurirane politike i postupci, PCLOB će preispitati njihovu usklađenost s izvršnim nalogom. Nakon što PCLOB završi preispitivanje, svaka obavještajna agencija morat će u roku od 180 dana pažljivo razmotriti i provesti sve preporuke PCLOB-a ili ih na drugi način uzeti u obzir. Američka vlada objavila je 3. srpnja 2023. ažurirane politike i postupke (233).

232

233

3.2.1.2.   Ograničenja i zaštitne mjere pri prikupljanju osobnih podataka u svrhe nacionalne sigurnosti

Ograničenja i zaštitne mjere pri prikupljanju osobnih podataka u svrhe nacionalne sigurnosti

| (127) | Izvršnim nalogom br. 14086 utvrđuje se niz glavnih zahtjeva za sve aktivnosti elektroničkog izviđanja (prikupljanje, uporaba, širenje itd. osobnih podataka). |
| --- | --- |

(127)

Izvršnim nalogom br. 14086 utvrđuje se niz glavnih zahtjeva za sve aktivnosti elektroničkog izviđanja (prikupljanje, uporaba, širenje itd. osobnih podataka).

| (128) | Prvo, te aktivnosti moraju se provoditi na temelju zakona ili predsjedničkog odobrenja te u skladu s američkim pravom, uključujući Ustav (234). |
| --- | --- |

(128)

Prvo, te aktivnosti moraju se provoditi na temelju zakona ili predsjedničkog odobrenja te u skladu s američkim pravom, uključujući Ustav (234).

234

| (129) | Drugo, moraju se uspostaviti odgovarajuće zaštitne mjere kojima se jamči da se pri planiranju tih aktivnosti vodi računa o privatnosti i građanskim slobodama (235). |
| --- | --- |

(129)

Drugo, moraju se uspostaviti odgovarajuće zaštitne mjere kojima se jamči da se pri planiranju tih aktivnosti vodi računa o privatnosti i građanskim slobodama (235).

235

| (130) | Točnije, aktivnosti elektroničkog izviđanja mogu se provoditi tek „nakon što se, na temelju razumne procjene svih relevantnih čimbenika, utvrdi da su te aktivnosti nužne za ostvarenje potvrđenog obavještajnog prioriteta” (kad je riječ o „potvrđenom obavještajnom prioritetu”, vidjeti uvodnu izjavu 135.) (236). |
| --- | --- |

(130)

Točnije, aktivnosti elektroničkog izviđanja mogu se provoditi tek „nakon što se, na temelju razumne procjene svih relevantnih čimbenika, utvrdi da su te aktivnosti nužne za ostvarenje potvrđenog obavještajnog prioriteta” (kad je riječ o „potvrđenom obavještajnom prioritetu”, vidjeti uvodnu izjavu 135.) (236).

236

| (131) | Nadalje, te aktivnosti mogu se provoditi samo „u mjeri i na način koji su proporcionalni potvrđenom obavještajnom prioritetu za čije su ostvarenje odobrene” (237). Drugim riječima, mora se postići dobra ravnoteža „između važnosti predviđenog obavještajnog prioriteta te utjecaja na privatnost i građanske slobode pojedinaca u vezi s kojima se provode aktivnosti, neovisno o njihovu državljanstvu ili boravištu” (238). |
| --- | --- |

(131)

Nadalje, te aktivnosti mogu se provoditi samo „u mjeri i na način koji su proporcionalni potvrđenom obavještajnom prioritetu za čije su ostvarenje odobrene” (237). Drugim riječima, mora se postići dobra ravnoteža „između važnosti predviđenog obavještajnog prioriteta te utjecaja na privatnost i građanske slobode pojedinaca u vezi s kojima se provode aktivnosti, neovisno o njihovu državljanstvu ili boravištu” (238).

237

238

| (132) | Naposljetku, kako bi se zajamčila usklađenost s tim općim zahtjevima, koji se temelje na načelima zakonitosti, nužnosti i proporcionalnosti, aktivnosti elektroničkog izviđanja podliježu nadzoru (vidjeti detaljnije u odjeljku 3.2.2.) (239). |
| --- | --- |

(132)

Naposljetku, kako bi se zajamčila usklađenost s tim općim zahtjevima, koji se temelje na načelima zakonitosti, nužnosti i proporcionalnosti, aktivnosti elektroničkog izviđanja podliježu nadzoru (vidjeti detaljnije u odjeljku 3.2.2.) (239).

239

| (133) | Te glavne zahtjeve u pogledu prikupljanja podataka elektroničkim izviđanjem dodatno dopunjuje niz uvjeta i ograničenja kojima se osigurava da je zadiranje u prava pojedinaca ograničeno na ono što je nužno i proporcionalno za ostvarenje legitimnog cilja. |
| --- | --- |

(133)

Te glavne zahtjeve u pogledu prikupljanja podataka elektroničkim izviđanjem dodatno dopunjuje niz uvjeta i ograničenja kojima se osigurava da je zadiranje u prava pojedinaca ograničeno na ono što je nužno i proporcionalno za ostvarenje legitimnog cilja.

| (134) | Prvo, razlozi na temelju kojih se podaci mogu prikupljati elektroničkim izviđanjem na dva su načina ograničeni u Izvršnim nalogom. S jedne strane, Izvršnim nalogom utvrđuju se legitimni ciljevi koji se mogu ostvarivati prikupljanjem podataka elektroničkim izviđanjem, na primjer utvrđivanje ili procjena kapaciteta, namjera ili aktivnosti stranih organizacija, uključujući međunarodne terorističke organizacije, koje su prijetnja ili bi mogle biti prijetnja nacionalnoj sigurnosti SAD-a, zaštita od stranih vojnih kapaciteta i aktivnosti, utvrđivanje ili procjena transnacionalnih prijetnji globalnoj sigurnosti, kao što su klimatske i druge ekološke promjene, rizici za javno zdravlje i humanitarne prijetnje (240). S druge strane Izvršni nalog sadržava popis određenih ciljeva koji se nikad ne smiju nastojati ostvariti aktivnostima elektroničkog izviđanja, na primjer suzbijanje kritike, neslaganja ili slobodnog izražavanja ideja ili političkih stajališta pojedinaca ili medija, stavljanje u nepovoljniji položaj osoba na temelju njihova etničkog podrijetla, rase, roda, rodnog identiteta, spolne orijentacije odnosno vjere ili osiguravanje konkurentske prednosti američkim poduzećima (241). |
| --- | --- |

(134)

Prvo, razlozi na temelju kojih se podaci mogu prikupljati elektroničkim izviđanjem na dva su načina ograničeni u Izvršnim nalogom. S jedne strane, Izvršnim nalogom utvrđuju se legitimni ciljevi koji se mogu ostvarivati prikupljanjem podataka elektroničkim izviđanjem, na primjer utvrđivanje ili procjena kapaciteta, namjera ili aktivnosti stranih organizacija, uključujući međunarodne terorističke organizacije, koje su prijetnja ili bi mogle biti prijetnja nacionalnoj sigurnosti SAD-a, zaštita od stranih vojnih kapaciteta i aktivnosti, utvrđivanje ili procjena transnacionalnih prijetnji globalnoj sigurnosti, kao što su klimatske i druge ekološke promjene, rizici za javno zdravlje i humanitarne prijetnje (240). S druge strane Izvršni nalog sadržava popis određenih ciljeva koji se nikad ne smiju nastojati ostvariti aktivnostima elektroničkog izviđanja, na primjer suzbijanje kritike, neslaganja ili slobodnog izražavanja ideja ili političkih stajališta pojedinaca ili medija, stavljanje u nepovoljniji položaj osoba na temelju njihova etničkog podrijetla, rase, roda, rodnog identiteta, spolne orijentacije odnosno vjere ili osiguravanje konkurentske prednosti američkim poduzećima (241).

240

241

| (135) | Osim toga, obavještajne agencije ne mogu se pozvati samo na legitimne ciljeve iz Izvršnog naloga br. 14086 kako bi opravdale prikupljanje podataka elektroničkim izviđanjem, nego ih za operativne potrebe moraju dodatno potkrijepiti konkretnijim prioritetima zbog kojih se podaci prikupljaju elektroničkim izviđanjem. Drugim riječima, podaci se mogu prikupljati samo za ostvarenje konkretnijeg prioriteta. Ti se prioriteti utvrđuju posebnim postupkom kako bi bili usklađeni s primjenjivim pravnim zahtjevima, uključujući zahtjeve u pogledu privatnosti i građanskih sloboda. Točnije, obavještajne prioritete prvo sastavlja direktor za nacionalna obavještajna pitanja (kao dio Okvira za nacionalne obavještajne prioritete) i podnosi ih na odobrenje predsjedniku (242). Prema Izvršnom nalogu br. 14086, prije nego što predsjedniku predloži obavještajne prioritete, direktor mora za svaki prioritet od službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja ishoditi procjenu 1. da se prioritetom nastoji ostvariti jedan ili više legitimnih ciljeva iz Izvršnog naloga, 2. da prioritet nije osmišljen da dovede niti se očekuje da će dovesti do prikupljanja podataka elektroničkim izviđanjem za cilj zabranjen Izvršnim nalogom i 3. da je prioritet postavljen nakon što su se u odgovarajućoj mjeri uzele u obzir privatnost i građanske slobode svih osoba neovisno o njihovu državljanstvu ili boravištu (243). Ako se direktor ne slaže s procjenom službenika za zaštitu građanskih sloboda, oba stajališta moraju se podnijeti predsjedniku (244). |
| --- | --- |

(135)

Osim toga, obavještajne agencije ne mogu se pozvati samo na legitimne ciljeve iz Izvršnog naloga br. 14086 kako bi opravdale prikupljanje podataka elektroničkim izviđanjem, nego ih za operativne potrebe moraju dodatno potkrijepiti konkretnijim prioritetima zbog kojih se podaci prikupljaju elektroničkim izviđanjem. Drugim riječima, podaci se mogu prikupljati samo za ostvarenje konkretnijeg prioriteta. Ti se prioriteti utvrđuju posebnim postupkom kako bi bili usklađeni s primjenjivim pravnim zahtjevima, uključujući zahtjeve u pogledu privatnosti i građanskih sloboda. Točnije, obavještajne prioritete prvo sastavlja direktor za nacionalna obavještajna pitanja (kao dio Okvira za nacionalne obavještajne prioritete) i podnosi ih na odobrenje predsjedniku (242). Prema Izvršnom nalogu br. 14086, prije nego što predsjedniku predloži obavještajne prioritete, direktor mora za svaki prioritet od službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja ishoditi procjenu 1. da se prioritetom nastoji ostvariti jedan ili više legitimnih ciljeva iz Izvršnog naloga, 2. da prioritet nije osmišljen da dovede niti se očekuje da će dovesti do prikupljanja podataka elektroničkim izviđanjem za cilj zabranjen Izvršnim nalogom i 3. da je prioritet postavljen nakon što su se u odgovarajućoj mjeri uzele u obzir privatnost i građanske slobode svih osoba neovisno o njihovu državljanstvu ili boravištu (243). Ako se direktor ne slaže s procjenom službenika za zaštitu građanskih sloboda, oba stajališta moraju se podnijeti predsjedniku (244).

242

243

244

| (136) | Stoga se tim postupkom prvenstveno osigurava da se privatnost uzima u obzir već na početku, pri utvrđivanju obavještajnih prioriteta. |
| --- | --- |

(136)

Stoga se tim postupkom prvenstveno osigurava da se privatnost uzima u obzir već na početku, pri utvrđivanju obavještajnih prioriteta.

| (137) | Drugo, nakon utvrđivanja obavještajnog prioriteta mora se ispuniti niz zahtjeva kako bi se odlučilo mogu li se i u kojoj mjeri podaci prikupljati elektroničkim izviđanjem da bi se ostvario taj prioritet. Ti zahtjevi služe provedbi glavnih standarda nužnosti i proporcionalnosti iz članka 2. točke (a) Izvršnog naloga. |
| --- | --- |

(137)

Drugo, nakon utvrđivanja obavještajnog prioriteta mora se ispuniti niz zahtjeva kako bi se odlučilo mogu li se i u kojoj mjeri podaci prikupljati elektroničkim izviđanjem da bi se ostvario taj prioritet. Ti zahtjevi služe provedbi glavnih standarda nužnosti i proporcionalnosti iz članka 2. točke (a) Izvršnog naloga.

| (138) | Naime, podaci se mogu prikupljati elektroničkim izviđanjem tek „nakon što se, na temelju razumne procjene svih relevantnih čimbenika, utvrdi da je prikupljanje nužno za ostvarenje određenog obavještajnog prioriteta” (245). Kad utvrđuju je li određena aktivnost prikupljanja podataka elektroničkim izviđanjem nužna za ostvarenje potvrđenog obavještajnog prioriteta, američke obavještajne agencije moraju razmotriti jesu li drugi manje izvori i metode kojima se manje zadire u privatnost, uključujući diplomatske i javne izvore, dostupni, izvedivi i primjereni (246). Ako su dostupni, mora se dati prednost tim alternativnim izvorima i metodama kojima se manje zadire u privatnost (247). |
| --- | --- |

(138)

Naime, podaci se mogu prikupljati elektroničkim izviđanjem tek „nakon što se, na temelju razumne procjene svih relevantnih čimbenika, utvrdi da je prikupljanje nužno za ostvarenje određenog obavještajnog prioriteta” (245). Kad utvrđuju je li određena aktivnost prikupljanja podataka elektroničkim izviđanjem nužna za ostvarenje potvrđenog obavještajnog prioriteta, američke obavještajne agencije moraju razmotriti jesu li drugi manje izvori i metode kojima se manje zadire u privatnost, uključujući diplomatske i javne izvore, dostupni, izvedivi i primjereni (246). Ako su dostupni, mora se dati prednost tim alternativnim izvorima i metodama kojima se manje zadire u privatnost (247).

245

246

247

| (139) | Ako se primjenom tih kriterija utvrdi da je prikupljanje podataka elektroničkim izviđanjem nužno, prikupljanje podataka mora biti „što usmjerenije” i „ne smij[e] nerazmjerno utjecati na privatnost i građanske slobode” (248). Kako bi se izbjegao nerazmjeran utjecaj na privatnost i građanske slobode, tj. kako bi se postigla dobra ravnoteža između potreba u području nacionalne sigurnosti te zaštite privatnosti i građanskih sloboda, u obzir se moraju uzeti svi relevantni čimbenici, kao što su priroda postavljenog cilja, mjera u kojoj se aktivnostima prikupljanja zadire u privatnost, uključujući njihovo trajanje, vjerojatan doprinos prikupljanja ostvarenju postavljenog cilja, razumno predvidive posljedice za pojedince te priroda i osjetljivost podataka koji će se prikupljati (249). |
| --- | --- |

(139)

Ako se primjenom tih kriterija utvrdi da je prikupljanje podataka elektroničkim izviđanjem nužno, prikupljanje podataka mora biti „što usmjerenije” i „ne smij[e] nerazmjerno utjecati na privatnost i građanske slobode” (248). Kako bi se izbjegao nerazmjeran utjecaj na privatnost i građanske slobode, tj. kako bi se postigla dobra ravnoteža između potreba u području nacionalne sigurnosti te zaštite privatnosti i građanskih sloboda, u obzir se moraju uzeti svi relevantni čimbenici, kao što su priroda postavljenog cilja, mjera u kojoj se aktivnostima prikupljanja zadire u privatnost, uključujući njihovo trajanje, vjerojatan doprinos prikupljanja ostvarenju postavljenog cilja, razumno predvidive posljedice za pojedince te priroda i osjetljivost podataka koji će se prikupljati (249).

248

249

| (140) | Prikupljanje podataka u SAD-u, kao najbitnija vrsta prikupljanja podataka elektroničkim izviđanjem za utvrđivanje primjerenosti u ovoj Odluci jer se odnosi na podatke koji su preneseni u organizacije u SAD-u, uvijek mora biti ciljano, kako je detaljnije objašnjeno u uvodnim izjavama od 142. do 153. |
| --- | --- |

(140)

Prikupljanje podataka u SAD-u, kao najbitnija vrsta prikupljanja podataka elektroničkim izviđanjem za utvrđivanje primjerenosti u ovoj Odluci jer se odnosi na podatke koji su preneseni u organizacije u SAD-u, uvijek mora biti ciljano, kako je detaljnije objašnjeno u uvodnim izjavama od 142. do 153.

| (141) | U skladu s Izvršnim nalogom br. 12333 podaci se mogu „skupno prikupljati” (250) samo izvan SAD-a. U tom se slučaju u skladu s Izvršnim nalogom br. 14086 prednost mora dati ciljanom prikupljanju (251). Stoga je skupno prikupljanje dopušteno samo ako se informacije nužne za ostvarenje potvrđenog obavještajnog prioriteta iz opravdanih razloga ne mogu dobiti ciljanim prikupljanjem (252). Kad je nužno skupno prikupiti podatke izvan SAD-a, primjenjuju se posebne zaštitne mjere iz Izvršnog naloga br. 14086 (253). Prvo, moraju se provesti metode i tehničke mjere za ograničavanje prikupljanja samo na one podatke koji su nužni za ostvarenje potvrđenog obavještajnog prioriteta i na što manju količinu nerelevantnih informacija (254). Drugo, uporaba skupno prikupljenih informacija (uključujući pretraživanje) ograničena je Izvršnim nalogom na šest konkretnih ciljeva, koji uključuju zaštitu od terorizma, uzimanja taoca i zatočeništva u kojem pojedince drži strana vlada, organizacija ili osoba ili u kojem ih se drži u ime strane vlade, organizacije ili osobe, zaštitu od strane špijunaže, sabotaže ili atentata te zaštitu od prijetnji od razvoja, posjedovanja ili širenja oružja za masovno uništenje ili povezanih tehnologija i prijetnji (255). Naposljetku, podaci skupno prikupljeni elektroničkim izviđanjem mogu se pretraživati samo ako je to nužno za ostvarenje potvrđenog obavještajnog prioriteta, ako se time nastoji ostvariti tih šest ciljeva i ako je u skladu s politikama i postupcima kojima se u odgovarajućoj mjeri uzima u obzir utjecaj pretraživanja na privatnost i građanske slobode svih osoba neovisno o njihovu državljanstvu ili boravištu (256). |
| --- | --- |

(141)

U skladu s Izvršnim nalogom br. 12333 podaci se mogu „skupno prikupljati” (250) samo izvan SAD-a. U tom se slučaju u skladu s Izvršnim nalogom br. 14086 prednost mora dati ciljanom prikupljanju (251). Stoga je skupno prikupljanje dopušteno samo ako se informacije nužne za ostvarenje potvrđenog obavještajnog prioriteta iz opravdanih razloga ne mogu dobiti ciljanim prikupljanjem (252). Kad je nužno skupno prikupiti podatke izvan SAD-a, primjenjuju se posebne zaštitne mjere iz Izvršnog naloga br. 14086 (253). Prvo, moraju se provesti metode i tehničke mjere za ograničavanje prikupljanja samo na one podatke koji su nužni za ostvarenje potvrđenog obavještajnog prioriteta i na što manju količinu nerelevantnih informacija (254). Drugo, uporaba skupno prikupljenih informacija (uključujući pretraživanje) ograničena je Izvršnim nalogom na šest konkretnih ciljeva, koji uključuju zaštitu od terorizma, uzimanja taoca i zatočeništva u kojem pojedince drži strana vlada, organizacija ili osoba ili u kojem ih se drži u ime strane vlade, organizacije ili osobe, zaštitu od strane špijunaže, sabotaže ili atentata te zaštitu od prijetnji od razvoja, posjedovanja ili širenja oružja za masovno uništenje ili povezanih tehnologija i prijetnji (255). Naposljetku, podaci skupno prikupljeni elektroničkim izviđanjem mogu se pretraživati samo ako je to nužno za ostvarenje potvrđenog obavještajnog prioriteta, ako se time nastoji ostvariti tih šest ciljeva i ako je u skladu s politikama i postupcima kojima se u odgovarajućoj mjeri uzima u obzir utjecaj pretraživanja na privatnost i građanske slobode svih osoba neovisno o njihovu državljanstvu ili boravištu (256).

250

251

252

253

254

255

256

| (142) | Osim zahtjevima iz Izvršnog naloga br. 14086, prikupljanje elektroničkim izviđanjem podataka koji su preneseni u organizaciju u SAD-u podliježe određenim ograničenjima i zaštitnim mjerama iz članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti (257). U skladu s tim člankom strane obavještajne informacije mogu se, uz zakonski obveznu pomoć američkih pružatelja usluga elektroničke komunikacije, prikupljati ciljanim praćenjem osoba koje nisu američki državljani, a za koje se iz opravdanih razloga vjeruje da se nalaze izvan SAD-a (258). Kako bi se strane obavještajne informacije prikupljale u skladu s člankom 702., glavni državni odvjetnik i direktor za nacionalna obavještajna pitanja podnose Sudu za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti (FISC) godišnje potvrde o kategorijama stranih obavještajnih informacija koje će se prikupljati (259). Potvrde moraju biti popraćene postupcima ciljanog praćenja, smanjenja količine i pretraživanja, koje također odobrava taj sud i koji su pravno obvezujući za američke obavještajne agencije. |
| --- | --- |

(142)

Osim zahtjevima iz Izvršnog naloga br. 14086, prikupljanje elektroničkim izviđanjem podataka koji su preneseni u organizaciju u SAD-u podliježe određenim ograničenjima i zaštitnim mjerama iz članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti (257). U skladu s tim člankom strane obavještajne informacije mogu se, uz zakonski obveznu pomoć američkih pružatelja usluga elektroničke komunikacije, prikupljati ciljanim praćenjem osoba koje nisu američki državljani, a za koje se iz opravdanih razloga vjeruje da se nalaze izvan SAD-a (258). Kako bi se strane obavještajne informacije prikupljale u skladu s člankom 702., glavni državni odvjetnik i direktor za nacionalna obavještajna pitanja podnose Sudu za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti (FISC) godišnje potvrde o kategorijama stranih obavještajnih informacija koje će se prikupljati (259). Potvrde moraju biti popraćene postupcima ciljanog praćenja, smanjenja količine i pretraživanja, koje također odobrava taj sud i koji su pravno obvezujući za američke obavještajne agencije.

257

258

259

| (143) | FISC je neovisni sud (260) osnovan saveznim zakonom na čije se odluke može žaliti Žalbenom sudu za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti (FISCR) (261) i, na najvišem stupnju, Vrhovnom sudu SAD-a (262). FISC-u (i FISCR-u) pomaže stalni odbor od pet odvjetnika i pet tehničkih stručnjaka specijaliziranih za pitanja nacionalne sigurnosti i građanskih sloboda (263). Sud iz te skupine imenuje pojedinca koji će služiti kao amicus curiae te pomagati pri razmatranju svakog zahtjeva za nalog ili preispitivanje koji, prema mišljenju suda, čini novo ili značajno tumačenje zakona, osim ako sud smatra da takvo imenovanje nije primjereno (264). Time se prije svega osigurava da su pitanja privatnosti primjereno uključena u procjenu suda. Sud može kad god to smatra primjerenim imenovati i pojedinca ili organizaciju kao amicus curiae koji, među ostalim, pruža tehničke savjete, ili na zahtjev dopustiti pojedincu ili organizaciji da podnesu sažetak amicus curiae (265). |
| --- | --- |

(143)

FISC je neovisni sud (260) osnovan saveznim zakonom na čije se odluke može žaliti Žalbenom sudu za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti (FISCR) (261) i, na najvišem stupnju, Vrhovnom sudu SAD-a (262). FISC-u (i FISCR-u) pomaže stalni odbor od pet odvjetnika i pet tehničkih stručnjaka specijaliziranih za pitanja nacionalne sigurnosti i građanskih sloboda (263). Sud iz te skupine imenuje pojedinca koji će služiti kao amicus curiae te pomagati pri razmatranju svakog zahtjeva za nalog ili preispitivanje koji, prema mišljenju suda, čini novo ili značajno tumačenje zakona, osim ako sud smatra da takvo imenovanje nije primjereno (264). Time se prije svega osigurava da su pitanja privatnosti primjereno uključena u procjenu suda. Sud može kad god to smatra primjerenim imenovati i pojedinca ili organizaciju kao amicus curiae koji, među ostalim, pruža tehničke savjete, ili na zahtjev dopustiti pojedincu ili organizaciji da podnesu sažetak amicus curiae (265).

260

261

262

263

amicus curiae

264

amicus curiae

amicus curiae

265

| (144) | FISC preispituje jesu li potvrde i povezani postupci (osobito ciljano praćenje i smanjenje količine podataka) usklađeni sa zahtjevima Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti. Ako smatra da zahtjevi nisu ispunjeni, može odbiti potvrdu u cijelosti ili djelomično te zahtijevati izmjenu postupaka (266). FISC je u tom pogledu u više navrata potvrdio da njegovo preispitivanje postupaka ciljanog praćenja i smanjenja količine podataka u skladu s člankom 702. nije ograničeno na pisani opis postupaka nego obuhvaća i način na koji ih vlada provodi (267). |
| --- | --- |

(144)

FISC preispituje jesu li potvrde i povezani postupci (osobito ciljano praćenje i smanjenje količine podataka) usklađeni sa zahtjevima Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti. Ako smatra da zahtjevi nisu ispunjeni, može odbiti potvrdu u cijelosti ili djelomično te zahtijevati izmjenu postupaka (266). FISC je u tom pogledu u više navrata potvrdio da njegovo preispitivanje postupaka ciljanog praćenja i smanjenja količine podataka u skladu s člankom 702. nije ograničeno na pisani opis postupaka nego obuhvaća i način na koji ih vlada provodi (267).

266

267

| (145) | Nacionalna sigurnosna agencija (NSA) (obavještajna agencija odgovorna za ciljano praćenje u skladu s člankom 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti) utvrđuje treba li određenog pojedinca ciljano pratiti u skladu s postupcima za ciljano praćenje koje je odobrio FISC, prema kojima agencija mora na temelju svih okolnosti procijeniti je li vjerojatno da će se ciljanim praćenjem određene osobe prikupiti strane obavještajne informacije navedene u potvrdi (268). Ta procjena mora biti detaljna i temeljiti se na činjenicama te u njoj treba uzeti u obzir analitičko prosuđivanje, specijalizirano osposobljavanje i iskustvo analitičara te prirodu stranih obavještajnih informacija koje će se dobiti (269). Ciljano praćenje provodi se tako da se odrede selektori kojima se označuju određena komunikacijska sredstva, kao što su e-adresa ili telefonski broj ciljane osobe, ali nikada ključne riječi ni imena pojedinaca (270). |
| --- | --- |

(145)

Nacionalna sigurnosna agencija (NSA) (obavještajna agencija odgovorna za ciljano praćenje u skladu s člankom 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti) utvrđuje treba li određenog pojedinca ciljano pratiti u skladu s postupcima za ciljano praćenje koje je odobrio FISC, prema kojima agencija mora na temelju svih okolnosti procijeniti je li vjerojatno da će se ciljanim praćenjem određene osobe prikupiti strane obavještajne informacije navedene u potvrdi (268). Ta procjena mora biti detaljna i temeljiti se na činjenicama te u njoj treba uzeti u obzir analitičko prosuđivanje, specijalizirano osposobljavanje i iskustvo analitičara te prirodu stranih obavještajnih informacija koje će se dobiti (269). Ciljano praćenje provodi se tako da se odrede selektori kojima se označuju određena komunikacijska sredstva, kao što su e-adresa ili telefonski broj ciljane osobe, ali nikada ključne riječi ni imena pojedinaca (270).

268

269

270

| (146) | NSA-ovi analitičari prvo će identificirati osobe u inozemstvu koje nisu američki državljani i čijim nadzorom će se, na temelju procjene analitičara, prikupiti relevantni strani obavještajni podaci navedeni u potvrdi (271). Kako je navedeno u NSA-ovim postupcima ciljanog praćenja, NSA može nadzoru podvrgnuti određenu ciljanu osobu tek kad već ima neke informacije o njoj (272). Te informacije mogu potjecati iz raznih izvora, na primjer ljudskih izvora. Analitičar mora iz njih saznati i koji konkretni selektor (tj. komunikacijski račun) upotrebljava potencijalna ciljana osoba. Kad se te izdvojene osobe identificiraju te se ciljano praćenje odobri opsežnim mehanizmom preispitivanja u okviru NSA-a (273), „zadat” će se (odnosno izraditi i primijeniti) selektori kojima se utvrđuju komunikacijska sredstva (kao što su e-adrese) kojima se koriste ciljane osobe (274). |
| --- | --- |

(146)

NSA-ovi analitičari prvo će identificirati osobe u inozemstvu koje nisu američki državljani i čijim nadzorom će se, na temelju procjene analitičara, prikupiti relevantni strani obavještajni podaci navedeni u potvrdi (271). Kako je navedeno u NSA-ovim postupcima ciljanog praćenja, NSA može nadzoru podvrgnuti određenu ciljanu osobu tek kad već ima neke informacije o njoj (272). Te informacije mogu potjecati iz raznih izvora, na primjer ljudskih izvora. Analitičar mora iz njih saznati i koji konkretni selektor (tj. komunikacijski račun) upotrebljava potencijalna ciljana osoba. Kad se te izdvojene osobe identificiraju te se ciljano praćenje odobri opsežnim mehanizmom preispitivanja u okviru NSA-a (273), „zadat” će se (odnosno izraditi i primijeniti) selektori kojima se utvrđuju komunikacijska sredstva (kao što su e-adrese) kojima se koriste ciljane osobe (274).

271

272

273

274

| (147) | NSA mora evidentirati činjeničnu osnovu za odabir ciljane osobe (275) i nakon početnog ciljanog praćenja redovito potvrđivati je li i dalje ispunjen standard za ciljano praćenje (276). Kad on više nije ispunjen, prikupljanje podataka mora prestati (277). Svaka dva mjeseca službenici uredâ za nadzor obavještajnih aktivnosti pri Ministarstvu pravosuđa, koji o povredi propisa moraju obavijestiti FISC i Kongres, preispituju jesu li način na koji je NSA odabrao ciljane osobe i njegova evidencija o svakoj evidentiranoj procjeni i obrazloženju za ciljano praćenje u skladu s postupcima ciljanog praćenja (278). NSA-ova pisana dokumentacija olakšava FISC-u da nadzire jesu li pojedinci pravilno ciljano praćeni na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti u skladu sa svojim nadzornim ovlastima opisanima u uvodnim izjavama od 173. do 174. (279) Naposljetku, direktor za nacionalna obavještajna pitanja dužan je svake godine za javna godišnja statistička izvješća o transparentnosti podnijeti izvješće o ukupnom broju ciljanih osoba praćenih na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti. Poduzeća kojima su upućeni nalozi na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti mogu (u izvješćima o transparentnosti) objaviti agregirane podatke o zaprimljenim zahtjevima (280). |
| --- | --- |

(147)

NSA mora evidentirati činjeničnu osnovu za odabir ciljane osobe (275) i nakon početnog ciljanog praćenja redovito potvrđivati je li i dalje ispunjen standard za ciljano praćenje (276). Kad on više nije ispunjen, prikupljanje podataka mora prestati (277). Svaka dva mjeseca službenici uredâ za nadzor obavještajnih aktivnosti pri Ministarstvu pravosuđa, koji o povredi propisa moraju obavijestiti FISC i Kongres, preispituju jesu li način na koji je NSA odabrao ciljane osobe i njegova evidencija o svakoj evidentiranoj procjeni i obrazloženju za ciljano praćenje u skladu s postupcima ciljanog praćenja (278). NSA-ova pisana dokumentacija olakšava FISC-u da nadzire jesu li pojedinci pravilno ciljano praćeni na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti u skladu sa svojim nadzornim ovlastima opisanima u uvodnim izjavama od 173. do 174. (279) Naposljetku, direktor za nacionalna obavještajna pitanja dužan je svake godine za javna godišnja statistička izvješća o transparentnosti podnijeti izvješće o ukupnom broju ciljanih osoba praćenih na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti. Poduzeća kojima su upućeni nalozi na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti mogu (u izvješćima o transparentnosti) objaviti agregirane podatke o zaprimljenim zahtjevima (280).

275

276

277

278

279

280

| (148) | Kad je riječ o drugim pravnim osnovama za prikupljanje osobnih podataka koji su preneseni u organizacije u SAD-u, primjenjuju se razna ograničenja i zaštitne mjere. Skupno prikupljanje podataka općenito je izričito zabranjeno na temelju članka 402. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti (ovlast za bilježenje ulaznih i izlaznih poziva) i dopisa o nacionalnoj sigurnosti te se umjesto toga moraju upotrebljavati posebni „čimbenici za odabir” (281). |
| --- | --- |

(148)

Kad je riječ o drugim pravnim osnovama za prikupljanje osobnih podataka koji su preneseni u organizacije u SAD-u, primjenjuju se razna ograničenja i zaštitne mjere. Skupno prikupljanje podataka općenito je izričito zabranjeno na temelju članka 402. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti (ovlast za bilježenje ulaznih i izlaznih poziva) i dopisa o nacionalnoj sigurnosti te se umjesto toga moraju upotrebljavati posebni „čimbenici za odabir” (281).

281

| (149) | Za potrebe tradicionalnog individualiziranog elektroničkog nadzora (u skladu s člankom 105. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti) obavještajne agencije moraju FISC-u podnijeti zahtjev koji uključuje izjavu o činjenicama i okolnostima na temelju kojih se vjeruje da postoji osnovana sumnja da se sredstvom koristi ili će se njime koristiti strana sila ili agent strane sile (282). FISC će ocijeniti, među ostalim, postoji li na temelju podnesenih činjenica osnovana sumnja da je to doista tako (283). |
| --- | --- |

(149)

Za potrebe tradicionalnog individualiziranog elektroničkog nadzora (u skladu s člankom 105. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti) obavještajne agencije moraju FISC-u podnijeti zahtjev koji uključuje izjavu o činjenicama i okolnostima na temelju kojih se vjeruje da postoji osnovana sumnja da se sredstvom koristi ili će se njime koristiti strana sila ili agent strane sile (282). FISC će ocijeniti, među ostalim, postoji li na temelju podnesenih činjenica osnovana sumnja da je to doista tako (283).

282

283

| (150) | Za potrebe pretrage prostora ili imovine koja bi trebala dovesti do pregleda, zapljene itd. informacija, dokumenata ili imovine (npr. računalni uređaj) u skladu s člankom 301. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti FISC-u se mora podnijeti zahtjev za nalog (284). U tom se zahtjevu mora među ostalim dokazati da postoji osnovana sumnja da je osoba koja je predmet pretrage strana sila ili agent strane sile, da se u prostoru ili imovini koja će se pretraživati nalaze strane obavještajne informacije i da je strana sila (ili njezin agent) vlasnik prostora koji će se pretraživati, koristi se njime, uživa posjed tog prostora ili se prenosi s nje ili na nju (285). |
| --- | --- |

(150)

Za potrebe pretrage prostora ili imovine koja bi trebala dovesti do pregleda, zapljene itd. informacija, dokumenata ili imovine (npr. računalni uređaj) u skladu s člankom 301. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti FISC-u se mora podnijeti zahtjev za nalog (284). U tom se zahtjevu mora među ostalim dokazati da postoji osnovana sumnja da je osoba koja je predmet pretrage strana sila ili agent strane sile, da se u prostoru ili imovini koja će se pretraživati nalaze strane obavještajne informacije i da je strana sila (ili njezin agent) vlasnik prostora koji će se pretraživati, koristi se njime, uživa posjed tog prostora ili se prenosi s nje ili na nju (285).

284

285

| (151) | Slično tomu, za postavljanje uređaja za bilježenje ulaznih ili izlaznih poziva (na temelju članka 402. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti) potrebni su zahtjev za nalog FISC-a (ili američkog pomoćnog suca) i primjena konkretnog čimbenika za odabir, tj. pojma kojim se točno određuje osoba, račun itd. i koji služi da bi se u najvećoj razumno mogućoj mjeri ograničio opseg traženih informacija (286) Ta se ovlast ne odnosi na sadržaj komunikacije, već joj je svrha informiranje o klijentu ili pretplatniku koji se koristi uslugom (kao što su ime, adresa, pretplatnički broj, trajanje/vrsta primljene usluge, izvor/mehanizam plaćanja). |
| --- | --- |

(151)

Slično tomu, za postavljanje uređaja za bilježenje ulaznih ili izlaznih poziva (na temelju članka 402. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti) potrebni su zahtjev za nalog FISC-a (ili američkog pomoćnog suca) i primjena konkretnog čimbenika za odabir, tj. pojma kojim se točno određuje osoba, račun itd. i koji služi da bi se u najvećoj razumno mogućoj mjeri ograničio opseg traženih informacija (286) Ta se ovlast ne odnosi na sadržaj komunikacije, već joj je svrha informiranje o klijentu ili pretplatniku koji se koristi uslugom (kao što su ime, adresa, pretplatnički broj, trajanje/vrsta primljene usluge, izvor/mehanizam plaćanja).

286

| (152) | U skladu s člankom 501. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti (287) za prikupljanje poslovnih evidencija javnog prijevoznika (svaka osoba ili subjekt koji za naknadu prevozi osobe ili imovinu kopnom, zrakom, prugom, vodom ili zrakom), javnog smještajnog objekta (npr. hotel, motel ili prenoćište), subjekta za iznajmljivanje vozila ili subjekta za fizičko skladištenje (koji pruža prostor za skladištenje robe i materijala ili s tim povezane usluge) (288) potrebno je podnijeti zahtjev FISC-u ili pomoćnom sucu. U njemu se moraju navesti tražene evidencije te konkretne i razumljive činjenice zbog kojih se vjeruje da je osoba kojoj evidencije pripadaju strana sila ili agent strane sile (289). |
| --- | --- |

(152)

U skladu s člankom 501. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti (287) za prikupljanje poslovnih evidencija javnog prijevoznika (svaka osoba ili subjekt koji za naknadu prevozi osobe ili imovinu kopnom, zrakom, prugom, vodom ili zrakom), javnog smještajnog objekta (npr. hotel, motel ili prenoćište), subjekta za iznajmljivanje vozila ili subjekta za fizičko skladištenje (koji pruža prostor za skladištenje robe i materijala ili s tim povezane usluge) (288) potrebno je podnijeti zahtjev FISC-u ili pomoćnom sucu. U njemu se moraju navesti tražene evidencije te konkretne i razumljive činjenice zbog kojih se vjeruje da je osoba kojoj evidencije pripadaju strana sila ili agent strane sile (289).

287

288

289

| (153) | Naposljetku, dopisi o nacionalnoj sigurnosti temelje se na raznim zakonima, a istražnim agencijama omogućuju da od određenih subjekata (npr. financijske ustanove, agencije za izvješćivanje o kreditnoj sposobnosti, pružatelji elektroničke komunikacije) prikupe određene informacije (isključujući sadržaj komunikacije) koje se nalaze u izvješćima o kreditnoj sposobnosti, financijskim evidencijama i elektroničkim evidencijama o pretplatnicima i transakcijama (290). Propisom o dopisima o nacionalnoj sigurnosti pristup elektroničkoj komunikaciji dopušta se samo FBI-ju te je u njemu utvrđeno da se u zahtjevu mora navesti izraz koji točno određuje osobu, subjekt, telefonski broj ili račun i potvrditi da je informacija relevantna za ovlaštenu istragu u području nacionalne sigurnosti radi zaštite od međunarodnog terorizma ili tajnih obavještajnih aktivnosti (291). Primatelji dopisa o nacionalnoj sigurnosti imaju pravo osporavati ga pred sudom (292). |
| --- | --- |

(153)

Naposljetku, dopisi o nacionalnoj sigurnosti temelje se na raznim zakonima, a istražnim agencijama omogućuju da od određenih subjekata (npr. financijske ustanove, agencije za izvješćivanje o kreditnoj sposobnosti, pružatelji elektroničke komunikacije) prikupe određene informacije (isključujući sadržaj komunikacije) koje se nalaze u izvješćima o kreditnoj sposobnosti, financijskim evidencijama i elektroničkim evidencijama o pretplatnicima i transakcijama (290). Propisom o dopisima o nacionalnoj sigurnosti pristup elektroničkoj komunikaciji dopušta se samo FBI-ju te je u njemu utvrđeno da se u zahtjevu mora navesti izraz koji točno određuje osobu, subjekt, telefonski broj ili račun i potvrditi da je informacija relevantna za ovlaštenu istragu u području nacionalne sigurnosti radi zaštite od međunarodnog terorizma ili tajnih obavještajnih aktivnosti (291). Primatelji dopisa o nacionalnoj sigurnosti imaju pravo osporavati ga pred sudom (292).

290

291

292

3.2.1.3.   Daljnja uporaba prikupljenih informacija

Daljnja uporaba prikupljenih informacija

| (154) | Za obradu osobnih podataka koje su američke obavještajne agencije prikupile elektroničkim izviđanjem postoji niz zaštitnih mjera. |
| --- | --- |

(154)

Za obradu osobnih podataka koje su američke obavještajne agencije prikupile elektroničkim izviđanjem postoji niz zaštitnih mjera.

| (155) | Prvo, svaka obavještajna agencija mora osigurati odgovarajuću sigurnost podataka i spriječiti pristup neovlaštenih osoba osobnim podacima prikupljenima elektroničkim izviđanjem. U tom se pogledu u brojnim instrumentima, uključujući zakone, smjernice i standarde, dodatno preciziraju minimalni zahtjevi informacijske sigurnosti koje treba provesti (npr. višerazinska autentifikacija ili šifriranje) (293). Pristup prikupljenim podacima mora se ograničiti na ovlašteno, osposobljeno osoblje koje mora biti upoznato s informacijama da bi obavilo svoju dužnost (294). Općenitije, obavještajne agencije moraju na odgovarajući način osposobiti svoje zaposlenike, među ostalim za provedbu postupaka za izvješćivanje o povredama zakona i njihovo rješavanje (uključujući Izvršni nalog br. 14086) (295). |
| --- | --- |

(155)

Prvo, svaka obavještajna agencija mora osigurati odgovarajuću sigurnost podataka i spriječiti pristup neovlaštenih osoba osobnim podacima prikupljenima elektroničkim izviđanjem. U tom se pogledu u brojnim instrumentima, uključujući zakone, smjernice i standarde, dodatno preciziraju minimalni zahtjevi informacijske sigurnosti koje treba provesti (npr. višerazinska autentifikacija ili šifriranje) (293). Pristup prikupljenim podacima mora se ograničiti na ovlašteno, osposobljeno osoblje koje mora biti upoznato s informacijama da bi obavilo svoju dužnost (294). Općenitije, obavještajne agencije moraju na odgovarajući način osposobiti svoje zaposlenike, među ostalim za provedbu postupaka za izvješćivanje o povredama zakona i njihovo rješavanje (uključujući Izvršni nalog br. 14086) (295).

293

294

295

| (156) | Drugo, obavještajne agencije moraju se pridržavati standarda obavještajne zajednice za točnost i objektivnost, posebno u vezi s jamčenjem kvalitete i pouzdanosti podataka, razmatranjem alternativnih izvora informacija i objektivnosti u izvršavanju analiza (296). |
| --- | --- |

(156)

Drugo, obavještajne agencije moraju se pridržavati standarda obavještajne zajednice za točnost i objektivnost, posebno u vezi s jamčenjem kvalitete i pouzdanosti podataka, razmatranjem alternativnih izvora informacija i objektivnosti u izvršavanju analiza (296).

296

| (157) | Treće, u Izvršnom nalogu br. 14086 pojašnjeno je da se na osobne podatke osoba koje nisu američki građani primjenjuju ista razdoblja čuvanja kao i na podatke američkih građana (297). Obavještajne agencije dužne su utvrditi posebna razdoblja čuvanja i/ili čimbenike koji se moraju uzeti u obzir kako bi se utvrdila duljina primjenjivih razdoblja čuvanja (npr. jesu li informacije dokazi o kaznenom djelu, jesu li informacije strane obavještajne informacije, jesu li informacije potrebne za zaštitu sigurnosti osoba ili organizacija, uključujući žrtve ili mete međunarodnog terorizma), koji su utvrđeni u raznim pravnim instrumentima (298). |
| --- | --- |

(157)

Treće, u Izvršnom nalogu br. 14086 pojašnjeno je da se na osobne podatke osoba koje nisu američki građani primjenjuju ista razdoblja čuvanja kao i na podatke američkih građana (297). Obavještajne agencije dužne su utvrditi posebna razdoblja čuvanja i/ili čimbenike koji se moraju uzeti u obzir kako bi se utvrdila duljina primjenjivih razdoblja čuvanja (npr. jesu li informacije dokazi o kaznenom djelu, jesu li informacije strane obavještajne informacije, jesu li informacije potrebne za zaštitu sigurnosti osoba ili organizacija, uključujući žrtve ili mete međunarodnog terorizma), koji su utvrđeni u raznim pravnim instrumentima (298).

297

298

| (158) | Četvrto, na širenje osobnih podataka prikupljenih elektroničkim izviđanjem primjenjuju se posebna pravila. Osobni podaci o osobama koje nisu američki državljani u pravilu se mogu širiti samo ako se iste vrste informacija mogu širiti o američkim državljanima, na primjer informacije potrebne za zaštitu sigurnosti osoba ili organizacija (kao što su mete, žrtve ili taoci međunarodnih terorističkih organizacija) (299). Nadalje, osobni podaci ne smiju se širiti samo na temelju državljanstva ili države boravišta osobe ili u svrhu izbjegavanja zahtjeva iz Izvršnog naloga br. 14086 (300). Podaci se mogu širiti unutar američke vlade samo ako ovlašten i osposobljen pojedinac iz opravdanih razloga vjeruje da primatelj podataka mora biti upoznat s informacijama (301) i da će ih na odgovarajući način zaštititi (302). Kako bi se utvrdilo mogu li se osobni podaci širiti primateljima izvan američke vlade (među ostalim stranim vladama ili međunarodnim organizacijama), moraju se uzeti u obzir svrha širenja, priroda i opseg podataka koji se šire i mogući štetni učinak na dotične osobe (303). |
| --- | --- |

(158)

Četvrto, na širenje osobnih podataka prikupljenih elektroničkim izviđanjem primjenjuju se posebna pravila. Osobni podaci o osobama koje nisu američki državljani u pravilu se mogu širiti samo ako se iste vrste informacija mogu širiti o američkim državljanima, na primjer informacije potrebne za zaštitu sigurnosti osoba ili organizacija (kao što su mete, žrtve ili taoci međunarodnih terorističkih organizacija) (299). Nadalje, osobni podaci ne smiju se širiti samo na temelju državljanstva ili države boravišta osobe ili u svrhu izbjegavanja zahtjeva iz Izvršnog naloga br. 14086 (300). Podaci se mogu širiti unutar američke vlade samo ako ovlašten i osposobljen pojedinac iz opravdanih razloga vjeruje da primatelj podataka mora biti upoznat s informacijama (301) i da će ih na odgovarajući način zaštititi (302). Kako bi se utvrdilo mogu li se osobni podaci širiti primateljima izvan američke vlade (među ostalim stranim vladama ili međunarodnim organizacijama), moraju se uzeti u obzir svrha širenja, priroda i opseg podataka koji se šire i mogući štetni učinak na dotične osobe (303).

299

300

301

302

303

| (159) | Naposljetku, kako bi se među ostalim olakšali nadzor usklađenosti s primjenjivim pravnim zahtjevima i djelotvorna pravna zaštita, svaka obavještajna agencija mora u skladu s Izvršnim nalogom br. 14086 voditi odgovarajuću dokumentaciju o prikupljanju podataka elektroničkim izviđanjem. Dokumentacijski zahtjevi obuhvaćaju elemente kao što su činjenična osnova na temelju koje se procjenjuje je li određena aktivnost prikupljanja potrebna za ostvarenje potvrđenog obavještajnog prioriteta (304). |
| --- | --- |

(159)

Naposljetku, kako bi se među ostalim olakšali nadzor usklađenosti s primjenjivim pravnim zahtjevima i djelotvorna pravna zaštita, svaka obavještajna agencija mora u skladu s Izvršnim nalogom br. 14086 voditi odgovarajuću dokumentaciju o prikupljanju podataka elektroničkim izviđanjem. Dokumentacijski zahtjevi obuhvaćaju elemente kao što su činjenična osnova na temelju koje se procjenjuje je li određena aktivnost prikupljanja potrebna za ostvarenje potvrđenog obavještajnog prioriteta (304).

304

| (160) | Osim prethodno navedenih zaštitnih mjera iz Izvršnog naloga br. 14086 za uporabu informacija prikupljenih elektroničkim izviđanjem, sve obavještajne agencije SAD-a podliježu općenitijim zahtjevima u pogledu ograničenja svrhe, smanjenja količine podataka, točnosti, sigurnosti, čuvanja i širenja, posebno na temelju Okružnice Ureda za upravljanje i proračun br. A-130, Zakona o e-upravi, Zakona o saveznim evidencijama (vidjeti uvodne izjave 101.–106.) i smjernica Odbora za sustave nacionalne sigurnosti (CNSS) (305). |
| --- | --- |

(160)

Osim prethodno navedenih zaštitnih mjera iz Izvršnog naloga br. 14086 za uporabu informacija prikupljenih elektroničkim izviđanjem, sve obavještajne agencije SAD-a podliježu općenitijim zahtjevima u pogledu ograničenja svrhe, smanjenja količine podataka, točnosti, sigurnosti, čuvanja i širenja, posebno na temelju Okružnice Ureda za upravljanje i proračun br. A-130, Zakona o e-upravi, Zakona o saveznim evidencijama (vidjeti uvodne izjave 101.–106.) i smjernica Odbora za sustave nacionalne sigurnosti (CNSS) (305).

305

3.2.2.   
  Nadzor

Nadzor

| (161) | Aktivnosti američkih obavještajnih agencija nadzire nekoliko tijela. |
| --- | --- |

(161)

Aktivnosti američkih obavještajnih agencija nadzire nekoliko tijela.

| (162) | Prvo, Izvršnim nalogom br. 14086 propisano je da svaka obavještajna agencija mora imati više službenike za pravna pitanja, nadzor i usklađenost kako bi se osigurala usklađenost s primjenjivim američkim pravom (306). Oni moraju redovito nadzirati aktivnosti elektroničkog izviđanja i pobrinuti se za to da se sve neusklađenosti isprave. Obavještajne agencije moraju tim službenicima dati pristup svim informacijama koje su im bitne za izvršavanje njihovih nadzornih funkcija i ne smiju poduzimati ništa što bi ih spriječilo u provedbi nadzornih aktivnosti ili neprimjereno utjecalo na nju (307). Nadalje, o svakom većem slučaju neusklađenosti (308) koji je utvrdio službenik za nadzor ili neki drugi zaposlenik mora se odmah obavijestiti ravnatelja obavještajne agencije i direktora za nacionalna obavještajna pitanja, koji vodi računa o tome da se poduzme sve što je potrebno da se ispravi ta neusklađenost i spriječi njezino ponavljanje (309). |
| --- | --- |

(162)

Prvo, Izvršnim nalogom br. 14086 propisano je da svaka obavještajna agencija mora imati više službenike za pravna pitanja, nadzor i usklađenost kako bi se osigurala usklađenost s primjenjivim američkim pravom (306). Oni moraju redovito nadzirati aktivnosti elektroničkog izviđanja i pobrinuti se za to da se sve neusklađenosti isprave. Obavještajne agencije moraju tim službenicima dati pristup svim informacijama koje su im bitne za izvršavanje njihovih nadzornih funkcija i ne smiju poduzimati ništa što bi ih spriječilo u provedbi nadzornih aktivnosti ili neprimjereno utjecalo na nju (307). Nadalje, o svakom većem slučaju neusklađenosti (308) koji je utvrdio službenik za nadzor ili neki drugi zaposlenik mora se odmah obavijestiti ravnatelja obavještajne agencije i direktora za nacionalna obavještajna pitanja, koji vodi računa o tome da se poduzme sve što je potrebno da se ispravi ta neusklađenost i spriječi njezino ponavljanje (309).

306

307

308

309

| (163) | Tu nadzornu funkciju obavljaju službenici nadležni za usklađenost, ali i službenici za privatnost i građanske slobode te glavni inspektori (310). |
| --- | --- |

(163)

Tu nadzornu funkciju obavljaju službenici nadležni za usklađenost, ali i službenici za privatnost i građanske slobode te glavni inspektori (310).

310

| (164) | Baš kao i u svim tijelima kaznenog progona, službenici za privatnost i građanske slobode postoje u svim obavještajnim agencijama (311). Ovlasti tih službenika obično obuhvaćaju nadzor postupaka kojima se osigurava da predmetno ministarstvo/agencija na primjereni način štite privatnost i građanske slobode te da su uspostavili primjerene postupke za rješavanje pritužbi pojedinaca koji smatraju da su im povrijeđene privatnost ili građanske slobode (a u nekim slučajevima, kao Ured direktora za nacionalna obavještajna pitanja (ODNI), mogu i sami imati ovlasti istraživati pritužbe (312)). Ravnatelji obavještajnih agencija moraju službenicima za privatnost i građanske slobode osigurati resurse za izvršavanje mandata, kao i pristup svim materijalima i osoblju nužnima za izvršavanje njihovih funkcija, te ih informirati i savjetovati se s njima o predloženim izmjenama politika (313). Službenici za privatnost i građanske slobode periodično izvješćuju Kongres i PCLOB, među ostalim o broju i prirodi pritužbi koje je zaprimilo ministarstvo/agencija, uz navođenje sažetka odgovora na te pritužbe, o provedenim preispitivanjima i istragama te o učinku aktivnosti koje je službenik proveo (314). |
| --- | --- |

(164)

Baš kao i u svim tijelima kaznenog progona, službenici za privatnost i građanske slobode postoje u svim obavještajnim agencijama (311). Ovlasti tih službenika obično obuhvaćaju nadzor postupaka kojima se osigurava da predmetno ministarstvo/agencija na primjereni način štite privatnost i građanske slobode te da su uspostavili primjerene postupke za rješavanje pritužbi pojedinaca koji smatraju da su im povrijeđene privatnost ili građanske slobode (a u nekim slučajevima, kao Ured direktora za nacionalna obavještajna pitanja (ODNI), mogu i sami imati ovlasti istraživati pritužbe (312)). Ravnatelji obavještajnih agencija moraju službenicima za privatnost i građanske slobode osigurati resurse za izvršavanje mandata, kao i pristup svim materijalima i osoblju nužnima za izvršavanje njihovih funkcija, te ih informirati i savjetovati se s njima o predloženim izmjenama politika (313). Službenici za privatnost i građanske slobode periodično izvješćuju Kongres i PCLOB, među ostalim o broju i prirodi pritužbi koje je zaprimilo ministarstvo/agencija, uz navođenje sažetka odgovora na te pritužbe, o provedenim preispitivanjima i istragama te o učinku aktivnosti koje je službenik proveo (314).

311

312

313

314

| (165) | Drugo, svaka obavještajna agencija ima neovisnog glavnog inspektora koji je među ostalim odgovoran za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti. U ODNI-ju to je Ured glavnog inspektora obavještajne zajednice koji ima potpunu nadležnost nad cijelom obavještajnom zajednicom i ovlašten je za istrage pritužbi ili informacija o navodnom nezakonitom postupanju ili zlouporabi ovlasti u vezi s ODNI-jem i/ili programima i aktivnostima obavještajne zajednice (315). Baš kao i tijela kaznenog progona (vidjeti uvodnu izjavu 109.), glavni inspektori zakonski su neovisni (316) i odgovorni za provedbu revizija i istraga povezanih s programima i operacijama koje u nacionalne obavještajne svrhe provodi predmetna agencija, među ostalim zbog zlouporabe ili povrede prava (317). Imaju pristup svim evidencijama, izvješćima, revizijama, preispitivanjima, dokumentima, spisima, preporukama ili drugim relevantnim materijalima, prema potrebi na temelju sudskog naloga, i mogu uzimati iskaze (318). Glavni inspektori upućuju slučajeve navodnih povreda kaznenih propisa u postupak kaznenog progona i ravnateljima agencijama preporučuju korektivne mjere (319). Iako su njihove preporuke neobvezujuće, njihova izvješća, uključujući ona o daljnjim mjerama (ili nepostojanju takvih mjera) (320) u pravilu se objavljuju i šalju Kongresu, koji na osnovi toga može vršiti svoju nadzornu funkciju (vidjeti uvodne izjave 168. i 169.) (321). |
| --- | --- |

(165)

Drugo, svaka obavještajna agencija ima neovisnog glavnog inspektora koji je među ostalim odgovoran za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti. U ODNI-ju to je Ured glavnog inspektora obavještajne zajednice koji ima potpunu nadležnost nad cijelom obavještajnom zajednicom i ovlašten je za istrage pritužbi ili informacija o navodnom nezakonitom postupanju ili zlouporabi ovlasti u vezi s ODNI-jem i/ili programima i aktivnostima obavještajne zajednice (315). Baš kao i tijela kaznenog progona (vidjeti uvodnu izjavu 109.), glavni inspektori zakonski su neovisni (316) i odgovorni za provedbu revizija i istraga povezanih s programima i operacijama koje u nacionalne obavještajne svrhe provodi predmetna agencija, među ostalim zbog zlouporabe ili povrede prava (317). Imaju pristup svim evidencijama, izvješćima, revizijama, preispitivanjima, dokumentima, spisima, preporukama ili drugim relevantnim materijalima, prema potrebi na temelju sudskog naloga, i mogu uzimati iskaze (318). Glavni inspektori upućuju slučajeve navodnih povreda kaznenih propisa u postupak kaznenog progona i ravnateljima agencijama preporučuju korektivne mjere (319). Iako su njihove preporuke neobvezujuće, njihova izvješća, uključujući ona o daljnjim mjerama (ili nepostojanju takvih mjera) (320) u pravilu se objavljuju i šalju Kongresu, koji na osnovi toga može vršiti svoju nadzornu funkciju (vidjeti uvodne izjave 168. i 169.) (321).

315

316

317

318

319

320

321

| (166) | Treće, Odbor za nadzor obavještajnih aktivnosti (IOB), koji je uspostavljen u okviru Predsjedničkog savjetodavnog odbora za obavještajne aktivnosti (PIAB), nadzire usklađenost američkih obavještajnih tijela s Ustavom i svim primjenjivim pravilima (322). PIAB je savjetodavno tijelo u okviru Izvršnog ureda predsjednika i ima 16 članova koje predsjednik imenuje iz redova osoba koje nisu dio američke vlade. IOB ima najviše pet članova koje predsjednik imenuje iz redova članova PIAB-a. U skladu s Izvršnim nalogom br. 12333 (323) ravnatelji svih obavještajnih agencija dužni su obavijestiti IOB o obavještajnim aktivnostima za koje je opravdano vjerovati da bi mogle biti nezakonite ili protivne izvršnom nalogu ili predsjedničkom ukazu. Kako bi IOB imao pristup informacijama nužnima za izvršenje svojih funkcija, u Izvršnom nalogu br. 13462 direktora za nacionalna obavještajna pitanja i ravnatelje agencija obvezuje se da, koliko je to dopušteno zakonom, IOB-u pruže sve informacije i pomoć koje su mu potrebne za izvršenje njegovih funkcija (324). IOB je pak dužan obavijestiti predsjednika o obavještajnim aktivnostima kojima se, prema njegovu mišljenju, krše američki zakoni (uključujući izvršne naloge) i u vezi s kojima glavni državni odvjetnik, direktor za nacionalna obavještajna pitanja ili ravnatelj obavještajne agencije ne poduzimaju primjerene mjere (325). IOB je usto dužan obavijestiti glavnog državnog odvjetnika o eventualnoj povredi kaznenog prava. |
| --- | --- |

(166)

Treće, Odbor za nadzor obavještajnih aktivnosti (IOB), koji je uspostavljen u okviru Predsjedničkog savjetodavnog odbora za obavještajne aktivnosti (PIAB), nadzire usklađenost američkih obavještajnih tijela s Ustavom i svim primjenjivim pravilima (322). PIAB je savjetodavno tijelo u okviru Izvršnog ureda predsjednika i ima 16 članova koje predsjednik imenuje iz redova osoba koje nisu dio američke vlade. IOB ima najviše pet članova koje predsjednik imenuje iz redova članova PIAB-a. U skladu s Izvršnim nalogom br. 12333 (323) ravnatelji svih obavještajnih agencija dužni su obavijestiti IOB o obavještajnim aktivnostima za koje je opravdano vjerovati da bi mogle biti nezakonite ili protivne izvršnom nalogu ili predsjedničkom ukazu. Kako bi IOB imao pristup informacijama nužnima za izvršenje svojih funkcija, u Izvršnom nalogu br. 13462 direktora za nacionalna obavještajna pitanja i ravnatelje agencija obvezuje se da, koliko je to dopušteno zakonom, IOB-u pruže sve informacije i pomoć koje su mu potrebne za izvršenje njegovih funkcija (324). IOB je pak dužan obavijestiti predsjednika o obavještajnim aktivnostima kojima se, prema njegovu mišljenju, krše američki zakoni (uključujući izvršne naloge) i u vezi s kojima glavni državni odvjetnik, direktor za nacionalna obavještajna pitanja ili ravnatelj obavještajne agencije ne poduzimaju primjerene mjere (325). IOB je usto dužan obavijestiti glavnog državnog odvjetnika o eventualnoj povredi kaznenog prava.

322

323

324

325

| (167) | Četvrto, obavještajne agencije podliježu nadzoru PCLOB-a. U skladu sa zakonom na temelju kojeg je osnovan PCLOB je odgovoran za politike za borbu protiv terorizma i njihovu provedbu u cilju zaštite privatnosti i građanskih sloboda. Za potrebe preispitivanja aktivnosti obavještajnih agencija taj odbor može pristupiti svim relevantnim evidencijama, izvješćima, revizijama, preispitivanjima, dokumentima, spisima i preporukama agencije, uključujući klasificirane podatke, te obavljati razgovore i uzimati iskaze (326). Prima izvješća službenika za građanske slobode i privatnost nekoliko saveznih ministarstava/agencija (327), može davati preporuke državnim i obavještajnim agencijama te redovito izvješćuje kongresne odbore i predsjednika (328). Izvješća tog odbora, uključujući ona Kongresu, moraju biti što dostupnija javnosti (329). PCLOB je izdao nekoliko izvješća o nadzoru i daljnjim mjerama, uključujući analizu programa koji se provode na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti te analizu zaštite privatnosti u tom kontekstu, provedbe Predsjedničkog ukaza o politici br. 28 i Izvršnog naloga br. 12333 (330). PCLOB-u su povjerene i određene nadzorne funkcije povezane s provedbom Izvršnog naloga br. 14086, koje u prvom redu uključuju preispitivanje jesu li agencijski postupci u skladu s izvršnim nalogom (vidjeti uvodnu izjavu 126.) i ocjenjivanje ispravnosti funkcioniranja mehanizma pravne zaštite (vidjeti uvodnu izjavu 194). |
| --- | --- |

(167)

Četvrto, obavještajne agencije podliježu nadzoru PCLOB-a. U skladu sa zakonom na temelju kojeg je osnovan PCLOB je odgovoran za politike za borbu protiv terorizma i njihovu provedbu u cilju zaštite privatnosti i građanskih sloboda. Za potrebe preispitivanja aktivnosti obavještajnih agencija taj odbor može pristupiti svim relevantnim evidencijama, izvješćima, revizijama, preispitivanjima, dokumentima, spisima i preporukama agencije, uključujući klasificirane podatke, te obavljati razgovore i uzimati iskaze (326). Prima izvješća službenika za građanske slobode i privatnost nekoliko saveznih ministarstava/agencija (327), može davati preporuke državnim i obavještajnim agencijama te redovito izvješćuje kongresne odbore i predsjednika (328). Izvješća tog odbora, uključujući ona Kongresu, moraju biti što dostupnija javnosti (329). PCLOB je izdao nekoliko izvješća o nadzoru i daljnjim mjerama, uključujući analizu programa koji se provode na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti te analizu zaštite privatnosti u tom kontekstu, provedbe Predsjedničkog ukaza o politici br. 28 i Izvršnog naloga br. 12333 (330). PCLOB-u su povjerene i određene nadzorne funkcije povezane s provedbom Izvršnog naloga br. 14086, koje u prvom redu uključuju preispitivanje jesu li agencijski postupci u skladu s izvršnim nalogom (vidjeti uvodnu izjavu 126.) i ocjenjivanje ispravnosti funkcioniranja mehanizma pravne zaštite (vidjeti uvodnu izjavu 194).

326

327

328

329

330

| (168) | Peto, osim nadzornih mehanizama u okviru izvršne vlasti nadzorne odgovornosti za sve američke strane obavještajne aktivnosti imaju i pojedini odbori u američkom kongresu (odbori za obavještajna pitanja i odbori za pravosuđe Zastupničkog doma i Senata). Članovi tih odbora imaju pristup klasificiranim podacima te obavještajnim metodama i programima (331). Odbori izvršavaju svoje nadzorne funkcije na razne načine, osobito saslušanjima, istragama, preispitivanjima i izradom izvješća (332). |
| --- | --- |

(168)

Peto, osim nadzornih mehanizama u okviru izvršne vlasti nadzorne odgovornosti za sve američke strane obavještajne aktivnosti imaju i pojedini odbori u američkom kongresu (odbori za obavještajna pitanja i odbori za pravosuđe Zastupničkog doma i Senata). Članovi tih odbora imaju pristup klasificiranim podacima te obavještajnim metodama i programima (331). Odbori izvršavaju svoje nadzorne funkcije na razne načine, osobito saslušanjima, istragama, preispitivanjima i izradom izvješća (332).

331

332

| (169) | Kongresni odbori zaprimaju redovita izvješća o obavještajnim aktivnostima, među ostalim od glavnog državnog odvjetnika, direktora za nacionalna obavještajna pitanja, obavještajnih agencija i drugih nadzornih tijela (npr. glavni inspektori), vidjeti uvodne izjave 164. i 165. Prije svega, u skladu sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti „predsjednik osigurava potpuno i ažurno obavješćivanje kongresnih odbora za obavještajna pitanja o obavještajnim aktivnostima SAD-a, među ostalim o svim bitnim očekivanim obavještajnim aktivnostima u skladu s ovim potpoglavljem” (333). Nadalje, „predsjednik osigurava žurno obavješćivanje kongresnih odbora za obavještajna pitanja o svim nezakonitim obavještajnim aktivnostima te o korektivnim mjerama koje su poduzete ili se planiraju poduzeti u vezi s takvim nezakonitim aktivnostima” (334). |
| --- | --- |

(169)

Kongresni odbori zaprimaju redovita izvješća o obavještajnim aktivnostima, među ostalim od glavnog državnog odvjetnika, direktora za nacionalna obavještajna pitanja, obavještajnih agencija i drugih nadzornih tijela (npr. glavni inspektori), vidjeti uvodne izjave 164. i 165. Prije svega, u skladu sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti „predsjednik osigurava potpuno i ažurno obavješćivanje kongresnih odbora za obavještajna pitanja o obavještajnim aktivnostima SAD-a, među ostalim o svim bitnim očekivanim obavještajnim aktivnostima u skladu s ovim potpoglavljem” (333). Nadalje, „predsjednik osigurava žurno obavješćivanje kongresnih odbora za obavještajna pitanja o svim nezakonitim obavještajnim aktivnostima te o korektivnim mjerama koje su poduzete ili se planiraju poduzeti u vezi s takvim nezakonitim aktivnostima” (334).

333

334

| (170) | Osim toga, određenim zakonima propisani su dodatni zahtjevi u pogledu izvješćivanja. U skladu s pojedinim člancima Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti glavni državni odvjetnik mora o vladinim aktivnostima „u potpunosti obavješćivati” odbore za obavještajna pitanja i odbore za pravosuđe Senata i Zastupničkog doma (335). Tim je zakonom propisano i da je vlada dužna kongresnim odborima dostaviti preslike svih odluka, naloga ili mišljenja FISC-a ili FISCR-a koji uključuju „znatno oblikovanje ili tumačenje” odredbi tog zakona. Parlamentarni nadzor na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti provodi se podnošenjem zakonski obaveznih izvješća odborima za obavještajna pitanja i odborima za pravosuđe te u okviru čestih informativnih sastanaka i saslušanja. To obuhvaća polugodišnja izvješća glavnog državnog odvjetnika o primjeni članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti popraćena dokumentima, uključujući izvješća Ministarstva pravosuđa i ODNI-ja o usklađenosti i opis svih slučajeva neusklađenosti (336), i zasebnu polugodišnju procjenu glavnog državnog odvjetnika i direktora za nacionalna obavještajna pitanja o usklađenosti s postupcima za ciljano praćenje i smanjenje količine podataka (337). |
| --- | --- |

(170)

Osim toga, određenim zakonima propisani su dodatni zahtjevi u pogledu izvješćivanja. U skladu s pojedinim člancima Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti glavni državni odvjetnik mora o vladinim aktivnostima „u potpunosti obavješćivati” odbore za obavještajna pitanja i odbore za pravosuđe Senata i Zastupničkog doma (335). Tim je zakonom propisano i da je vlada dužna kongresnim odborima dostaviti preslike svih odluka, naloga ili mišljenja FISC-a ili FISCR-a koji uključuju „znatno oblikovanje ili tumačenje” odredbi tog zakona. Parlamentarni nadzor na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti provodi se podnošenjem zakonski obaveznih izvješća odborima za obavještajna pitanja i odborima za pravosuđe te u okviru čestih informativnih sastanaka i saslušanja. To obuhvaća polugodišnja izvješća glavnog državnog odvjetnika o primjeni članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti popraćena dokumentima, uključujući izvješća Ministarstva pravosuđa i ODNI-ja o usklađenosti i opis svih slučajeva neusklađenosti (336), i zasebnu polugodišnju procjenu glavnog državnog odvjetnika i direktora za nacionalna obavještajna pitanja o usklađenosti s postupcima za ciljano praćenje i smanjenje količine podataka (337).

335

336

337

| (171) | Osim toga, u skladu sa Zakonom o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti američka vlada mora svake godine izvijestiti Kongres (i javnost) o, među ostalim, broju naloga traženih i primljenih na temelju tog zakona te o procijenjenom broju američkih državljana i osoba koje nisu američki državljani koje su predmet nadzora (338). Tim zakonom propisano je i dodatno izvješćivanje javnosti o broju izdanih dopisa o nacionalnoj sigurnosti za američke državljane i osobe koje nisu američki državljani (no primateljima naloga i potvrda na temelju tog zakona te zahtjeva za dopis o nacionalnoj sigurnosti pod određenim uvjetima dopušteno je izdavanje izvješća o transparentnosti) (339). |
| --- | --- |

(171)

Osim toga, u skladu sa Zakonom o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti američka vlada mora svake godine izvijestiti Kongres (i javnost) o, među ostalim, broju naloga traženih i primljenih na temelju tog zakona te o procijenjenom broju američkih državljana i osoba koje nisu američki državljani koje su predmet nadzora (338). Tim zakonom propisano je i dodatno izvješćivanje javnosti o broju izdanih dopisa o nacionalnoj sigurnosti za američke državljane i osobe koje nisu američki državljani (no primateljima naloga i potvrda na temelju tog zakona te zahtjeva za dopis o nacionalnoj sigurnosti pod određenim uvjetima dopušteno je izdavanje izvješća o transparentnosti) (339).

338

339

| (172) | Općenitije, američka obavještajna zajednica na razne se načine trudi osigurati transparentnost svojih (stranih) obavještajnih aktivnosti. Na primjer, ODNI je 2015. donio Načela transparentnosti obavještajnih aktivnosti i Provedbeni plan za transparentnost te je uputio sve obavještajne agencije da imenuju službenika za transparentnost obavještajnih aktivnosti koji će poticati transparentnost i provoditi inicijative za povećanje transparentnosti (340). Obavještajna zajednica usto je deklasificirala dijelove politika, postupaka, izvješća o nadzoru, izvješća o aktivnostima na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti i Izvršnog naloga br. 12333, odluka FISC-a i drugih dokumenata te ih nastavlja objavljivati, među ostalim na internetskoj stranici „IC on the Record” koju ODNI vodi upravo u tu svrhu (341). |
| --- | --- |

(172)

Općenitije, američka obavještajna zajednica na razne se načine trudi osigurati transparentnost svojih (stranih) obavještajnih aktivnosti. Na primjer, ODNI je 2015. donio Načela transparentnosti obavještajnih aktivnosti i Provedbeni plan za transparentnost te je uputio sve obavještajne agencije da imenuju službenika za transparentnost obavještajnih aktivnosti koji će poticati transparentnost i provoditi inicijative za povećanje transparentnosti (340). Obavještajna zajednica usto je deklasificirala dijelove politika, postupaka, izvješća o nadzoru, izvješća o aktivnostima na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti i Izvršnog naloga br. 12333, odluka FISC-a i drugih dokumenata te ih nastavlja objavljivati, među ostalim na internetskoj stranici „IC on the Record” koju ODNI vodi upravo u tu svrhu (341).

340

341

| (173) | Naposljetku, prikupljanje osobnih podataka na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti ne nadziru samo nadzorna tijela iz uvodnih izjava od 162. do 168. nego i FISC (342). U skladu s pravilom 13. Poslovnika FISC-a službenici za usklađenost u američkim obavještajnim agencijama dužni su o svakoj povredi postupaka za ciljano praćenje na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti, smanjenje količine podataka i pretraživanje obavijestiti Ministarstvo pravosuđa i ODNI, koji o njima potom obavješćuju FISC. Osim toga, Ministarstvo pravosuđa i ODNI podnose FISC-u zajednička polugodišnja izvješća o procjeni nadzora, u kojima se navode kretanja u području usklađenosti s postupcima za ciljano praćenje, iznose statistički podaci, opisuju kategorije slučajeva neusklađenosti, detaljno opisuju razlozi zbog kojih je došlo do određenih slučajeva neusklađenosti s postupcima za ciljano praćenje te se daje pregled mjera koje su obavještajne agencije poduzele da bi spriječile njihovo ponavljanje (343). |
| --- | --- |

(173)

Naposljetku, prikupljanje osobnih podataka na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti ne nadziru samo nadzorna tijela iz uvodnih izjava od 162. do 168. nego i FISC (342). U skladu s pravilom 13. Poslovnika FISC-a službenici za usklađenost u američkim obavještajnim agencijama dužni su o svakoj povredi postupaka za ciljano praćenje na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti, smanjenje količine podataka i pretraživanje obavijestiti Ministarstvo pravosuđa i ODNI, koji o njima potom obavješćuju FISC. Osim toga, Ministarstvo pravosuđa i ODNI podnose FISC-u zajednička polugodišnja izvješća o procjeni nadzora, u kojima se navode kretanja u području usklađenosti s postupcima za ciljano praćenje, iznose statistički podaci, opisuju kategorije slučajeva neusklađenosti, detaljno opisuju razlozi zbog kojih je došlo do određenih slučajeva neusklađenosti s postupcima za ciljano praćenje te se daje pregled mjera koje su obavještajne agencije poduzele da bi spriječile njihovo ponavljanje (343).

342

343

| (174) | Prema potrebi (npr. ako se utvrde povrede postupaka za ciljano praćenje) Sud može predmetnoj obavještajnoj agenciji naložiti poduzimanje korektivnih mjera (344). Te mjere mogu biti pojedinačne ili strukturne, na primjer prestanak prikupljanja podataka i brisanje nezakonito dobivenih podataka ili promjena prakse prikupljanja podataka, među ostalim kad je riječ o smjernicama i osposobljavanju za osoblje (345). Nadalje, u godišnjem preispitivanju potvrda na temelju članka 702. FISC razmatra slučajeve neusklađenosti kako bi utvrdio jesu li podnesene potvrde u skladu sa zahtjevima iz Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti. Slično tomu, ako FISC utvrdi da vladine potvrde nisu dostatne, među ostalim zbog određenih slučajeva neusklađenosti, može izdati „nalog o nedostacima” kojim vladu obvezuje da povredu ispravi u roku od 30 dana ili da prestane odnosno ne počinje upotrebljavati potvrde na temelju članka 702. Naposljetku, FISC ocjenjuje uočena kretanja u problemima zbog neusklađenosti i može zahtijevati mijenjanje postupaka ili dodatni nadzor i izvješćivanje kako bi se ublažila ta kretanja (346). |
| --- | --- |

(174)

Prema potrebi (npr. ako se utvrde povrede postupaka za ciljano praćenje) Sud može predmetnoj obavještajnoj agenciji naložiti poduzimanje korektivnih mjera (344). Te mjere mogu biti pojedinačne ili strukturne, na primjer prestanak prikupljanja podataka i brisanje nezakonito dobivenih podataka ili promjena prakse prikupljanja podataka, među ostalim kad je riječ o smjernicama i osposobljavanju za osoblje (345). Nadalje, u godišnjem preispitivanju potvrda na temelju članka 702. FISC razmatra slučajeve neusklađenosti kako bi utvrdio jesu li podnesene potvrde u skladu sa zahtjevima iz Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti. Slično tomu, ako FISC utvrdi da vladine potvrde nisu dostatne, među ostalim zbog određenih slučajeva neusklađenosti, može izdati „nalog o nedostacima” kojim vladu obvezuje da povredu ispravi u roku od 30 dana ili da prestane odnosno ne počinje upotrebljavati potvrde na temelju članka 702. Naposljetku, FISC ocjenjuje uočena kretanja u problemima zbog neusklađenosti i može zahtijevati mijenjanje postupaka ili dodatni nadzor i izvješćivanje kako bi se ublažila ta kretanja (346).

344

345

346

3.2.3.   
  Pravna zaštita

Pravna zaštita

| (175) | Kako je detaljnije objašnjeno u ovom odjeljku, u SAD-u postoje razni oblici zaštite koji ispitanicima iz Unije omogućuju pokretanje postupka pred neovisnim i nepristranim sudom s obvezujućim ovlastima. Zahvaljujući tomu, pojedinci mogu pristupiti svojim osobnim podacima, zakonitost vladina pristupa njihovim podacima može se preispitati, a utvrđena povreda može se ispraviti, među ostalim ispravkom ili brisanjem njihovih osobnih podataka. |
| --- | --- |

(175)

Kako je detaljnije objašnjeno u ovom odjeljku, u SAD-u postoje razni oblici zaštite koji ispitanicima iz Unije omogućuju pokretanje postupka pred neovisnim i nepristranim sudom s obvezujućim ovlastima. Zahvaljujući tomu, pojedinci mogu pristupiti svojim osobnim podacima, zakonitost vladina pristupa njihovim podacima može se preispitati, a utvrđena povreda može se ispraviti, među ostalim ispravkom ili brisanjem njihovih osobnih podataka.

| (176) | Prvo, poseban mehanizam pravne zaštite uspostavljen je Izvršnim nalogom br. 14086 i dopunjen Uredbom glavnog državnog odvjetnika o osnivanju Žalbenog suda za zaštitu podataka te služi za obradu i rješavanje pritužbi pojedinaca zbog američkih aktivnosti elektroničkog izviđanja. U okviru tog mehanizma svi pojedinci u EU-u imaju pravo podnijeti pritužbu zbog navodne povrede američkog prava kojim su uređene aktivnosti elektroničkog izviđanja (npr. Izvršni nalog br. 14086, članak 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti, Izvršni nalog br. 12333) koja štetno djeluje na njihovu privatnost i građanske slobode (347). Taj mehanizam pravne zaštite dostupan je pojedincima iz zemalja ili organizacija za regionalnu gospodarsku integraciju za koje je američki glavni državni odvjetnik odredio da su „države koje ispunjavaju uvjete” (348). Glavni državni odvjetnik 30. lipnja 2023. u skladu s člankom 3. točkom (f) Izvršnog naloga br. 14086 odredio je za Europsku uniju i tri zemlje Europskog udruženja slobodne trgovine, koje zajedno čine Europski gospodarski prostor, da su „države koje ispunjavaju uvjete” (349). Time se ne dovodi u pitanje članak 4. stavak 2. Ugovora o Europskoj uniji. |
| --- | --- |

(176)

Prvo, poseban mehanizam pravne zaštite uspostavljen je Izvršnim nalogom br. 14086 i dopunjen Uredbom glavnog državnog odvjetnika o osnivanju Žalbenog suda za zaštitu podataka te služi za obradu i rješavanje pritužbi pojedinaca zbog američkih aktivnosti elektroničkog izviđanja. U okviru tog mehanizma svi pojedinci u EU-u imaju pravo podnijeti pritužbu zbog navodne povrede američkog prava kojim su uređene aktivnosti elektroničkog izviđanja (npr. Izvršni nalog br. 14086, članak 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti, Izvršni nalog br. 12333) koja štetno djeluje na njihovu privatnost i građanske slobode (347). Taj mehanizam pravne zaštite dostupan je pojedincima iz zemalja ili organizacija za regionalnu gospodarsku integraciju za koje je američki glavni državni odvjetnik odredio da su „države koje ispunjavaju uvjete” (348). Glavni državni odvjetnik 30. lipnja 2023. u skladu s člankom 3. točkom (f) Izvršnog naloga br. 14086 odredio je za Europsku uniju i tri zemlje Europskog udruženja slobodne trgovine, koje zajedno čine Europski gospodarski prostor, da su „države koje ispunjavaju uvjete” (349). Time se ne dovodi u pitanje članak 4. stavak 2. Ugovora o Europskoj uniji.

347

348

349

| (177) | Ispitanik iz Unije koji želi podnijeti takvu pritužbu mora je podnijeti nadzornom tijelu u državi članici EU-a nadležnom za nadzor obrade osobnih podataka koju provode javna tijela (tijelo za zaštitu podataka) (350). Tako pojedinci mogu lako pristupiti mehanizmu pravne zaštite koji im omogućuje da se obrate tijelu „na kućnom pragu”, s kojim mogu komunicirati na vlastitom jeziku. Nakon provjere zahtjeva za ispunjavanje pritužbe iz uvodne izjave 178. nadležno tijelo za zaštitu podataka proslijedit će pritužbu u mehanizam pravne zaštite preko tajništva Europskog odbora za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(177)

Ispitanik iz Unije koji želi podnijeti takvu pritužbu mora je podnijeti nadzornom tijelu u državi članici EU-a nadležnom za nadzor obrade osobnih podataka koju provode javna tijela (tijelo za zaštitu podataka) (350). Tako pojedinci mogu lako pristupiti mehanizmu pravne zaštite koji im omogućuje da se obrate tijelu „na kućnom pragu”, s kojim mogu komunicirati na vlastitom jeziku. Nakon provjere zahtjeva za ispunjavanje pritužbe iz uvodne izjave 178. nadležno tijelo za zaštitu podataka proslijedit će pritužbu u mehanizam pravne zaštite preko tajništva Europskog odbora za zaštitu podataka.

350

| (178) | Zahtjevi za podnošenje pritužbe u mehanizam pravne zaštite jednostavni su s obzirom na to da pojedinci ne moraju dokazati da su njihovi podaci bili predmet američkih aktivnosti elektroničkog izviđanja (351). Ipak, kao početnu točku za preispitivanje u okviru mehanizma pravne zaštite, potrebno je dostaviti određene osnovne informacije, na primjer o tome za koje se osobne podatke opravdano vjeruje da su preneseni u SAD i vjerojatno sredstvo njihova prijenosa, o nazivima tijela američke vlade za koja se vjeruje da su sudjelovala u navodnoj povredi (ako je poznato), o osnovi na temelju koje se tvrdi da je došlo do navodne povrede američkog prava (iako se ni za to ne treba dokazati da je neka američka obavještajna agencija doista i prikupila osobne podatke) i o prirodi tražene pravne zaštite. |
| --- | --- |

(178)

Zahtjevi za podnošenje pritužbe u mehanizam pravne zaštite jednostavni su s obzirom na to da pojedinci ne moraju dokazati da su njihovi podaci bili predmet američkih aktivnosti elektroničkog izviđanja (351). Ipak, kao početnu točku za preispitivanje u okviru mehanizma pravne zaštite, potrebno je dostaviti određene osnovne informacije, na primjer o tome za koje se osobne podatke opravdano vjeruje da su preneseni u SAD i vjerojatno sredstvo njihova prijenosa, o nazivima tijela američke vlade za koja se vjeruje da su sudjelovala u navodnoj povredi (ako je poznato), o osnovi na temelju koje se tvrdi da je došlo do navodne povrede američkog prava (iako se ni za to ne treba dokazati da je neka američka obavještajna agencija doista i prikupila osobne podatke) i o prirodi tražene pravne zaštite.

351

| (179) | Pritužbe u tom mehanizmu pravne zaštite prvo istražuje službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja, kojem su Izvršnim nalogom br. 14086 zakonska uloga i ovlasti proširene upravo na te konkretne aktivnosti (352). U obavještajnoj zajednici službenik za zaštitu građanskih sloboda odgovoran je, među ostalim, za ispravno uvrštavanje pitanja građanskih sloboda i privatnosti u politike i postupke ODNI-ja i obavještajnih agencija, nadzor usklađenosti ODNI-ja s primjenjivim zahtjevima zaštite građanskih sloboda i privatnosti te procjene učinka na privatnost (353). Službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja može razriješiti samo direktor za nacionalna obavještajna pitanja iz opravdanih razloga, tj. u slučaju povrede dužnosti, zlouporabe položaja, povrede sigurnosti, zanemarivanja dužnosti ili nesposobnosti za rad (354). |
| --- | --- |

(179)

Pritužbe u tom mehanizmu pravne zaštite prvo istražuje službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja, kojem su Izvršnim nalogom br. 14086 zakonska uloga i ovlasti proširene upravo na te konkretne aktivnosti (352). U obavještajnoj zajednici službenik za zaštitu građanskih sloboda odgovoran je, među ostalim, za ispravno uvrštavanje pitanja građanskih sloboda i privatnosti u politike i postupke ODNI-ja i obavještajnih agencija, nadzor usklađenosti ODNI-ja s primjenjivim zahtjevima zaštite građanskih sloboda i privatnosti te procjene učinka na privatnost (353). Službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja može razriješiti samo direktor za nacionalna obavještajna pitanja iz opravdanih razloga, tj. u slučaju povrede dužnosti, zlouporabe položaja, povrede sigurnosti, zanemarivanja dužnosti ili nesposobnosti za rad (354).

352

353

354

| (180) | Službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja pri preispitivanju može pristupiti informacijama za potrebe svoje procjene i može se osloniti na zakonski obaveznu pomoć službenika za privatnost i građanske slobode iz raznih obavještajnih agencija (355). Obavještajnim agencijama zabranjeno je sprečavati preispitivanja službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja i neprimjereno utjecati na njih. To uključuje direktora za nacionalna obavještajna pitanja, koji se ne smije uplitati u preispitivanje (356). Službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja koji preispituje pritužbu mora „pravo primjenjivati nepristrano” uzimajući u obzir i interese nacionalne sigurnosti u pogledu aktivnosti elektroničkog izviđanja te zaštitu privatnosti (357). |
| --- | --- |

(180)

Službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja pri preispitivanju može pristupiti informacijama za potrebe svoje procjene i može se osloniti na zakonski obaveznu pomoć službenika za privatnost i građanske slobode iz raznih obavještajnih agencija (355). Obavještajnim agencijama zabranjeno je sprečavati preispitivanja službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja i neprimjereno utjecati na njih. To uključuje direktora za nacionalna obavještajna pitanja, koji se ne smije uplitati u preispitivanje (356). Službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja koji preispituje pritužbu mora „pravo primjenjivati nepristrano” uzimajući u obzir i interese nacionalne sigurnosti u pogledu aktivnosti elektroničkog izviđanja te zaštitu privatnosti (357).

355

356

357

| (181) | U okviru preispitivanja službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja utvrđuje je li došlo do povrede primjenjivog američkog prava i, ako jest, odlučuje o primjerenim korektivnim mjerama (358). Riječ je o mjerama koje u potpunosti ispravljaju utvrđenu povredu, kao što su prestanak nezakonitog prikupljanja podataka, brisanje nezakonito prikupljenih podataka, brisanje rezultata neprimjerenih pretraživanja inače zakonito prikupljenih podataka, ograničavanje pristupa zakonito prikupljenim podacima na primjereno osposobljeno osoblje ili povlačenje obavještajnih izvješća s podacima koji su prikupljeni bez zakonitog odobrenja ili su se nezakonito širili (359). Odluke službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja (među ostalim o korektivnim mjerama) obvezujuće su za predmetne obavještajne agencije (360). |
| --- | --- |

(181)

U okviru preispitivanja službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja utvrđuje je li došlo do povrede primjenjivog američkog prava i, ako jest, odlučuje o primjerenim korektivnim mjerama (358). Riječ je o mjerama koje u potpunosti ispravljaju utvrđenu povredu, kao što su prestanak nezakonitog prikupljanja podataka, brisanje nezakonito prikupljenih podataka, brisanje rezultata neprimjerenih pretraživanja inače zakonito prikupljenih podataka, ograničavanje pristupa zakonito prikupljenim podacima na primjereno osposobljeno osoblje ili povlačenje obavještajnih izvješća s podacima koji su prikupljeni bez zakonitog odobrenja ili su se nezakonito širili (359). Odluke službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja (među ostalim o korektivnim mjerama) obvezujuće su za predmetne obavještajne agencije (360).

358

359

360

| (182) | Službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja mora dokumentirati preispitivanje i donijeti klasificiranu odluku u kojoj obrazlaže osnovu za svoja činjenična utvrđenja, kako je utvrdio je li došlo do predmetne povrede i kako je utvrdio koje su korektivne mjere primjerene (361). Ako službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja preispitivanjem otkrije povredu koju je počinilo tijelo koje nadzire FISC, službenik mora izraditi i klasificirano izvješće za pomoćnika glavnog državnog odvjetnika za nacionalnu sigurnost, koji je potom obvezan o neusklađenosti obavijestiti FISC koji može poduzeti daljnje provedbene mjere (u skladu s postupkom opisanim u izjavama od 173. do 174.) (362). |
| --- | --- |

(182)

Službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja mora dokumentirati preispitivanje i donijeti klasificiranu odluku u kojoj obrazlaže osnovu za svoja činjenična utvrđenja, kako je utvrdio je li došlo do predmetne povrede i kako je utvrdio koje su korektivne mjere primjerene (361). Ako službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja preispitivanjem otkrije povredu koju je počinilo tijelo koje nadzire FISC, službenik mora izraditi i klasificirano izvješće za pomoćnika glavnog državnog odvjetnika za nacionalnu sigurnost, koji je potom obvezan o neusklađenosti obavijestiti FISC koji može poduzeti daljnje provedbene mjere (u skladu s postupkom opisanim u izjavama od 173. do 174.) (362).

361

362

| (183) | Nakon što završi preispitivanje, službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja preko nacionalnog tijela obavješćuje podnositelja pritužbe da „preispitivanjem nisu utvrđene predmetne povrede ili je službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja utvrdio koje primjerene korektivne mjere treba provesti” (363). Tako se štiti povjerljivost aktivnosti provedenih radi zaštite nacionalne sigurnosti, dok pojedinci dobivaju odluku koja potvrđuje da je njihova pritužba propisno istražena i riješena. Nadalje, pojedinac može osporavati tu odluku. U tu će se svrhu pojedinac obavijestiti da može podnijeti žalbu DPRC-u radi preispitivanja utvrđenja službenika za zaštitu građanskih sloboda (vidjeti uvodnu izjavu 184. i dalje) i da će se odabrati posebni odvjetnik koji će zastupati interese podnositelja pritužbe ako se predmet povjeri tom sudu (364). |
| --- | --- |

(183)

Nakon što završi preispitivanje, službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja preko nacionalnog tijela obavješćuje podnositelja pritužbe da „preispitivanjem nisu utvrđene predmetne povrede ili je službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja utvrdio koje primjerene korektivne mjere treba provesti” (363). Tako se štiti povjerljivost aktivnosti provedenih radi zaštite nacionalne sigurnosti, dok pojedinci dobivaju odluku koja potvrđuje da je njihova pritužba propisno istražena i riješena. Nadalje, pojedinac može osporavati tu odluku. U tu će se svrhu pojedinac obavijestiti da može podnijeti žalbu DPRC-u radi preispitivanja utvrđenja službenika za zaštitu građanskih sloboda (vidjeti uvodnu izjavu 184. i dalje) i da će se odabrati posebni odvjetnik koji će zastupati interese podnositelja pritužbe ako se predmet povjeri tom sudu (364).

363

364

| (184) | Svi podnositelji pritužbi i svi subjekti obavještajne zajednice mogu zatražiti preispitivanje odluke službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja pred Žalbenim sudom za zaštitu podataka. Zahtjevi za preispitivanje moraju se podnijeti u roku od 60 dana od zaprimanja obavijesti tog službenika o završetku preispitivanja i sadržavati informacije koje pojedinac želi dati DPRC-u (npr. tvrdnje o pravnim pitanjima ili primjeni prava na činjenice predmeta) (365). Subjekti iz Unije mogu i taj zahtjev podnijeti nacionalnim tijelima (vidjeti uvodnu izjavu 177.). |
| --- | --- |

(184)

Svi podnositelji pritužbi i svi subjekti obavještajne zajednice mogu zatražiti preispitivanje odluke službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja pred Žalbenim sudom za zaštitu podataka. Zahtjevi za preispitivanje moraju se podnijeti u roku od 60 dana od zaprimanja obavijesti tog službenika o završetku preispitivanja i sadržavati informacije koje pojedinac želi dati DPRC-u (npr. tvrdnje o pravnim pitanjima ili primjeni prava na činjenice predmeta) (365). Subjekti iz Unije mogu i taj zahtjev podnijeti nacionalnim tijelima (vidjeti uvodnu izjavu 177.).

365

| (185) | DPRC je neovisni sud koji je osnovao glavni državni odvjetnik u skladu s Izvršnim nalogom br. 14086 (366). Sastoji se od najmanje šest sudaca koje na četverogodišnji mandat s mogućnošću produljenja imenuje glavni državni odvjetnik u dogovoru s PCLOB-om, ministrom trgovine i direktorom za nacionalna obavještajna pitanja (367). Pri imenovanju sudaca glavni državni odvjetnik uzima u obzir kriterije koje izvršna vlast primjenjuje u procjeni kandidata za savezne suce i daje prednost osobama s prethodnim sudačkim iskustvom (368). Suci moraju ujedno biti pravni stručnjaci (tj. aktivni članovi koji ispunjavaju sve obveze u komori i propisno su licencirani za obavljanje odvjetničke službe) i imati odgovarajuće iskustvo s propisima o privatnosti i nacionalnoj sigurnosti. Glavni državni odvjetnik nastoji osigurati da u svakom trenutku najmanje polovina odvjetnika ima prethodno sudačko iskustvo, a svi suci moraju proći sigurnosnu provjeru kako bi mogli pristupiti klasificiranim informacijama u području nacionalne sigurnosti (369). |
| --- | --- |

(185)

DPRC je neovisni sud koji je osnovao glavni državni odvjetnik u skladu s Izvršnim nalogom br. 14086 (366). Sastoji se od najmanje šest sudaca koje na četverogodišnji mandat s mogućnošću produljenja imenuje glavni državni odvjetnik u dogovoru s PCLOB-om, ministrom trgovine i direktorom za nacionalna obavještajna pitanja (367). Pri imenovanju sudaca glavni državni odvjetnik uzima u obzir kriterije koje izvršna vlast primjenjuje u procjeni kandidata za savezne suce i daje prednost osobama s prethodnim sudačkim iskustvom (368). Suci moraju ujedno biti pravni stručnjaci (tj. aktivni članovi koji ispunjavaju sve obveze u komori i propisno su licencirani za obavljanje odvjetničke službe) i imati odgovarajuće iskustvo s propisima o privatnosti i nacionalnoj sigurnosti. Glavni državni odvjetnik nastoji osigurati da u svakom trenutku najmanje polovina odvjetnika ima prethodno sudačko iskustvo, a svi suci moraju proći sigurnosnu provjeru kako bi mogli pristupiti klasificiranim informacijama u području nacionalne sigurnosti (369).

366

367

368

369

| (186) | Samo pojedinci koji ispunjavaju uvjete iz uvodne izjave 185. i nisu zaposleni u izvršnoj vlasti u trenutku imenovanja ili u prethodne dvije godine mogu se imenovati u DPRC. Slično tomu, tijekom svojeg mandata u DPRC-u suci ne smiju preuzimati nikakve službene dužnosti ili se zaposliti u američkoj vladi (osim kao suci DPRC-a) (370). |
| --- | --- |

(186)

Samo pojedinci koji ispunjavaju uvjete iz uvodne izjave 185. i nisu zaposleni u izvršnoj vlasti u trenutku imenovanja ili u prethodne dvije godine mogu se imenovati u DPRC. Slično tomu, tijekom svojeg mandata u DPRC-u suci ne smiju preuzimati nikakve službene dužnosti ili se zaposliti u američkoj vladi (osim kao suci DPRC-a) (370).

370

| (187) | Neovisnost postupka odlučivanja postiže se nizom jamstava. Izvršnoj vlasti (glavni državni odvjetnik i obavještajne agencije) zabranjeno je uplitanje u preispitivanje DPRC-a ili neprimjereni utjecaj na njega (371). DPRC je dužan nepristrano odlučivati o predmetima (372) i poslovati u skladu s vlastitim poslovnikom (koji se donosi većinom glasova). Nadalje, suce DPRC-a može razriješiti samo glavni državni odvjetnik, i to samo iz opravdanih razloga (tj. povreda dužnosti, zlouporaba položaja, povreda sigurnosti, zanemarivanje dužnosti ili nesposobnost za rad) nakon što uzme u obzir standarde primjenjive na savezne suce utvrđene u Pravilima za postupke utvrđivanja povrede dužnosti i nesposobnosti za rad sudaca (373). |
| --- | --- |

(187)

Neovisnost postupka odlučivanja postiže se nizom jamstava. Izvršnoj vlasti (glavni državni odvjetnik i obavještajne agencije) zabranjeno je uplitanje u preispitivanje DPRC-a ili neprimjereni utjecaj na njega (371). DPRC je dužan nepristrano odlučivati o predmetima (372) i poslovati u skladu s vlastitim poslovnikom (koji se donosi većinom glasova). Nadalje, suce DPRC-a može razriješiti samo glavni državni odvjetnik, i to samo iz opravdanih razloga (tj. povreda dužnosti, zlouporaba položaja, povreda sigurnosti, zanemarivanje dužnosti ili nesposobnost za rad) nakon što uzme u obzir standarde primjenjive na savezne suce utvrđene u Pravilima za postupke utvrđivanja povrede dužnosti i nesposobnosti za rad sudaca (373).

371

372

373

| (188) | Zahtjeve podnesene DPRC-u preispituje sudsko vijeće sastavljeno od tri suca, uključujući predsjedavajućeg suca, koji moraju postupati u skladu s Kodeksom ponašanja za suce SAD-a (374). Svakom sudskom vijeću u radu pomaže posebni odvjetnik (375) koji ima pristup svim informacijama povezanima s predmetom, uključujući klasificirane podatke (376). Posebni odvjetnik odgovoran je za zastupanje interesa podnositelja pritužbe te informiranje sudskog vijeća DPRC-a o svim relevantnim pravnim i činjeničnim pitanjima (377). Kako bi prikupio dodatne informacije za potrebe oblikovanja stajališta o zahtjevu za preispitivanje koji je pojedinac podnio DPRC-u, posebni odvjetnik može podnositelju pritužbe uputiti pisana pitanja (378). |
| --- | --- |

(188)

Zahtjeve podnesene DPRC-u preispituje sudsko vijeće sastavljeno od tri suca, uključujući predsjedavajućeg suca, koji moraju postupati u skladu s Kodeksom ponašanja za suce SAD-a (374). Svakom sudskom vijeću u radu pomaže posebni odvjetnik (375) koji ima pristup svim informacijama povezanima s predmetom, uključujući klasificirane podatke (376). Posebni odvjetnik odgovoran je za zastupanje interesa podnositelja pritužbe te informiranje sudskog vijeća DPRC-a o svim relevantnim pravnim i činjeničnim pitanjima (377). Kako bi prikupio dodatne informacije za potrebe oblikovanja stajališta o zahtjevu za preispitivanje koji je pojedinac podnio DPRC-u, posebni odvjetnik može podnositelju pritužbe uputiti pisana pitanja (378).

374

375

376

377

378

| (189) | DPRC preispituje utvrđenja službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja (je li došlo do povrede primjenjivog prava SAD-a i koje su korektivne mjere primjerene) na temelju barem evidencije tog službenika o istrazi te svih informacija i podnesaka podnositelja pritužbe, specijalnog odvjetnika ili obavještajne agencije (379). Sudsko vijeće DPRC-a može pristupiti svim informacijama koje su mu nužne za preispitivanje i može ih dobiti od službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja (sudsko vijeće može npr. zatražiti od tog službenika da dopuni svoju evidenciju dodatnim informacijama ili činjeničnim utvrđenjima ako je to nužno za preispitivanje) (380). |
| --- | --- |

(189)

DPRC preispituje utvrđenja službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja (je li došlo do povrede primjenjivog prava SAD-a i koje su korektivne mjere primjerene) na temelju barem evidencije tog službenika o istrazi te svih informacija i podnesaka podnositelja pritužbe, specijalnog odvjetnika ili obavještajne agencije (379). Sudsko vijeće DPRC-a može pristupiti svim informacijama koje su mu nužne za preispitivanje i može ih dobiti od službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja (sudsko vijeće može npr. zatražiti od tog službenika da dopuni svoju evidenciju dodatnim informacijama ili činjeničnim utvrđenjima ako je to nužno za preispitivanje) (380).

379

380

| (190) | Kad završi preispitivanje, DPRC može 1. odlučiti da nema dokaza koji upućuju na to da su osobni podaci podnositelja pritužbe bili predmet aktivnosti elektroničkog izviđanja, 2. odlučiti da su utvrđenja službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja pravno točna i potkrijepljena zadovoljavajućim dokazima ili 3. ako se DPRC ne slaže s odlukama tog službenika (o tome je li došlo do povrede primjenjivog američkog prava ili koje su korektivne mjere primjerene), može donijeti vlastitu odluku (381). |
| --- | --- |

(190)

Kad završi preispitivanje, DPRC može 1. odlučiti da nema dokaza koji upućuju na to da su osobni podaci podnositelja pritužbe bili predmet aktivnosti elektroničkog izviđanja, 2. odlučiti da su utvrđenja službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja pravno točna i potkrijepljena zadovoljavajućim dokazima ili 3. ako se DPRC ne slaže s odlukama tog službenika (o tome je li došlo do povrede primjenjivog američkog prava ili koje su korektivne mjere primjerene), može donijeti vlastitu odluku (381).

381

| (191) | DPRC u svim predmetima donosi pisanu odluku većinom glasova. Ako se preispitivanjem otkrije povreda primjenjivih pravila, u odluci će se navesti primjerene korektivne mjere, što uključuje brisanje nezakonito prikupljenih podataka, brisanje rezultata neispravnih pretraživanja, ograničavanje pristupa zakonito prikupljenim podacima na primjereno osposobljeno osoblje ili povlačenje obavještajnih izvješća s podacima koji su prikupljeni bez zakonitog odobrenja ili su se nezakonito širili (382). DPRC donosi odluke o pritužbama koje su obvezujuće i pravomoćne (383). Nadalje, ako se preispitivanjem otkrije povreda koju je počinilo tijelo koje nadzire FISC, DPRC mora izraditi i klasificirano izvješće za pomoćnika glavnog državnog odvjetnika za nacionalnu sigurnost, koji je potom o neusklađenosti obvezan obavijestiti FISC, koji može poduzeti daljnje provedbene mjere (u skladu s postupkom opisanim u izjavama od 173. do 174.) (384). |
| --- | --- |

(191)

DPRC u svim predmetima donosi pisanu odluku većinom glasova. Ako se preispitivanjem otkrije povreda primjenjivih pravila, u odluci će se navesti primjerene korektivne mjere, što uključuje brisanje nezakonito prikupljenih podataka, brisanje rezultata neispravnih pretraživanja, ograničavanje pristupa zakonito prikupljenim podacima na primjereno osposobljeno osoblje ili povlačenje obavještajnih izvješća s podacima koji su prikupljeni bez zakonitog odobrenja ili su se nezakonito širili (382). DPRC donosi odluke o pritužbama koje su obvezujuće i pravomoćne (383). Nadalje, ako se preispitivanjem otkrije povreda koju je počinilo tijelo koje nadzire FISC, DPRC mora izraditi i klasificirano izvješće za pomoćnika glavnog državnog odvjetnika za nacionalnu sigurnost, koji je potom o neusklađenosti obvezan obavijestiti FISC, koji može poduzeti daljnje provedbene mjere (u skladu s postupkom opisanim u izjavama od 173. do 174.) (384).

382

383

384

| (192) | Sve odluke sudskog vijeća DPRC-a prosljeđuju se službeniku za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja (385). Ako DPRC provodi preispitivanje na temelju zahtjeva podnositelja pritužbe, preko nacionalnog tijela obavješćuje se podnositelja pritužbe da je DPRC završio preispitivanje i da „preispitivanjem nisu utvrđene predmetne povrede ili je DPRC utvrdio koje primjerene korektivne mjere treba provesti” (386). Ured za privatnost i građanske slobode pri Ministarstvu pravosuđa vodi evidenciju svih informacija koje DPRC preispituje i svih izdanih odluka pa se buduća sudska vijeća DPRC-a mogu njome poslužiti kao neobvezujućom zbirkom presedana (387). |
| --- | --- |

(192)

Sve odluke sudskog vijeća DPRC-a prosljeđuju se službeniku za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja (385). Ako DPRC provodi preispitivanje na temelju zahtjeva podnositelja pritužbe, preko nacionalnog tijela obavješćuje se podnositelja pritužbe da je DPRC završio preispitivanje i da „preispitivanjem nisu utvrđene predmetne povrede ili je DPRC utvrdio koje primjerene korektivne mjere treba provesti” (386). Ured za privatnost i građanske slobode pri Ministarstvu pravosuđa vodi evidenciju svih informacija koje DPRC preispituje i svih izdanih odluka pa se buduća sudska vijeća DPRC-a mogu njome poslužiti kao neobvezujućom zbirkom presedana (387).

385

386

387

| (193) | Osim toga, Ministarstvo trgovine mora voditi evidenciju o svim podnositeljima pritužbe koji su podnijeli pritužbu (388). Radi veće transparentnosti Ministarstvo trgovine mora najmanje svakih pet godina s nadležnom obavještajnom agencijom provjeriti jesu li informacije o preispitivanju DPRC-a deklasificirane (389). Ako jesu, pojedinca će se obavijestiti da se te informacije mogu dobiti u skladu s primjenjivim pravom (tj. da može zatražiti pristup tim informacijama u skladu sa Zakonom o pravu na pristup informacijama, vidjeti uvodnu izjavu 199.). |
| --- | --- |

(193)

Osim toga, Ministarstvo trgovine mora voditi evidenciju o svim podnositeljima pritužbe koji su podnijeli pritužbu (388). Radi veće transparentnosti Ministarstvo trgovine mora najmanje svakih pet godina s nadležnom obavještajnom agencijom provjeriti jesu li informacije o preispitivanju DPRC-a deklasificirane (389). Ako jesu, pojedinca će se obavijestiti da se te informacije mogu dobiti u skladu s primjenjivim pravom (tj. da može zatražiti pristup tim informacijama u skladu sa Zakonom o pravu na pristup informacijama, vidjeti uvodnu izjavu 199.).

388

389

| (194) | Naposljetku, pravilno funkcioniranje tog mehanizma pravne zaštite redovito će se i neovisno evaluirati. Točnije, u skladu s Izvršnim nalogom br. 14086 PCLOB, neovisno tijelo svake godine mora preispitati funkcioniranje mehanizma pravne zaštite (vidjeti uvodnu izjavu 110.) (390). Pritom će PCLOB, među ostalim, ocijeniti jesu li službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja i DPRC pravodobno riješili pritužbe, jesu li dobili potpun pristup nužnim informacijama, jesu li pri preispitivanju na odgovarajući način uzeli u obzir materijalne zaštitne mjere iz Izvršnog naloga br. 14086 i je li obavještajna zajednica u potpunosti postupila u skladu s odlukama službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja i DPRC-a. PCLOB će izraditi izvješće o ishodu preispitivanja za predsjednika, glavnog državnog odvjetnika, direktora za nacionalna obavještajna pitanja, ravnatelje obavještajnih agencija, službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja i kongresne odbore za obavještajna pitanja, objaviti i njegovu neklasificiranu inačicu te će ga Komisija uzeti u obzir pri periodičnom preispitivanju funkcioniranja ove Odluke. Glavni državni odvjetnik, direktor za nacionalna obavještajna pitanja, službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja i ravnatelji obavještajnih agencija moraju provesti sve preporuke iz tih izvješća ili ih na drugi način uzeti u obzir. Nadalje, PCLOB će izdati godišnju javnu potvrdu o tome rješavaju li se pritužbe u okviru mehanizma pravne zaštite u skladu sa zahtjevima iz Izvršnog naloga br. 14086. |
| --- | --- |

(194)

Naposljetku, pravilno funkcioniranje tog mehanizma pravne zaštite redovito će se i neovisno evaluirati. Točnije, u skladu s Izvršnim nalogom br. 14086 PCLOB, neovisno tijelo svake godine mora preispitati funkcioniranje mehanizma pravne zaštite (vidjeti uvodnu izjavu 110.) (390). Pritom će PCLOB, među ostalim, ocijeniti jesu li službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja i DPRC pravodobno riješili pritužbe, jesu li dobili potpun pristup nužnim informacijama, jesu li pri preispitivanju na odgovarajući način uzeli u obzir materijalne zaštitne mjere iz Izvršnog naloga br. 14086 i je li obavještajna zajednica u potpunosti postupila u skladu s odlukama službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja i DPRC-a. PCLOB će izraditi izvješće o ishodu preispitivanja za predsjednika, glavnog državnog odvjetnika, direktora za nacionalna obavještajna pitanja, ravnatelje obavještajnih agencija, službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja i kongresne odbore za obavještajna pitanja, objaviti i njegovu neklasificiranu inačicu te će ga Komisija uzeti u obzir pri periodičnom preispitivanju funkcioniranja ove Odluke. Glavni državni odvjetnik, direktor za nacionalna obavještajna pitanja, službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja i ravnatelji obavještajnih agencija moraju provesti sve preporuke iz tih izvješća ili ih na drugi način uzeti u obzir. Nadalje, PCLOB će izdati godišnju javnu potvrdu o tome rješavaju li se pritužbe u okviru mehanizma pravne zaštite u skladu sa zahtjevima iz Izvršnog naloga br. 14086.

390

| (195) | Uz poseban mehanizam pravne zaštite uspostavljen u skladu s Izvršnim nalogom br. 14086 postoje i drugi oblici pravne zaštite pred redovnim sudovima SAD-a koji su dostupni svim pojedincima (neovisno o državljanstvu ili boravištu) (391). |
| --- | --- |

(195)

Uz poseban mehanizam pravne zaštite uspostavljen u skladu s Izvršnim nalogom br. 14086 postoje i drugi oblici pravne zaštite pred redovnim sudovima SAD-a koji su dostupni svim pojedincima (neovisno o državljanstvu ili boravištu) (391).

391

| (196) | Točnije, u skladu sa Zakonom o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti i povezanim zakonom pojedinci mogu pokrenuti građanski postupak protiv SAD-a ako su se informacije o njima nezakonito i samovoljno upotrebljavale ili otkrivale (392), podnijeti tužbu protiv dužnosnika američke vlade kao privatne osobe radi novčane odštete (393) i osporavati zakonitost nadzora (i tražiti uklanjanje informacija) ako američka vlada namjerava upotrijebiti ili otkriti informacije dobivene elektroničkim izviđanjem ili izvedene iz njega protiv osobe u sudskim ili upravnim postupcima u SAD-u (394). Općenitije, ako informacije dobivene obavještajnim aktivnostima vlada namjerava upotrijebiti protiv osumnjičenika u kaznenom predmetu, u skladu s ustavnim i zakonskim zahtjevima (395) dužna je otkriti određene informacije kako bi tuženik mogao osporavati zakonitost vladina prikupljanja i uporabe dokaza. |
| --- | --- |

(196)

Točnije, u skladu sa Zakonom o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti i povezanim zakonom pojedinci mogu pokrenuti građanski postupak protiv SAD-a ako su se informacije o njima nezakonito i samovoljno upotrebljavale ili otkrivale (392), podnijeti tužbu protiv dužnosnika američke vlade kao privatne osobe radi novčane odštete (393) i osporavati zakonitost nadzora (i tražiti uklanjanje informacija) ako američka vlada namjerava upotrijebiti ili otkriti informacije dobivene elektroničkim izviđanjem ili izvedene iz njega protiv osobe u sudskim ili upravnim postupcima u SAD-u (394). Općenitije, ako informacije dobivene obavještajnim aktivnostima vlada namjerava upotrijebiti protiv osumnjičenika u kaznenom predmetu, u skladu s ustavnim i zakonskim zahtjevima (395) dužna je otkriti određene informacije kako bi tuženik mogao osporavati zakonitost vladina prikupljanja i uporabe dokaza.

392

393

394

395

| (197) | Nadalje, postoji nekoliko posebnih oblika zaštite u okviru kojih se nudi podnošenje pravnog sredstva protiv vladinih dužnosnika zbog nezakonitog pristupa vlade osobnim podacima ili njihove uporabe, među ostalim u navodne svrhe nacionalne sigurnosti (tj. Zakon o računalnoj prijevari i zlouporabi (396), Zakon o zaštiti privatnosti elektroničke komunikacije (397) i Zakon o pravu na privatnost financijskih podataka (398)). Svi ti postupci odnose se na konkretne podatke, ciljane osobe i/ili vrste pristupa (npr. daljinski pristup računalu internetom) i dostupni su pod određenim uvjetima (npr. namjerno/samovoljno postupanje, postupanje izvan službene dužnosti, pretrpljena šteta). |
| --- | --- |

(197)

Nadalje, postoji nekoliko posebnih oblika zaštite u okviru kojih se nudi podnošenje pravnog sredstva protiv vladinih dužnosnika zbog nezakonitog pristupa vlade osobnim podacima ili njihove uporabe, među ostalim u navodne svrhe nacionalne sigurnosti (tj. Zakon o računalnoj prijevari i zlouporabi (396), Zakon o zaštiti privatnosti elektroničke komunikacije (397) i Zakon o pravu na privatnost financijskih podataka (398)). Svi ti postupci odnose se na konkretne podatke, ciljane osobe i/ili vrste pristupa (npr. daljinski pristup računalu internetom) i dostupni su pod određenim uvjetima (npr. namjerno/samovoljno postupanje, postupanje izvan službene dužnosti, pretrpljena šteta).

396

397

398

| (198) | Općenitija pravna zaštita može se ostvariti na temelju Zakona o upravnom postupku (399), prema kojem „svaka osoba koja je pretrpjela štetu zbog mjere agencije protivne zakonu ili na koju je mjera agencije štetno djelovala odnosno kojoj su mjerom agencije povrijeđena prava” ima pravo tražiti sudsko preispitivanje (400). To uključuje mogućnost da od suda zatraži da „proglasi nezakonitima i ukine mjere, nalaze i zaključke agencija za koje se utvrdi da su [...] samovoljni i doneseni iz inata, da čine zlouporabu diskrecijskih prava ili da na drugi način nisu u skladu sa zakonom” (401). Na primjer, savezni žalbeni sud u postupku pokrenutom na temelju Zakona o upravnom postupku 2015. donio je odluku da skupno prikupljanje metapodataka o telefonskim pozivima koje je obavljala američka vlada nije dopušteno člankom 501. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti (402). |
| --- | --- |

(198)

Općenitija pravna zaštita može se ostvariti na temelju Zakona o upravnom postupku (399), prema kojem „svaka osoba koja je pretrpjela štetu zbog mjere agencije protivne zakonu ili na koju je mjera agencije štetno djelovala odnosno kojoj su mjerom agencije povrijeđena prava” ima pravo tražiti sudsko preispitivanje (400). To uključuje mogućnost da od suda zatraži da „proglasi nezakonitima i ukine mjere, nalaze i zaključke agencija za koje se utvrdi da su [...] samovoljni i doneseni iz inata, da čine zlouporabu diskrecijskih prava ili da na drugi način nisu u skladu sa zakonom” (401). Na primjer, savezni žalbeni sud u postupku pokrenutom na temelju Zakona o upravnom postupku 2015. donio je odluku da skupno prikupljanje metapodataka o telefonskim pozivima koje je obavljala američka vlada nije dopušteno člankom 501. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti (402).

399

400

401

402

| (199) | Naposljetku, uz oblike pravne zaštite navedene u uvodnim izjavama od 176. do 198. svi pojedinci imaju pravo tražiti pristup postojećim evidencijama saveznih agencija u skladu sa Zakonom o pravu na pristup informacijama, među ostalim kad se u njima nalaze osobni podaci pojedinca (403). Dobivanje pristupa može olakšati i pokretanje postupka pred redovnim sudovima, među ostalim kao dokaz aktivne legitimacije. Agencije mogu uskratiti pristup informacijama koje su obuhvaćene određenim propisanim iznimkama, uključujući klasificirane informacije u području nacionalne sigurnosti i informacije o istragama tijela kaznenog progona (404), no podnositelji pritužbi koji nisu zadovoljni njihovim odgovorom mogu ga osporavati u postupku upravnog, a potom i sudskog preispitivanja (pred saveznim sudovima) (405). |
| --- | --- |

(199)

Naposljetku, uz oblike pravne zaštite navedene u uvodnim izjavama od 176. do 198. svi pojedinci imaju pravo tražiti pristup postojećim evidencijama saveznih agencija u skladu sa Zakonom o pravu na pristup informacijama, među ostalim kad se u njima nalaze osobni podaci pojedinca (403). Dobivanje pristupa može olakšati i pokretanje postupka pred redovnim sudovima, među ostalim kao dokaz aktivne legitimacije. Agencije mogu uskratiti pristup informacijama koje su obuhvaćene određenim propisanim iznimkama, uključujući klasificirane informacije u području nacionalne sigurnosti i informacije o istragama tijela kaznenog progona (404), no podnositelji pritužbi koji nisu zadovoljni njihovim odgovorom mogu ga osporavati u postupku upravnog, a potom i sudskog preispitivanja (pred saveznim sudovima) (405).

403

404

405

| (200) | Iz prethodno navedenog proizlazi da je pristup američkih tijela kaznenog progona i tijela za nacionalnu sigurnost osobnim podacima koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Odluke uređen pravnim okvirom u kojem su utvrđeni uvjeti za pristup podacima te kojim se pristup podacima i njihova daljnja uporaba ograničavaju na ono što je nužno i proporcionalno postavljenom cilju od javnog interesa. Provedbu tih zaštitnih mjera mogu zatražiti pojedinci koji uživaju prava na djelotvornu pravnu zaštitu. |
| --- | --- |

(200)

Iz prethodno navedenog proizlazi da je pristup američkih tijela kaznenog progona i tijela za nacionalnu sigurnost osobnim podacima koji su obuhvaćeni područjem primjene ove Odluke uređen pravnim okvirom u kojem su utvrđeni uvjeti za pristup podacima te kojim se pristup podacima i njihova daljnja uporaba ograničavaju na ono što je nužno i proporcionalno postavljenom cilju od javnog interesa. Provedbu tih zaštitnih mjera mogu zatražiti pojedinci koji uživaju prava na djelotvornu pravnu zaštitu.

4.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (201) | Komisija smatra da Načelima, koja je objavilo Ministarstvo trgovine, SAD osigurava razinu zaštite osobnih podataka koji se prenose iz Unije u certificirane organizacije u SAD-u u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka koja je u načelu istovjetna onoj koja se jamči Uredbom (EU) 2016/679. |
| --- | --- |

(201)

Komisija smatra da Načelima, koja je objavilo Ministarstvo trgovine, SAD osigurava razinu zaštite osobnih podataka koji se prenose iz Unije u certificirane organizacije u SAD-u u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka koja je u načelu istovjetna onoj koja se jamči Uredbom (EU) 2016/679.

| (202) | Nadalje, Komisija smatra da se djelotvorna primjena Načela jamči obvezama transparentnosti i načinom na koji Ministarstvo trgovine upravlja okvirom za privatnost podataka. Osim toga, nadzorni mehanizmi i oblici pravne zaštite u američkom pravu kao cjelina u praksi omogućuju utvrđivanje kršenja pravila o zaštiti podataka i njihovo kažnjavanje te ispitanicima stavljaju na raspolaganje pravna sredstva za dobivanje pristupa osobnim podacima koji se odnose na njih te u konačnici za ispravak ili brisanje tih podataka. |
| --- | --- |

(202)

Nadalje, Komisija smatra da se djelotvorna primjena Načela jamči obvezama transparentnosti i načinom na koji Ministarstvo trgovine upravlja okvirom za privatnost podataka. Osim toga, nadzorni mehanizmi i oblici pravne zaštite u američkom pravu kao cjelina u praksi omogućuju utvrđivanje kršenja pravila o zaštiti podataka i njihovo kažnjavanje te ispitanicima stavljaju na raspolaganje pravna sredstva za dobivanje pristupa osobnim podacima koji se odnose na njih te u konačnici za ispravak ili brisanje tih podataka.

| (203) | Naposljetku, prema dostupnim informacijama o američkom pravnom poretku, uključujući informacije iz priloga VI. i VII., Komisija smatra da će zadiranje američkih javnih tijela u temeljna prava pojedinaca čiji se podaci prenose iz Unije u SAD u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka u javnom interesu, ponajprije u svrhe kaznenog progona i svrhe nacionalne sigurnosti, biti ograničeno na ono što je nužno za ostvarenje predmetnog legitimnog cilja i da postoji učinkovita pravna zaštita protiv takvog zadiranja. Stoga bi, s obzirom na prethodne zaključke, trebalo odlučiti da SAD osigurava primjerenu razinu zaštite u smislu članka 45. Uredbe (EU) 2016/679, kako se tumači s obzirom na Povelju Europske unije o temeljnim pravima, kad je riječ o osobnim podacima koji se prenose iz Europske unije organizacijama certificiranima u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. |
| --- | --- |

(203)

Naposljetku, prema dostupnim informacijama o američkom pravnom poretku, uključujući informacije iz priloga VI. i VII., Komisija smatra da će zadiranje američkih javnih tijela u temeljna prava pojedinaca čiji se podaci prenose iz Unije u SAD u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka u javnom interesu, ponajprije u svrhe kaznenog progona i svrhe nacionalne sigurnosti, biti ograničeno na ono što je nužno za ostvarenje predmetnog legitimnog cilja i da postoji učinkovita pravna zaštita protiv takvog zadiranja. Stoga bi, s obzirom na prethodne zaključke, trebalo odlučiti da SAD osigurava primjerenu razinu zaštite u smislu članka 45. Uredbe (EU) 2016/679, kako se tumači s obzirom na Povelju Europske unije o temeljnim pravima, kad je riječ o osobnim podacima koji se prenose iz Europske unije organizacijama certificiranima u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

| (204) | Budući da su ograničenja, zaštitne mjere i mehanizam pravne zaštite uspostavljeni Izvršnim nalogom br. 14086 ključni elementi američkog pravnog okvira na kojem se temelji Komisijina procjena, donošenje ove Odluke prvenstveno ovisi o donošenju ažuriranih politika i postupaka za provedbu Izvršnog naloga br. 14086 u svim američkim obavještajnim agencijama, što je učinjeno 3. srpnja 2023. (vidjeti uvodnu izjavu 126.), i dodjeljivanju Uniji statusa organizacije koja ispunjava uvjete za potrebe mehanizma pravne zaštite, što je učinjeno 30. lipnja 2023. (vidjeti uvodnu izjavu 176.). |
| --- | --- |

(204)

Budući da su ograničenja, zaštitne mjere i mehanizam pravne zaštite uspostavljeni Izvršnim nalogom br. 14086 ključni elementi američkog pravnog okvira na kojem se temelji Komisijina procjena, donošenje ove Odluke prvenstveno ovisi o donošenju ažuriranih politika i postupaka za provedbu Izvršnog naloga br. 14086 u svim američkim obavještajnim agencijama, što je učinjeno 3. srpnja 2023. (vidjeti uvodnu izjavu 126.), i dodjeljivanju Uniji statusa organizacije koja ispunjava uvjete za potrebe mehanizma pravne zaštite, što je učinjeno 30. lipnja 2023. (vidjeti uvodnu izjavu 176.).

5.   UČINCI OVE ODLUKE I AKTIVNOSTI TIJELA ZA ZAŠTITU PODATAKA

UČINCI OVE ODLUKE I AKTIVNOSTI TIJELA ZA ZAŠTITU PODATAKA

| (205) | Države članice i njihova tijela dužni su poduzeti mjere potrebne za usklađivanje s aktima institucija Unije jer se potonji smatraju zakonitima i proizvode pravne učinke do njihova povlačenja, poništenja u postupku za poništenje ili proglašavanja nevažećima nakon zahtjeva za prethodnu odluku ili tužbenog zahtjeva za proglašenje nezakonitosti. |
| --- | --- |

(205)

Države članice i njihova tijela dužni su poduzeti mjere potrebne za usklađivanje s aktima institucija Unije jer se potonji smatraju zakonitima i proizvode pravne učinke do njihova povlačenja, poništenja u postupku za poništenje ili proglašavanja nevažećima nakon zahtjeva za prethodnu odluku ili tužbenog zahtjeva za proglašenje nezakonitosti.

| (206) | Stoga je odluka Komisije o primjerenosti donesena u skladu s člankom 45. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/679 obvezujuća za sva tijela država članica kojima je upućena, uključujući njihova neovisna nadzorna tijela. Točnije, za prijenose od voditelja ili izvršitelja obrade u Uniji certificiranim organizacijama u SAD-u nisu potrebna daljnja odobrenja. |
| --- | --- |

(206)

Stoga je odluka Komisije o primjerenosti donesena u skladu s člankom 45. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/679 obvezujuća za sva tijela država članica kojima je upućena, uključujući njihova neovisna nadzorna tijela. Točnije, za prijenose od voditelja ili izvršitelja obrade u Uniji certificiranim organizacijama u SAD-u nisu potrebna daljnja odobrenja.

| (207) | Trebalo bi podsjetiti na to da, u skladu s člankom 58. stavkom 5. Uredbe (EU) 2016/679 i kako je objašnjeno u presudi Suda u predmetu Schrems (406), ako nacionalno tijelo za zaštitu podataka, među ostalim nakon što je zaprimilo pritužbu, ima sumnje u pogledu spojivosti odluke Komisije o primjerenosti s temeljnim pravima pojedinca na privatnost i zaštitu podataka, nacionalnim pravom mora biti predviđeno pravno sredstvo za iznošenje tih prigovora pred nacionalnim sudom, od kojeg se može tražiti da Sudu Europske unije uputi zahtjev za prethodnu odluku (407). |
| --- | --- |

(207)

Trebalo bi podsjetiti na to da, u skladu s člankom 58. stavkom 5. Uredbe (EU) 2016/679 i kako je objašnjeno u presudi Suda u predmetu Schrems (406), ako nacionalno tijelo za zaštitu podataka, među ostalim nakon što je zaprimilo pritužbu, ima sumnje u pogledu spojivosti odluke Komisije o primjerenosti s temeljnim pravima pojedinca na privatnost i zaštitu podataka, nacionalnim pravom mora biti predviđeno pravno sredstvo za iznošenje tih prigovora pred nacionalnim sudom, od kojeg se može tražiti da Sudu Europske unije uputi zahtjev za prethodnu odluku (407).

Schrems

406

407

6.   PRAĆENJE I PREISPITIVANJE OVE ODLUKE

PRAĆENJE I PREISPITIVANJE OVE ODLUKE

| (208) | U skladu sa sudskom praksom Suda (408), a kako je potvrđeno u članku 45. stavku 4. Uredbe (EU) 2016/679, Komisija bi nakon donošenja odluke o primjerenosti trebala kontinuirano pratiti relevantne događaje u trećoj zemlji kako bi ocijenila osigurava li ta treća zemlja i dalje u načelu istovjetnu razinu zaštite. Takva provjera potrebna je, u svakom slučaju, kad Komisija dobije informacije na temelju kojih može opravdano posumnjati u to. |
| --- | --- |

(208)

U skladu sa sudskom praksom Suda (408), a kako je potvrđeno u članku 45. stavku 4. Uredbe (EU) 2016/679, Komisija bi nakon donošenja odluke o primjerenosti trebala kontinuirano pratiti relevantne događaje u trećoj zemlji kako bi ocijenila osigurava li ta treća zemlja i dalje u načelu istovjetnu razinu zaštite. Takva provjera potrebna je, u svakom slučaju, kad Komisija dobije informacije na temelju kojih može opravdano posumnjati u to.

408

| (209) | Stoga bi Komisija trebala kontinuirano pratiti situaciju u SAD-u u pravnom okviru i stvarnoj praksi za obradu osobnih podataka kako je ocijenjeno u ovoj Odluci. Kako bi olakšala taj proces, američka tijela trebala bi odmah obavijestiti Komisiju o svim bitnim promjenama američkog pravnog poretka koje imaju učinak na pravni okvir koji je predmet ove Odluke, kao i o svim promjenama prakse povezane s obradom osobnih podataka koja se ocjenjuje u ovoj Odluci u pogledu obrade osobnih podataka koju provode certificirane organizacije u SAD-u, ali i ograničenja i zaštitnih mjera koji se primjenjuju na pristup javnih tijela osobnim podacima. |
| --- | --- |

(209)

Stoga bi Komisija trebala kontinuirano pratiti situaciju u SAD-u u pravnom okviru i stvarnoj praksi za obradu osobnih podataka kako je ocijenjeno u ovoj Odluci. Kako bi olakšala taj proces, američka tijela trebala bi odmah obavijestiti Komisiju o svim bitnim promjenama američkog pravnog poretka koje imaju učinak na pravni okvir koji je predmet ove Odluke, kao i o svim promjenama prakse povezane s obradom osobnih podataka koja se ocjenjuje u ovoj Odluci u pogledu obrade osobnih podataka koju provode certificirane organizacije u SAD-u, ali i ograničenja i zaštitnih mjera koji se primjenjuju na pristup javnih tijela osobnim podacima.

| (210) | Nadalje, kako bi Komisija mogla djelotvorno obavljati svoju funkciju praćenja, države članice trebale bi je obavješćivati o svim relevantnim mjerama koje poduzimaju nacionalna tijela za zaštitu podataka, naročito u pogledu upita ili pritužbi ispitanika iz Unije o prijenosu osobnih podataka iz Unije certificiranim organizacijama u SAD-u. Komisiju bi trebalo obavijestiti i o svakoj naznaci da se mjerama američkih javnih tijela odgovornih za sprečavanje, istragu, otkrivanje ili progon kaznenih djela ili za nacionalnu sigurnost, uključujući nadzorna tijela, ne osigurava potrebna razina zaštite. |
| --- | --- |

(210)

Nadalje, kako bi Komisija mogla djelotvorno obavljati svoju funkciju praćenja, države članice trebale bi je obavješćivati o svim relevantnim mjerama koje poduzimaju nacionalna tijela za zaštitu podataka, naročito u pogledu upita ili pritužbi ispitanika iz Unije o prijenosu osobnih podataka iz Unije certificiranim organizacijama u SAD-u. Komisiju bi trebalo obavijestiti i o svakoj naznaci da se mjerama američkih javnih tijela odgovornih za sprečavanje, istragu, otkrivanje ili progon kaznenih djela ili za nacionalnu sigurnost, uključujući nadzorna tijela, ne osigurava potrebna razina zaštite.

| (211) | U skladu s člankom 45. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/679 (409) Komisija bi nakon donošenja ove Odluke trebala periodično preispitati jesu li zaključci o primjerenosti razine zaštite koju Sjedinjene Američke Države osiguravaju u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i dalje činjenično i pravno opravdani. Budući da su ponajprije Izvršnim nalogom br. 14086 i Uredbom glavnog državnog odvjetnika propisane uspostava novih mehanizama i provedba novih zaštitnih mjera, ovu Odluku trebalo bi prvi put preispitati godinu dana od njezina stupanja na snagu kako bi se provjerilo jesu li svi relevantni elementi u potpunosti provedeni i funkcioniranju li stvarno u praksi. Nakon prvog preispitivanja i ovisno o njegovu ishodu Komisija će u bliskoj suradnji s odborom osnovanim na temelju članka 93. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 i Europskim odborom za zaštitu podataka odlučiti o periodičnosti budućih preispitivanja (410). |
| --- | --- |

(211)

U skladu s člankom 45. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/679 (409) Komisija bi nakon donošenja ove Odluke trebala periodično preispitati jesu li zaključci o primjerenosti razine zaštite koju Sjedinjene Američke Države osiguravaju u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i dalje činjenično i pravno opravdani. Budući da su ponajprije Izvršnim nalogom br. 14086 i Uredbom glavnog državnog odvjetnika propisane uspostava novih mehanizama i provedba novih zaštitnih mjera, ovu Odluku trebalo bi prvi put preispitati godinu dana od njezina stupanja na snagu kako bi se provjerilo jesu li svi relevantni elementi u potpunosti provedeni i funkcioniranju li stvarno u praksi. Nakon prvog preispitivanja i ovisno o njegovu ishodu Komisija će u bliskoj suradnji s odborom osnovanim na temelju članka 93. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 i Europskim odborom za zaštitu podataka odlučiti o periodičnosti budućih preispitivanja (410).

409

410

| (212) | Za potrebe preispitivanja Komisija bi se trebala sastati s Ministarstvom trgovine, FTC-om i Ministarstvom prometa te prema potrebi s drugim ministarstvima i agencijama uključenima u provedbu okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, a u vezi s pitanjima povezanima s pristupom vlade podacima s predstavnicima Ministarstva pravosuđa, ODNI-jem (uključujući službenika za zaštitu građanskih sloboda), drugim subjektima obavještajne zajednice, DPRC-om i posebnim odvjetnicima. Sudjelovanje na tom sastanku trebalo bi biti otvoreno za predstavnike članova Europskog odbora za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(212)

Za potrebe preispitivanja Komisija bi se trebala sastati s Ministarstvom trgovine, FTC-om i Ministarstvom prometa te prema potrebi s drugim ministarstvima i agencijama uključenima u provedbu okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, a u vezi s pitanjima povezanima s pristupom vlade podacima s predstavnicima Ministarstva pravosuđa, ODNI-jem (uključujući službenika za zaštitu građanskih sloboda), drugim subjektima obavještajne zajednice, DPRC-om i posebnim odvjetnicima. Sudjelovanje na tom sastanku trebalo bi biti otvoreno za predstavnike članova Europskog odbora za zaštitu podataka.

| (213) | Ta bi preispitivanja trebala obuhvatiti sve aspekte funkcioniranja ove Odluke u pogledu obrade osobnih podataka u SAD-u, a posebno primjenu i provedbu Načela, pri čemu bi posebnu pozornost trebalo posvetiti zaštiti koja se pruža u slučaju daljnjeg prijenosa, razvoju relevantne sudske prakse, djelotvornosti ostvarivanja prava pojedinaca, praćenju i osiguravanju usklađenosti s Načelima, kao i ograničenjima i zaštitnim mjerama za pristup vlade, posebice provedbi i primjeni zaštitnih mjera uvedenih Izvršnim nalogom br. 14086 među ostalim u okviru politika i postupaka koje su osmislile obavještajne agencije, međudjelovanju Izvršnog naloga br. 14086 i članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti i Izvršnog naloga br. 12333 te djelotvornosti nadzornih mehanizama i oblika pravne zaštite (uključujući funkcioniranje novog mehanizma pravne zaštite uspostavljenog Izvršnim nalogom br. 14086). U okviru tih preispitivanja pozornost će se posvetiti i suradnji između tijela za zaštitu podataka i nadležnih tijela SAD-a, uključujući pripremu smjernica i drugih instrumenata za tumačenje primjene Načela te drugih aspekata funkcioniranja Okvira. |
| --- | --- |

(213)

Ta bi preispitivanja trebala obuhvatiti sve aspekte funkcioniranja ove Odluke u pogledu obrade osobnih podataka u SAD-u, a posebno primjenu i provedbu Načela, pri čemu bi posebnu pozornost trebalo posvetiti zaštiti koja se pruža u slučaju daljnjeg prijenosa, razvoju relevantne sudske prakse, djelotvornosti ostvarivanja prava pojedinaca, praćenju i osiguravanju usklađenosti s Načelima, kao i ograničenjima i zaštitnim mjerama za pristup vlade, posebice provedbi i primjeni zaštitnih mjera uvedenih Izvršnim nalogom br. 14086 među ostalim u okviru politika i postupaka koje su osmislile obavještajne agencije, međudjelovanju Izvršnog naloga br. 14086 i članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti i Izvršnog naloga br. 12333 te djelotvornosti nadzornih mehanizama i oblika pravne zaštite (uključujući funkcioniranje novog mehanizma pravne zaštite uspostavljenog Izvršnim nalogom br. 14086). U okviru tih preispitivanja pozornost će se posvetiti i suradnji između tijela za zaštitu podataka i nadležnih tijela SAD-a, uključujući pripremu smjernica i drugih instrumenata za tumačenje primjene Načela te drugih aspekata funkcioniranja Okvira.

| (214) | Na temelju preispitivanja Komisija bi trebala sastaviti javno izvješće koje podnosi Europskom parlamentu i Vijeću. |
| --- | --- |

(214)

Na temelju preispitivanja Komisija bi trebala sastaviti javno izvješće koje podnosi Europskom parlamentu i Vijeću.

7.   SUSPENZIJA, STAVLJANJE IZVAN SNAGE ILI IZMJENA OVE ODLUKE

SUSPENZIJA, STAVLJANJE IZVAN SNAGE ILI IZMJENA OVE ODLUKE

| (215) | Ako dostupne informacije, naročito one dobivene praćenjem primjene ove Odluke ili one koje dostavljaju američka tijela ili tijela država članica, pokažu da razina zaštite podataka koji se prenose na temelju ove Odluke možda više nije primjerena, Komisija bi o tome trebala bez odgode obavijestiti nadležna američka tijela i zatražiti poduzimanje odgovarajućih mjera u određenom, razumnom roku. |
| --- | --- |

(215)

Ako dostupne informacije, naročito one dobivene praćenjem primjene ove Odluke ili one koje dostavljaju američka tijela ili tijela država članica, pokažu da razina zaštite podataka koji se prenose na temelju ove Odluke možda više nije primjerena, Komisija bi o tome trebala bez odgode obavijestiti nadležna američka tijela i zatražiti poduzimanje odgovarajućih mjera u određenom, razumnom roku.

| (216) | Ako nakon isteka navedenog roka nadležna američka tijela ne poduzmu te mjere ili na drugi zadovoljavajući način ne dokažu da se ova Odluka i dalje temelji na primjerenoj razini zaštite, Komisija će pokrenuti postupak iz članka 93. stavka 2. Uredbe (EU) 2016/679 radi djelomične ili potpune suspenzije ili stavljanja izvan snage ove Odluke. |
| --- | --- |

(216)

Ako nakon isteka navedenog roka nadležna američka tijela ne poduzmu te mjere ili na drugi zadovoljavajući način ne dokažu da se ova Odluka i dalje temelji na primjerenoj razini zaštite, Komisija će pokrenuti postupak iz članka 93. stavka 2. Uredbe (EU) 2016/679 radi djelomične ili potpune suspenzije ili stavljanja izvan snage ove Odluke.

| (217) | Alternativno, Komisija će pokrenuti taj postupak radi izmjene Odluke, ponajprije utvrđivanjem dodatnih uvjeta za prijenose podataka ili ograničavanjem područja primjene zaključka o primjerenosti samo na prijenose podataka za koje se i dalje osigurava primjerena razina zaštite. |
| --- | --- |

(217)

Alternativno, Komisija će pokrenuti taj postupak radi izmjene Odluke, ponajprije utvrđivanjem dodatnih uvjeta za prijenose podataka ili ograničavanjem područja primjene zaključka o primjerenosti samo na prijenose podataka za koje se i dalje osigurava primjerena razina zaštite.

| (218) | Točnije, Komisija bi trebala pokrenuti postupak suspenzije ili stavljanja izvan snage u sljedećim slučajevima:






  (a) | postoje naznake da organizacije koje su primale osobne podatke iz Unije na temelju ove Odluke nisu usklađene s Načelima te da nadležna nadzorna i provedbena tijela nisu na djelotvoran način pokušala riješiti tu neusklađenost; |
| --- | --- | --- |

(218)

Točnije, Komisija bi trebala pokrenuti postupak suspenzije ili stavljanja izvan snage u sljedećim slučajevima:

(a)

postoje naznake da organizacije koje su primale osobne podatke iz Unije na temelju ove Odluke nisu usklađene s Načelima te da nadležna nadzorna i provedbena tijela nisu na djelotvoran način pokušala riješiti tu neusklađenost;

| (b) | postoje naznake da se američka tijela ne pridržavaju primjenjivih uvjeta ni ograničenja za pristup američkih javnih tijela, u svrhe kaznenog progona i nacionalne sigurnosti, osobnim podacima koji se prenose u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka; ili |
| --- | --- |

(b)

postoje naznake da se američka tijela ne pridržavaju primjenjivih uvjeta ni ograničenja za pristup američkih javnih tijela, u svrhe kaznenog progona i nacionalne sigurnosti, osobnim podacima koji se prenose u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka; ili

| (c) | tijela, među ostalim ODNI, službenik za zaštitu građanskih sloboda i/ili DPRC, ne rješavaju na djelotvoran način pritužbe ispitanika iz Unije. |
| --- | --- |

(c)

tijela, među ostalim ODNI, službenik za zaštitu građanskih sloboda i/ili DPRC, ne rješavaju na djelotvoran način pritužbe ispitanika iz Unije.

| (219) | Komisija bi trebala razmotriti i pokretanje postupka za izmjenu, suspenziju ili stavljanje izvan snage ove Odluke ako nadležna američka tijela ne dostave informacije ili pojašnjenja koja su potrebna za ocjenu razine zaštite osobnih podataka koji se prenose iz Unije u SAD ili usklađenosti s ovom Odlukom. S obzirom na to Komisija bi trebala uzeti u obzir opseg u kojem se relevantne informacije mogu dobiti iz drugih izvora. |
| --- | --- |

(219)

Komisija bi trebala razmotriti i pokretanje postupka za izmjenu, suspenziju ili stavljanje izvan snage ove Odluke ako nadležna američka tijela ne dostave informacije ili pojašnjenja koja su potrebna za ocjenu razine zaštite osobnih podataka koji se prenose iz Unije u SAD ili usklađenosti s ovom Odlukom. S obzirom na to Komisija bi trebala uzeti u obzir opseg u kojem se relevantne informacije mogu dobiti iz drugih izvora.

| (220) | Zbog opravdanih krajnje hitnih razloga, na primjer ako se Izvršni nalog br. 14086 ili Uredba glavnog državnog odvjetnika izmijene tako da se naruši razina zaštite opisana u ovoj Odluci ili ako se Uniji oduzme status organizacije koja ispunjava uvjete za potrebe mehanizma pravne zaštite koji joj je dodijelio glavni državni odvjetnik, Komisija će iskoristiti mogućnost donošenja, u skladu s postupkom iz članka 93. stavka 3. Uredbe (EU) 2016/679, odmah primjenjivih provedbenih akata o suspenziji, stavljanju izvan snage ili izmjeni ove Odluke. |
| --- | --- |

(220)

Zbog opravdanih krajnje hitnih razloga, na primjer ako se Izvršni nalog br. 14086 ili Uredba glavnog državnog odvjetnika izmijene tako da se naruši razina zaštite opisana u ovoj Odluci ili ako se Uniji oduzme status organizacije koja ispunjava uvjete za potrebe mehanizma pravne zaštite koji joj je dodijelio glavni državni odvjetnik, Komisija će iskoristiti mogućnost donošenja, u skladu s postupkom iz članka 93. stavka 3. Uredbe (EU) 2016/679, odmah primjenjivih provedbenih akata o suspenziji, stavljanju izvan snage ili izmjeni ove Odluke.

8.   ZAVRŠNA RAZMATRANJA

ZAVRŠNA RAZMATRANJA

| (221) | Europski odbor za zaštitu podataka objavio je svoje mišljenje (411), koje je uzeto u obzir pri pripremi ove Odluke. |
| --- | --- |

(221)

Europski odbor za zaštitu podataka objavio je svoje mišljenje (411), koje je uzeto u obzir pri pripremi ove Odluke.

411

| (222) | Europski parlament donio je rezoluciju o primjerenosti zaštite koju pruža okvir EU-a i SAD-a za zaštitu podataka (412). |
| --- | --- |

(222)

Europski parlament donio je rezoluciju o primjerenosti zaštite koju pruža okvir EU-a i SAD-a za zaštitu podataka (412).

412

| (223) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 93. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679, |
| --- | --- |

(223)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 93. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Za potrebe članka 45. Uredbe (EU) 2016/679 SAD osigurava primjerenu razinu zaštite osobnih podataka koji se prenose iz Unije organizacijama u SAD-u koje se nalaze na popisu organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka, koji vodi i objavljuje američko Ministarstvo trgovine u skladu s odjeljkom I.3. Priloga I.

Članak 2.

Kad god nadležna tijela u državama članicama radi zaštite pojedinaca u vezi s obradom njihovih osobnih podataka izvršavaju svoje ovlasti u skladu s člankom 58. Uredbe (EU) 2016/679 u pogledu prijenosa podataka iz članka 1. ove Odluke, predmetna država članica o tome bez odgode obavješćuje Komisiju.

Članak 3.

1.   Komisija neprekidno prati primjenu pravnog okvira koji je predmet ove Odluke, uključujući uvjete pod kojima se odvijaju daljnji prijenosi, ostvaruju prava pojedinaca i američka javna tijela imaju pristup podacima koji se prenose na temelju ove Odluke, kako bi ocijenila osigurava li SAD i dalje primjerenu razinu zaštite kako je navedeno u članku 1.

2.   Države članice i Komisija uzajamno se obavješćuju o slučajevima kad se čini da tijela u SAD-u koja imaju zakonske ovlasti za osiguravanje usklađenosti s Načelima iz Priloga I. ne osiguravaju djelotvorne mehanizme za otkrivanje i nadzor koji u praksi omogućuju utvrđivanje kršenja Načela iz Priloga I. i njihovo kažnjavanje.

3.   Države članice i Komisija uzajamno se obavješćuju o naznakama da se američka javna tijela nadležna za nacionalnu sigurnost, kazneni progon ili druge javne interese zadiru u pravo pojedinaca na zaštitu njihovih osobnih podataka u mjeri koja prelazi ono što je nužno i proporcionalno i/ili da ne postoji učinkovita pravna zaštita protiv takvog zadiranja.

4.   Godinu dana od dana kad su države članice obaviještene o ovoj Odluci, a potom u vremenskom intervalu koji će se utvrditi u bliskoj suradnji s odborom osnovanim na temelju članka 93. stavka 1. Uredbe (EU) 2016/679 i Europskim odborom za zaštitu podataka, Komisija ocjenjuje zaključak iz članka 1. stavka 1. na temelju svih dostupnih informacija, uključujući informacije dobivene u okviru preispitivanja provedenog s nadležnim tijelima SAD-a.

5.   Ako Komisija ima naznake za to da primjerena razina zaštite više nije osigurana, o tome obavješćuje nadležna američka tijela. Ako je potrebno, može odlučiti suspendirati, izmijeniti ili staviti izvan snage ovu Odluku ili ograničiti njezino područje primjene u skladu s člankom 45. stavkom 5. Uredbe (EU) 2016/679. Komisija može donijeti takvu odluku ako zbog nesuradnje američke vlade ne može utvrditi osigurava li SAD i dalje primjerenu razinu zaštite.

Članak 4.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. srpnja 2023.

Za Komisiju

Didier REYNDERS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

1

(2)  Radi lakšeg snalaženja popis kratica koje se upotrebljavaju u ovoj Odluci nalazi se u Prilogu VIII.

2

(3)  Vidjeti uvodnu izjavu 101. Uredbe (EU) 2016/679.

3

(4)  Vidjeti nedavni predmet C-311/18, Facebook Ireland i Schrems (Schrems II), ECLI:EU:C:2020:559.

4

Schrems II

(5)  Predmet C-362/14, Maximilian Schrems / Data Protection Commissioner (Schrems), ECLI:EU:C:2015:650, t. 73.

5

Schrems

(6)  
  Schrems, t. 74.

6

Schrems

(7)  Vidjeti Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu i Vijeću, Razmjena i zaštita osobnih podataka u globaliziranom svijetu, COM(2017) 7 od 10. siječnja 2017., odjeljak 3.1., str. 6.–7.

7

(8)  
  Schrems, t. 88.–89.

8

Schrems

(9)  Europski odbor za zaštitu podataka, Referentni dokument o primjerenosti, WP 254 rev.01, dostupan na adresi: https://ec.europa.eu/newsroom/article29/item-detail.cfm?item_id=614108

9

(10)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1250 od 12. srpnja 2016. o primjerenosti zaštite u okviru europsko-američkog sustava zaštite privatnosti u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 207, 1.8.2016., str. 1.).

10

(11)  
  Schrems II, t. 185.

11

Schrems II

(12)  
  Schrems II, t. 197.

12

Schrems II

(13)  Glava 28. odjeljak 302. Kodeksa saveznih propisa.

13

(14)  Ova je Odluka značajna za EGP. U Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”) predviđeno je proširenje unutarnjeg tržišta Europske unije na tri države EGP-a: Island, Lihtenštajn i Norvešku. Odluku Zajedničkog odbora o uključivanju Uredbe (EU) 2016/679 u Prilog XI. Sporazumu o EGP-u donio je Zajednički odbor EGP-a 6. srpnja 2018. te je stupila na snagu 20. srpnja 2018. Uredba je stoga obuhvaćena tim sporazumom. Za potrebe ove Odluke upućivanja na EU i države članice EU-a trebalo bi stoga tumačiti tako da ona obuhvaćaju i države EGP-a.

14

(15)  Ova Odluka ne utječe na zahtjeve Uredbe (EU) 2016/679 koji se primjenjuju na subjekte (voditelje i izvršitelje obrade) u Uniji koji prenose podatke, npr. zahtjevi koji se odnose na ograničavanje svrhe, smanjenje količine podataka, transparentnost i sigurnost podataka (vidjeti i članak 44. Uredbe (EU) 2016/679).

15

(16)  U tom pogledu vidjeti presudu u predmetu Schrems, t. 81., u kojoj je Sud potvrdio da sustav samocertificiranja može osigurati primjerenu razinu zaštite.

16

Schrems

(17)  Odjeljak I.2 Priloga I. Postoje određene iznimke od široke nadležnosti FTC-a u području tržišnih aktivnosti, na primjer u odnosu na banke, zračne prijevoznike, djelatnost osiguranja i zajedničke operaterske aktivnosti pružatelja telekomunikacijskih usluga (iako je odlukom od 26. veljače 2018. u predmetu FTC protiv AT&T-a Žalbeni sud 9. okruga potvrdio da FTC ima nadležnost u odnosu na samostalne operaterske aktivnosti takvih subjekata). Vidjeti i bilješku 2. Priloga IV. Ministarstvo prometa nadležno je za osiguravanje usklađenosti zračnih prijevoznika i posrednika u prodaji karata (za zračni prijevoz), vidjeti Prilog V. odjeljak A.

17

(18)  Odjeljak III.6 Priloga I.

18

(19)  Odjeljak III.2 Priloga I.

19

(20)  Odjeljak I.8.a Priloga I.

20

(21)  Odjeljak III.14.g Priloga I.

21

(22)  Odjeljak I.8.b Priloga I.

22

(23)  Odjeljak I.8.c Priloga I.

23

(24)  Vidjeti npr. odjeljak II.2.b Priloga I. i odjeljke II.3.b i 7.d, u kojima je pojašnjeno da posrednici djeluju u ime voditelja obrade u skladu s njegovim uputama i posebnim ugovornim obvezama.

24

(25)  Odjeljak III.10.a Priloga I. Vidjeti i smjernice koje je Ministarstvo trgovine u dogovoru s Europskim odborom za zaštitu podataka pripremilo u okviru sustava zaštite privatnosti kako bi se pojasnile obveze izvršitelja obrade iz SAD-a koji primaju osobne podatke iz Unije u skladu s tim okvirom. Budući da se ta pravila nisu promijenila, te smjernice odnosno najčešća pitanja i dalje su relevantni za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka (https://www.privacyshield.gov/article?id=Processing-FAQs).

25

(26)  Odjeljak II.3.b Priloga I.

26

(27)  Odjeljak II.5.a Priloga I. Usklađene svrhe među ostalim uključuju reviziju, sprečavanje prijevare ili druge svrhe u skladu s očekivanjima razumne osobe s obzirom na kontekst prikupljanja podataka (vidjeti bilješku 6. Priloga I.).

27

(28)  Odjeljak II.2.a Priloga I. Ne primjenjuje se kad organizacija osobne podatke otkriva izvršitelju obrade koji postupa u njezino ime i prema njezinim uputama (odjeljak II.2.b Priloga I.). Pritom organizacija ipak mora imati sklopljen ugovor i osigurati usklađenost s načelom odgovornosti za daljnji prijenos, kako je detaljnije objašnjeno u uvodnoj izjavi 43. Nadalje, načelo izbora (kao i načelo obavješćivanja) može se ograničiti kad se osobni podaci obrađuju u kontekstu dubinske analize (za potrebe mogućeg spajanja ili preuzimanja) ili revizija na mjeru i razdoblje koji su nužni da se zadovolje zakonski zahtjevi ili zahtjevi javnog interesa odnosno na mjeru i razdoblje u kojima bi primjena tih načela naškodila legitimnim interesima organizacije u konkretnom kontekstu dubinskih analiza ili revizija (odjeljak III.4 Priloga I.). Izuzeće od načela izbora (i načela obavješćivanja i odgovornosti za daljnji prijenos) predviđeno je i dodatnim načelom br. 15 (odjeljci III.15.a i b Priloga I.) u slučaju osobnih podataka iz javno dostupnih izvora (osim ako izvoznik podataka iz EU-a ne navede da informacije podliježu ograničenjima zbog kojih se moraju primjenjivati ta načela) i osobnih podataka prikupljenih iz evidencija koje su općenito otvorene na uvid javnosti (ako se ne pojavljuju u kombinaciji s informacijama iz evidencije koja nije javna i ako se poštuju uvjeti za ostvarivanje uvida). Slično tomu, izuzeće od načela izbora (i načela obavješćivanja i odgovornosti za daljnji prijenos) predviđeno je i dodatnim načelom br. 14 (odjeljak III.14.f Priloga I.) u slučaju osobnih podataka koje poduzeće koje proizvodi farmaceutske ili medicinske proizvode obrađuje u okviru praćenja sigurnosti i učinkovitosti proizvoda ako se zbog pridržavanja Načela ne mogu ispuniti regulatorni zahtjevi.

28

odgovornosti za daljnji prijenos

izbora

obavješćivanja

izbora

obavješćivanja

odgovornosti za daljnji prijenos

(29)  To se odnosi na sve prijenose podataka u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, uključujući prijenos podataka prikupljenih u kontekstu radnog odnosa. Iako se certificirana američka organizacija stoga u načelu smije koristiti podacima o ljudskim resursima u svrhe koje nisu povezane s radnim odnosom (npr. određeni promidžbeni sadržaji), mora se pridržavati zabrane neusklađene obrade i smije to činiti samo u skladu s načelima obavješćivanja i izbora. Organizacija iznimno može upotrebljavati osobne podatke u dodatnu usklađenu svrhu bez poštovanja načela obavješćivanja i izbora, ali samo u mjeri i razdoblju koje je potrebno da se izbjegne ugrožavanje sposobnosti organizacije da donosi odluke o promaknućima, imenovanjima ili druge slične odluke o zapošljavanju (vidjeti odjeljak III.9.b.iv Priloga I.). Zabranom američkim organizacijama da poduzimaju kaznene mjere protiv zaposlenika zbog ostvarivanja prava na taj izbor, uključujući svako ograničavanje mogućnosti zapošljavanja, osigurat će se da unatoč podređenom i suštinski ovisnom položaju zaposlenik bez pritiska može ostvariti pravo na slobodan izbor. Vidjeti odjeljak III.9.b.i Priloga I.

29

obavješćivanja

izbora

obavješćivanja

izbora

(30)  Odjeljak II.2.c Priloga I.

30

(31)  Odjeljak II.2.c Priloga I.

31

(32)  Odjeljak III.1 Priloga I.

32

(33)  Odjeljak II.5 Priloga I.

33

(34)  Vidjeti bilješku 7. Priloga I. u kojoj je pojašnjeno da se smatra da se pojedinčev „identitet može utvrditi” sve dok organizacija ili treća strana mogu u razumnoj mjeri identificirati pojedinca s obzirom na sredstva identificiranja za koja se može razumno očekivati da će se upotrijebiti (uzimajući u obzir, među ostalim, troškove i vrijeme potrebne za utvrđivanje identiteta te tehnologiju dostupnu u trenutku obrade).

34

(35)  Odjeljak II.5.b Priloga I.

35

(36)  Vidjeti prethodnu bilješku.

36

bilješku

(37)  Odjeljak II.4.a Priloga I. Osim toga, u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka poslodavci bi pri obradi podataka o ljudskim resursima trebali poštovati želje zaposlenika u pogledu privatnosti tako što će ograničiti pristup osobnim podacima, anonimizirati određene podatke ili dodijeliti šifre odnosno pseudonime (odjeljak III.9.b.iii Priloga I.).

37

(38)  Odjeljak II.1 Priloga I.

38

(39)  Odjeljak II.1.b Priloga I. U dodatnom načelu br. 14. (odjeljci III.14.b i c Priloga I.) utvrđene su posebne odredbe o obradi osobnih podataka u kontekstu zdravstvenih istraživanja i kliničkih ispitivanja. Točnije, tim se načelom organizacijama dopušta da obrađuju podatke iz kliničkih ispitivanja čak i nakon što se osoba povuče iz ispitivanja ako je u obavijesti to bilo jasno navedeno kad je pojedinac pristao sudjelovati. Slično tomu, ako organizacija uključena u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka primi osobne podatke za potrebe zdravstvenih istraživanja, može ih upotrijebiti za novo istraživanje samo u skladu s načelima obavješćivanja i izbora. U tom bi slučaju pojedinca u načelu trebalo obavijestiti o svim budućim posebnim načinima uporabe podataka (npr. povezane studije). Ako u početnoj obavijesti nije moguće navesti sve buduće načine uporabe podataka (jer bi nova saznanja ili napredak u medicini/istraživanju mogli dovesti do novih načina uporabe u istraživanju), u njoj se mora objasniti da bi se podaci mogli upotrijebiti u budućim nepredviđenim medicinskim i farmaceutskim istraživanjima. Ako takva daljnja uporaba nije u skladu s općim svrhama istraživanja u koje su podaci prikupljeni (tj. ako su nove svrhe bitno drukčije no i dalje u skladu s izvornom svrhom, vidjeti uvodne izjave 14. i 15.), mora se dobiti nova privola (tj. pristanak). Vidjeti i posebna ograničenja/izuzeća od načela obavješćivanja opisana u bilješci 28.

39

obavješćivanja

izbora

obavješćivanja

(40)  Odjeljak III.6.d Priloga I.

40

(41)  Vidjeti i dodatno načelo o pristupu (odjeljak III.8 Priloga I.).

41

(42)  Odjeljci III.8.a.i–ii Priloga I.

42

(43)  Odjeljak III.8.i Priloga I.

43

(44)  Odjeljci III.8.a.i–ii i III.8.g Priloga I.

44

(45)  Odjeljci III.4, 8.b, c i e, 14.e i f te 15.d Priloga I.

45

(46)  Odjeljak III.8.e.ii Priloga I. Organizacija mora obavijestiti pojedinca o razlozima za uskraćivanje/ograničavanje i kontaktnoj točki za daljnje upite, odjeljak III.8.a.iii.

46

(47)  Odjeljci III.8.a.ii–iii Priloga I.

47

(48)  Odjeljak III.8.a.i Priloga I.

48

(49)  Odjeljci II.6 i III.8.a.i Priloga I.

49

(50)  Odjeljak III.8.12 Priloga I.

50

(51)  Suprotno tomu, u iznimnom slučaju kad američka organizacija ima izravan odnos s ispitanikom iz Unije, to je obično posljedica toga što se ciljano usmjerila na tog pojedinca u Uniji ponudom robe ili usluga ili praćenjem njegova ponašanja. U tom će scenariju sama američka organizacija biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe (EU) 2016/679 (članak 3. stavak 2.) te se mora izravno pridržavati prava Unije o zaštiti podataka.

51

(52)  SWD(2018) 497 final, odjeljak 4.1.5. Studija je bila usmjerena na i. mjeru u kojoj organizacije uključene u sustav zaštite privatnosti donose odluke koje utječu na pojedince na temelju automatizirane obrade osobnih podataka prenesenih iz poduzeća u EU-u u okviru sustava zaštite privatnosti te ii. zaštitne mjere za pojedince koje su američkim saveznim pravom predviđene za takve situacije i uvjete za primjenu tih zaštitnih mjera.

52

(53)  Vidjeti npr. Zakon o jednakim mogućnostima za dobivanje kredita (glava 15. članak 1691. i dalje Zakonika SAD-a), Zakon o poštenom izvješćivanju o kreditnoj sposobnosti (glava 15. članak 1681. i dalje Zakonika SAD-a) ili Zakon protiv diskriminacije pri prodaji ili iznajmljivanju stambenog prostora (glava 42. članak 3601. i dalje Zakonika SAD-a). Osim toga, Sjedinjene Američke Države prihvatile su Načela o umjetnoj inteligenciji Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj, koja među ostalim sadržavaju načela transparentnosti, objašnjivosti, sigurnosti i odgovornosti.

53

(54)  Vidjeti npr. smjernice dostupne na 2042-Kojim osobnim zdravstvenim informacijama u posjedu pružatelja zdravstvene zaštite i iz zdravstvenog osiguranja pojedinci imaju pravo pristupiti na temelju HIPAA-e? | HHS.gov

54

(55)  Vidjeti odjeljak II.3. Priloga I. i dodatno načelo o obveznim ugovorima za daljnje prijenose (odjeljak III.10 Priloga I.)

55

(56)  Iznimno od tog općeg načela organizacija može osobne podatke manjeg broja zaposlenika dalje prenositi, a da pritom ne sklapa ugovor s primateljem, za povremene operativne potrebe povezane s radnim odnosom, npr. rezerviranje leta ili hotelske sobe ili ugovaranje osiguranja. No i u tom slučaju organizacija se mora pridržavati načela obavješćivanja i izbora (vidjeti odjeljak III.9.e Priloga I.).

56

obavješćivanja

izbora

(57)  Vidjeti i dodatno načelo o obveznim ugovorima za daljnje prijenose (odjeljak III.10.b Priloga I.). Iako to načelo omogućuje prijenose i na osnovi izvanugovornih instrumenata (npr. unutargrupni programi usklađenosti i kontrole), iz njegove je formulacije jasno da ti instrumenti uvijek moraju jamčiti „kontinuitet zaštite osobnih informacija u skladu s Načelima”. Nadalje, budući da će certificirana američka organizacija i dalje biti odgovorna za usklađenost s Načelima, imat će jak poticaj za uporabu instrumenata koji su doista djelotvorni u praksi.

57

(58)  Pojedinci neće imati pravo zatražiti izuzeće ako se osobni podaci prenose trećoj strani koja u ulozi posrednika izvršava zadaće u ime i prema uputama američke organizacije. Međutim, američka organizacija pritom mora imati sklopljen ugovor s posrednikom te izvršavanjem svojih ovlasti za davanje uputa jamči da će se primjenjivati oblici zaštite predviđeni Načelima.

58

(59)  Situacija se razlikuje ovisno o tome je li treća strana voditelj ili izvršitelj obrade (posrednik). U prvom slučaju ugovorom s trećom stranom mora se osigurati da ona prestane s obradom ili poduzme druge razumne i odgovarajuće korake za rješavanje situacije. U drugom slučaju organizacija uključena u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka, kao voditelj obrade u skladu s čijim uputama postupa posrednik, mora poduzeti te mjere. Vidjeti odjeljak II.3 Priloga I.

59

(60)  Odjeljak II.3.b Priloga I.

60

(61)  
  Vidjeti prethodnu bilješku.

61

Vidjeti prethodnu

(62)  Odjeljak II.7.d Priloga I.

62

(63)  Vidjeti i dodatno načelo o samocertificiranju (odjeljak III.6 Priloga I.).

63

(64)  Vidjeti i dodatno načelo o rješavanju sporova i provedbi (odjeljak III.11 Priloga I.).

64

(65)  Vidjeti i dodatno načelo o provjeri (odjeljak III.7 Priloga I.).

65

(66)  Odjeljak III.7 Priloga I.

66

(67)  Odjeljak I.2 Priloga I.

67

(68)  Odjeljak III.6.b Priloga I. i odjeljak „Provjera zahtjeva za samocertificiranje” Priloga III.

68

(69)  Bilješka 12. Priloga I.

69

(70)  Odjeljak III.6.h Priloga I.

70

(71)  Odjeljak III.6.a i bilješka 12. Priloga I. te odjeljak „Provjera zahtjeva za samocertificiranje” Priloga III.

71

(72)  Odjeljak „Provjera zahtjeva za samocertificiranje” Priloga III.

72

(73)  Slično tomu, Ministarstvo trgovine surađivat će s trećom stranom koja je čuvar sredstava prikupljenih naplatom naknade za rad odbora tijela za zaštitu podataka (vidjeti uvodnu izjavu 73.) kako bi provjerilo jesu li organizacije koje su kao neovisni mehanizam pravne zaštite odabrale tijela za zaštitu podataka platile naknadu za predmetnu godinu. Vidjeti odjeljak „Provjera zahtjeva za samocertificiranje” Priloga III.

73

(74)  Bilješka 2. Priloga III.

74

(75)  Vidjeti odjeljak „Provjera zahtjeva za samocertificiranje” Priloga III.

75

(76)  Informacije o upravljanju popisom organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka mogu se pronaći u Prilogu III. (vidjeti uvod u odjeljku „Upravljanje programom za okvir za privatnost podataka i njegov nadzor koje provodi Ministarstvo trgovine”) i Prilogu I. (odjeljci I.3, I.4, III.6.d i III.11.g).

76

(77)  Vidjeti uvod u odjeljku „Upravljanje programom za okvir za privatnost podataka i njegov nadzor koje provodi Ministarstvo trgovine” Priloga III.

77

(78)  Vidjeti odjeljak „Prilagođavanje internetskih stranica okvira za privatnost podataka ciljanoj publici” Priloga III.

78

(79)  Vidjeti odjeljak „Provedba periodičkih preispitivanja usklađenosti po službenoj dužnosti i ocjena programa za okvir za privatnost podataka” Priloga III.

79

(80)  Ministarstvo trgovine može na razne načine provoditi svoje nadzorne aktivnosti, npr. provjeravati funkcioniraju li poveznice na politike zaštite privatnosti ili aktivno pratiti navode li se u vijestima uvjerljivi dokazi o neusklađenosti.

80

(81)  Vidjeti odjeljak „Provedba periodičkih preispitivanja usklađenosti po službenoj dužnosti i ocjena programa za okvir za privatnost podataka” Priloga III.

81

(82)  Vidjeti odjeljak „Provedba periodičkih preispitivanja usklađenosti po službenoj dužnosti i ocjena programa za okvir za privatnost podataka” Priloga III.

82

(83)  U okviru drugog godišnjeg preispitivanja sustava zaštite privatnosti Ministarstvo trgovine izvijestilo je da je provelo terenske provjere 100 organizacija i poslalo upitnike o usklađenosti u 21 slučaju (nakon čega su ispravljeni otkriveni problemi), vidjeti radni dokument službi Komisije SWD(2018) 497 final, str. 9. Slično tomu, u okviru trećeg godišnjeg preispitivanja sustava zaštite privatnosti Ministarstvo trgovine izvijestilo je da je nadzorom javnih izvješća otkrilo tri slučaja neusklađenosti i da je počelo provoditi terenske provjere 30 poduzeća svaki mjesec, na temelju kojih je u 28 % slučajeva poslalo upitnike o usklađenosti (nakon čega su otkriveni problemi odmah ispravljeni ili, u tri slučaja, riješeni nakon pisma upozorenja), vidjeti radni dokument službi Komisije SWD(2019) 495 final, str. 8.

83

(84)  Odjeljak III.11.g Priloga I. Točnije, ustrajna neusklađenost nastaje kad organizacija odbija postupati u skladu s konačnom odlukom samoregulatornog tijela za zaštitu privatnosti, neovisnog tijela za rješavanje sporova ili provedbenog tijela.

84

(85)  Odjeljak III.6.f Priloga I.

85

(86)  Prilog III. odjeljak „Traženje i suzbijanje lažnih izjava o sudjelovanju”.

86

(87)  Vidjeti prethodnu bilješku.

87

(88)  Vidjeti prethodnu bilješku.

88

(89)  Vidjeti prethodnu bilješku.

89

(90)  U okviru trećeg godišnjeg preispitivanja sustava zaštite privatnosti Ministarstvo trgovine izvijestilo je da je utvrdilo 669 slučajeva lažnih izjava o sudjelovanju (od listopada 2018. do listopada 2019.), od kojih je većina riješena nakon što je ministarstvo poslalo pismo upozorenja, dok ih je 143 upućeno FTC-u (vidjeti uvodnu izjavu 62.). Vidjeti radni dokument službi Komisije SWD(2019) 495 final, str. 10.

90

(91)  Organizacija uključena u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka mora javno izjaviti da se obvezala postupati u skladu s Načelima, objaviti svoje politike zaštite privatnosti u skladu s Načelima i u cijelosti ih provoditi. Neusklađenost je kažnjiva u skladu s člankom 5. Zakona o FTC-u, kojim se zabranjuje nepošteno i prijevarno postupanje u trgovini ili koje utječe na trgovinu (glava 15. članak 45. Zakonika SAD-a), i glavom 49. člankom 41712. Zakonika SAD-a, kojim se prijevozniku ili posredniku u prodaji karata zabranjuje nepoštena ili prijevarna praksa u zračnom prijevozu ili prodaji usluga zračnog prijevoza.

91

(92)  Glava 15. članak 41. Zakonika SAD-a.

92

(93)  Prilog IV.

93

(94)  Prema informacijama FTC-a on nema ovlasti provoditi terenske inspekcije u području zaštite privatnosti. Međutim, ovlašten je zahtijevati od organizacija da dostave dokumente i pribave izjave svjedoka (vidjeti članak 20. Zakona o FTC-u) te se u slučaju neusklađenosti može koristiti sudskim sustavom za provedbu takvih naloga.

94

(95)  Vidjeti odjeljak „Ishođenje i praćenje naloga” Priloga IV.

95

(96)  Nalozima FTC-a ili sudskim nalozima može se zahtijevati od poduzeća da provode programe zaštite privatnosti i redovito FTC-u omogućuju uvid u izvješća o usklađenosti ili neovisne ocjene tih programa koje provodi treća strana.

96

(97)  Odjeljak „Ishođenje i praćenje naloga” Priloga IV.

97

(98)  Radni dokument službi Komisije SWD(2019) 495 final, str. 11.

98

(99)  Vidjeti slučajeve navedene na internetskim stranicama FTC-a, dostupno na https://www.ftc.gov/business-guidance/privacy-security/privacy-shield. Vidjeti i radni dokument službi Komisije SWD(2017) 344 final, str. 17., radni dokument službi Komisije SWD(2018) 497 final, str. 12., i radni dokument službi Komisije SWD(2019) 495 final, str. 11.

99

(100)  Vidjeti npr. Pripremljene napomene predsjednika Josepha Simonsa na drugom godišnjem preispitivanju sustava zaštite privatnosti (ftc.gov).

100

(101)  Vidjeti npr. nalog FTC-a u predmetu Drizly, LLC. kojim se od poduzeća zahtijevalo, među ostalim, 1. da uništi sve osobne podatke koje je prikupilo, a koji mu nisu potrebni za pružanje proizvoda ili usluga potrošačima, 2. da ne prikuplja niti pohranjuje osobne informacije osim ako je to potrebno za konkretne svrhe navedene u rasporedu čuvanja.

101

(102)  Vidjeti npr. nalog FTC-a u predmetu CafePress (24. ožujka 2022.) kojim se zahtijevalo, među ostalim, da se što više smanji količina prikupljanih podataka.

102

(103)  Vidjeti npr. FTC-ove provedbene mjere u predmetima Drizly, LLC i CafePress kojima se od predmetnih poduzeća zahtijevalo da uspostave namjenski sigurnosni program ili posebne sigurnosne mjere. Osim toga, kad je riječ o povredama podataka, vidjeti i nalog FTC-a od 27. siječnja 2023. u predmetu Chegg, nagodbu postignutu s društvom Equifax 2019. (https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2019/07/equifax-pay-575-million-part-settlement-ftc-cfpb-states-related-2017-data-breach).

103

(104)  Vidjeti npr. predmet RealPage, Inc (16. listopada 2018.), u kojem je FTC u skladu sa Zakonom o poštenom izvješćivanju o kreditnoj sposobnosti poduzeo provedbene mjere protiv poduzeća za provjeru najmoprimaca koje je vlasnicima nekretnina i poduzećima za upravljanje nekretninama dostavljalo izvješća o pojedincima koja su pripremljena na temelju informacija iz izvješćâ o dosadašnjem najmoprimstvu i javnih evidencija (uključujući povijest kaznenih djela i deložacija) te kreditnih informacija i koja su uzeta u obzir pri donošenju odluke o tome jesu li ispunjeni uvjeti za najmoprimstvo. FTC je utvrdio da poduzeće nije poduzelo razumne mjere kako bi osiguralo točnost informacija koje je dostavilo služeći se svojim alatom za automatizirano donošenje odluka.

104

(105)  Vidjeti odjeljak „Provedbena praksa” Priloga V.

105

(106)  Vidjeti glavu 5. članak 3105., članak 7521. točku (a), članak 554. točku (d) i članak 556. točku (b)(3) Zakonika SAD-a.

106

(107)  Vidjeti odjeljak „Praćenje i objava provedbenih naloga koji se odnose na povrede okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka” Priloga V.

107

(108)  Odjeljak II.7 Priloga I.

108

(109)  Odjeljak III.11 Priloga I.

109

(110)  Odjeljak III.11.d.i Priloga I.

110

(111)  Odjeljak III.11.d.i Priloga I.

111

(112)  To je tijelo za rješavanje pritužbi koje je odredio odbor tijela za zaštitu podataka u skladu s dodatnim načelom o ulozi tijela za zaštitu podataka (odjeljak III.5 Priloga I.).

112

(113)  Odjeljak III.11.d Priloga I.

113

(114)  Odjeljci II.7 i III.11.e Priloga I.

114

(115)  Odjeljak III.11.d.ii Priloga I.

115

(116)  Godišnje izvješće mora sadržavati sljedeće informacije: 1. ukupan broj pritužbi koje se odnose na okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka zaprimljenih u izvještajnoj godini, 2. vrste zaprimljenih pritužbi, 3. mjere za osiguranje kvalitete rješavanja sporova, kao što je trajanje obrade pritužbi, i 4. ishode zaprimljenih pritužbi, posebno broj i vrstu pravnih sredstava ili izrečenih sankcija.

116

(117)  Odjeljak „Provjera zahtjeva za samocertificiranje” Priloga I.

117

(118)  Vidjeti odjeljak „Olakšavanje suradnje s tijelima za alternativno rješavanje sporova koja pružaju usluge povezane s Načelima” Priloga III. Vidjeti i odjeljak III.11.d.ii–iii Priloga I.

118

(119)  Vidjeti odjeljak III.11.e Priloga I.

119

(120)  Vidjeti odjeljak III.11.g Priloga I., posebno točke ii. i iii.

120

(121)  Vidjeti odjeljak „Traženje i suzbijanje lažnih izjava o sudjelovanju” Priloga III.

121

(122)  Odjeljak II.7.b Priloga I.

122

(123)  Odjeljak III.5 Priloga I.

123

(124)  Odjeljak III.5.c.ii Priloga I.

124

(125)  Prilog III. (vidjeti odjeljak „Olakšavanje suradnje s tijelima za zaštitu podataka”) i Prilog IV. (vidjeti odjeljke „Davanje prednosti upućenim predmetima i istrage” i „Suradnja u području provedbe s tijelima za zaštitu podataka iz EU-a”).

125

(126)  Tijela za zaštitu podataka trebala bi na temelju svoje nadležnosti za organizaciju svojeg rada i međusobnu suradnju izraditi poslovnik svojeg neslužbenog odbora.

126

(127)  Odjeljak III.5.c.i Priloga I.

127

(128)  Odjeljak III.5.c.ii Priloga I.

128

(129)  Vidjeti odjeljak „Olakšavanje suradnje s tijelima za zaštitu podataka” Priloga III.

129

(130)  Vidjeti odjeljke „Davanje prednosti upućenim predmetima i istrage” i „Suradnja u području provedbe s tijelima za zaštitu podataka iz EU-a” Priloga IV.

130

(131)  Vidjeti npr. odjeljak „Olakšavanje suradnje s tijelima za zaštitu podataka” Priloga III.

131

(132)  Odjeljak II.7.e Priloga I. i odjeljak „Olakšavanje suradnje s tijelima za zaštitu podataka” Priloga III.

132

(133)  Vidjeti prethodnu bilješku.

133

(134)  Odjeljak III.11.g Priloga I.

134

(135)  Odjeljak III.11.g Priloga I.

135

(136)  Organizacija uključena u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka mora javno izjaviti da se obvezala postupati u skladu s Načelima, objaviti svoje politike zaštite privatnosti u skladu s Načelima i u cijelosti ih provoditi. Neusklađenost je kažnjiva u skladu s člankom 5. Zakona o FTC-u, kojim se zabranjuje nepošteno i prijevarno postupanje u trgovini ili koje utječe na trgovinu.

136

(137)  Vidjeti i slične obveze Ministarstva prometa, Prilog V.

137

(138)  Vidjeti Prilog I. „Model arbitraže” uz Prilog I.

138

(139)  Vidjeti odjeljke II.1.a.xi i II.7.c Priloga I.

139

(140)  Stranke se dogovaraju i o broju arbitara u Odboru.

140

(141)  Odjeljak G.6 Priloga I. uz Prilog I.

141

(142)  Pojedinci ne mogu u arbitražnom postupku tražiti naknadu štete, ali pokretanjem tog postupka ne gubi se mogućnost traženja naknade štete na redovnim američkim sudovima.

142

(143)  Vidjeti npr. zakone o zaštiti potrošača Kalifornije (članci od 1750. do 1785. Građanskog zakonika Kalifornije (West) – Zakon o pravnim sredstvima za potrošače), Okruga Columbije (članak 28-3901. Zakonika Okruga Columbije), Floride (članci od 501.201. do 501.213. Zakonika Floride – Zakon o prijevarnoj i nepoštenoj trgovinskoj praksi), Illinoisa (glava 815. članci od 505/1 do 505/12 Zakonika Illinoisa – Zakon o prijevari potrošača i prijevarnoj poslovnoj praksi), Pennsylvanije (glava 73. članci od 201-1 do 201-9.3 Zakonika Pennsylvanije s komentarima (West) – Zakon o nepoštenoj trgovinskoj praksi i zaštiti potrošača).

143

(144)  Tj. u slučaju namjernog uplitanja u privatne poslove ili interese pojedinca na način koji bi razumna osoba smatrala izrazito uvredljivim (članak 652.(b) u 2. izdanju Kodifikacije odštetnog prava).

144

(145)  Ta štetna radnja obično se odnosi na prisvajanje i uporabu imena ili lika nekog pojedinca u svrhe oglašavanja poduzeća ili proizvoda ili u sličnu komercijalnu svrhu (vidjeti članak 652.C u 2. izdanju Kodifikacije odštetnog prava).

145

(146)  Tj. objavljivanje informacija o privatnom životu pojedinca, pri čemu razumna osoba to smatra izrazito uvredljivim, a informacije nisu od legitimnog interesa za javnost (članak 652.D u 2. izdanju Kodifikacije odštetnog prava).

146

(147)  To je bitno i s obzirom na odjeljak I.5 Priloga I. U skladu s tim odjeljkom i slično kao u Općoj uredbi o zaštiti podataka postupanje u skladu sa zahtjevima zaštite podataka i pravima na zaštitu podataka koja su dio Načela zaštite privatnosti može podlijegati ograničenjima. No takva ograničenja nisu apsolutna, nego se na njih može pozvati samo pod nekoliko uvjeta, na primjer u mjeri koja je nužna da se postupi u skladu sa sudskim nalogom ili ispune zahtjevi u pogledu javnog interesa, kaznenog progona ili nacionalne sigurnosti. U tom kontekstu i radi jasnoće u tom se odjeljku upućuje i na uvjete utvrđene u Izvršnom nalogu br. 14086 koji su ocijenjeni među ostalim u uvodnim izjavama 127.–141.

147

(148)  Vidjeti predmet Schrems II, t. 174. i 175. te navedenu sudsku praksu. Kad je riječ o pristupu javnih tijela država članica, vidjeti i predmet C-623/17 Privacy International, ECLI:EU:C:2020:790, t. 65., i spojene predmete C-511/18, C-512/18 i C-520/18, La Quadrature du Net i dr., ECLI:EU:C:2020:791, t. 175.

148

Schrems II

Privacy International

La Quadrature du Net i dr.

(149)  Vidjeti predmet Schrems II, t. 176. i 181. te navedenu sudsku praksu. Kad je riječ o pristupu javnih tijela država članica, vidjeti i predmete Privacy International, t. 68., i La Quadrature du Net i dr., t. 132.

149

Schrems II

Privacy International

La Quadrature du Net i dr.

(150)  Vidjeti predmet Schrems II, t. 181. i 182.

150

Schrems II

(151)  Vidjeti predmete Schrems I, t. 95., i Schrems II, t. 194. Sud je u tom pogledu posebno istaknuo da poštovanje članka 47. Povelje o temeljnim pravima, u kojem se jamči pravo na djelotvoran pravni lijek pred neovisnim i nepristranim sudom, „pridonosi razini zaštite koja se zahtijeva u okviru Unije [i to poštovanje] mora utvrditi Komisija prije nego što donese odluku o primjerenosti na temelju članka 45. stavka 1. [Uredbe (EU) 2016/679]” (Schrems II, t. 186.).

151

Schrems I

Schrems II

Schrems II

(152)  Vidjeti Prilog VI. Kad je riječ o Zakonu o prisluškivanju (Wiretap Act), Zakonu o pohranjenoj komunikaciji (Stored Communications Act) i Zakonu o uređajima za bilježenje izlaznih poziva (Pen Register Act) (detaljnije opisani u uvodnim izjavama od 95. do 98.), vidjeti npr. predmet Suzlon Energy Ltd protiv Microsoft Corp., 671 F.3d 726, 729 (9. okrug, 2011.).

152

Suzlon Energy Ltd protiv Microsoft Corp.

671 F.3d 726, 729

(153)  Savezni propisi o kaznenom postupku, Propis br. 41. Vrhovni sud potvrdio je u presudi iz 2018. da se nalog za pretragu odnosno izuzeće od izdavanja naloga mora izdati kako bi tijela kaznenog progona mogla pristupiti povijesnim podacima o lokaciji baznih stanica, koji omogućuju potpun pregled korisnikova kretanja, i da korisnik može razumno očekivati da su takve informacije privatne (Timothy Ivory Carpenter protiv Sjedinjenih Američkih Država, br. predmeta: 16-402, 585 U.S. Zbog toga se ti podaci u pravilu ne mogu dobiti od mobilnih operatera na temelju sudskog naloga koji je izdan na osnovi opravdane pretpostavke da su te informacije relevantne i bitne za istragu u kaznenom postupku koja je u tijeku, već je za uporabu naloga potrebno dokazati postojanje osnovane sumnje.

153

Timothy Ivory Carpenter protiv Sjedinjenih Američkih Država

(154)  Prema Vrhovnom sudu „osnovana sumnja” je „praktičan, netehnički” standard koji se temelji na „činjeničnim i praktičnim razmatranjima svakodnevnog života na temelju kojih postupaju razumne i razborite osobe [...]” (Illinois protiv Gatesa, 462 U.S. 213, 232 (1983.)). Osnovana sumnja za nalog za pretragu postoji ako postoji velika vjerojatnost da će se pretragom otkriti dokazi o kaznenom djelu (vidjeti prethodno upućivanje).

154

Illinois protiv Gatesa

(155)  
  Mapp protiv Ohija, 367 U.S. 643 (1961.).

155

Mapp protiv Ohija

(156)  Vidjeti predmete In re Application of United States, 610 F.2d 1148, 1157 (3. okrug, 1979.) (utvrđeno je da je „postupanje [...] zakonito samo ako se saslušanje o pitanju opterećenja održi prije nego što se telefonskog operatera obveže da pomogne” u izvršenju naloga za pretragu) i In re Application of United States, 616 F.2d 1122 (9. okrug, 1980.).

156

In re Application of United States

In re Application of United States

(157)  Petim amandmanom na američki Ustav propisano je da optužnicu za „kazneno djelo kažnjivo smrtnom kaznom ili osobito teško kazneno djelo” mora potvrditi velika porota. Velika porota ima od 16 do 23 člana i utvrđuje postoji li osnovana sumnja da je počinjeno kazneno djelo. Radi toga ima istražne ovlasti koje joj omogućuju izdavanje sudskih poziva.

157

(158)  Vidjeti Prilog VI.

158

(159)  Savezni propisi o kaznenom postupku, Propis br. 17.

159

(160)  
  Sjedinjene Američke Države protiv Powella, 379 U.S. 48 (1964.).

160

Sjedinjene Američke Države protiv Powella

(161)  
  Oklahoma Press Publishing Co. protiv Wallinga, 327 U.S. 186 (1946.).

161

Oklahoma Press Publishing Co. protiv Wallinga

(162)  Vrhovni sud pojasnio je da u slučaju osporavanja upravnog sudskog poziva sud mora razmotriti 1. provodi li se istraga u zakonski dopuštenu svrhu, 2. je li predmetna ovlast za izdavanje sudskih poziva jedna od ovlasti koje Kongres može naložiti i 3. jesu li „zatraženi dokumenti relevantni za istragu”. Sud je ujedno napomenuo da zahtjev iz upravnog sudskog poziva mora biti „razuman”, odnosno da „specifikacija dokumenata koje treba dostaviti mora biti primjerena svrhama predmetne istrage i ne smije biti pretjerana” te da mora sadržavati „točan ‚opis mjesta koje će se pretraživati i osoba ili stvari koje će se zaplijeniti’
  ”.

162

(163)  Na primjer, Zakonom o pravu na privatnost financijskih podataka (Right to Financial Privacy Act) vladino tijelo ovlašteno je pribaviti financijske evidencije financijske institucije na temelju upravnog sudskog poziva 1. samo ako postoji razlog za pretpostavku da su zatražene evidencije relevantne za legitimnu istragu tijela kaznenog progona i 2. samo ako je klijentu dostavljen primjerak sudskog poziva ili poziva na davanje iskaza zajedno s obavijesti u kojoj se odgovarajućom preciznošću navodi priroda istrage (glava 12. . članak 3405. Zakonika SAD-a). Drugi je primjer Zakon o poštenom izvješćivanju o kreditnoj sposobnosti, kojim se agencijama za izvješćivanje o potrošačima zabranjuje objavljivanje izvješća o potrošačima na temelju zahtjevâ iz upravnih sudskih poziva (te im se dopušta da odgovore samo na zahtjeve iz sudskih poziva koje je izdala velika porota i sudskih naloga; glava 15. članak 1681. i dalje Zakonika SAD-a). Kad je riječ o pristupu informacijama o komunikaciji, primjenjuju se posebni zahtjevi iz Zakona o pohranjenoj komunikaciji, među ostalim u pogledu mogućnosti uporabe upravnih sudskih poziva (vidjeti detaljan pregled u uvodnim izjavama 96. i 97.).

163

(164)  Glava 18. članak 3123. Zakonika SAD-a.

164

(165)  Glava 18. članci od 2701. do 2713. Zakonika SAD-a.

165

(166)  Glava 18. članak 2701. točke (a)–(b)(1)(A) Zakonika SAD-a. Ako se o tome obavijesti dotičnog pretplatnika ili klijenta (unaprijed ili u određenim okolnostima uz odgodu), informacije o sadržaju pohranjene dulje od 180 dana mogu se isto tako dobiti na temelju upravnog sudskog poziva ili sudskog poziva kojeg je izdala velika porota (članak 2701. točka (b)(1)(B) glava 18. Zakonika SAD-a) ili sudskog naloga (ako postoji opravdana pretpostavka da su informacije relevantne i bitne za istragu u kaznenom postupku koja je u tijeku (glava 18. članak 2701. točka (d) Zakonika SAD-a). No, u skladu s presudom saveznog žalbenog suda državni istražitelji obično od sudaca ishode nalog za pretragu kako bi od pružatelja komercijalnih komunikacijskih usluga prikupili sadržaj privatne komunikacije ili pohranjene podatke. Sjedinjene Američke Države protiv Warshaka, 631 F.3d 266 (6. okrug, 2010.).

166

Sjedinjene Američke Države protiv Warshaka

(167)  Glava 18. članak 2705. točka (b) Zakonika SAD-a.

167

(168)  Vidjeti Memorandum zamjenika glavnog državnog odvjetnika Roda Rosensteina od 19. listopada 2017. o strožoj politici za zahtjeve za naloge za zaštitu (ili neotkrivanje), dostupan na https://www.justice.gov/criminal-ccips/page/file/1005791/download

168

(169)  Memorandum zamjenice glavnog državnog odvjetnika Lise Monaco od 27. svibnja 2022. o dopunskoj politici za zahtjeve za nalog za zaštitu u skladu s glavom 18. člankom 2705. stavkom (b) Zakonika SAD-a.

169

(170)  Glava 18. članci od 2510. do 2522. Zakonika SAD-a.

170

(171)  Smjernice glavnog državnog odvjetnika za domaće operacije Saveznog istražnog ureda (FBI) (rujan 2008.), dostupne na http://www.justice.gov/archive/opa/docs/guidelines.pdf. Dodatna pravila i politike u kojima su propisana ograničenja istražnih aktivnosti saveznih tužitelja navedeni su u Priručniku za državne tužitelje SAD-a, koji je dostupan na http://www.justice.gov/usam/united-states-attorneys-manual. Od tih se Smjernica može odstupiti samo ako to prethodno odobri ravnatelj FBI-ja, njegov zamjenik ili izvršni pomoćnik ravnatelja kojeg određuje ravnatelj, osim ako je prijetnja sigurnosti osoba ili imovine ili nacionalnoj sigurnosti toliko izravna ili velika da se to odobrenje ne može ishoditi (u tom slučaju treba što prije obavijestiti ravnatelja ili drugu ovlaštenu osobu). O nepridržavanju Smjernica FBI mora obavijestiti Ministarstvo pravosuđa, koje potom obavješćuje glavnog državnog odvjetnika i njegova zamjenika.

171

(172)  Bilješka 2. Priloga VI. Vidjeti i npr. Arnold protiv Grada Clevelanda, 67 Ohio St.3d 35, 616 N.E.2d 163, 169 (1993.) („U području prava pojedinaca i građanskih sloboda Ustavom Sjedinjenih Američkih Država, u dijelu primjenjivom na države, predviđa se minimalna razina zaštite koju moraju pružiti sudske odluke na državnoj razini.”), Cooper protiv Kalifornije, 386 U.S. 58, 62, 87 S.Ct. 788, 17 L.Ed.2d 730 (1967.) („Naše utvrđenje ni na koji način ne utječe na ovlast države da, ako to odluči, odredi više standarde u pogledu pretraga i zapljena od onih koji su propisani Saveznim ustavom.”), Petersen protiv Grada Mese, 63 P.3d 309, 312 (Ariz. Ct. App. 2003.) („Iako su Ustavom Arizone predviđeni stroži standardi u pogledu pretraga i zapljena nego u Saveznom ustavu, sudovi u Arizoni ne smiju pružiti nižu razinu zaštite od one predviđene četvrtim amandmanom.”).

172

Arnold protiv Grada Clevelanda

Cooper protiv Kalifornije

Petersen protiv Grada Mese

(173)  Većina država u svoje je ustave prenijela formulaciju o zaštiti iz četvrtog amandmana. Vidjeti članak I. stavak 5. Ustava Alabame, članak I. stavak 14. Ustava Aljaske, 1, članak II. stavak 15. Ustava Arkansasa, članak I. stavak 13. Ustava Kalifornije, članak II. stavak 7. Ustava Colorada, članak I. stavak 7. Ustava Connecticuta, članak I. stavak 6. Ustava Delawarea, članak I. stavak 12. Ustava Floride, članak I. stavak I. podstavak XIII. Ustava Georgije, članak I. stavak 7. Ustava Hawaija, članak I. stavak 17. Ustava Idahoa, članak I. stavak 6. Ustava Illinoisa, članak I. stavak 11. Ustava Indiane, članak I. stavak 8. Ustava Iowe, Povelja o pravima članak 15. Ustava Kansasa; članak 10. Ustava Kentuckyja, članak I. stavak 5. Ustava Louisiane, članak I. stavak 5. Ustava Mainea, Deklaracija o pravima članak 14. Ustava Massachusettsa, članak I. stavak 11. Ustava Michigana, članak I. stavak 10. Ustava Minnesote, članak III. stavak 23. Ustava Mississippija, članak I. stavak 15. Ustava Missourija, članak II. stavak 11. Ustava Montane, članak I. stavak 7. Ustava Nebraske, članak I. stavak 18. Ustava Nevade, dio 1. članak 19. Ustava New Hampshirea, članak II. stavak 7. Ustava New Jerseyja, članak II. stavak 10. Ustava New Mexica, članak I. stavak 12. Ustava New Yorka, članak I. stavak 8. Sjeverne Dakote, članak I. stavak 14. Ohija, članak II. stavak 30. Ustava Oklahome, članak I. stavak 9. Ustava Oregona, članak I. stavak 8. Ustava Pennsylvanije, članak I. stavak 6. Ustava Rhode Islanda, članak I. stavak 10. Ustava Južne Karoline, članak VI. stavak 11. Ustava Južne Dakote, članak I. stavak 7. Ustava Tennesseeja, članak I. stavak 9. Ustava Teksasa, članak I. stavak 14. Ustava Ute, poglavlje I. članak 11. Ustava Vermonta, članak III. stavak 6. Zapadne Virginije, članak I. stavak 11. Ustava Wisconsina, članak I. stavak 4. Ustava Wyominga. Ustavi ostalih država (npr. Maryland, Sjeverna Karolina i Virginia) sadržavaju drukčije formulacije o nalozima za koje je sud utvrdio da pružaju razinu zaštite sličnu kao četvrti amandman ili višu (vidjeti članak 26. Deklaracije o pravima Marylanda, članak I. stavak 20. Ustava Sjeverne Karoline, članak I. stavak 10. Ustava Virginije i relevantnu sudsku praksu, npr. Hamel protiv Države, 943 A.2d 686, 701. (Md. Ct. Spec. App. 2008., Država protiv Johnsona, 861 S.E.2d 474, 483 (N.C. 2021.) i Lowe protiv Commonwealtha, 337 S.E.2d 273, 274 (Va. 1985.)). Naposljetku, Arizona i Washington imaju ustavne odredbe kojima se općenito štiti privatnost (članak 2. stavak 8. Ustava Arizone, članak I. stavak 7. Ustava Washingtona), za koje je sud utvrdio da pružaju višu razinu zaštite od četvrtog amandmana (vidjeti npr. Država protiv Bolta, 689 P.2d 519, 523 (Ariz. 1984.), Država protiv Aulta, 759 P.2d 1320, 1324 (Ariz. 1988.), Država protiv Myricka, 102 Wn.2d 506, 511, 688 P.2d 151, 155 (1984)., Država protiv Younga, 123 Wn.2d 173, 178, 867 P.2d 593, 598 (1994.)).

173

Hamel protiv Države

Država protiv Johnsona

Lowe protiv Commonwealtha

Država protiv Bolta

Država protiv Aulta

Država protiv Myricka

Država protiv Younga

(174)  Vidjeti npr. članak 1524,3(b) Kaznenog zakona Kalifornije, pravila od 3.6 do 3.13 Pravila kaznenog postupka Alabame, članak 10.79.035 Revidiranog zakonika Washingtona, glava 19.2. „Kazneni postupak” poglavlje 5. članak 19.2-59. Zakonika Virginije.

174

(175)  
  „Informacije koje se mogu upotrijebiti da bi se razabrao ili pratio identitet pojedinca bilo samostalno ili u kombinaciji s drugim informacijama koje su povezane ili se mogu povezati s određenim pojedincem”, vidjeti Okružnicu Ureda za upravljanje i proračun br. A-130, str. 33. (definicija „informacija na temelju kojih se može utvrditi identitet pojedinca”).

175

(176)  Okružnica Ureda za upravljanje i proračun br. A-130, Managing Information as a Strategic Resource (Upravljanje informacijama kao strateškim resursom), Dodatak II. Odgovornosti za upravljanje informacijama na temelju kojih se može utvrditi identitet pojedinca, Savezni registar, sv. 81, str. 49689. (28. srpnja 2016.), str. 17.

176

Managing Information as a Strategic Resource

(177)  Točke 5(a)–(h) Dodatka II.

177

(178)  Glava 44. poglavlje 36. Zakonika SAD-a.

178

(179)  Glava 44. članci od 3544. do 3545. Zakonika SAD-a.

179

(180)  Zakon o saveznim evidencijama – glava 44. članak 3105. Zakonika SAD-a.

180

(181)  Glava 36. članak 1228,150 i dalje, članak 1228,228 i Dodatak A Kodeksa saveznih propisa.

181

(182)  Vidjeti npr. Okružnicu Ureda za upravljanje i proračun br. A-130, Nacionalni institut za standarde i tehnologiju, SP 800-53, Rev. 5, Security and Privacy Controls for Information Systems and Organizations (10. prosinca 2020.) i Nacionalni institut za standarde i tehnologiju, Federal Information Processing Standards 200: Minimum Security Requirements for Federal Information and Information Systems.

182

Security and Privacy Controls for Information Systems and Organizations

Federal Information Processing Standards 200: Minimum Security Requirements for Federal Information and Information Systems

(183)  Memorandum br. 17-12, Preparing for and Responding to a Breach of Personally Identifiable Information (Priprema za povrede informacija na temelju kojih se može utvrditi identitet pojedinca i odgovaranje na takve povrede), dostupan na https://obamawhitehouse.archives.gov/sites/default/files/omb/memoranda/2017/m-17-12_0.pdf, Okružnica Ureda za upravljanje i proračun br. A-130. Npr. postupci Ministarstva pravosuđa za odgovaranje na povrede podataka, vidjeti https://www.justice.gov/file/4336/download

183

Preparing for and Responding to a Breach of Personally Identifiable Information

(184)  Zakon o saveznim evidencijama – glava 44. članak 3101. i dalje Zakonika SAD-a.

184

(185)  Uprava za nacionalne arhive i evidencije ovlaštena je ocjenjivati praksu upravljanja agencijskim evidencijama i može utvrditi je li daljnje čuvanje određenih evidencija potrebno (glava 44. članak 2904. točka (c) i članak 2906. Zakonika SAD-a).

185

(186)  Odjeljak 5.f.1.(d) Okružnice Ureda za upravljanje i proračun br. A-130.

186

(187)  Točka 3(d) Dodatka I. Okružnici Ureda za upravljanje i proračun br. A-130.

187

(188)  Vidjeti i odjeljak 14. Vodiča FBI-ja za domaće istrage i operacije (DIOG).

188

(189)  Odjeljci VI., B i C Smjernica glavnog državnog odvjetnika za domaće operacije FBI-ja, odjeljak 14. Vodiča FBI-ja za domaće istrage i operacije (DIOG).

189

(190)  Mehanizmi navedeni u ovom odjeljku primjenjuju se i na savezna tijela, odnosno njihovo prikupljanje i uporabu podataka u civilne i regulatorne svrhe. Savezne civilne i regulatorne agencije podliježu nadzoru nadležnih glavnih inspektora i Kongresa, uključujući revizijsku i istražnu agenciju Kongresa Ured za utvrđivanje odgovornosti Vlade. Osim ako agencija ima imenovanog službenika za privatnost i građanske slobode, što je uobičajeno u tijelima kao što su Ministarstvo pravosuđa i Ministarstvo domovinske sigurnosti zbog njihovih odgovornosti za kazneni progon i nacionalnu sigurnost, te su dužnosti u nadležnosti višeg službenika agencije za zaštitu privatnosti (SAOP). Sve savezne agencije zakonski su obvezne imenovati SAOP-a, koji snosi odgovornost za usklađenost agencije s propisima o privatnosti i nadzor povezanih pitanja. Vidjeti npr. Memorandum Ureda za upravljanje i proračun br. M-16-24, Role and Designation of Senior Agency Officials for Privacy (2016.).

190

Role and Designation of Senior Agency Officials for Privacy

(191)  Vidjeti glavu 42. članak 2000ee-1. Zakonika SAD-a. To su npr. Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo domovinske sigurnosti i FBI. Osim toga, u Ministarstvu domovinske sigurnosti postoji glavni službenik za privatnost koji je odgovoran za očuvanje i poboljšanje zaštite privatnosti i promicanje transparentnosti u ministarstvu (glava 6. članak 142. Zakonika SAD-a, članak 222.). Sve sustave, tehnologije, obrasce i programe Ministarstva domovinske sigurnosti u okviru kojih se prikupljaju osobni podaci ili koji utječu na privatnost nadzire glavni službenik za privatnost koji ima pristup svim evidencijama, izvješćima, revizijama, preispitivanjima, dokumentima, spisima, preporukama i drugim materijalima dostupnima ministarstvu, prema potrebi na temelju sudskog poziva. Službenik za privatnost svake godine mora izvješćivati Kongres o aktivnostima ministarstva koje utječu na privatnost, među ostalim o pritužbama zbog povreda privatnosti.

191

(192)  Glava 42. članak 2000ee-1. točka (d) Zakonika SAD-a.

192

(193)  Vidjeti glavu 42. članak 2000ee-1. točke (f)(1)–(2) Zakonika SAD-a. Na primjer, izvješće glavnog službenika za privatnost i građanske slobode Ministarstva pravosuđa te Ureda za privatnost i građanske slobode za razdoblje od listopada 2020. do ožujka 2021. pokazuje da je provedeno 389 revizija privatnosti, uključujući informacijske sustave i druge programe (https://www.justice.gov/d9/pages/attachments/2021/05/10/2021-4-21opclsection803reportfy20sa1_final.pdf).

193

(194)  Slično tomu, Zakonom o domovinskoj sigurnosti (Homeland Security Act) iz 2002. osnovan je Ured glavnog inspektora pri Ministarstvu domovinske sigurnosti.

194

(195)  Glavni inspektori imaju osiguran mandat i može ih razriješiti jedino predsjednik, koji mora pisanim putem obavijestiti Kongres o razlozima za razrješenje.

195

(196)  Vidjeti članak 6. Zakona o glavnom inspektoru (Inspector General Act) iz 1978.

196

(197)  U tom pogledu vidjeti npr. pregled koji je Ured glavnog inspektora pri Ministarstva pravosuđa izradio o izdanim preporukama i mjeri u kojoj su provedene u okviru daljnjih mjera ministarstva i agencija, https://oig.justice.gov/sites/default/files/reports/22-043.pdf

197

(198)  Vidjeti članak 4. točku 5. i članak 5. Zakona o glavnom inspektoru iz 1978. Na primjer, Ured glavnog inspektora pri Ministarstvu pravosuđa nedavno je objavio svoje polugodišnje izvješće Kongresu (1. listopada 2021.–31. ožujka 2022., https://oig.justice.gov/node/23596), u kojem se nalazi pregled njegovih revizija, evaluacija, inspekcija, posebnih preispitivanja i istraga programa i operacija Ministarstva pravosuđa. Jedna od tih aktivnosti bila je istraga nekadašnjeg izvođača zbog nezakonitog otkrivanja elektroničkog nadzora (prisluškivanje jednog pojedinca) dok je istraga bila u tijeku, što je dovelo do izricanja kazne izvođaču. Ured glavnog inspektora istražio je i programe i praksu agencija Ministarstva pravosuđa u području informacijske sigurnosti, što je uključivalo ispitivanje djelotvornosti politika, postupaka i prakse u području informacijske sigurnosti na temelju reprezentativnog podskupa agencijskih sustava.

198

(199)  Članovi odbora moraju se birati isključivo na temelju njihovih stručnih kvalifikacija, postignuća, javnog statusa, stručnosti u području građanskih sloboda i privatnosti te relevantnog iskustva, ne uzimajući u obzir političku pripadnost. Više od tri člana ni u kojem slučaju ne smiju pripadati istoj političkoj stranci. Pojedinac koji je imenovan članom odbora ne smije tijekom svojeg mandata biti izabrani dužnosnik, službenik ni zaposlenik savezne vlade, osim u svojstvu člana odbora. Vidjeti glavu 42. članak 2000ee. točku (h) Zakonika SAD-a.

199

(200)  Glava 42. članak 2000ee. točka (g) Zakonika SAD-a.

200

(201)  Vidjeti glavu 42. članak 2000ee-1. točku (f)(1)(A)(iii) Zakonika SAD-a. Oni uključuju, u najmanju ruku, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo obrane, Ministarstvo domovinske sigurnosti te sva druga ministarstva, agencije ili subjekte izvršne vlasti koje PCLOB smatra relevantnima.

201

(202)  Glava 42. članak 2000ee. točka (e) Zakonika SAD-a.

202

(203)  Glava 42. članak 2000ee. točka (f) Zakonika SAD-a.

203

(204)  Na primjer, odbori organiziraju tematska saslušanja (vidjeti npr. nedavno saslušanje Odbora za pravosuđe Zastupničkog doma o „digitalnim mrežama za hvatanje kriminalaca”, https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4983) i saslušanja o redovitom nadzoru, npr. FBI-ja i Ministarstva pravosuđa, vidjeti https://www.judiciary.senate.gov/meetings/08/04/2022/oversight-of-the-federal-bureau-of-investigation, https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4966 i https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4899

204

(205)  Vidjeti Prilog VI.

205

(206)  Odjeljak 3. točke (a) i (f) Dodatka II. Okružnice Ureda za upravljanje i proračun br. A-130, kojim se od saveznih agencija zahtijeva da osiguraju odgovarajući pristup i ispravak na zahtjev pojedinaca te da uspostave postupke za primanje i rješavanje pritužbi i zahtjeva povezanih s privatnošću.

206

(207)  Vidjeti glavu 42. članak 2000ee-1. Zakonika SAD-a u pogledu npr. Ministarstva pravosuđa i Ministarstva domovinske sigurnosti. Vidjeti i Memorandum Ureda za upravljanje i proračun br. M-16-24, Role and Designation of Senior Agency Officials for Privacy.

207

Role and Designation of Senior Agency Officials for Privacy

(208)  Mehanizmi pravne zaštite navedeni u ovom odjeljku primjenjuju se i na savezna tijela, odnosno njihovo prikupljanje i uporabu podataka u civilne i regulatorne svrhe.

208

(209)  Glava 5. članak 702. Zakonika SAD-a.

209

(210)  Sudskom preispitivanju obično podliježe samo „krajnja”, a ne „prethodna, postupovna ili privremena” mjera agencije. Vidjeti glavu 5. članak 704. Zakonika SAD-a.

210

(211)  Glava 5. članak 706. točka (2)(A) Zakonika SAD-a.

211

(212)  Glava 18. članci od 2701. do 2712. Zakonika SAD-a.

212

(213)  Zakonom o zaštiti privatnosti elektroničke komunikacije štiti se komunikacija u posjedu dviju vrsta pružatelja mrežnih usluga, odnosno pružatelja: i. usluga elektroničke komunikacije, npr. telefonija ili e-pošta, ii. računalnih usluga na daljinu kao što su usluge računalne pohrane ili obrade.

213

(214)  Glava 18. članak 2510. i dalje Zakonika SAD-a. U skladu sa Zakonom o prisluškivanju (glava 18. članak 2520. Zakonika SAD-a) osoba čija se telefonska, usmena ili elektronička komunikacija presreće, otkriva ili namjerno upotrebljava može pokrenuti građanski postupak zbog povrede Zakona o prisluškivanju, a u određenim okolnostima i protiv vladina dužnosnika ili SAD-a. Za prikupljanje informacija bez sadržaja (npr. IP adresa, e-adresa primatelja/pošiljatelja) vidjeti poglavlje „Uređaji za bilježenje ulaznih i izlaznih poziva” glave 18. (glava 18. članci od 3121. do 3127. i, za građanski postupak, članak 2707. Zakonika SAD-a).

214

(215)  Glava 18. članak 1030. Zakonika SAD-a. U skladu sa Zakonom o računalnoj prijevari i zlouporabi (Computer Fraud and Abuse Act) osoba može podnijeti tužbu protiv bilo koje osobe zbog namjernog neovlaštenog pristupa (ili prekoračenja ovlaštenog pristupa) radi prikupljanja informacija od financijske ustanove, računalnog sustava američke vlade ili drugog određenog računala, a u određenim okolnostima i protiv vladina dužnosnika.

215

(216)  Glava 28. članak 2671. i dalje Zakonika SAD-a. U skladu sa Saveznim zakonom o tužbi za naknadu građanske štete (Federal Tort Claims Act) osoba u određenim okolnostima može podnijeti tužbu protiv SAD-a zbog „nemara, protupravne radnje ili propusta bilo kojeg zaposlenika vlade dok djeluje u okviru svojeg mandata ili radnog odnosa”.

216

(217)  Glava 12. članak 3401. i dalje Zakonika SAD-a. U skladu sa Zakonom o pravu na privatnost financijskih podataka osoba u određenim okolnostima može podnijeti tužbu protiv SAD-a zbog prikupljanja ili otkrivanja zaštićenih financijskih evidencija kojima se krši taj zakon. Pristup vlade zaštićenim financijskim evidencijama općenito je zabranjen osim ako vlada podnese zahtjev koji podliježe zakonitom sudskom pozivu ili nalogu za pretragu ili, uz primjenu određenih ograničenja, službeni pisani zahtjev te pojedinac čije se informacije traže primi obavijest o takvom zahtjevu.

217

(218)  Glava 15. članci od 1681. do 1681.x Zakonika SAD-a. U skladu sa Zakonom o poštenom izvješćivanju o kreditnoj sposobnosti osoba može podnijeti tužbu protiv svake osobe koja ne ispunjava zahtjeve (posebno potrebu za zakonitim ovlaštenjem) koji se odnose na prikupljanje, širenje i uporabu izvješća o kreditnoj sposobnosti potrošača ili, pod određenim uvjetima, protiv vladine agencije.

218

(219)  Glava 5. članak 552. Zakonika SAD-a.

219

(220)  Ta su izuzeća, međutim, ograničena. Na primjer, u skladu s glavom 5. člankom 552. točkom (b)(7) Zakonika SAD-a prava zajamčena Zakonom o pravu na pristup informacijama ne primjenjuju se u slučaju „evidencija ili informacija prikupljenih u svrhe kaznenog progona, ali samo (A) ako se za dostavu takvih evidencija ili informacija može u razumnoj mjeri očekivati da će omesti provedbeni postupak, (B) ako bi se njome osobi uskratilo pravo na pošteno suđenje ili nepristrano donošenje presude, (C) ako se u razumnoj mjeri može očekivati da će predstavljati neopravdano uplitanje u čiju privatnost, (D) ako bi se u razumnoj mjeri moglo očekivati da će se otkriti identitet povjerljivog izvora, uključujući državnu, lokalnu ili stranu agenciju ili tijelo ili bilo koju privatnu ustanovu od kojih su informacije pribavljene na povjerljivoj osnovi, te informacije iz povjerljivih izvora u slučaju evidencija ili informacija koje je prikupilo tijelo kaznenog progona tijekom istrage u kaznenom postupku ili agencija pri provedbi zakonite obavještajne istrage u području nacionalne sigurnosti, (E) ako bi se otkrile tehnike i postupci istraga ili kaznenog progona ili bi se otkrile smjernice za njih ako se za takvo otkrivanje može u razumnoj mjeri očekivati da će predstavljati rizik od zaobilaženja zakona ili (F) da će ugroziti nečiji život ili fizičku sigurnost”. Osim toga, „pri svakom podnošenju zahtjeva koji uključuje pristup evidencijama [za čiju bi se dostavu moglo razumno očekivati da će omesti provedbeni postupak], a (A) istraga ili postupak uključuje moguću povredu kaznenog prava i (B) postoji vjerojatnost da i. pojedinac koji je predmet istrage ili postupka nije upoznat s tim da su u tijeku te ii. bi se moglo u razumnoj mjeri očekivati da će otkrivanje postojanja evidencija ometati provedbeni postupak, agencija smije, samo dok su te okolnosti primjenjive, smatrati da se na evidencije ne primjenjuju zahtjevi iz ovog članka” (glava 5. članak 552. točka (c)(1) Zakonika SAD-a).

220

(221)  Glava 12. članak 3414. Zakonika SAD-a, glava 15. članci od 1681.u do 1681.v Zakonika SAD-a i glava 18. članak 2709. Zakonika SAD-a. Vidjeti uvodnu izjavu 153.

221

(222)  Glava 50. članak 1804. Zakonika SAD-a koji se odnosi na tradicionalan pojedinačan elektronički nadzor.

222

(223)  Glava 50. članak 1822. Zakonika SAD-a koji se odnosi na fizičke pretrage u svrhe stranih obavještajnih aktivnosti.

223

(224)  Glava 50. članak 1842. u vezi s člankom 1841. točkom 2. i glava 18. članak 3127. Zakonika SAD-a koji se odnose na postavljanje uređaja za bilježenje ulaznih i izlaznih poziva.

224

(225)  Glava 50. članak 1861. Zakonika SAD-a kojim se FBI-ju dopušta da podnese „zahtjev za nalog kojim se ovlašćuje javnog prijevoznika, javni smještajni objekt, subjekt za fizičko skladištenje ili subjekt za iznajmljivanje vozila da omogući pristup evidencijama u njihovu posjedu za potrebe istrage u kojoj se prikupljaju strane obavještajne informacije ili istrage međunarodnog terorizma”.

225

(226)  Glava 50. članak 1881.a Zakonika SAD-a, kojim se subjektima američke obavještajne zajednice dopušta da od američkih poduzeća zatraže pristup informacijama, uključujući sadržaj internetske komunikacije, radi ciljanog praćenja određenih osoba koje nisu američki državljani izvan SAD-a uz zakonski obveznu pomoć pružatelja elektroničke komunikacije.

226

(227)  
  Executive Order 12333: United States Intelligence Activities (Izvršni nalog br. 12333: Američke obavještajne aktivnosti) (Savezni registar, sv. 40, br. 235 (8. prosinca 1981. kako je izmijenjen 30. srpnja 2008.). U Izvršnom nalogu br. 12333 općenitije se određuju ciljevi, upute, dužnosti i odgovornosti američkih obavještajnih službi (uključujući ulogu raznih subjekata obavještajne zajednice) te su utvrđeni opći parametri za provedbu obavještajnih aktivnosti.

227

Executive Order 12333: United States Intelligence Activities

(228)  U skladu s člankom II. američkog Ustava za nacionalnu sigurnost, osobito za prikupljanje stranih obavještajnih informacija, odgovoran je predsjednik kao vrhovni zapovjednik oružanih snaga.

228

(229)  Izvršni nalog br. 14086 zamjenjuje prethodni predsjednički ukaz, Predsjednički ukaz o politici br. 28, osim njegova članka 3. i dopunskog Priloga (kojim je propisano da obavještajne agencije svake godine moraju preispitati svoje prioritete i zahtjeve za elektroničko izviđanje uzimajući u obzir prednosti aktivnosti elektroničkog izviđanja za nacionalne interese SAD-a i rizik koji one donose) te članka 6. (koji sadržava opće odredbe), vidjeti Memorandum o nacionalnoj sigurnosti o djelomičnom stavljanju izvan snage Predsjedničkog ukaza o politici br. 28, dostupan na https://www.whitehouse.gov/briefing-room/statements-releases/2022/10/07/national-security-memorandum-on-partial-revocation-of-presidential-policy-directive-28/

229

(230)  Vidjeti članak 5. točku (f) Izvršnog naloga br. 14086, u kojem je objašnjeno da taj izvršni nalog ima isto područje primjene kao Predsjednički ukaz o politici br. 28, koji se prema bilješci 3. ukaza primjenjuje na aktivnosti elektroničkog izviđanja koje se provode radi prikupljanja komunikacije ili informacija o komunikaciji, osim kad se provode radi ispitivanja ili razvoja kapaciteta za te aktivnosti.

230

(231)  U tom pogledu vidjeti npr. članak 5. točku (h) Izvršnog naloga br. 14086, u kojem je pojašnjeno da su zaštitne mjere iz naloga zakonsko pravo čije ostvarenje pojedinci mogu tražiti u okviru mehanizma pravne zaštite.

231

(232)  Vidjeti članak 2. točku (c)(iv)(C) Izvršnog naloga br. 14086.

232

(233)  https://www.intel.gov/ic-on-the-record-database/results/oversight/1278-odni-releases-ic-procedures-implementing-new-safeguards-in-executive-order-14086.

233

(234)  Članak 2. točka (a)(i) Izvršnog naloga br. 14086.

234

(235)  Članak 2. točka (a)(ii) Izvršnog naloga br. 14086.

235

(236)  Članak 2. točka (a)(ii)(A) Izvršnog naloga br. 14086. Pritom elektroničko izviđanje ne mora uvijek biti jedino sredstvo ostvarenja aspekata potvrđenog obavještajnog prioriteta. Na primjer, prikupljanje podataka elektroničkim izviđanjem može se upotrijebiti kako bi se uspostavili alternativni načini potvrđivanja (npr. kako bi se potvrdile informacije iz drugog obavještajnog izvora) ili zadržao pouzdan pristup istim informacijama (članak 2. točka (c)(i)(A) Izvršnog naloga br. 14086).

236

(237)  Članak 2. točka (a)(ii)(B) Izvršnog naloga br. 14086.

237

(238)  Članak 2. točka (a)(ii)(B) Izvršnog naloga br. 14086.

238

(239)  Članak 2. točka (a)(iii) u vezi s člankom 2. točkom (d) Izvršnog naloga br. 14086.

239

(240)  Članak 2. točka (b)(i) Izvršnog naloga br. 14086. Budući da sadržava ograničen popis legitimnih ciljeva, koji ne obuhvaća moguće buduće prijetnje, izvršnim nalogom predviđa se mogućnost da predsjednik ažurira taj popis ako se pojave nove potrebe u području nacionalne sigurnosti, kao što su nove prijetnje nacionalnoj sigurnosti. Ta se ažuriranja u načelu moraju objaviti, osim ako predsjednik utvrdi da bi to stvorilo rizik za nacionalnu sigurnost SAD-a (članak 2. točka (b)(i)(B) Izvršnog naloga br. 14086).

240

(241)  Članak 2. točka (b)(ii) Izvršnog naloga br. 14086.

241

(242)  Članak 102A Zakona o nacionalnoj sigurnosti i članak 2. točka (b)(iii) Izvršnog naloga br. 14086.

242

(243)  U iznimnim slučajevima (posebno kad se taj postupak ne može provesti jer treba ispuniti novi ili promjenjiv obavještajni zahtjev) te prioritete može utvrditi izravno predsjednik ili čelnik subjekta obavještajne zajednice, koji u načelu treba primjenjivati iste kriterije kao one iz članka 2. točki (b)(iii)(A)(1)–(3), vidjeti članak 4. točku (n) Izvršnog naloga br. 14086.

243

(244)  Članak 2. točka (b)(iii)(C) Izvršnog naloga br. 14086.

244

(245)  Članak 2. točke (b) i (c)(i)(A) Izvršnog naloga br. 14086.

245

(246)  Članak 2. točka (c)(i)(A) Izvršnog naloga br. 14086.

246

(247)  Članak 2. točka (c)(i)(A) Izvršnog naloga br. 14086.

247

(248)  Članak 2. točka (c)(i)(B) Izvršnog naloga br. 14086.

248

(249)  Članak 2. točka (c)(i)(B) Izvršnog naloga br. 14086.

249

(250)  Tj. prikupljanje velike količine podataka elektroničkim izviđanjem koji su iz tehničkih ili operativnih razloga prikupljeni bez primjene razlikovnih čimbenika (npr. bez uporabe posebnih identifikatora ili čimbenika za odabir), vidjeti članak 4. točku (b) Izvršnog naloga br. 14086. Kako je dodatno objašnjeno u uvodnoj izjavi 141., u skladu s Izvršnim nalogom br. 14086 podaci se skupno prikupljaju na temelju Izvršnog naloga br. 12333 samo ako je to nužno za ostvarivanje određenih potvrđenih obavještajnih prioriteta i pritom se primjenjuje niz ograničenja i zaštitnih mjera za sprečavanje neselektivnog pristupa podacima. Skupno prikupljanje stoga se razlikuje od generaliziranog i neselektivnog prikupljanja („masovni nadzor”) bez ograničenja i zaštitnih mjera.

250

(251)  Članak 2. točka (c)(ii)(A) Izvršnog naloga br. 14086.

251

(252)  Članak 2. točka (c)(ii)(A) Izvršnog naloga br. 14086.

252

(253)  Posebna pravila o skupnom prikupljanju iz Izvršnog naloga br. 14086 primjenjuju se i na ciljane aktivnosti prikupljanja podataka elektroničkim izviđanjem u kojima se privremeno upotrebljavaju podaci prikupljeni bez razlikovnih čimbenika (npr. posebni čimbenici za odabir ili identifikatori), tj. skupno prikupljeni podaci (što je moguće samo izvan državnog područja SAD-a). To nije slučaj ako se takvi podaci upotrebljavaju samo za potporu početnoj tehničkoj fazi ciljanih aktivnosti prikupljanja podataka elektroničkim izviđanjem, čuvaju samo kratko razdoblje potrebno za dovršetak te faze i odmah nakon toga brišu (članak 2. točka (c)(ii)(D) Izvršnog naloga br. 14086). U tom je slučaju jedina svrha početnog prikupljanja bez razlikovnih čimbenika omogućiti ciljano prikupljanje informacija primjenom posebnog identifikatora ili čimbenika za odabir. U tom se slučaju samo podaci dohvaćeni primjenom određenog razlikovnog čimbenika unose u vladine baze podataka, a ostali se podaci uništavaju. Stoga je takvo ciljano prikupljanje i dalje uređeno općim pravilima za prikupljanje podataka elektroničkim izviđanjem, među ostalim člankom 2. točkama od (a) do (b) i (c)(i) Izvršnog naloga br. 14086.

253

(254)  Članak 2. točka (c)(ii)(A) Izvršnog naloga br. 14086.

254

(255)  Članak 2. točka (c)(ii)(B) Izvršnog naloga br. 14086. Ako se pojave nove potrebe u području nacionalne sigurnosti, kao što su nove prijetnje nacionalnoj sigurnosti, predsjednik može ažurirati taj popis. Ta se ažuriranja u načelu moraju objaviti, osim ako predsjednik utvrdi da bi to stvorilo rizik za nacionalnu sigurnost SAD-a (članak 2. točka (c)(ii)(C) Izvršnog naloga br. 14086). Kad je riječ o pretraživanju skupno prikupljenih podataka, vidjeti članak 2. točku (c)(iii)(D) Izvršnog naloga br. 14086.

255

(256)  Članak 2. točka (a)(iii)(A) u vezi s člankom 2. točkom (c)(iii)(D) Izvršnog naloga br. 14086. Vidjeti i Prilog VII.

256

(257)  Glava 50. članak 1881. Zakonika SAD-a.

257

(258)  Glava 50. članak 1881.a točka (a) Zakonika SAD-a. Točnije, kao što navodi PCLOB, nadzor na temelju članka 702. „u cijelosti se sastoji od ciljanog praćenja određenih osoba [koje nisu američki državljani i] za koje je utvrđeno da ih se treba ciljano pratiti” (Odbor za nadzor privatnosti i građanskih sloboda, Report on the Surveillance Program Operated Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act, 2. srpnja 2014., Izvješće o članku 702., str. 111.). Vidjeti i izvješće Službenika za zaštitu građanskih sloboda Nacionalne sigurnosne agencije, NSA’s Implementation of Foreign Intelligence Act Section 702, 16. travnja 2014. Pojam „pružatelj usluga elektroničke komunikacije” definiran je u glavi 50. članku 1881. točki (a)(4) Zakonika SAD-a.

258

Report on the Surveillance Program Operated Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act

NSA’s Implementation of Foreign Intelligence Act Section 702

(259)  Glava 50. članak 1881a. točka (g) Zakonika SAD-a.

259

(260)  FISC čine suci koje predsjednik Vrhovnog suda SAD-a imenuje iz redova sudaca američkih okružnih sudova, koje je prethodno imenovao predsjednik i potvrdio Senat. Suci, koji imaju doživotni mandat i koje je moguće razriješiti samo iz valjanog razloga, imenuju se u FISC na sedmogodišnje mandate koji se ne preklapaju. U skladu sa Zakonom o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti suci se imenuju iz najmanje sedam različitih sudačkih okruga SAD-a. Vidjeti glavu 50. članak 1803. točku (a) Zakonika SAD-a. Sucima pomažu iskusni sudski službenici koji su pravni stručnjaci suda i izrađuju pravnu analizu zahtjeva za prikupljanje podataka. Vidjeti Dopis časnog suca Reggieja B. Waltona, predsjedavajućeg suca Suda za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti, časnom sucu Patricku J. Leahyju, predsjedniku Odbora za pravosuđe Senata SAD-a (29. srpnja 2013.) (Waltonov dopis), str. 2., dostupan na https://fas.org/irp/news/2013/07/fisc-leahy.pdf

260

(261)  FISCR čine suci koje predsjednik Vrhovnog suda SAD-a imenuje iz redova sudaca okružnih ili žalbenih sudova SAD-a na sedmogodišnje mandate koji se ne preklapaju. Vidjeti glavu 50. članak 1803. točku (b) Zakonika SAD-a.

261

(262)  Vidjeti glavu 50. članak 1803. točku (b), članak 1861a. točku (f) te članak 1881a. točke (h) i (i)(4) Zakonika SAD-a.

262

(263)  Glava 50. članak 1803. točke (i)(1) i (i)(3)(A) Zakonika SAD-a.

263

(264)  Glava 50. članak 1803. točka (i)(2)(A) Zakonika SAD-a.

264

(265)  Glava 50. članak 1803. točka (i)(2)(B) Zakonika SAD-a.

265

(266)  Vidjeti npr. Mišljenje FISC-a od 18. listopada 2018., dostupno na: https://www.intelligence.gov/assets/documents/702%20Documents/declassified/2018_Cert_FISC_Opin_18Oct18.pdf, kako ga je potvrdio Žalbeni sud za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti u svojem Mišljenju od 12. srpnja 2019., dostupno na: https://www.intelligence.gov/assets/documents/702%20Documents/declassified/2018_Cert_FISCR_Opinion_12Jul19.pdf

266

(267)  Vidjeti npr. FISC, Sažeta sudska odluka i nalog (18. studenoga 2020.) (odobreno za objavu 26. travnja 2021.), str. 35., (Prilog D).

267

(268)  Glava 50. članak 1881.a točka (a) Zakonika SAD-a, Postupci koje Nacionalna sigurnosna agencija upotrebljava za ciljano praćenje osoba koje nisu američki državljani, a za koje je iz opravdanih razloga vjerojatno da se nalaze izvan SAD-a, kako bi prikupila strane obavještajne informacije u skladu s člankom 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti iz 1978., kako je izmijenjen, iz ožujka 2018. (NSA-ovi postupci ciljanog praćenja), dostupno na https://www.intelligence.gov/assets/documents/702%20Documents/declassified/2018_Cert_NSA_Targeting_27Mar18.pdf, str. 1.–4., dodatno objašnjeno u Izvješću PCLOB-a, str. 41.–42.

268

(269)  NSA-ovi postupci ciljanog praćenja, str. 4.

269

(270)  Vidjeti PCLOB, Izvješće o članku 702., str. 32.–33. i 45. s daljnjim upućivanjima. Vidjeti i Polugodišnju ocjenu usklađenosti s postupcima i smjernicama izdanima u skladu s člankom 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti, koju su podnijeli glavni državni odvjetnik i direktor za nacionalna obavještajna pitanja, Izvještajno razdoblje: 1. prosinca 2016.–31. svibnja 2017., str. 41. (listopad 2018.), dostupno na: https://www.dni.gov/files/icotr/18th_Joint_Assessment.pdf.

270

(271)  PCLOB, Izvješće o članku 702., str. 42.–43.

271

(272)  NSA-ovi postupci ciljanog praćenja, str. 2.

272

(273)  PCLOB, Izvješće o članku 702., str. 46. Na primjer, NSA mora provjeriti postoji li veza između ciljane osobe i selektora, mora evidentirati strane obavještajne informacije za koje se očekuje da će se prikupiti, te informacije moraju preispitati i odobriti dva viša analitičara NSA-a, a cjelokupni postupak pratit će ODNI i Ministarstvo pravosuđa za potrebe naknadnih preispitivanja usklađenosti. Vidjeti i izvješće Službenika za zaštitu građanskih sloboda Nacionalne sigurnosne agencije, NSA’s Implementation of Foreign Intelligence Act Section 702, 16. travnja 2014.

273

NSA’s Implementation of Foreign Intelligence Act Section 702

(274)  Glava 50. članak 1881a. točka (h) Zakonika SAD-a.

274

(275)  NSA-ovi postupci ciljanog praćenja, str. 8. Vidjeti i PCLOB, Izvješće o članku 702., str. 46. Nedostavljanje pisanog obrazloženja predstavlja slučaj neusklađenosti s propisima o dokumentaciji o kojem se moraju obavijestiti FISC i Kongres. Vidjeti Polugodišnju ocjenu usklađenosti s postupcima i smjernicama izdanima u skladu s člankom 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti, koju su podnijeli glavni državni odvjetnik i direktor za nacionalna obavještajna pitanja, Izvještajno razdoblje: 1. prosinca 2016.–31. svibnja 2017., str. 41. (listopad 2018.), Izvješće Ministarstva pravosuđa i ODNI-ja FISC-u o usklađenosti za razdoblje od prosinca 2016. do svibnja 2017., str. A-6, dostupno na: https://www.dni.gov/files/icotr/18th_Joint_Assessment.pdf

275

(276)  Vidjeti podnesak američke vlade Sudu za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti, 2015 Summary of Notable Section 702 Requirements (Sažetak iz 2015. o najvažnijim zahtjevima iz članka 702.), str. 2.–3. (15. srpnja 2015.) i informacije iz Priloga VII.

276

2015 Summary of Notable Section 702 Requirements

(277)  Vidjeti podnesak američke vlade Sudu za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti, 2015 Summary of Notable Section 702 Requirements (Sažetak iz 2015. o najvažnijim zahtjevima iz članka 702.), str. 2.–3. (15. srpnja 2015.), u kojem je navedeno da „ako Vlada naknadno ocijeni da se ne očekuje da će daljnje zadavanje selektora ciljane osobe dovesti do prikupljanja stranih obavještajnih informacija, potrebno je odmah poništiti zadavanje, a njegova odgoda može predstavljati slučaj neusklađenosti o kojem se može obavijestiti nadležno tijelo”. Vidjeti i informacije u Prilogu VII.

277

2015 Summary of Notable Section 702 Requirements

(278)  PCLOB, Izvješće o članku 702., str. 70.–72. Pravilo 13. točka (b) Poslovnika Suda SAD-a za nadzor obavještajnih aktivnosti, dostupno na: https://www.fisc.uscourts.gov/sites/default/files/FISC%20Rules%20of%20Procedure.pdf

278

(279)  Vidjeti i Izvješće Ministarstva pravosuđa i ODNI-ja FISC-u o usklađenosti za razdoblje od prosinca 2016. do svibnja 2017., str. A-6.

279

(280)  Glava 50. članak 1874. Zakonika SAD-a.

280

(281)  Glava 50. članak 1842. točka (c)(3) Zakonika SAD-a i, kad je riječ o dopisima o nacionalnoj sigurnosti, glava 12. članak 3414. točka (a)(2) Zakonika SAD-a, glava 15. članak 1681.u Zakonika SAD-a, glava 15. članak 1681.v točka (a) Zakonika SAD-a i glava 18. članak 2709. točka (a) Zakonika SAD-a.

281

(282)  
  „Agent strane sile” može biti osoba koja nije američki državljanin i koja sudjeluje u međunarodnom terorizmu ili međunarodnom širenju oružja za masovno uništenje (uključujući pripremne radnje) (glava 50. članak 1801. točka (b)(1) Zakonika SAD-a).

282

(283)  Glava 50. članak 1804. Zakonika SAD-a. Vidjeti i članak 1841. točku 4. za izbor čimbenika za odabir.

283

(284)  Glava 50. članak 1821. točka (5) Zakonika SAD-a.

284

(285)  Glava 50. članak 1823. točka (a) Zakonika SAD-a.

285

(286)  Glava 50. članak 1842. u vezi s člankom 1841. točkom (2) i glava 18. članak 3127. Zakonika SAD-a.

286

(287)  Glava 50. članak 1862. Zakonika SAD-a.

287

(288)  Glava 50. članci od 1861. do 1862. Zakonika SAD-a.

288

(289)  Glava 50. članak 1862. točka (b) Zakonika SAD-a.

289

(290)  Glava 12. članak 3414. Zakonika SAD-a, glava 15. članci od 1681.u do 1681.v Zakonika SAD-a i glava 18. članak 2709. Zakonika SAD-a.

290

(291)  Glava 18. članak 2709. točka (b) Zakonika SAD-a.

291

(292)  Npr. glava 18. članak 2709. točka (d) Zakonika SAD-a.

292

(293)  Članak 2. točka (c)(iii)(B)(1) Izvršnog naloga br. 14086. Vidjeti i glavu VIII. Zakona o nacionalnoj sigurnosti (u kojoj su detaljno navedeni zahtjevi za pristup klasificiranim podacima), članak 1.5. Izvršnog naloga br. 12333 (prema kojem se ravnatelji agencija iz obavještajne zajednice moraju pridržavati smjernica za dijeljenje i zaštitu informacija, privatnosti informacija i drugih pravnih zahtjeva), Direktivu o nacionalnoj sigurnosti br. 42 „Nacionalna politika za zaštitu telekomunikacija i informacijskih sustava u području nacionalne sigurnosti” (prema kojoj Odbor za sustave nacionalne sigurnosti mora izraditi smjernice o zaštiti sustava nacionalne sigurnosti za ministarstva i agencije) i Memorandum o nacionalnoj sigurnosti br. 8 „Poboljšanje kibernetičke sigurnosti sustava nacionalne sigurnosti, Ministarstva obrane i obavještajne zajednice” (u kojem su utvrđeni rokovi i smjernice za provedbu zahtjeva u pogledu kibernetičke sigurnosti sustava nacionalne sigurnosti, koji uključuju višerazinsku autentifikaciju, šifriranje, tehnologije u oblaku i usluge prepoznavanja krajnjih točaka).

293

(294)  Članak 2. točka (c)(iii)(B)(2) Izvršnog naloga br. 14086. Osim toga, osobnim podacima za koje nije konačno utvrđeno trebaju li se čuvati može se pristupiti samo kako bi se to utvrdilo ili potkrijepilo to utvrđenje ili kako bi se mogle izvršiti ovlaštene administrativne, ispitivačke, razvojne, sigurnosne ili nadzorne funkcije (članak 2. točka (c)(iii)(B)(3) Izvršnog naloga br. 14086).

294

(295)  Članak 2. točka (d)(ii) Izvršnog naloga br. 14086.

295

(296)  Članak 2. točka (c)(iii)(C) Izvršnog naloga br. 14086.

296

(297)  Članak 2. točke (c)(iii)(A)(2)(a)–(c) Izvršnog naloga br. 14086. Općenitije, svaka agencija mora uvesti politike i postupke za smanjenje širenja i čuvanja osobnih podataka prikupljenih elektroničkim izviđanjem (članak 2. točka (c)(iii)(A) Izvršnog naloga br. 14086).

297

(298)  Vidjeti npr. članak 309. Zakona o odobrenju prikupljanja obavještajnih podataka za fiskalnu godinu 2015., postupke smanjenja količine podataka koje su donijele pojedinačne obavještajne agencije u skladu s člankom 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti i koje je odobrio FISC, postupke koje je odobrio glavni državni odvjetnik u skladu sa Zakonom o saveznim evidencijama (kojima se od američkih saveznih agencija, uključujući nacionalne sigurnosne agencije, zahtijeva da utvrde razdoblja čuvanja svojih evidencija koja mora odobriti Uprava za nacionalne arhive i evidencije).

298

(299)  Članak 2. točka (c)(iii)(A)(1)(a) i članak 5. točka (d) Izvršnog naloga br. 14086 u vezi s člankom 2.3. Izvršnog naloga br. 12333.

299

(300)  Članak 2. točke (c)(iii)(A)(1)(b) i (e) Izvršnog naloga br. 14086.

300

(301)  Vidjeti npr. Smjernice glavnog državnog odvjetnika za domaće operacije FBI-ja, kojima se predviđa da FBI može širiti informacije samo ako primatelj podataka mora biti upoznat s njima da bi ispunio svoju misiju ili zaštitio javnost.

301

(302)  Članak 2. točka (c)(iii)(A)(1)(c) Izvršnog naloga br. 14086. Obavještajne agencije mogu, na primjer, širiti informacije u okolnostima koje su relevantne za kaznenu istragu ili koje se odnose na kazneno djelo, među ostalim širenjem upozorenja o prijetnjama ubojstvom, teškim tjelesnim ozljedama ili otmicom, širenjem informacija o kibernetičkim prijetnjama, incidentima ili odgovoru na neovlašteni ulazak i obavješćivanjem žrtava ili upozoravanjem potencijalnih žrtava kaznenih djela.

302

(303)  Članak 2. točka (c)(iii)(A)(1)(d) Izvršnog naloga br. 14086.

303

(304)  Članak 2. točka (c)(iii)(E) Izvršnog naloga br. 14086.

304

(305)  Vidjeti Politiku CNSS-a br. 22, Cybersecurity Risk Management Policy (Politika upravljanja kibernetičkim rizicima), i Uputu CNSS-a br. 1253, u kojoj se navode detaljne smjernice o sigurnosnim mjerama koje treba uvesti za sustave nacionalne sigurnosti.

305

(306)  Članak 2. točke (d)(i)(A)–(B) Izvršnog naloga br. 14086.

306

(307)  Članak 2. točke (d)(i)(B)–(C) Izvršnog naloga br. 14086.

307

(308)  Tj. sustavna ili namjerna neusklađenost s primjenjivim američkim pravom koja bi mogla narušiti ugled ili integritet subjekta obavještajne zajednice ili na neki drugi način dovesti u pitanje pravilnost aktivnosti obavještajne zajednice, među ostalim s obzirom na eventualan znatan utjecaj na privatnost i građanske slobode dotične osobe ili osoba, vidjeti članak 5. točku (l) Izvršnog naloga br. 14086.

308

(309)  Članak 2. točka (d)(iii) Izvršnog naloga br. 14086.

309

(310)  Članak 2. točka (d)(i)(B) Izvršnog naloga br. 14086.

310

(311)  Vidjeti glavu 42. članak 2000ee-1. Zakonika SAD-a. To npr. uključuje Ministarstvo vanjskih poslova, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo domovinske sigurnosti, Ministarstvo obrane, NSA, Središnju obavještajnu agenciju (CIA), FBI i ODNI.

311

(312)  Vidjeti članak 3. točku (c) Izvršnog naloga br. 14086.

312

(313)  Glava 42. članak 2000ee-1. točka (d) Zakonika SAD-a.

313

(314)  Vidjeti glavu 42. članak 2000ee-1. točke (f)(1)–(2) Zakonika SAD-a. Na primjer, prema izvješću NSA-ova Ureda za građanske slobode, privatnost i transparentnost za razdoblje od siječnja 2021. do lipnja 2021. taj je ured proveo 591 preispitivanje utjecaja na građanske slobode i privatnost u raznim kontekstima, npr. u slučaju aktivnosti prikupljanja, dogovora i odluka o dijeljenju informacija te odluka o čuvanju podataka, pri čemu je uzeo u obzir niz čimbenika kao što su količina i vrsta informacija povezanih s aktivnosti, uključeni pojedinci, svrha i predviđena uporaba podataka ili zaštitne mjere uspostavljene za ublažavanje mogućih rizika za privatnost (https://media.defense.gov/2022/Apr/11/2002974486/-1/-1/1/REPORT%207_CLPT%20JANUARY%20-%20JUNE%202021%20_FINAL.PDF). Slično tomu, izvješća CIA-ina Ureda za privatnost i građanske slobode za razdoblje od siječnja do lipnja 2019. sadržavaju informacije o nadzornim aktivnostima tog ureda, npr. o preispitivanju usklađenosti sa Smjernicama glavnog državnog odvjetnika u skladu s Izvršnim nalogom br. 12333 u pogledu čuvanja i širenja informacija, smjernica o provedbi Predsjedničkog ukaza o politici br. 28 i zahtjeva za utvrđivanje i otklanjanje povreda podataka te preispitivanju uporabe osobnih informacija i postupanja s njima (https://www.cia.gov/static/9d762fbef6669c7e6d7f17e227fad82c/2019-Q1-Q2-CIA-OPCL-Semi-Annual-Report.pdf).

314

(315)  Glavnog inspektora imenuje predsjednik, potvrđuje Senat i može ga razriješiti samo predsjednik.

315

(316)  Glavni inspektori imaju osiguran mandat i može ih razriješiti jedino predsjednik, koji mora pisanim putem obavijestiti Kongres o razlozima za razrješenje. To ne znači nužno da im se uopće ne daju upute. U nekim slučajevima ministar može zabraniti glavnom inspektoru pokretanje, provođenje ili dovršenje revizije ili istrage ako se to smatra nužnim za zaštitu važnih nacionalnih (sigurnosnih) interesa. No Kongres se mora obavijestiti o izvršavanju te ovlasti i na temelju toga može dotičnog direktora pozvati na odgovornost. Vidjeti npr. članak 8. (za Ministarstvo obrane), članak 8.E (za Ministarstvo pravosuđa), članak 8.G točke (d)(2)(A) i (B) (za NSA) Zakona o glavnom inspektoru iz 1978., glavu 50. članak 403.q točku (b) Zakonika SAD-a (za CIA-ju), članak 405. točku (f) (za obavještajnu zajednicu) Zakona o odobrenju prikupljanja obavještajnih podataka za fiskalnu godinu 2010.

316

(317)  Zakon o glavnom inspektoru iz 1978., kako je izmijenjen, Javni zakon br. 117–108 od 8. travnja 2022. Na primjer, kako je objašnjeno u njegovim polugodišnjim izvješćima Kongresu za razdoblje od 1. travnja 2021. do 31. ožujka 2022., glavni inspektor NSA-a ocijenio je postupanje s informacijama američkih državljana prikupljenima u skladu s Izvršnim nalogom br. 12333, postupak potpunog čišćenja podataka prikupljenih elektroničkim izviđanjem, automatizirani alat za ciljano praćenje kojim se koristi NSA i usklađenost prikupljanja podataka na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti s pravilima o dokumentaciji i pretraživanju te je izdao nekoliko preporuka u tom kontekstu (vidjetihttps://oig.nsa.gov/Portals/71/Reports/SAR/NSA%20OIG%20SAR%20-%20APR%202021%20-%20SEP%202021%20-%20Unclassified.pdf?ver=IwtrthntGdfEb-EKTOm3gg%3d%3d, str. 5.–8., i https://oig.nsa.gov/Portals/71/Images/NSAOIGMAR2022.pdf?ver=jbq2rCrJ00HJ9qDXGHqHLw%3d%3d×tamp=1657810395907, str. 10.–13). Vidjeti i novije revizije i istrage glavnog inspektora obavještajne zajednice o informacijskoj sigurnosti i neovlaštenim otkrivanjima klasificiranih informacija u području nacionalne sigurnosti (https://www.dni.gov/files/ICIG/Documents/Publications/Semiannual%20Report/2021/ICIG_Semiannual_Report_April_2021_to_September_2021.pdf, str. 8., 11., i https://www.dni.gov/files/ICIG/Documents/News/ICIGNews/2022/Oct21_SAR/Oct%202021-Mar%202022%20ICIG%20SAR_Unclass_FINAL.pdf, str. 19.–20).

317

(318)  Vidjeti članak 6. Zakona o glavnom inspektoru iz 1978.

318

(319)  Vidjeti prethodnu bilješku, članak 4., 6–5.

319

(320)  Kad je riječ o daljnjim mjerama na temelju izvješća i preporuka glavnih inspektora, vidjeti npr. odgovor na izvješće glavnog inspektora Ministarstva pravosuđa u kojem je utvrđeno da FBI od 2014. do 2019. nije podnosio dovoljno transparentne zahtjeve FISC-u, što je potaknulo reforme za poboljšanje usklađenosti, nadzora i snošenja odgovornosti u FBI-ju (npr. ravnatelj je naložio da se provede više od 40 korektivnih mjera, uključujući 12 mjera povezanih s dokumentacijom, nadzorom, održavanjem dokumentacije, osposobljavanjem i revizijama u kontekstu postupka na temelju Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti) (vidjeti https://www.justice.gov/opa/pr/department-justice-and-federal-bureau-investigation-announce-critical-reforms-enhance i https://oig.justice.gov/reports/2019/o20012.pdf). Vidjeti npr. i reviziju uloga i odgovornosti Ureda glavnog savjetnika FBI-ja u okviru nadzora usklađenosti s primjenjivim zakonima, politikama i postupcima povezanima s aktivnostima FBI-ja u području nacionalne sigurnosti, koju je proveo glavni inspektor Ministarstva pravosuđa, i Dodatak 2., koji sadržava dopis u kojem FBI prihvaća sve preporuke. U tom se pogledu u Dodatku 3. daje pregled daljnjih mjera i informacija koje je glavni inspektor tražio od FBI-ja kako bi mogao potvrditi da je preporuka provedena (https://oig.justice.gov/sites/default/files/reports/22-116.pdf).

320

(321)  Vidjeti članak 4. točku 5. i članak 5. Zakona o glavnom inspektoru iz 1978.

321

(322)  Vidjeti Izvršni nalog br. 13462.

322

(323)  Članak 1.6. točka (c) Izvršnog naloga br. 12333.

323

(324)  Članak 8. točka (a) Izvršnog naloga br. 13462.

324

(325)  Članak 6. točka (b) Izvršnog naloga br. 13462.

325

(326)  Glava 42. članak 2000ee. točka (g) Zakonika SAD-a.

326

(327)  Vidjeti glavu 42. članak 2000ee-1. točku (f)(1)(A)(iii) Zakonika SAD-a. Oni uključuju, u najmanju ruku, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo obrane, Ministarstvo domovinske sigurnosti, direktora za nacionalna obavještajna pitanja i Središnju obavještajnu agenciju te sva druga ministarstva, agencije ili subjekte izvršne vlasti koje PCLOB smatra relevantnima.

327

(328)  Glava 42. članak 2000ee. točka (e) Zakonika SAD-a.

328

(329)  Glava 42. članak 2000ee. točka (f) Zakonika SAD-a.

329

(330)  Dostupno na https://www.pclob.gov/Oversight

330

(331)  Glava 50. članak 3091. Zakonika SAD-a.

331

(332)  Na primjer, odbori organiziraju tematska saslušanja (vidjeti npr. nedavno saslušanje Odbora za pravosuđe Zastupničkog doma o „digitalnim mrežama za hvatanje kriminalaca”, https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4983) i saslušanje Odbora za obavještajna pitanja Zastupničkog doma o umjetnoj inteligenciji u obavještajnoj zajednici (https://docs.house.gov/Committee/Calendar/ByEvent.aspx?EventID=114263), saslušanja o redovitom nadzoru, npr. saslušanja FBI-ja i odjela Ministarstva pravosuđa za nacionalnu sigurnost, vidjeti https://www.judiciary.senate.gov/meetings/08/04/2022/oversight-of-the-federal-bureau-of-investigation, https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4966 i https://judiciary.house.gov/calendar/eventsingle.aspx?EventID=4899. Kao primjer istrage vidjeti istragu ruskog utjecaja na američke izbore 2016. koju je proveo Odbor za obavještajna pitanja Senata, https://www.intelligence.senate.gov/publications/report-select-committee-intelligence-united-states-senate-russian-active-measures. Kad je riječ o izvješćivanju, vidjeti npr. pregled (nadzornih) aktivnosti Odbora za obavještajna pitanja Senata u njegovu izvješću Senatu za razdoblje od 4. siječnja 2019. do 3. siječnja 2021., https://www.intelligence.senate.gov/publications/report-select-committee-intelligence-united-states-senate-covering-period-january-4

332

(333)  Vidjeti glavu 50. članak 3091. točku (a)(1) Zakonika SAD-a. Ta odredba sadržava opće zahtjeve u pogledu nadzora koji Kongres provodi u području nacionalne sigurnosti.

333

(334)  Vidjeti glavu 50. članak 3091. točku (b) Zakonika SAD-a.

334

(335)  Vidjeti glavu 50. članke 1808., 1846., 1862., 1871. i 1881f. Zakonika SAD-a.

335

(336)  Vidjeti glavu 50. članak 1881f. Zakonika SAD-a.

336

(337)  Vidjeti glavu 50. članak 1881.a točku (l)(1) Zakonika SAD-a.

337

(338)  Glava 50. članak 1873. točka (b) Zakonika SAD-a. Nadalje, u skladu s člankom 402. „direktor za nacionalna obavještajna pitanja u dogovoru s glavnim državnim odvjetnikom provodi deklasifikacijsko preispitivanje svake odluke, naloga ili mišljenja Suda za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti ili Žalbenog suda za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti (kako su definirani u članku 601. točki (e)) koji uključuju znatno oblikovanje ili tumačenje bilo koje zakonske odredbe, među ostalim novo ili znatno oblikovanje ili tumačenje pojma ‚posebni čimbenik za odabir’ te u skladu s tim preispitivanjem u mjeri u kojoj je to izvedivo objavljuje svaku takvu odluku, nalog ili mišljenje”.

338

(339)  Glava 50. članak 1873. točka (b)(7) i članak 1874. Zakonika SAD-a.

339

(340)  https://www.dni.gov/index.php/ic-legal-reference-book/the-principles-of-intelligence-transparency-for-the-ic

340

(341)  Vidjeti „IC on the Record”, dostupno na https://icontherecord.tumblr.com/

341

(342)  FISC je prethodno zaključio da je „Sudu [...] jasno da provedbene agencije, kao i [ODNI] i [Odjel Ministarstva pravosuđa za nacionalnu sigurnost], posvećuju znatne resurse izvršavanju svojih odgovornosti za usklađenost i nadzor iz članka 702. Slučajevi neusklađenosti u pravilu se brzo utvrđuju i poduzimaju se primjerene korektivne mjere radi potpunog čišćenja informacija koje su neispravno prikupljene ili na koje se inače primjenjuju zahtjevi za uništenje u skladu s primjenjivim postupcima”. FISC, Sažeta sudska odluka i nalog [slika zacrnjena] (2014.), dostupno na https://www.dni.gov/files/documents/0928/FISC%20Memorandum%20Opinion%20and%20Order%2026%20August%202014.pdf

342

(343)  Vidjeti npr. Izvješće Ministarstva pravosuđa i ODNI-ja FISC-u o usklađenosti s člankom 702. za razdoblje od lipnja 2018. do studenoga 2018., str. 21.–65.

343

(344)  Glava 50. članak 1803. točka (h) Zakonika SAD-a. Vidjeti i PCLOB, Izvješće o članku 702., str. 76. Vidjeti i Sažetu sudsku odluku i nalog FISC-a od 3. listopada 2011. kao primjer naloga o nedostacima u kojem je vladi naloženo da otkloni utvrđene nedostatke u roku od 30 dana. Dostupno na https://www.dni.gov/files/documents/0716/October-2011-Bates-Opinion-and%20Order-20140716.pdf. Vidjeti i Waltonov dopis, 4. dio, str. 10.–11. Vidjeti i Mišljenje FISC-a od 18. listopada 2018., dostupno na https://www.intelligence.gov/assets/documents/702%20Documents/declassified/2018_Cert_FISC_Opin_18Oct18.pdf, kako ga je potvrdio Žalbeni sud za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti u svojem Mišljenju od 12. srpnja 2019., dostupno na: https://www.intelligence.gov/assets/documents/702%20Documents/declassified/2018_Cert_FISCR_Opinion_12Jul19.pdf, u kojem je FISC među ostalim naložio vladi da se uskladi s određenim zahtjevima za obavješćivanje, dokumentiranje i izvješćivanje povezanima s FISC-om.

344

(345)  Vidjeti npr. Sažetu sudsku odluku i nalog FISC-a (6. prosinca 2019.) (odobreno za objavu 4. rujna 2020.), str. 76., u kojem je FISC uputio vladu da do 28. veljače 2020. dostavi pisano izvješće o koracima koje poduzima radi poboljšanja postupaka za utvrđivanje i uklanjanje izvješća izrađenih prema informacijama prikupljenima na temelju članka 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti koja su povučena radi usklađivanja s propisima te o drugim pitanjima. Vidjeti i Prilog VII.

345

(346)  Vidjeti Prilog VII.

346

(347)  Vidjeti članak 4. točku (k)(iv) Izvršnog naloga br. 14086, kojim je propisano da pritužbu u mehanizam pravne zaštite mora podnijeti podnositelj pritužbe u vlastito ime (tj. ne kao predstavnik vlade, nevladine ili međuvladine organizacije). Pojam „štetno djeluje” ne zahtijeva od podnositelja pritužbe da ispuni određeni prag kako bi imao pristup mehanizmu pravne zaštite (vidjeti uvodnu izjavu 178. u tom pogledu). Umjesto toga, u njemu se pojašnjava da službenik za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja i DPRC imaju ovlasti za ispravljanje povreda prava SAD-a kojim se uređuju aktivnosti elektroničkog izviđanja koje štetno djeluju na osobne interese podnositelja pritužbe u pogledu privatnosti i građanskih sloboda. S druge strane, povrede zahtjeva iz primjenjivog prava SAD-a koji nisu namijenjeni zaštiti pojedinaca (npr. proračunski zahtjevi) ne bi bile u nadležnosti službenika za zaštitu građanskih sloboda ODNI-ja i DPRC-a.

347

(348)  Članak 3. točka (f) Izvršnog naloga br. 14086.

348

(349)  https://www.justice.gov/opcl/executive-order-14086.

349

(350)  Članak 4. točka (d)(v) Izvršnog naloga br. 14086.

350

(351)  Vidjeti članak 4. točku (k)(i)–(iv) Izvršnog naloga br. 14086.

351

(352)  Članak 3. točka (c)(iv) Izvršnog naloga br. 14086. Kad je riječ o ulozi službenika za zaštitu građanskih sloboda u okviru ODNI-ja, vidjeti i članak 103D. Zakona o nacionalnoj sigurnosti iz 1947., prenesen glavom 50. člankom 403-3d. Zakonika SAD-a.

352

(353)  Glava 50. članak 3029. točka (b) Zakonika SAD-a.

353

(354)  Članak 3. točka (c)(iv) Izvršnog naloga br. 14086.

354

(355)  Članak 3. točka (c)(iii) Izvršnog naloga br. 14086.

355

(356)  Članak 3. točka (c)(iv) Izvršnog naloga br. 14086.

356

(357)  Članak 3. točke (c)(i)(B)(i) i (iii) Izvršnog naloga br. 14086.

357

(358)  Članak 3. točka (c)(i) Izvršnog naloga br. 14086.

358

(359)  Članak 4. točka (a) Izvršnog naloga br. 14086.

359

(360)  Članak 3. točke (c) i (d) Izvršnog naloga br. 14086.

360

(361)  Članak 3. točke (c)(i)(F)–(G) Izvršnog naloga br. 14086.

361

(362)  Vidjeti i članak 3. točku (c)(i)(D) Izvršnog naloga br. 14086.

362

(363)  Članak 3. točka (c)(i)(E)(1) Izvršnog naloga br. 14086.

363

(364)  Članak 3. točke (c)(i)(E)(2)–(3) Izvršnog naloga br. 14086.

364

(365)  Članak 201.6. točke (a)–(b) Uredbe glavnog državnog odvjetnika.

365

(366)  Članak 3. točka (d)(i) i Uredba glavnog državnog odvjetnika. Vrhovni sud SAD-a potvrdio je da glavni državni odvjetnik može osnivati neovisna tijela s ovlastima za donošenje odluka, među ostalim radi odlučivanja u pojedinim predmetima, vidjeti posebno SAD ex rel. Accardi protiv Shaughnessyja, 347 U.S. 260 (1954.) i Sjedinjenje Američke Države protiv Nixona, 418 U.S. 683, 695 (1974.). Usklađenost s različitim zahtjevima iz Izvršnog naloga br. 14086, na primjer kriterijima i postupkom imenovanja i razrješenja sudaca DPRC-a, posebno podliježe nadzoru glavnog inspektora Ministarstva pravosuđa (vidjeti i uvodnu izjavu 109. o zakonskoj ovlasti glavnih inspektora).

366

SAD ex rel. Accardi protiv Shaughnessyja

Sjedinjenje Američke Države protiv Nixona

(367)  Članak 3. točka (d)(i)(A) Izvršnog naloga br. 14086 i članak 201.3. točka (a) Uredbe glavnog državnog odvjetnika.

367

(368)  Članak 201.3. točka (b) Uredbe glavnog državnog odvjetnika.

368

(369)  Članak 3. točka (d)(i)(B) Izvršnog naloga br. 14086.

369

(370)  Članak 3. točka (d)(i)(A) Izvršnog naloga br. 14086 i članak 201.3. točke (a) i (c) Uredbe glavnog državnog odvjetnika. Pojedinci imenovani u DPRC mogu sudjelovati u izvansudskim aktivnostima, uključujući poslovne aktivnosti, financijske aktivnosti, neprofitno prikupljanje sredstava i povjereničke djelatnosti, te obavljati odvjetničku službu sve dok te aktivnosti ne utječu na nepristrano izvršavanje njihovih dužnosti odnosno na djelotvornost ili neovisnost DPRC-a (članak 201.7. točka (c) Uredbe glavnog državnog odvjetnika).

370

(371)  Članak 3. točke (d)(iii)–(iv) Izvršnog naloga br. 14086 i članak 201.7. točka (d) Uredbe glavnog državnog odvjetnika.

371

(372)  Članak 3. točka (d)(i)(D) Izvršnog naloga br. 14086 i članak 201.9. Uredbe glavnog državnog odvjetnika.

372

(373)  Članak 3. točka (d)(iv) Izvršnog naloga br. 14086 i članak 201.7. točka (d) Uredbe glavnog državnog odvjetnika. Vidjeti i predmet Bumap protiv SAD-a, 252 U.S. 512, 515 (1920.), u kojem je potvrđeno dugogodišnje načelo u pravu SAD-a da je ovlast za razrješenje povezana s ovlasti za imenovanje (kao što je podsjetio Ured pravnog savjetnika pri Ministarstvu pravosuđa u memorandumu The Constitutional Separation of Powers Between the President and Congress, 20 Op. O.L.C. 124, 166 (1996.)).

373

The Constitutional Separation of Powers Between the President and Congress

(374)  Članak 3. točka (d)(i)(B) Izvršnog naloga br. 14086 i članak 201.7. točke (a)–(c) Uredbe glavnog državnog odvjetnika. Ured za privatnost i građanske slobode pri Ministarstvu pravosuđa (OPCL), koji pruža administrativnu podršku DPRC-u i posebnim odvjetnicima (vidjeti članak 201.5. Uredbe glavnog državnog odvjetnika), naizmjence odabire tri člana sudskog vijeća kako bi u svakom sudskom vijeću bio najmanje jedan sudac s prethodnim sudačkim iskustvom (ako nijedan od sudaca u sudskom vijeću nema takvo iskustvo, predsjedavajući sudac onaj je kojeg je OPCL prvog odabrao).

374

(375)  Članak 201.4. Uredbe glavnog državnog odvjetnika. Glavni državni odvjetnik u dogovoru s ministrom trgovine, direktorom za nacionalna obavještajna pitanja i PCLOB-om imenuje najmanje dva posebna odvjetnika na dva mandata s mogućnošću produljenja. Posebni odvjetnici moraju imati odgovarajuće iskustvo u području propisa o privatnosti i nacionalnoj sigurnosti te biti iskusni pravni stručnjaci, aktivni članovi koji ispunjavaju sve obveze u komori i propisno licencirani za obavljanje odvjetničke službe. Nadalje, u trenutku prvog imenovanja nisu smjeli biti zaposleni u izvršnoj vlasti u prethodne dvije godine. Za svako preispitivanje zahtjeva predsjedavajući sudac odabire posebnog odvjetnika koji će pomagati sudskom vijeću, vidjeti članak 201.8. točku (a) Uredbe glavnog državnog odvjetnika.

375

(376)  Članak 201.8. točka (c) i članak 201.11. Uredbe glavnog državnog odvjetnika.

376

(377)  Članak 3. točka (d)(i)(C) Izvršnog naloga br. 14086 i članak 201.8. točka (e) Uredbe glavnog državnog odvjetnika. Posebni odvjetnik ne postupa u ime podnositelja pritužbe niti mu je podnositelj pritužbe klijent.

377

(378)  Vidjeti članak 201.8. točke (d)–(e) Uredbe glavnog državnog odvjetnika. Ta pitanja prvo provjerava OPCL uz savjetovanje s nadležnim subjektom obavještajne zajednice kako bi utvrdio i izuzeo sve klasificirane, privilegirane ili zaštićene informacije prije njihova slanja podnositelju pritužbe. Dodatne informacije koje posebni odvjetnik primi u odgovorima na ta pitanja unose se u podneske posebnog odvjetnika DPRC-u.

378

(379)  Članak 3. točka (d)(i)(D) Izvršnog naloga br. 14086.

379

(380)  Članak 3. točka (d)(iii) Izvršnog naloga br. 14086 i članak 201.9. točka (b) Uredbe glavnog državnog odvjetnika.

380

(381)  Članak 3. točka (d)(i)(E) Izvršnog naloga br. 14086 i članak 201.9. točke (c)–(e) Uredbe glavnog državnog odvjetnika. U skladu s definicijom „primjerenih korektivnih mjera” iz članka 4. točke (a) Izvršnog naloga br. 14086 DPRC mora uzeti u obzir „načine na koje se obično rješavala utvrđena povreda” kad odlučuje koja bi korektivna mjera u potpunosti riješila povredu, tj. DPRC će, među ostalim čimbenicima, razmotriti kako su slični problemi zbog neusklađenosti riješeni u prošlosti kako bi se osiguralo da je pravni lijek djelotvoran i primjeren.

381

(382)  Članak 4. točka (a) Izvršnog naloga br. 14086.

382

(383)  Članak 3. točka (d)(ii) Izvršnog naloga br. 14086 i članak 201.9. točka (g) Uredbe glavnog državnog odvjetnika. Budući da je odluka DPRC-a pravomoćna i obvezujuća, nijedna druga izvršna ni upravna institucija/tijelo (uključujući predsjednika SAD-a) ne može poništiti odluku DPRC-a. To je potvrđeno i u sudskoj praksi Vrhovnog suda, u kojoj je pojašnjeno da si glavni državni odvjetnik, delegiranjem svoje jedinstvene ovlasti u izvršnoj vlasti za donošenje obvezujućih odluka neovisnom tijelu, uskraćuje mogućnost da na bilo koji način utječe na odluku tog tijela (vidjeti Sjedinjene Američke Države ex rel. Accardi protiv Shaughnessyja, 347 U.S. 260 (1954.)).

383

Sjedinjene Američke Države ex rel. Accardi protiv Shaughnessyja

(384)  Članak 3. točka (d)(i)(F) Izvršnog naloga br. 14086 i članak 201.9. točka (i) Uredbe glavnog državnog odvjetnika.

384

(385)  Članak 201.9. točka (h) Uredbe glavnog državnog odvjetnika.

385

(386)  Članak 3. točka (d)(i)(H) Izvršnog naloga br. 14086 i članak 201.9. točka (h) Uredbe glavnog državnog odvjetnika. Za prirodu obavijesti vidjeti članak 201.9. točku (h)(3) Uredbe glavnog državnog odvjetnika.

386

(387)  Članak 201.9. točka (j) Uredbe glavnog državnog odvjetnika.

387

(388)  Članak 3. točka (d)(v)(A) Izvršnog naloga br. 14086.

388

(389)  Članak 3. točka (d)(v) Izvršnog naloga br. 14086.

389

(390)  Članak 3. točka (e) Izvršnog naloga br. 14086. Vidjeti i https://documents.pclob.gov/prod/Documents/EventsAndPress/4db0a50d-cc62-4197-af2e-2687b14ed9b9/Trans-Atlantic%20Data%20Privacy%20Framework%20EO%20press%20release%20(FINAL).pdf

390

(391)  Ti se oblici zaštite mogu iskoristiti ako se dokaže „aktivna legitimacija”. Taj standard, koji se primjenjuje na sve pojedince neovisno o državljanstvu, proizlazi iz zahtjeva iz članka III. američkog Ustava da postoji „predmet ili spor”. Prema Vrhovnom sudu, da bi se taj zahtjev ispunio, 1. pojedinac mora pretrpjeti „činjeničnu štetu” (tj. stvarna i individualizirana te postojeća ili neminovna šteta zakonom zaštićenog interesa), 2. mora postojati uzročno-posljedična veza između štete i postupanja osporavanog pred sudom i 3. ne nagađa se, nego je vjerojatno da će se sudskom odlukom u korist pojedinca ukloniti šteta (vidjeti Lujan protiv Defenders of Wildlife, 504 U.S. 555 (1992.)).

391

Lujan protiv Defenders of Wildlife

(392)  Glava 18. članak 2712. Zakonika SAD-a.

392

(393)  Glava 50. članak 1810. Zakonika SAD-a.

393

(394)  Glava 50. članak 1806. Zakonika SAD-a.

394

(395)  Vidjeti Brady protiv Marylanda, 373 U.S. 83 (1963.) odnosno Zakon Jencks, glava 18. članak 3500. Zakonika SAD-a.

395

Brady protiv Marylanda

(396)  Glava 18. članak 1030. Zakonika SAD-a.

396

(397)  Glava 18. članci od 2701. do 2712. Zakonika SAD-a.

397

(398)  Glava 12. članak 3417. Zakonika SAD-a.

398

(399)  Glava 5. članak 702. Zakonika SAD-a.

399

(400)  Sudskom preispitivanju obično podliježe samo „krajnja”, a ne „prethodna, postupovna ili privremena” mjera agencije. Vidjeti glavu 5. članak 704. Zakonika SAD-a.

400

(401)  Glava 5. članak 706. točka (2)(A) Zakonika SAD-a.

401

(402)  
  ACLU protiv Clappera, 785 F.3d 787 (2. okrug, 2015.); program skupnog prikupljanja podataka o telefonskim pozivima osporavan u tim predmetima ukinut je 2015. Zakonom SAD-a o slobodi (FREEDOM Act).

402

ACLU protiv Clappera

(403)  Glava 5. članak 552. Zakonika SAD-a. Slični zakoni postoje na razini saveznih država.

403

(404)  U tom slučaju pojedinac će obično zaprimiti samo standardni odgovor kojim agencija odbija potvrditi ili poreći postojanje evidencije. Vidjeti ACLU/CIA, 710 F.3d 422 (Okrug Columbia, 2014.). Kriteriji za klasifikaciju i trajanje klasifikacije utvrđeni su u Izvršnom nalogu br. 13526, kojim se u pravilu predviđa da se na temelju trajanja osjetljivosti informacija za nacionalnu sigurnost mora utvrditi određeni datum ili događaj za deklasifikaciju kad se podaci moraju automatski deklasificirati (vidjeti članak 1.5. Izvršnog naloga br. 13526).

404

ACLU/CIA

(405)  Sud ponovno utvrđuje je li uskraćivanje pristupa evidencijama zakonito i može naložiti vladi da omogući pristup (glava 5. članak 552. točka (a)(4)(B) Zakonika SAD-a).

405

(406)  
  Schrems, t. 65.

406

Schrems

(407)  
  Schrems, t. 65: „U tom je pogledu nacionalni zakonodavac dužan predvidjeti pravna sredstva koja neovisnom nadzornom tijelu omogućavaju isticanje prigovora pred nacionalnim sudovima koje smatra osnovanima, kako bi ti sudovi mogli, u slučaju da dijele sumnje tog tijela u vezi s valjanošću Komisijine odluke, uputiti zahtjev za prethodnu odluku radi ispitivanja valjanosti te odluke”.

407

Schrems

(408)  
  Schrems, t. 76.

408

Schrems

(409)  U skladu s člankom 45. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/679 „[u] provedbenom aktu predviđa se mehanizam za periodično preispitivanje, [...] kojim će se uzeti u obzir svi relevantni događaji u toj trećoj zemlji ili međunarodnoj organizaciji”.

409

(410)  Člankom 45. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/679 predviđeno je da se periodično preispitivanje mora provoditi „najmanje svake četiri godine”. Vidjeti i Europski odbor za zaštitu podataka, Referentni dokument o primjerenosti, WP 254 rev.01.

410

(411)  Mišljenje 5/2023 o Nacrtu provedbene odluke Europske komisije o primjerenosti zaštite osobnih podataka na temelju okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka od 28. veljače 2023.

411

(412)  Rezolucija Europskog parlamenta od 11. svibnja 2023. o primjerenosti zaštite koju pruža okvir EU-a i SAD-a za zaštitu podataka (2023/2501(RSP)).

412

---

PRILOG I.

NAČELA OKVIRA EU-a i SAD-a ZA PRIVATNOST PODATAKA KOJA JE OBJAVILO AMERIČKO MINISTARSTVO TRGOVINE

I.   PREGLED

| 1. | Iako Sjedinjene Američke Države (SAD) i Europska unija (EU) imaju isti cilj povećanja zaštite privatnosti, vladavine prava i prepoznavanja važnosti transatlantskog protoka podataka za državljane, gospodarstva i društva SAD-a i EU-a, njihov se pristup privatnosti razlikuje. SAD primjenjuje sektorski pristup koji se oslanja na kombinaciju zakonodavstva, propisa i samoregulacije. Američko Ministarstvo trgovine objavljuje Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, uključujući Dodatna načela (zajedno „Načela”) i Prilog I. Načelima („Prilog I.”) u skladu sa svojom zakonskom ovlasti poticanja, promicanja i razvoja međunarodne trgovine (glava 15. članak 1512. Zakonika SAD-a). Načela su izrađena u dogovoru s Europskom komisijom („Komisija”), predstavnicima industrije i drugim dionicima kako bi se olakšala trgovina između SAD-a i EU-a. Načela, koja su ključna sastavnica okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, organizacijama u SAD-u pružaju pouzdan mehanizam za prijenose osobnih podataka iz EU-a u SAD i ujedno osiguravaju kontinuirani pristup ispitanika iz EU-a djelotvornim zaštitnim mjerama i zaštiti kako je propisano europskim zakonodavstvom u pogledu obrade njihovih osobnih podataka pri prijenosu u treće zemlje. Načela su namijenjena isključivo prihvatljivim organizacijama u SAD-u koje primaju osobne podatke iz EU-a kako bi mogle sudjelovati u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka te kako bi se Komisijina odluka o primjerenosti mogla primjenjivati na njih (1). Načela ne utječu na primjenu Uredbe (EU) 2016/679 („Opća uredba o zaštiti podataka” ili „OUZP”) (2), koja se primjenjuje na obradu osobnih podataka u državama članicama EU-a. Načela ne ograničavaju obveze u pogledu privatnosti koje se inače primjenjuju u skladu s američkim pravom. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Da bi mogla sudjelovati u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka radi prijenosa osobnih podataka iz EU-a, organizacija mora samocertificiranjem Ministarstvu trgovine (ili tijelu koje je ono za to odredilo) potvrditi da se pridržava Načela. Iako organizacije mogu dobrovoljno odlučiti hoće li sudjelovati u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka, u slučaju sudjelovanja stvarna je usklađenost obvezna: organizacije koje se samocertificiraju Ministarstvu trgovine i javno izjave da se obvezuju da će se pridržavati Načela moraju biti u potpunosti usklađene s njima. Da bi postala članica okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, organizacija je obvezna (a) podvrgnuti se istražnim i provedbenim ovlastima Savezne trgovinske komisije (FTC), američkog Ministarstva prometa ili drugog zakonskog tijela koje će osigurati stvarnu usklađenost s Načelima (druga američka zakonska tijela koja je EU priznao mogu se u budućnosti uključiti kao prilog), (b) javno izjaviti da se obvezuje na usklađenost s Načelima, (c) javno izjaviti da su njezine politike zaštite privatnosti u skladu s ovim Načelima i (d) potpuno provoditi Načela (3). Organizaciju koja nije usklađena s Načelima može kazniti FTC u skladu s člankom 5. Zakona o FTC-u, kojim se zabranjuje nepošteno ili prijevarno postupanje u trgovini ili koje utječe na trgovinu (glava 15. članak 45. Zakonika SAD-a), Ministarstvo prometa u skladu s glavom 49. člankom 41712. Zakonika SAD-a, kojim se prijevozniku ili posredniku u prodaji karata zabranjuje nepoštena ili prijevarna praksa u zračnom prijevozu ili prodaji usluga zračnog prijevoza, ili može biti kažnjena u skladu s drugim zakonima ili propisima kojima se zabranjuje takvo postupanje. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ministarstvo trgovine vodit će i objavljivati obvezujući popis američkih organizacija koje su se samocertificirale tom ministarstvu i izjavile da će se pridržavati Načela („popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka”). Okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka primjenjuje se od datuma kad Ministarstvo trgovine uvrsti organizaciju na popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka. Ministarstvo trgovine s tog će popisa ukloniti organizacije koje se dobrovoljno povuku iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka ili ne ispune obvezu godišnje ponovne certifikacije Ministarstvu trgovine, pri čemu te organizacije moraju nastaviti primjenjivati Načela na osobne informacije koje su primile u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i Ministarstvu trgovine svake godine potvrđivati svoju obvezu da će to činiti (odnosno sve dok zadržavaju te informacije), osigurati „primjerenu” zaštitu informacija drugim odobrenim sredstvima (npr. ugovorom u kojem se u cijelosti uzimaju u obzir zahtjevi relevantnih standardnih ugovornih klauzula koje je odobrila Komisija), ili vratiti odnosno izbrisati te informacije. Ministarstvo trgovine s tog će popisa ukloniti i organizacije koje su ustrajno neusklađene s Načelima, pri čemu te organizacije moraju vratiti ili izbrisati osobne informacije koje su primile u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Uklanjanje organizacije s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka znači da se na njezino primanje osobnih informacija iz EU-a više ne primjenjuje Komisijina odluka o primjerenosti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ministarstvo trgovine vodit će i objavljivati obvezujuću evidenciju američkih organizacija koje su se prethodno samocertificirale tom ministarstvu, ali su uklonjene s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka. Ministarstvo trgovine navest će jasno upozorenje da te organizacije ne sudjeluju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka, da uklanjanje s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka znači da te organizacije ne mogu iznositi izjave o tome da su usklađene s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i da moraju izbjegavati tvrdnje ili obmanjujuću praksu koje upućuju na to da sudjeluju u tom okviru te da se Komisijina odluka o primjerenosti više ne primjenjuje na primanje osobnih informacija iz EU-a takvih organizacija. Organizacija koja nastavi iznositi izjave o sudjelovanju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka ili iznosi druge lažne tvrdnje o tom okviru nakon što je uklonjena s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka može biti predmet provedbenih mjera FTC-a, Ministarstva prometa ili drugih provedbenih tijela. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pridržavanje tih načela može biti ograničeno: (a) na mjeru koja je nužna da se postupi u skladu sa sudskim nalogom ili ispune zahtjevi u pogledu javnog interesa, kaznenog progona ili nacionalne sigurnosti, među ostalim kad zbog zakona ili vladina propisa nastanu proturječne obveze, (b) zakonom, sudskim nalogom ili propisom vlade koji proizvode izričita dopuštenja, ako pri korištenju takvog dopuštenja organizacija može dokazati da je njezina neusklađenost s Načelima ograničena na mjeru potrebnu da se ostvare viši legitimni interesi za koje je predviđeno takvo dopuštenje, ili (c) ako su iznimke ili odstupanja dopušteni pod uvjetima utvrđenima u OUZP-u i ako se primjenjuju u sličnim kontekstima. Zaštitne mjere u pogledu privatnosti i građanskih sloboda u američkom pravu uključuju one koje se zahtijevaju Izvršnim nalogom br. 14086 (4) u skladu s uvjetima utvrđenima u tom nalogu (uključujući zahtjeve nužnosti i proporcionalnosti). U skladu s ciljem povećanja zaštite privatnosti organizacije trebaju nastojati u potpunosti i transparentno provoditi ova Načela, među ostalim tako da u svojim politikama zaštite privatnosti navode kad se primjenjuju iznimke od Načela dopuštene u prethodno opisanom slučaju (b). Iz istog se razloga, ako je mogućnost odabira dopuštena u skladu s Načelima i/ili američkim pravom, očekuje da organizacije kad je moguće odaberu višu razinu zaštite. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Nakon što organizacije postanu članice okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, obvezne su primjenjivati Načela na sve osobne podatke prenesene u skladu s tim okvirom. Organizacija koja želi da se okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka primjenjuje i na osobne informacije o ljudskim resursima prenesene iz EU-a za uporabu u kontekstu radnog odnosa mora to navesti kad se samocertificira Ministarstvu trgovine i mora ispuniti zahtjeve iz dodatnog načela o samocertificiranju. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Američko pravo primjenjivat će se na pitanja tumačenja i usklađenosti s Načelima i relevantne politike zaštite privatnosti organizacija koje sudjeluju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka, osim ako su se organizacije obvezale na suradnju s tijelima za zaštitu podataka iz EU-a. Ako nije navedeno drukčije, sve odredbe Načela primjenjuju se kad su relevantne. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Definicije:






  a. | „osobni podaci” i „osobne informacije” su podaci koji se odnose na pojedinca čiji je identitet utvrđen ili se može utvrditi i koji su obuhvaćeni područjem primjene OUZP-a te koje je organizacija u SAD-u primila iz EU-a i koji su zabilježeni u bilo kojem obliku; |
| --- | --- | --- |

8.

a.

„osobni podaci” i „osobne informacije” su podaci koji se odnose na pojedinca čiji je identitet utvrđen ili se može utvrditi i koji su obuhvaćeni područjem primjene OUZP-a te koje je organizacija u SAD-u primila iz EU-a i koji su zabilježeni u bilo kojem obliku;

| b. | „obrada” osobnih podataka znači svaki postupak ili skup postupaka koji se obavljaju na osobnim podacima, bilo automatiziranim bilo neautomatiziranim sredstvima, kao što su prikupljanje, bilježenje, organizacija, pohrana, prilagodba ili izmjena, pronalaženje, obavljanje uvida, uporaba, otkrivanje ili širenje te brisanje ili uništavanje; |
| --- | --- |

b.

„obrada” osobnih podataka znači svaki postupak ili skup postupaka koji se obavljaju na osobnim podacima, bilo automatiziranim bilo neautomatiziranim sredstvima, kao što su prikupljanje, bilježenje, organizacija, pohrana, prilagodba ili izmjena, pronalaženje, obavljanje uvida, uporaba, otkrivanje ili širenje te brisanje ili uništavanje;

| c. | „voditelj obrade” znači osoba ili organizacija koja sama ili zajedno s drugima utvrđuje svrhe i sredstva obrade osobnih podataka. |
| --- | --- |

c.

„voditelj obrade” znači osoba ili organizacija koja sama ili zajedno s drugima utvrđuje svrhe i sredstva obrade osobnih podataka.

| 9. | Datum stupanja na snagu Načela i Priloga I. Načelima datum je stupanja na snagu odluke Europske komisije o primjerenosti. |
| --- | --- |

9.

II.   NAČELA

1.   OBAVIJEST

| a. | Organizacija mora obavijestiti pojedince o sljedećem:






  i. | da sudjeluje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka, uz navođenje poveznice koja vodi na popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka ili internetsku adresu na kojoj se on nalazi; |
| --- | --- | --- |

a.

Organizacija mora obavijestiti pojedince o sljedećem:

i.

da sudjeluje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka, uz navođenje poveznice koja vodi na popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka ili internetsku adresu na kojoj se on nalazi;

| ii. | vrstama osobnih podataka koje prikuplja i prema potrebi o subjektima ili podružnicama organizacije u SAD-u koji se isto tako pridržavaju Načela; |
| --- | --- |

ii.

vrstama osobnih podataka koje prikuplja i prema potrebi o subjektima ili podružnicama organizacije u SAD-u koji se isto tako pridržavaju Načela;

| iii. | da se obvezala primjenjivati Načela pri obradi svih osobnih podataka koje primi od EU-a u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka; |
| --- | --- |

iii.

da se obvezala primjenjivati Načela pri obradi svih osobnih podataka koje primi od EU-a u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka;

| iv. | svrhama u koje prikuplja njihove osobne informacije i za što ih upotrebljava; |
| --- | --- |

iv.

svrhama u koje prikuplja njihove osobne informacije i za što ih upotrebljava;

| v. | kako joj se obratiti s upitima ili pritužbama, među ostalim o relevantnom subjektu u EU-u koji može odgovoriti na te upite ili pritužbe; |
| --- | --- |

v.

kako joj se obratiti s upitima ili pritužbama, među ostalim o relevantnom subjektu u EU-u koji može odgovoriti na te upite ili pritužbe;

| vi. | vrsti ili identitetu trećih strana kojima otkriva osobne informacije te u koje svrhe to čini; |
| --- | --- |

vi.

vrsti ili identitetu trećih strana kojima otkriva osobne informacije te u koje svrhe to čini;

| vii. | pravu pojedinaca da pristupe svojim osobnim podacima; |
| --- | --- |

vii.

pravu pojedinaca da pristupe svojim osobnim podacima;

| viii. | mogućnostima izbora i sredstvima za ograničavanje uporabe i otkrivanja njihovih osobnih podataka koje organizacija nudi pojedincima; |
| --- | --- |

viii.

mogućnostima izbora i sredstvima za ograničavanje uporabe i otkrivanja njihovih osobnih podataka koje organizacija nudi pojedincima;

| ix. | neovisnom tijelu za rješavanje sporova koje je imenovano za rješavanje pritužbi i davanje besplatnog pristupa prikladnoj pravnoj zaštiti pojedincu, uz navođenje je li riječ o: 1. odboru koji su uspostavila tijela za zaštitu podataka, 2. pružatelju usluga alternativnog rješavanja sporova sa sjedištem u EU-u ili 3. pružatelju usluga alternativnog rješavanja sporova sa sjedištem u SAD-u; |
| --- | --- |

ix.

neovisnom tijelu za rješavanje sporova koje je imenovano za rješavanje pritužbi i davanje besplatnog pristupa prikladnoj pravnoj zaštiti pojedincu, uz navođenje je li riječ o: 1. odboru koji su uspostavila tijela za zaštitu podataka, 2. pružatelju usluga alternativnog rješavanja sporova sa sjedištem u EU-u ili 3. pružatelju usluga alternativnog rješavanja sporova sa sjedištem u SAD-u;

| x. | da podliježe istražnim i provedbenim ovlastima FTC-a, Ministarstva prometa ili drugog američkog ovlaštenog zakonskog tijela; |
| --- | --- |

x.

da podliježe istražnim i provedbenim ovlastima FTC-a, Ministarstva prometa ili drugog američkog ovlaštenog zakonskog tijela;

| xi. | mogućnosti pojedinca da u određenim okolnostima zatraži obvezujuću arbitražu (5); |
| --- | --- |

xi.

mogućnosti pojedinca da u određenim okolnostima zatraži obvezujuću arbitražu (5);

| xii. | obvezi otkrivanja osobnih informacija u odgovoru na zakonite zahtjeve javnih tijela, među ostalim da bi se ispunili zahtjevi u pogledu nacionalne sigurnosti ili kaznenog progona; i |
| --- | --- |

xii.

obvezi otkrivanja osobnih informacija u odgovoru na zakonite zahtjeve javnih tijela, među ostalim da bi se ispunili zahtjevi u pogledu nacionalne sigurnosti ili kaznenog progona; i

| xiii. | svojoj odgovornosti u slučajevima daljnjih prijenosa trećim stranama. |
| --- | --- |

xiii.

svojoj odgovornosti u slučajevima daljnjih prijenosa trećim stranama.

| b. | Ta obavijest mora biti jasno i razumljivo navedena kad se od pojedinaca prvi put traži da dostave osobne informacije organizaciji ili što prije nakon toga, no u svakom slučaju prije nego što organizacija upotrijebi te informacije u neku drugu svrhu od one u koju ih je izvorno prikupila ili obradila organizacija koja je izvršila prijenos ili prije nego što ih se prvi put otkrije trećoj strani. |
| --- | --- |

b.

Ta obavijest mora biti jasno i razumljivo navedena kad se od pojedinaca prvi put traži da dostave osobne informacije organizaciji ili što prije nakon toga, no u svakom slučaju prije nego što organizacija upotrijebi te informacije u neku drugu svrhu od one u koju ih je izvorno prikupila ili obradila organizacija koja je izvršila prijenos ili prije nego što ih se prvi put otkrije trećoj strani.

2.   IZBOR

| a. | Organizacija mora pojedincima ponuditi mogućnost da odaberu hoće li se njihove osobne informacije i. otkriti trećoj strani ili ii. upotrijebiti u svrhu koja je bitno različita od svrha u koje su izvorno prikupljene ili za koju su pojedinci naknadno dali odobrenje, odnosno da traže izuzeće od navedenoga. Pojedincima moraju biti ponuđeni jasni, vidljivi i lako dostupni mehanizmi izbora. |
| --- | --- |

a.

Organizacija mora pojedincima ponuditi mogućnost da odaberu hoće li se njihove osobne informacije i. otkriti trećoj strani ili ii. upotrijebiti u svrhu koja je bitno različita od svrha u koje su izvorno prikupljene ili za koju su pojedinci naknadno dali odobrenje, odnosno da traže izuzeće od navedenoga. Pojedincima moraju biti ponuđeni jasni, vidljivi i lako dostupni mehanizmi izbora.

| b. | Odstupajući od prethodnog stavka, nije nužno ponuditi izbor kad se podaci otkrivaju trećoj strani koja u ulozi posrednika izvršava zadaće u ime organizacije i prema njezinim uputama. Međutim, organizacija uvijek sklapa ugovor s posrednikom. |
| --- | --- |

b.

Odstupajući od prethodnog stavka, nije nužno ponuditi izbor kad se podaci otkrivaju trećoj strani koja u ulozi posrednika izvršava zadaće u ime organizacije i prema njezinim uputama. Međutim, organizacija uvijek sklapa ugovor s posrednikom.

| c. | Za osjetljive informacije (tj. osobne informacije o medicinskom ili zdravstvenom stanju, rasi ili etničkom podrijetlu, političkim stavovima, vjerskim ili filozofskim uvjerenjima, članstvu u sindikatu ili informacije o spolnom životu pojedinca) organizacije moraju pribaviti izričitu suglasnost (pristanak) pojedinaca ako će se te informacije i. otkriti trećoj strani ili ii. upotrijebiti u neku drugu svrhu osim one u koju su izvorno prikupljene ili za koju su pojedinci naknadno dali odobrenje izabravši pristanak. Osim toga, organizacija treba smatrati osjetljivima osobne informacije koje je primila od treće strane ako ih treća strana smatra osjetljivima i odnosi se prema njima kao takvima. |
| --- | --- |

c.

Za osjetljive informacije (tj. osobne informacije o medicinskom ili zdravstvenom stanju, rasi ili etničkom podrijetlu, političkim stavovima, vjerskim ili filozofskim uvjerenjima, članstvu u sindikatu ili informacije o spolnom životu pojedinca) organizacije moraju pribaviti izričitu suglasnost (pristanak) pojedinaca ako će se te informacije i. otkriti trećoj strani ili ii. upotrijebiti u neku drugu svrhu osim one u koju su izvorno prikupljene ili za koju su pojedinci naknadno dali odobrenje izabravši pristanak. Osim toga, organizacija treba smatrati osjetljivima osobne informacije koje je primila od treće strane ako ih treća strana smatra osjetljivima i odnosi se prema njima kao takvima.

3.   ODGOVORNOST ZA DALJNI PRIJENOS

| a. | Da bi mogle prenijeti osobne informacije voditelju obrade koji je treća strana, organizacije moraju biti usklađene s načelima obavješćivanja i izbora. Organizacije osim toga moraju sklopiti ugovor s voditeljem obrade koji je treća strana, u kojem je propisano da se takvi podaci mogu obrađivati samo u ograničene i posebno navedene svrhe u skladu sa suglasnošću pojedinca, da će primatelj osigurati razinu zaštite jednaku onoj koja je osigurana Načelima i da će obavijestiti organizaciju ako utvrdi da više ne može ispunjavati tu obvezu. U ugovoru je predviđeno da, ako se to utvrdi, voditelj obrade koji je treća strana prestaje s obradom ili poduzima druge razumne i odgovarajuće korake za rješavanje te situacije. |
| --- | --- |

a.

Da bi mogle prenijeti osobne informacije voditelju obrade koji je treća strana, organizacije moraju biti usklađene s načelima obavješćivanja i izbora. Organizacije osim toga moraju sklopiti ugovor s voditeljem obrade koji je treća strana, u kojem je propisano da se takvi podaci mogu obrađivati samo u ograničene i posebno navedene svrhe u skladu sa suglasnošću pojedinca, da će primatelj osigurati razinu zaštite jednaku onoj koja je osigurana Načelima i da će obavijestiti organizaciju ako utvrdi da više ne može ispunjavati tu obvezu. U ugovoru je predviđeno da, ako se to utvrdi, voditelj obrade koji je treća strana prestaje s obradom ili poduzima druge razumne i odgovarajuće korake za rješavanje te situacije.

| b. | Da bi mogle prenijeti osobne podatke posredniku koji je treća strana, organizacije moraju: i. prenositi takve podatke samo u ograničene i posebne svrhe, ii. utvrditi da posrednik ima obvezu pružiti razinu zaštite privatnosti najmanje jednaku onoj propisanoj Načelima, iii. poduzeti razumne i prikladne korake kako bi osigurale da posrednik stvarno obrađuje prenesene osobne informacije na način koji je u skladu s obvezama koje organizacija ima na temelju Načela, iv. zahtijevati da posrednik obavijesti organizaciju ako utvrdi da više ne može ispunjavati svoju obvezu pružanja razine zaštite jednake onoj propisanoj Načelima; v. na temelju obavijesti, uključujući onu navedenu u točki iv., poduzeti razumne i odgovarajuće korake da zaustavi i ispravi neovlaštenu obradu, i vi. Ministarstvu trgovine na zahtjev dostaviti sažetak ili reprezentativni primjerak relevantnih odredbi o zaštiti privatnosti iz svojeg ugovora s tim posrednikom. |
| --- | --- |

b.

Da bi mogle prenijeti osobne podatke posredniku koji je treća strana, organizacije moraju: i. prenositi takve podatke samo u ograničene i posebne svrhe, ii. utvrditi da posrednik ima obvezu pružiti razinu zaštite privatnosti najmanje jednaku onoj propisanoj Načelima, iii. poduzeti razumne i prikladne korake kako bi osigurale da posrednik stvarno obrađuje prenesene osobne informacije na način koji je u skladu s obvezama koje organizacija ima na temelju Načela, iv. zahtijevati da posrednik obavijesti organizaciju ako utvrdi da više ne može ispunjavati svoju obvezu pružanja razine zaštite jednake onoj propisanoj Načelima; v. na temelju obavijesti, uključujući onu navedenu u točki iv., poduzeti razumne i odgovarajuće korake da zaustavi i ispravi neovlaštenu obradu, i vi. Ministarstvu trgovine na zahtjev dostaviti sažetak ili reprezentativni primjerak relevantnih odredbi o zaštiti privatnosti iz svojeg ugovora s tim posrednikom.

4.   SIGURNOST

| a. | Organizacije koje stvaraju, održavaju, upotrebljavaju ili šire osobne informacije moraju poduzeti razumne i odgovarajuće mjere kako bi ih zaštitile od gubitka, zlouporabe i neovlaštenog pristupa, otkrivanja, izmjene i uništenja, uzimajući u obzir rizike povezane s obradom i prirodu osobnih podataka. |
| --- | --- |

a.

Organizacije koje stvaraju, održavaju, upotrebljavaju ili šire osobne informacije moraju poduzeti razumne i odgovarajuće mjere kako bi ih zaštitile od gubitka, zlouporabe i neovlaštenog pristupa, otkrivanja, izmjene i uništenja, uzimajući u obzir rizike povezane s obradom i prirodu osobnih podataka.

5.   CJELOVITOST PODATAKA I OGRANIČENJE SVRHE

| a. | U skladu s Načelima osobne informacije moraju biti ograničene na informacije koje su relevantne za svrhe obrade (6). Organizacija ne smije obrađivati osobne informacije na način koji nije u skladu sa svrhama u koje su izvorno prikupljene ili za koje je pojedinac naknadno dao odobrenje. Ako je to potrebno za te svrhe, organizacija mora poduzeti razumne korake da osobni podaci budu pouzdani za namjeravanu uporabu, točni, potpuni i ažurni. Organizacija se mora pridržavati Načela sve dok čuva takve informacije. |
| --- | --- |

a.

U skladu s Načelima osobne informacije moraju biti ograničene na informacije koje su relevantne za svrhe obrade (6). Organizacija ne smije obrađivati osobne informacije na način koji nije u skladu sa svrhama u koje su izvorno prikupljene ili za koje je pojedinac naknadno dao odobrenje. Ako je to potrebno za te svrhe, organizacija mora poduzeti razumne korake da osobni podaci budu pouzdani za namjeravanu uporabu, točni, potpuni i ažurni. Organizacija se mora pridržavati Načela sve dok čuva takve informacije.

| b. | Informacije se mogu čuvati u obliku kojim se utvrđuje identitet pojedinca ili koji omogućuje utvrđivanje njegova identiteta (7) samo dok služe svrsi obrade u okviru značenja iz točke 5. podtočke (a). Ta obveza ne sprečava organizacije da obrađuju osobne informacije i dulje, odnosno onoliko dugo i u onoj mjeri u kojoj takva obrada razumno služi svrhama pohranjivanja u javnom interesu, novinarstva, književnosti i umjetnosti, povijesnih ili znanstvenih istraživanja te statističke analize. U tim slučajevima takva obrada podliježe ostalim načelima i odredbama okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Organizacije trebaju poduzeti razumne i odgovarajuće mjere za usklađivanje s tom odredbom. |
| --- | --- |

b.

Informacije se mogu čuvati u obliku kojim se utvrđuje identitet pojedinca ili koji omogućuje utvrđivanje njegova identiteta (7) samo dok služe svrsi obrade u okviru značenja iz točke 5. podtočke (a). Ta obveza ne sprečava organizacije da obrađuju osobne informacije i dulje, odnosno onoliko dugo i u onoj mjeri u kojoj takva obrada razumno služi svrhama pohranjivanja u javnom interesu, novinarstva, književnosti i umjetnosti, povijesnih ili znanstvenih istraživanja te statističke analize. U tim slučajevima takva obrada podliježe ostalim načelima i odredbama okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Organizacije trebaju poduzeti razumne i odgovarajuće mjere za usklađivanje s tom odredbom.

6.   PRISTUP

| a. | Pojedinci moraju imati pristup svojim osobnim informacijama koje organizacija čuva i moraju ih moći ispraviti, promijeniti ili izbrisati ako su netočne ili obrađene u suprotnosti s Načelima, osim ako bi teret ili trošak omogućivanja pristupa bio nerazmjeran rizicima za privatnost pojedinca u okolnostima slučaja ili ako bi bila povrijeđena prava drugih osoba. |
| --- | --- |

a.

Pojedinci moraju imati pristup svojim osobnim informacijama koje organizacija čuva i moraju ih moći ispraviti, promijeniti ili izbrisati ako su netočne ili obrađene u suprotnosti s Načelima, osim ako bi teret ili trošak omogućivanja pristupa bio nerazmjeran rizicima za privatnost pojedinca u okolnostima slučaja ili ako bi bila povrijeđena prava drugih osoba.

7.   PRAVNA ZAŠTITA, PROVEDBA I ODGOVORNOST

| a. | Učinkovita zaštita privatnosti mora uključivati pouzdane mehanizme kojima se osigurava usklađenost s Načelima, pravnu zaštitu za pojedince na koje utječe neusklađenost s Načelima i posljedice za organizaciju u slučaju neusklađenosti. Takvi mehanizmi moraju obuhvaćati barem sljedeće:






  i. | lako dostupne neovisne mehanizme pravne zaštite u okviru kojih se pritužbe i sporovi svakog pojedinca mogu istražiti i brzo riješiti bez naknade upućivanjem na Načela te odštetu koja se dodjeljuje ako je tako predviđeno primjenjivim pravom ili inicijativama iz privatnog sektora; |
| --- | --- | --- |

a.

Učinkovita zaštita privatnosti mora uključivati pouzdane mehanizme kojima se osigurava usklađenost s Načelima, pravnu zaštitu za pojedince na koje utječe neusklađenost s Načelima i posljedice za organizaciju u slučaju neusklađenosti. Takvi mehanizmi moraju obuhvaćati barem sljedeće:

i.

lako dostupne neovisne mehanizme pravne zaštite u okviru kojih se pritužbe i sporovi svakog pojedinca mogu istražiti i brzo riješiti bez naknade upućivanjem na Načela te odštetu koja se dodjeljuje ako je tako predviđeno primjenjivim pravom ili inicijativama iz privatnog sektora;

| ii. | postupke praćenja kojima se provjerava jesu li potvrde i navodi koje organizacije iznose o svojoj praksi zaštite privatnosti istinite i provodi li se ta praksa kako je navedeno, osobito u pogledu slučajeva neusklađenosti; i |
| --- | --- |

ii.

postupke praćenja kojima se provjerava jesu li potvrde i navodi koje organizacije iznose o svojoj praksi zaštite privatnosti istinite i provodi li se ta praksa kako je navedeno, osobito u pogledu slučajeva neusklađenosti; i

| iii. | obveze rješavanja problema koji proizlaze iz činjenice da se organizacije ne pridržavaju Načela, iako navode suprotno, i posljedice za takve organizacije. Sankcije moraju biti dovoljno stroge da bi se osigurala usklađenost organizacija s Načelima. |
| --- | --- |

iii.

obveze rješavanja problema koji proizlaze iz činjenice da se organizacije ne pridržavaju Načela, iako navode suprotno, i posljedice za takve organizacije. Sankcije moraju biti dovoljno stroge da bi se osigurala usklađenost organizacija s Načelima.

| b. | Organizacije i njihovi odabrani neovisni mehanizmi pravne zaštite žurno će odgovarati na upite i zahtjeve za informacije povezane s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka koje im uputi Ministarstvo trgovine. Sve organizacije moraju žurno odgovarati na pritužbe u pogledu usklađenosti s Načelima koje su im uputila tijela država članica EU-a preko Ministarstva trgovine. Organizacije koje su odlučile surađivati s tijelima za zaštitu podataka, uključujući organizacije koje obrađuju podatke o ljudskim resursima, moraju izravno odgovoriti takvim tijelima u vezi s istragom i rješavanjem pritužbi. |
| --- | --- |

b.

Organizacije i njihovi odabrani neovisni mehanizmi pravne zaštite žurno će odgovarati na upite i zahtjeve za informacije povezane s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka koje im uputi Ministarstvo trgovine. Sve organizacije moraju žurno odgovarati na pritužbe u pogledu usklađenosti s Načelima koje su im uputila tijela država članica EU-a preko Ministarstva trgovine. Organizacije koje su odlučile surađivati s tijelima za zaštitu podataka, uključujući organizacije koje obrađuju podatke o ljudskim resursima, moraju izravno odgovoriti takvim tijelima u vezi s istragom i rješavanjem pritužbi.

| c. | Organizacije su dužne provoditi arbitražu i postupati u skladu s uvjetima iz Priloga I. ako je pojedinac zatražio obvezujuću arbitražu dostavljanjem obavijesti predmetnoj organizaciji te u skladu s postupcima i uvjetima iz Priloga I. |
| --- | --- |

c.

Organizacije su dužne provoditi arbitražu i postupati u skladu s uvjetima iz Priloga I. ako je pojedinac zatražio obvezujuću arbitražu dostavljanjem obavijesti predmetnoj organizaciji te u skladu s postupcima i uvjetima iz Priloga I.

| d. | Organizacija uključena u okvir za privatnost podataka odgovorna je, u kontekstu daljnjeg prijenosa, za obradu osobnih informacija koje primi u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i koje zatim prenese trećoj strani koja djeluje kao posrednik u njezino ime. Organizacija uključena u okvir za privatnost podataka snosi odgovornost u skladu s Načelima ako njezin posrednik obrađuje takve osobne informacije na način koji nije u skladu s Načelima, osim ako organizacija dokaže da nije odgovorna za događaj zbog kojeg je nastala šteta. |
| --- | --- |

d.

Organizacija uključena u okvir za privatnost podataka odgovorna je, u kontekstu daljnjeg prijenosa, za obradu osobnih informacija koje primi u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i koje zatim prenese trećoj strani koja djeluje kao posrednik u njezino ime. Organizacija uključena u okvir za privatnost podataka snosi odgovornost u skladu s Načelima ako njezin posrednik obrađuje takve osobne informacije na način koji nije u skladu s Načelima, osim ako organizacija dokaže da nije odgovorna za događaj zbog kojeg je nastala šteta.

| e. | Kad organizacija zbog neusklađenosti postane predmet sudskog naloga ili naloga koji je izdalo američko zakonsko tijelo (npr. FTC ili Ministarstvo prometa) navedeno u Načelima ili u budućem prilogu Načelima, organizacija objavljuje sve relevantne dijelove povezane s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka iz svojeg izvješća o usklađenosti ili o ocjeni koje je dostavljeno sudu ili američkom zakonskom tijelu, u mjeri u kojoj je to u skladu sa zahtjevima u pogledu povjerljivosti. Ministarstvo trgovine uspostavilo je posebnu kontaktnu točku za tijela za zaštitu podataka u slučaju problema s usklađenošću organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka. FTC i Ministarstvo prometa dat će prednost predmetima o neusklađenosti s Načelima koje su im uputili Ministarstvo trgovine i tijela država članica EU-a te će pravodobno razmijeniti informacije o upućenim predmetima s državnim tijelima koja su ih uputila, uz primjenu postojećih ograničenja u pogledu povjerljivosti. |
| --- | --- |

e.

Kad organizacija zbog neusklađenosti postane predmet sudskog naloga ili naloga koji je izdalo američko zakonsko tijelo (npr. FTC ili Ministarstvo prometa) navedeno u Načelima ili u budućem prilogu Načelima, organizacija objavljuje sve relevantne dijelove povezane s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka iz svojeg izvješća o usklađenosti ili o ocjeni koje je dostavljeno sudu ili američkom zakonskom tijelu, u mjeri u kojoj je to u skladu sa zahtjevima u pogledu povjerljivosti. Ministarstvo trgovine uspostavilo je posebnu kontaktnu točku za tijela za zaštitu podataka u slučaju problema s usklađenošću organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka. FTC i Ministarstvo prometa dat će prednost predmetima o neusklađenosti s Načelima koje su im uputili Ministarstvo trgovine i tijela država članica EU-a te će pravodobno razmijeniti informacije o upućenim predmetima s državnim tijelima koja su ih uputila, uz primjenu postojećih ograničenja u pogledu povjerljivosti.

III.   DODATNA NAČELA

1.   Osjetljivi podaci

| a. | Organizacija ne mora pribaviti izričitu suglasnost (pristanak) u pogledu osjetljivih podataka ako je obrada:






  i. | od životno važnog interesa za ispitanika ili neku drugu osobu; |
| --- | --- | --- |

a.

Organizacija ne mora pribaviti izričitu suglasnost (pristanak) u pogledu osjetljivih podataka ako je obrada:

i.

od životno važnog interesa za ispitanika ili neku drugu osobu;

| ii. | potrebna za postavljanje pravnih zahtjeva ili obrane; |
| --- | --- |

ii.

potrebna za postavljanje pravnih zahtjeva ili obrane;

| iii. | potrebna da bi se pružila medicinska skrb ili dijagnoza; |
| --- | --- |

iii.

potrebna da bi se pružila medicinska skrb ili dijagnoza;

| iv. | provedena tijekom obavljanja legitimnih aktivnosti zaklade, udruge ili drugog neprofitnog tijela s političkim, filozofskim, vjerskim ili sindikalnim ciljem i pod uvjetom da se obrada odnosi isključivo na članove tog tijela ili na osobe koje su u redovitom kontaktu s njim u vezi s tim svrhama te da se podaci ne otkrivaju trećoj strani bez suglasnosti ispitanika; |
| --- | --- |

iv.

provedena tijekom obavljanja legitimnih aktivnosti zaklade, udruge ili drugog neprofitnog tijela s političkim, filozofskim, vjerskim ili sindikalnim ciljem i pod uvjetom da se obrada odnosi isključivo na članove tog tijela ili na osobe koje su u redovitom kontaktu s njim u vezi s tim svrhama te da se podaci ne otkrivaju trećoj strani bez suglasnosti ispitanika;

| v. | potrebna da organizacija ispuni svoje obveze u području radnog prava; ili |
| --- | --- |

v.

potrebna da organizacija ispuni svoje obveze u području radnog prava; ili

| vi. | povezana s podacima koje je očigledno objavio pojedinac. |
| --- | --- |

vi.

povezana s podacima koje je očigledno objavio pojedinac.

2.   Novinarska izuzeća

| a. | Budući da je sloboda tiska zaštićena američkim Ustavom, ako su prava na slobodu tiska iz prvog amandmana američkog Ustava u suprotnosti s interesima zaštite privatnosti, ravnoteža tih interesa kad je riječ o aktivnostima američkih državljana ili organizacija mora se uspostaviti na temelju prvog amandmana. |
| --- | --- |

a.

Budući da je sloboda tiska zaštićena američkim Ustavom, ako su prava na slobodu tiska iz prvog amandmana američkog Ustava u suprotnosti s interesima zaštite privatnosti, ravnoteža tih interesa kad je riječ o aktivnostima američkih državljana ili organizacija mora se uspostaviti na temelju prvog amandmana.

| b. | Osobne informacije koje se prikupljaju radi objavljivanja, emitiranja ili drugih oblika javnog priopćavanja novinarskih materijala, bez obzira na to upotrebljavaju li se, i informacije pronađene u prethodno objavljenom materijalu iz medijskih arhiva ne podliježu zahtjevima Načela. |
| --- | --- |

b.

Osobne informacije koje se prikupljaju radi objavljivanja, emitiranja ili drugih oblika javnog priopćavanja novinarskih materijala, bez obzira na to upotrebljavaju li se, i informacije pronađene u prethodno objavljenom materijalu iz medijskih arhiva ne podliježu zahtjevima Načela.

3.   Sekundarna odgovornost

| a. | Pružatelji internetskih usluga, telekomunikacijski operateri i ostale organizacije ne snose odgovornost u skladu s Načelima ako u ime neke druge organizacije samo prenose, usmjeravaju, prespajaju ili privremeno pohranjuju informacije. Okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka ne stvara se sekundarna odgovornost. Organizacija koja djeluje samo kao posrednik za podatke koje prenose treće strane i ne određuje svrhu i sredstva obrade tih osobnih podataka ne snosi odgovornost. |
| --- | --- |

a.

Pružatelji internetskih usluga, telekomunikacijski operateri i ostale organizacije ne snose odgovornost u skladu s Načelima ako u ime neke druge organizacije samo prenose, usmjeravaju, prespajaju ili privremeno pohranjuju informacije. Okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka ne stvara se sekundarna odgovornost. Organizacija koja djeluje samo kao posrednik za podatke koje prenose treće strane i ne određuje svrhu i sredstva obrade tih osobnih podataka ne snosi odgovornost.

4.   Obavljanje dubinske analize i provedba revizija

| a. | Djelatnosti revizora i investicijskih bankara mogu uključivati obradu osobnih podataka bez suglasnosti ili znanja pojedinca. To je u skladu s načelima obavješćivanja, izbora i pristupa pod uvjetima opisanima u nastavku. |
| --- | --- |

a.

Djelatnosti revizora i investicijskih bankara mogu uključivati obradu osobnih podataka bez suglasnosti ili znanja pojedinca. To je u skladu s načelima obavješćivanja, izbora i pristupa pod uvjetima opisanima u nastavku.

| b. | Javna dionička društva i poduzeća s malim brojem dioničara, uključujući organizacije uključene u okvir za privatnost podataka, redovito podliježu reviziji. Takve revizije, posebno one kojima se istražuju moguće povrede, mogle bi se ugroziti preranom objavom. Slično tomu, organizacija uključena u okvir za privatnost podataka koja sudjeluje u mogućem spajanju ili preuzimanju morat će obaviti dubinsku analizu ili biti predmet dubinske analize. To često podrazumijeva prikupljanje i obradu osobnih podataka, na primjer informacija o direktorima i ostalom ključnom osoblju. Preranim otkrivanjem mogla bi se ugroziti transakcija ili čak povrijediti primjenjivi propisi o vrijednosnim papirima. Investicijski bankari i odvjetnici koji sudjeluju u dubinskoj analizi ili revizori koji provode reviziju mogu obrađivati informacije bez znanja pojedinca samo u onoj mjeri i onoliko dugo koliko je to potrebno da se zadovolje zahtjevi u pogledu zakona ili javnog interesa i u drugim okolnostima u kojima bi primjena ovih Načela naškodila legitimnim interesima organizacije. Ti legitimni interesi uključuju praćenje ispunjavaju li organizacije svoje zakonske obveze i legitimne računovodstvene aktivnosti te potrebu za tajnošću podataka povezanih s mogućim preuzimanjima, spajanjima, zajedničkim pothvatima ili drugim sličnim transakcijama koje obavljaju investicijski bankari ili revizori. |
| --- | --- |

b.

Javna dionička društva i poduzeća s malim brojem dioničara, uključujući organizacije uključene u okvir za privatnost podataka, redovito podliježu reviziji. Takve revizije, posebno one kojima se istražuju moguće povrede, mogle bi se ugroziti preranom objavom. Slično tomu, organizacija uključena u okvir za privatnost podataka koja sudjeluje u mogućem spajanju ili preuzimanju morat će obaviti dubinsku analizu ili biti predmet dubinske analize. To često podrazumijeva prikupljanje i obradu osobnih podataka, na primjer informacija o direktorima i ostalom ključnom osoblju. Preranim otkrivanjem mogla bi se ugroziti transakcija ili čak povrijediti primjenjivi propisi o vrijednosnim papirima. Investicijski bankari i odvjetnici koji sudjeluju u dubinskoj analizi ili revizori koji provode reviziju mogu obrađivati informacije bez znanja pojedinca samo u onoj mjeri i onoliko dugo koliko je to potrebno da se zadovolje zahtjevi u pogledu zakona ili javnog interesa i u drugim okolnostima u kojima bi primjena ovih Načela naškodila legitimnim interesima organizacije. Ti legitimni interesi uključuju praćenje ispunjavaju li organizacije svoje zakonske obveze i legitimne računovodstvene aktivnosti te potrebu za tajnošću podataka povezanih s mogućim preuzimanjima, spajanjima, zajedničkim pothvatima ili drugim sličnim transakcijama koje obavljaju investicijski bankari ili revizori.

5.   Uloga tijela za zaštitu podataka

| a. | Organizacije će ispunjavati svoju obvezu suradnje s tijelima za zaštitu podataka na način opisan u nastavku. U skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka američke organizacije koje primaju osobne podatke iz EU-a moraju se obvezati na primjenu učinkovitih mehanizama kojima se osigurava usklađenost s Načelima. Točnije, kako je utvrđeno u načelu pravne zaštite, provedbe i odgovornosti, organizacije uključene u okvir za privatnost podataka moraju: (a) i. osigurati pravnu zaštitu pojedincima na koje se podaci odnose, (a) ii. uspostaviti postupke praćenja kojima se provjerava jesu li potvrde i navodi koje organizacije iznesu o svojim praksama zaštite privatnosti istinite, i (a) iii. uvesti obveze da se riješe problemi koji proizlaze iz neusklađenosti s Načelima te navesti posljedice za takve organizacije. Organizacija može ispuniti zahtjeve iz točke (a) podtočaka i. i iii. načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti ako ispuni ovdje navedene zahtjeve za suradnju s tijelima za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

a.

Organizacije će ispunjavati svoju obvezu suradnje s tijelima za zaštitu podataka na način opisan u nastavku. U skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka američke organizacije koje primaju osobne podatke iz EU-a moraju se obvezati na primjenu učinkovitih mehanizama kojima se osigurava usklađenost s Načelima. Točnije, kako je utvrđeno u načelu pravne zaštite, provedbe i odgovornosti, organizacije uključene u okvir za privatnost podataka moraju: (a) i. osigurati pravnu zaštitu pojedincima na koje se podaci odnose, (a) ii. uspostaviti postupke praćenja kojima se provjerava jesu li potvrde i navodi koje organizacije iznesu o svojim praksama zaštite privatnosti istinite, i (a) iii. uvesti obveze da se riješe problemi koji proizlaze iz neusklađenosti s Načelima te navesti posljedice za takve organizacije. Organizacija može ispuniti zahtjeve iz točke (a) podtočaka i. i iii. načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti ako ispuni ovdje navedene zahtjeve za suradnju s tijelima za zaštitu podataka.

| b. | Organizacija se obvezuje na suradnju s tijelima za zaštitu podataka tako da u svojoj prijavi za samocertificiranje za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka upućenoj Ministarstvu trgovine (vidjeti dodatno načelo o samocertificiranju) izjavi:






  i. | da svojevoljno pristaje ispuniti zahtjeve iz točke (a) podtočaka i. i iii. načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti obvezujući se na suradnju s tijelima za zaštitu podataka; |
| --- | --- | --- |

b.

Organizacija se obvezuje na suradnju s tijelima za zaštitu podataka tako da u svojoj prijavi za samocertificiranje za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka upućenoj Ministarstvu trgovine (vidjeti dodatno načelo o samocertificiranju) izjavi:

i.

da svojevoljno pristaje ispuniti zahtjeve iz točke (a) podtočaka i. i iii. načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti obvezujući se na suradnju s tijelima za zaštitu podataka;

| ii. | da će surađivati s tijelima za zaštitu podataka u istraživanju i rješavanju pritužbi podnesenih u skladu s Načelima; i |
| --- | --- |

ii.

da će surađivati s tijelima za zaštitu podataka u istraživanju i rješavanju pritužbi podnesenih u skladu s Načelima; i

| iii. | da će postupiti u skladu sa savjetima tijela za zaštitu podataka ako ta tijela smatraju da organizacija treba poduzeti određenu radnju za usklađivanje s Načelima, uključujući korektivne ili kompenzacijske mjere u korist pojedinaca na koje utječe neusklađenost s Načelima, te da će tijelima za zaštitu podataka dostaviti pisanu potvrdu da je takva radnja poduzeta. |
| --- | --- |

iii.

da će postupiti u skladu sa savjetima tijela za zaštitu podataka ako ta tijela smatraju da organizacija treba poduzeti određenu radnju za usklađivanje s Načelima, uključujući korektivne ili kompenzacijske mjere u korist pojedinaca na koje utječe neusklađenost s Načelima, te da će tijelima za zaštitu podataka dostaviti pisanu potvrdu da je takva radnja poduzeta.

| c. | Rad odbora tijela za zaštitu podataka







  i. | Tijela za zaštitu podataka surađivat će pružanjem informacija i savjeta na sljedeći način:






  1. | savjeti tijela za zaštitu podataka dostavit će se preko neslužbenog odbora tijela za zaštitu podataka uspostavljenog na razini EU-a, koji će među ostalim pridonijeti usklađenom i dosljednom pristupu; |
| --- | --- | --- | --- |

c.

Rad odbora tijela za zaštitu podataka

i.

Tijela za zaštitu podataka surađivat će pružanjem informacija i savjeta na sljedeći način:

1.

savjeti tijela za zaštitu podataka dostavit će se preko neslužbenog odbora tijela za zaštitu podataka uspostavljenog na razini EU-a, koji će među ostalim pridonijeti usklađenom i dosljednom pristupu;

| 2. | odbor će davati savjete predmetnim američkim organizacijama o neriješenim pritužbama pojedinaca na postupanje s osobnim informacijama koje su prenesene iz EU-a u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Tim će se savjetima nastojati osigurati pravilna primjena Načela i uključivat će sva pravna sredstva za dotične pojedince koja tijela za zaštitu podataka smatraju prikladnima; |
| --- | --- |

2.

odbor će davati savjete predmetnim američkim organizacijama o neriješenim pritužbama pojedinaca na postupanje s osobnim informacijama koje su prenesene iz EU-a u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Tim će se savjetima nastojati osigurati pravilna primjena Načela i uključivat će sva pravna sredstva za dotične pojedince koja tijela za zaštitu podataka smatraju prikladnima;

| 3. | odbor će davati te savjete u odgovoru na predmete koje su uputile predmetne organizacije i/ili pritužbe zaprimljene izravno od pojedinaca protiv organizacija koje su se obvezale surađivati s tijelima za zaštitu podataka za potrebe okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, a ujedno će poticati takve pojedince i prema potrebi im pomagati da prvo iskoriste interne načine rješavanja pritužbi koje organizacija nudi; |
| --- | --- |

3.

odbor će davati te savjete u odgovoru na predmete koje su uputile predmetne organizacije i/ili pritužbe zaprimljene izravno od pojedinaca protiv organizacija koje su se obvezale surađivati s tijelima za zaštitu podataka za potrebe okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, a ujedno će poticati takve pojedince i prema potrebi im pomagati da prvo iskoriste interne načine rješavanja pritužbi koje organizacija nudi;

| 4. | savjeti će biti izdani tek nakon što su obje stranke u sporu imale razumnu mogućnost iznijeti primjedbe i dostaviti dokaze. Odbor će pokušati dati savjete čim to bude moguće u skladu s propisanim postupkom. Odbor će u pravilu nastojati dati savjete u roku od 60 dana od primitka pritužbe ili upućenog predmeta, a ako je moguće i brže; |
| --- | --- |

4.

savjeti će biti izdani tek nakon što su obje stranke u sporu imale razumnu mogućnost iznijeti primjedbe i dostaviti dokaze. Odbor će pokušati dati savjete čim to bude moguće u skladu s propisanim postupkom. Odbor će u pravilu nastojati dati savjete u roku od 60 dana od primitka pritužbe ili upućenog predmeta, a ako je moguće i brže;

| 5. | odbor će objaviti rezultate svojeg razmatranja pritužbe koja mu je podnesena ako to smatra prikladnim; |
| --- | --- |

5.

odbor će objaviti rezultate svojeg razmatranja pritužbe koja mu je podnesena ako to smatra prikladnim;

| 6. | davanje savjeta preko odbora ne znači da odbor ili pojedinačno tijelo za zaštitu podataka snosi ikakvu odgovornost. |
| --- | --- |

6.

davanje savjeta preko odbora ne znači da odbor ili pojedinačno tijelo za zaštitu podataka snosi ikakvu odgovornost.

| ii. | Kako je prethodno navedeno, organizacije koje odaberu tu mogućnost rješavanja sporova moraju se obvezati da će postupiti u skladu sa savjetom tijela za zaštitu podataka. Ako organizacija to ne učini u roku od 25 dana od primitka savjeta i ne ponudi prihvatljivo objašnjenje za kašnjenje, odbor će poslati obavijest o svojoj namjeri da proslijedi predmet FTC-u, Ministarstvu prometa ili drugom američkom saveznom ili državnom tijelu sa zakonskim ovlastima da poduzme provedbene mjere u slučajevima prijevare ili lažnog prikazivanja, ili da zaključi da je sporazum o suradnji ozbiljno prekršen i stoga se mora smatrati ništavim. U potonjem će slučaju odbor obavijestiti Ministarstvo trgovine kako bi se popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka mogao prikladno ispraviti. Svako neispunjenje obveze suradnje s tijelima za zaštitu podataka, kao i neusklađenost s Načelima, bit će kažnjivo kao prijevarna praksa u skladu s člankom 5. Zakona o FTC-u (glava 15. članak 45. Zakonika SAD-a), glavom 49. člankom 41712. Zakonika SAD-a ili nekim sličnim propisom. |
| --- | --- |

ii.

Kako je prethodno navedeno, organizacije koje odaberu tu mogućnost rješavanja sporova moraju se obvezati da će postupiti u skladu sa savjetom tijela za zaštitu podataka. Ako organizacija to ne učini u roku od 25 dana od primitka savjeta i ne ponudi prihvatljivo objašnjenje za kašnjenje, odbor će poslati obavijest o svojoj namjeri da proslijedi predmet FTC-u, Ministarstvu prometa ili drugom američkom saveznom ili državnom tijelu sa zakonskim ovlastima da poduzme provedbene mjere u slučajevima prijevare ili lažnog prikazivanja, ili da zaključi da je sporazum o suradnji ozbiljno prekršen i stoga se mora smatrati ništavim. U potonjem će slučaju odbor obavijestiti Ministarstvo trgovine kako bi se popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka mogao prikladno ispraviti. Svako neispunjenje obveze suradnje s tijelima za zaštitu podataka, kao i neusklađenost s Načelima, bit će kažnjivo kao prijevarna praksa u skladu s člankom 5. Zakona o FTC-u (glava 15. članak 45. Zakonika SAD-a), glavom 49. člankom 41712. Zakonika SAD-a ili nekim sličnim propisom.

| d. | Organizacija koja želi da se okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka primjenjuje i na podatke o ljudskim resursima prenesene iz EU-a u kontekstu radnog odnosa mora se obvezati na suradnju s tijelima za zaštitu podataka u pogledu tih podataka (vidjeti dodatno načelo o podacima o ljudskim resursima). |
| --- | --- |

d.

Organizacija koja želi da se okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka primjenjuje i na podatke o ljudskim resursima prenesene iz EU-a u kontekstu radnog odnosa mora se obvezati na suradnju s tijelima za zaštitu podataka u pogledu tih podataka (vidjeti dodatno načelo o podacima o ljudskim resursima).

| e. | Organizacije koje odaberu tu mogućnost morat će platiti godišnju naknadu koja će biti namijenjena za pokrivanje operativnih troškova odbora. Može se dodatno zatražiti i da te organizacije podmire potrebne troškove prevođenja koji nastaju kad članovi odbora razmatraju upućene predmete ili pritužbe protiv njih. Iznos naknade utvrdit će Ministarstvo trgovine nakon dogovora s Komisijom. Naknadu može prikupljati treća strana koju Ministarstvo trgovine odabere za čuvara sredstava prikupljenih u tu svrhu. Ministarstvo trgovine blisko će surađivati s Komisijom i tijelima za zaštitu podataka na uspostavljanju prikladnih postupaka za raspodjelu sredstava prikupljenih plaćanjem naknade te na drugim postupovnim i administrativnim aspektima odbora. Ministarstvo trgovine i Komisija mogu se dogovoriti o izmjeni učestalosti prikupljanja naknade. |
| --- | --- |

e.

Organizacije koje odaberu tu mogućnost morat će platiti godišnju naknadu koja će biti namijenjena za pokrivanje operativnih troškova odbora. Može se dodatno zatražiti i da te organizacije podmire potrebne troškove prevođenja koji nastaju kad članovi odbora razmatraju upućene predmete ili pritužbe protiv njih. Iznos naknade utvrdit će Ministarstvo trgovine nakon dogovora s Komisijom. Naknadu može prikupljati treća strana koju Ministarstvo trgovine odabere za čuvara sredstava prikupljenih u tu svrhu. Ministarstvo trgovine blisko će surađivati s Komisijom i tijelima za zaštitu podataka na uspostavljanju prikladnih postupaka za raspodjelu sredstava prikupljenih plaćanjem naknade te na drugim postupovnim i administrativnim aspektima odbora. Ministarstvo trgovine i Komisija mogu se dogovoriti o izmjeni učestalosti prikupljanja naknade.

6.   Samocertificiranje

| a. | Okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka primjenjuje se od datuma kad Ministarstvo trgovine uvrsti organizaciju na popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka. Ministarstvo trgovine to će učiniti tek kad utvrdi da je izvorna prijava organizacije za samocertificiranje potpuna, a uklonit će organizaciju s tog popisa ako se dobrovoljno povuče ili ne ispuni obvezu godišnjeg ponovnog certificiranja, kao i u slučaju njezine ustrajne neusklađenosti s Načelima (vidjeti dodatno načelo o rješavanju sporova i provedbi). |
| --- | --- |

a.

Okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka primjenjuje se od datuma kad Ministarstvo trgovine uvrsti organizaciju na popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka. Ministarstvo trgovine to će učiniti tek kad utvrdi da je izvorna prijava organizacije za samocertificiranje potpuna, a uklonit će organizaciju s tog popisa ako se dobrovoljno povuče ili ne ispuni obvezu godišnjeg ponovnog certificiranja, kao i u slučaju njezine ustrajne neusklađenosti s Načelima (vidjeti dodatno načelo o rješavanju sporova i provedbi).

| b. | Da bi se mogla samocertificirati ili naknadno ponovno certificirati za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka, organizacija svaki put mora Ministarstvu trgovine dostaviti prijavu nadležnog službenika u ime organizacije koja se samocertificira ili ponovno certificira (prema potrebi) za pridržavanje Načela (8), a ta prijava sadržava najmanje sljedeće informacije:






  i. | ime američke organizacije koja se samocertificira ili ponovno certificira, kao i imena svih njezinih subjekata ili podružnica u SAD-u koji se isto tako pridržavaju Načela i koje organizacija želi uključiti; |
| --- | --- | --- |

b.

Da bi se mogla samocertificirati ili naknadno ponovno certificirati za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka, organizacija svaki put mora Ministarstvu trgovine dostaviti prijavu nadležnog službenika u ime organizacije koja se samocertificira ili ponovno certificira (prema potrebi) za pridržavanje Načela (8), a ta prijava sadržava najmanje sljedeće informacije:

i.

ime američke organizacije koja se samocertificira ili ponovno certificira, kao i imena svih njezinih subjekata ili podružnica u SAD-u koji se isto tako pridržavaju Načela i koje organizacija želi uključiti;

| ii. | opis aktivnosti organizacije u pogledu osobnih informacija koje će primati iz EU-a u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka; |
| --- | --- |

ii.

opis aktivnosti organizacije u pogledu osobnih informacija koje će primati iz EU-a u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka;

| iii. | opis njezinih relevantnih politika zaštite privatnosti takvih osobnih informacija, uključujući:






  1. | ako organizacija ima javne internetske stranice, relevantnu internetsku adresu na kojoj je dostupna politika zaštite privatnosti, a ako nema, internetsku adresu na kojoj se može pregledati politika zaštite privatnosti; i |
| --- | --- | --- |

iii.

opis njezinih relevantnih politika zaštite privatnosti takvih osobnih informacija, uključujući:

1.

ako organizacija ima javne internetske stranice, relevantnu internetsku adresu na kojoj je dostupna politika zaštite privatnosti, a ako nema, internetsku adresu na kojoj se može pregledati politika zaštite privatnosti; i

| 2. | datum od kojeg se provodi; |
| --- | --- |

2.

datum od kojeg se provodi;

| iv. | kontaktni ured u organizaciji za rješavanje pritužbi, zahtjeva za pristup i svih ostalih pitanja povezanih s Načelima (9), uključujući:






  1. | ime, naziv radnog mjesta (prema potrebi), e-adresu i broj telefona relevantnih pojedinaca ili kontaktnih ureda u organizaciji; i |
| --- | --- | --- |

iv.

kontaktni ured u organizaciji za rješavanje pritužbi, zahtjeva za pristup i svih ostalih pitanja povezanih s Načelima (9), uključujući:

1.

ime, naziv radnog mjesta (prema potrebi), e-adresu i broj telefona relevantnih pojedinaca ili kontaktnih ureda u organizaciji; i

| 2. | relevantnu poštansku adresu organizacije u SAD-u; |
| --- | --- |

2.

relevantnu poštansku adresu organizacije u SAD-u;

| v. | posebno zakonsko tijelo koje je nadležno rješavati pritužbe protiv organizacije u pogledu moguće nepoštene ili prijevarne prakse i povreda zakona ili propisa kojima se uređuje zaštita privatnosti (i koje je navedeno u Načelima ili budućem prilogu Načelima); |
| --- | --- |

v.

posebno zakonsko tijelo koje je nadležno rješavati pritužbe protiv organizacije u pogledu moguće nepoštene ili prijevarne prakse i povreda zakona ili propisa kojima se uređuje zaštita privatnosti (i koje je navedeno u Načelima ili budućem prilogu Načelima);

| vi. | naziv programa za zaštitu privatnosti u kojima organizacija sudjeluje kao članica; |
| --- | --- |

vi.

naziv programa za zaštitu privatnosti u kojima organizacija sudjeluje kao članica;

| vii. | metodu provjere (tj. samoprocjena ili vanjsko preispitivanje usklađenosti, uključujući informacije o trećoj strani koja provodi ta preispitivanja) (10); i |
| --- | --- |

vii.

metodu provjere (tj. samoprocjena ili vanjsko preispitivanje usklađenosti, uključujući informacije o trećoj strani koja provodi ta preispitivanja) (10); i

| viii. | relevantne neovisne mehanizme pravne zaštite koji su dostupni za istragu neriješenih pritužbi koje se odnose na Načela (11). |
| --- | --- |

viii.

relevantne neovisne mehanizme pravne zaštite koji su dostupni za istragu neriješenih pritužbi koje se odnose na Načela (11).

| c. | Ako organizacija želi da se okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka primjenjuje i na informacije o ljudskim resursima prenesene iz EU-a za uporabu u kontekstu radnog odnosa, može to učiniti ako je zakonsko tijelo navedeno u Načelima ili budućem prilogu Načelima nadležno za rješavanje pritužbi protiv organizacije koje proizlaze iz obrade podataka o ljudskim resursima. Osim toga, organizacija to mora navesti u svojoj izvornoj prijavi za samocertificiranje i u eventualnim prijavama za ponovno certificiranje, te mora izjaviti da se obvezuje na suradnju s tijelima EU-a u skladu s dodatnim načelima o podacima o ljudskim resursima i ulozi tijela za zaštitu podataka (prema potrebi) i da će postupati u skladu sa savjetima takvih tijela. Organizacija Ministarstvu trgovine mora dostaviti i presliku svoje politike zaštite privatnosti podataka o ljudskim resursima i navesti gdje obuhvaćeni zaposlenici mogu pročitati tu politiku. |
| --- | --- |

c.

Ako organizacija želi da se okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka primjenjuje i na informacije o ljudskim resursima prenesene iz EU-a za uporabu u kontekstu radnog odnosa, može to učiniti ako je zakonsko tijelo navedeno u Načelima ili budućem prilogu Načelima nadležno za rješavanje pritužbi protiv organizacije koje proizlaze iz obrade podataka o ljudskim resursima. Osim toga, organizacija to mora navesti u svojoj izvornoj prijavi za samocertificiranje i u eventualnim prijavama za ponovno certificiranje, te mora izjaviti da se obvezuje na suradnju s tijelima EU-a u skladu s dodatnim načelima o podacima o ljudskim resursima i ulozi tijela za zaštitu podataka (prema potrebi) i da će postupati u skladu sa savjetima takvih tijela. Organizacija Ministarstvu trgovine mora dostaviti i presliku svoje politike zaštite privatnosti podataka o ljudskim resursima i navesti gdje obuhvaćeni zaposlenici mogu pročitati tu politiku.

| d. | Ministarstvo trgovine vodit će i objavljivati popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka koje su dostavile potpune izvorne prijave za samocertificiranje i ažurirat će taj popis na temelju potpunih godišnjih prijava za ponovno certificiranje te na temelju obavijesti zaprimljenih u skladu s dodatnim načelom o rješavanju sporova i provedbi. Takve prijave za samocertificiranje moraju se dostaviti najmanje jednom godišnje, u suprotnom se organizacija uklanja s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka i okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka više se neće primjenjivati na nju. Sve organizacije koje Ministarstvo trgovine uvrsti na popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka moraju imati relevantne politike zaštite privatnosti koje su usklađene s načelom obavješćivanja i u tim politikama moraju navesti da se pridržavaju Načela (12). Ako je politika zaštite privatnosti određene organizacije dostupna na internetu, mora uključivati poveznicu na internetske stranice Ministarstva trgovine za okvir za privatnost podataka i poveznicu na internetske stranice ili obrazac za podnošenje pritužbi neovisnog mehanizma pravne zaštite koji je pojedincu dostupan besplatno za rješavanje neriješenih pritužbi koje se odnose na Načela. |
| --- | --- |

d.

Ministarstvo trgovine vodit će i objavljivati popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka koje su dostavile potpune izvorne prijave za samocertificiranje i ažurirat će taj popis na temelju potpunih godišnjih prijava za ponovno certificiranje te na temelju obavijesti zaprimljenih u skladu s dodatnim načelom o rješavanju sporova i provedbi. Takve prijave za samocertificiranje moraju se dostaviti najmanje jednom godišnje, u suprotnom se organizacija uklanja s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka i okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka više se neće primjenjivati na nju. Sve organizacije koje Ministarstvo trgovine uvrsti na popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka moraju imati relevantne politike zaštite privatnosti koje su usklađene s načelom obavješćivanja i u tim politikama moraju navesti da se pridržavaju Načela (12). Ako je politika zaštite privatnosti određene organizacije dostupna na internetu, mora uključivati poveznicu na internetske stranice Ministarstva trgovine za okvir za privatnost podataka i poveznicu na internetske stranice ili obrazac za podnošenje pritužbi neovisnog mehanizma pravne zaštite koji je pojedincu dostupan besplatno za rješavanje neriješenih pritužbi koje se odnose na Načela.

| e. | Načela se primjenjuju odmah nakon samocertificiranja. Organizacije uključene u okvir za privatnost podataka koje su se prethodno samocertificirale za usklađenost s Načelima okvira europsko-američkog sustava zaštite privatnosti morat će ažurirati svoje politike zaštite privatnosti kako bi se u njima umjesto toga upućivalo na „Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka”. Organizacije to moraju učiniti što prije, a u svakom slučaju najkasnije tri mjeseca nakon datuma stupanja na snagu Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. |
| --- | --- |

e.

Načela se primjenjuju odmah nakon samocertificiranja. Organizacije uključene u okvir za privatnost podataka koje su se prethodno samocertificirale za usklađenost s Načelima okvira europsko-američkog sustava zaštite privatnosti morat će ažurirati svoje politike zaštite privatnosti kako bi se u njima umjesto toga upućivalo na „Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka”. Organizacije to moraju učiniti što prije, a u svakom slučaju najkasnije tri mjeseca nakon datuma stupanja na snagu Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

| f. | Organizacija mora primjenjivati Načela pri obradi svih osobnih podataka koje primi od EU-a u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Preuzeta obveza pridržavanja Načela nije vremenski ograničena u odnosu na osobne podatke zaprimljene u razdoblju u kojem se na organizaciju primjenjuje okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka, nego ta obveza znači da će organizacija nastaviti primjenjivati Načela na takve podatke sve dok ih pohranjuje, upotrebljava ili otkriva, čak i ako poslije iz bilo kojeg razloga napusti okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Organizacija koja se želi povući iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka mora o tome unaprijed obavijestiti Ministarstvo trgovine. U toj obavijesti mora biti navedeno i što će učiniti s osobnim podacima koje je primila u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka (tj. hoće li zadržati, vratiti ili izbrisati podatke i, ako će ih zadržati, odobrena sredstva kojima će ih zaštititi). Organizacija koja se povuče iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, ali želi zadržati te podatke, mora svake godine potvrditi Ministarstvu trgovine da se obvezuje i dalje primjenjivati Načela na podatke ili osigurati njihovu „primjerenu” zaštitu drugim odobrenim sredstvima (npr. ugovorom koji je u potpunosti u skladu sa zahtjevima relevantnih standardnih ugovornih odredbi koje je odobrila Komisija), u protivnom ih mora vratiti ili izbrisati (13). Organizacija koja se povuče iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka mora iz relevantnih politika zaštite privatnosti ukloniti sva upućivanja na taj okvir iz kojih bi se moglo zaključiti da i dalje sudjeluje u njemu i da ima pravo na pogodnosti koje iz njega proizlaze. |
| --- | --- |

f.

Organizacija mora primjenjivati Načela pri obradi svih osobnih podataka koje primi od EU-a u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Preuzeta obveza pridržavanja Načela nije vremenski ograničena u odnosu na osobne podatke zaprimljene u razdoblju u kojem se na organizaciju primjenjuje okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka, nego ta obveza znači da će organizacija nastaviti primjenjivati Načela na takve podatke sve dok ih pohranjuje, upotrebljava ili otkriva, čak i ako poslije iz bilo kojeg razloga napusti okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Organizacija koja se želi povući iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka mora o tome unaprijed obavijestiti Ministarstvo trgovine. U toj obavijesti mora biti navedeno i što će učiniti s osobnim podacima koje je primila u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka (tj. hoće li zadržati, vratiti ili izbrisati podatke i, ako će ih zadržati, odobrena sredstva kojima će ih zaštititi). Organizacija koja se povuče iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, ali želi zadržati te podatke, mora svake godine potvrditi Ministarstvu trgovine da se obvezuje i dalje primjenjivati Načela na podatke ili osigurati njihovu „primjerenu” zaštitu drugim odobrenim sredstvima (npr. ugovorom koji je u potpunosti u skladu sa zahtjevima relevantnih standardnih ugovornih odredbi koje je odobrila Komisija), u protivnom ih mora vratiti ili izbrisati (13). Organizacija koja se povuče iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka mora iz relevantnih politika zaštite privatnosti ukloniti sva upućivanja na taj okvir iz kojih bi se moglo zaključiti da i dalje sudjeluje u njemu i da ima pravo na pogodnosti koje iz njega proizlaze.

| g. | Organizacija koja prestane postojati kao zasebna pravna osoba zbog statusne promjene društva, primjerice zbog spajanja, preuzimanja, stečaja ili prestanka, mora unaprijed o tome obavijestiti Ministarstvo trgovine. U obavijesti bi trebalo navesti i hoće li subjekt koji je nastao statusnom promjenom društva i. nastaviti sudjelovati u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka na temelju postojećeg samocertificiranja, ii. provesti samocertificiranje kao novi sudionik okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka (npr. ako novi subjekt ili subjekt koji nastavlja postojati već nije proveo samocertificiranje na temelju kojeg bi mogao sudjelovati u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka), ili iii. uspostaviti druge zaštitne mjere, kao što je pisani sporazum kojim će se osigurati daljnja primjena Načela na sve osobne podatke koje je organizacija primila u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i koje će zadržati. Ako ništa od navedenog nije primjenjivo, svi osobni podaci zaprimljeni u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka moraju se odmah vratiti ili izbrisati. |
| --- | --- |

g.

Organizacija koja prestane postojati kao zasebna pravna osoba zbog statusne promjene društva, primjerice zbog spajanja, preuzimanja, stečaja ili prestanka, mora unaprijed o tome obavijestiti Ministarstvo trgovine. U obavijesti bi trebalo navesti i hoće li subjekt koji je nastao statusnom promjenom društva i. nastaviti sudjelovati u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka na temelju postojećeg samocertificiranja, ii. provesti samocertificiranje kao novi sudionik okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka (npr. ako novi subjekt ili subjekt koji nastavlja postojati već nije proveo samocertificiranje na temelju kojeg bi mogao sudjelovati u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka), ili iii. uspostaviti druge zaštitne mjere, kao što je pisani sporazum kojim će se osigurati daljnja primjena Načela na sve osobne podatke koje je organizacija primila u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i koje će zadržati. Ako ništa od navedenog nije primjenjivo, svi osobni podaci zaprimljeni u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka moraju se odmah vratiti ili izbrisati.

| h. | Ako organizacija napusti okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka iz bilo kojeg razloga, mora ukloniti sve izjave iz kojih bi se moglo zaključiti da i dalje sudjeluje u tom okviru ili da ima pravo na pogodnosti koje iz njega proizlaze. Ako se upotrebljava certifikacijska oznaka okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, i ona se mora ukloniti. FTC, Ministarstvo prometa ili drugo relevantno vladino tijelo može pokrenuti sudski postupak u slučaju lažnog prikazivanja da se organizacija pridržava Načela. Lažno prikazivanje Ministarstvu trgovine kažnjivo je u skladu sa Zakonom o davanju lažnog iskaza (False Statements Act, glava 18. članak 1001. Zakonika SAD-a). |
| --- | --- |

h.

Ako organizacija napusti okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka iz bilo kojeg razloga, mora ukloniti sve izjave iz kojih bi se moglo zaključiti da i dalje sudjeluje u tom okviru ili da ima pravo na pogodnosti koje iz njega proizlaze. Ako se upotrebljava certifikacijska oznaka okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, i ona se mora ukloniti. FTC, Ministarstvo prometa ili drugo relevantno vladino tijelo može pokrenuti sudski postupak u slučaju lažnog prikazivanja da se organizacija pridržava Načela. Lažno prikazivanje Ministarstvu trgovine kažnjivo je u skladu sa Zakonom o davanju lažnog iskaza (False Statements Act, glava 18. članak 1001. Zakonika SAD-a).

7.   Provjera

| a. | Organizacije moraju uspostaviti postupke praćenja kojima se provjerava jesu li potvrde i navodi koje iznose o svojoj praksi zaštite privatnosti u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka istiniti te provodi li se ta praksa na način na koji organizacije tvrde i u skladu s Načelima. |
| --- | --- |

a.

Organizacije moraju uspostaviti postupke praćenja kojima se provjerava jesu li potvrde i navodi koje iznose o svojoj praksi zaštite privatnosti u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka istiniti te provodi li se ta praksa na način na koji organizacije tvrde i u skladu s Načelima.

| b. | Kako bi ispunila zahtjeve za provjeru iz načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti, organizacija mora provjeriti takve potvrde i navode samoprocjenom ili vanjskim preispitivanjima usklađenosti. |
| --- | --- |

b.

Kako bi ispunila zahtjeve za provjeru iz načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti, organizacija mora provjeriti takve potvrde i navode samoprocjenom ili vanjskim preispitivanjima usklađenosti.

| c. | Ako organizacija odabere samoprocjenu, takvom se provjerom mora dokazati da je njezina politika zaštite privatnosti osobnih informacija zaprimljenih iz EU-a točna, sveobuhvatna, lako dostupna, usklađena s Načelima i u potpunosti provedena (tj. da se postupa u skladu s njom). Mora se pokazati i da su pojedinci obaviješteni o eventualnim unutarnjim mehanizmima organizacije za rješavanje pritužbi i o neovisnim mehanizmima pravne zaštite u okviru kojih mogu podnositi pritužbe; da je organizacija uvela postupke za osposobljavanje zaposlenika za primjenu te politike i disciplinske mjere za njezino neprovođenje te da je uvela interne postupke za periodičnu provedbu objektivnih preispitivanja usklađenosti s navedenim zahtjevima. Izjavu kojom se potvrđuje da je samoprocjena dovršena mora potpisati rukovoditelj ili drugi ovlašteni predstavnik organizacije barem jednom godišnje i dostaviti je pojedincima na njihov zahtjev ili u kontekstu istrage ili pritužbe zbog neusklađenosti. |
| --- | --- |

c.

Ako organizacija odabere samoprocjenu, takvom se provjerom mora dokazati da je njezina politika zaštite privatnosti osobnih informacija zaprimljenih iz EU-a točna, sveobuhvatna, lako dostupna, usklađena s Načelima i u potpunosti provedena (tj. da se postupa u skladu s njom). Mora se pokazati i da su pojedinci obaviješteni o eventualnim unutarnjim mehanizmima organizacije za rješavanje pritužbi i o neovisnim mehanizmima pravne zaštite u okviru kojih mogu podnositi pritužbe; da je organizacija uvela postupke za osposobljavanje zaposlenika za primjenu te politike i disciplinske mjere za njezino neprovođenje te da je uvela interne postupke za periodičnu provedbu objektivnih preispitivanja usklađenosti s navedenim zahtjevima. Izjavu kojom se potvrđuje da je samoprocjena dovršena mora potpisati rukovoditelj ili drugi ovlašteni predstavnik organizacije barem jednom godišnje i dostaviti je pojedincima na njihov zahtjev ili u kontekstu istrage ili pritužbe zbog neusklađenosti.

| d. | Ako organizacija odabere vanjsko preispitivanje usklađenosti, takvom se provjerom mora dokazati da je njezina politika zaštite privatnosti osobnih informacija zaprimljenih iz EU-a točna, sveobuhvatna, lako dostupna, usklađena s Načelima i u potpunosti provedena (tj. da se postupa u skladu s njom). Mora se pokazati i da su pojedinci obaviješteni o mehanizmima u okviru kojih mogu podnositi pritužbe. Metode preispitivanja mogu bez ograničenja uključivati reviziju, nasumične provjere te uporabu „mamaca” ili prema potrebi tehnoloških sredstava. Izjavu kojom se potvrđuje da je vanjsko preispitivanje usklađenosti uspješno završeno treba potpisati voditelj preispitivanja, nadležni službenik ili neki drugi ovlašteni predstavnik organizacije najmanje jednom godišnje i dostaviti je pojedincima na njihov zahtjev ili u kontekstu istrage ili pritužbe zbog neusklađenosti. |
| --- | --- |

d.

Ako organizacija odabere vanjsko preispitivanje usklađenosti, takvom se provjerom mora dokazati da je njezina politika zaštite privatnosti osobnih informacija zaprimljenih iz EU-a točna, sveobuhvatna, lako dostupna, usklađena s Načelima i u potpunosti provedena (tj. da se postupa u skladu s njom). Mora se pokazati i da su pojedinci obaviješteni o mehanizmima u okviru kojih mogu podnositi pritužbe. Metode preispitivanja mogu bez ograničenja uključivati reviziju, nasumične provjere te uporabu „mamaca” ili prema potrebi tehnoloških sredstava. Izjavu kojom se potvrđuje da je vanjsko preispitivanje usklađenosti uspješno završeno treba potpisati voditelj preispitivanja, nadležni službenik ili neki drugi ovlašteni predstavnik organizacije najmanje jednom godišnje i dostaviti je pojedincima na njihov zahtjev ili u kontekstu istrage ili pritužbe zbog neusklađenosti.

| e. | Organizacije moraju čuvati evidencije o provedbi svoje prakse zaštite privatnosti u sklopu okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka i dostaviti ih na zahtjev u kontekstu istrage ili pritužbe zbog neusklađenosti neovisnom tijelu za rješavanje sporova odgovornom za istraživanje pritužbi ili agenciji koja je nadležna za nepoštenu i prijevarnu praksu. Organizacije isto tako moraju bez odlaganja odgovoriti na upite i druge zahtjeve Ministarstva trgovine za informacije povezane s njihovim pridržavanjem Načela. |
| --- | --- |

e.

Organizacije moraju čuvati evidencije o provedbi svoje prakse zaštite privatnosti u sklopu okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka i dostaviti ih na zahtjev u kontekstu istrage ili pritužbe zbog neusklađenosti neovisnom tijelu za rješavanje sporova odgovornom za istraživanje pritužbi ili agenciji koja je nadležna za nepoštenu i prijevarnu praksu. Organizacije isto tako moraju bez odlaganja odgovoriti na upite i druge zahtjeve Ministarstva trgovine za informacije povezane s njihovim pridržavanjem Načela.

8.   Pristup

a.   Načelo pristupa u praksi

| i. | U skladu s Načelima pravo pristupa od temeljne je važnosti za zaštitu privatnosti. Ono u prvom redu omogućuje pojedincima da provjere točnost informacija koje se čuvaju o njima. Načelo pristupa znači da pojedinci imaju pravo:






  1. | na to da od organizacije dobiju potvrdu o tome obrađuje li ona osobne podatke koji se odnose na njih (14); |
| --- | --- | --- |

i.

U skladu s Načelima pravo pristupa od temeljne je važnosti za zaštitu privatnosti. Ono u prvom redu omogućuje pojedincima da provjere točnost informacija koje se čuvaju o njima. Načelo pristupa znači da pojedinci imaju pravo:

1.

na to da od organizacije dobiju potvrdu o tome obrađuje li ona osobne podatke koji se odnose na njih (14);

| 2. | na to da im se ti podaci priopće kako bi mogli provjeriti njihovu točnost i zakonitost obrade; i |
| --- | --- |

2.

na to da im se ti podaci priopće kako bi mogli provjeriti njihovu točnost i zakonitost obrade; i

| 3. | na ispravljanje, mijenjanje ili brisanje netočnih podataka ili podataka koji se obrađuju u suprotnosti s Načelima. |
| --- | --- |

3.

na ispravljanje, mijenjanje ili brisanje netočnih podataka ili podataka koji se obrađuju u suprotnosti s Načelima.

| ii. | Pojedinci ne moraju obrazlagati zahtjeve za pristup svojim osobnim podacima. Kad odgovaraju na zahtjeve pojedinaca za pristup, organizacije bi se prvenstveno trebale voditi pitanjima zbog kojih su zahtjevi uopće podneseni. Na primjer, ako je zahtjev za pristup nejasan ili preširok, organizacija može razgovarati s pojedincem kako bi bolje razumjela motive za zahtjev i dala povratnu informaciju. Organizacija može pitati pojedinca s kojim je njezinim dijelovima kontaktirao i/ili za koju vrstu informacija traži pristup te za što će ih upotrebljavati. |
| --- | --- |

ii.

Pojedinci ne moraju obrazlagati zahtjeve za pristup svojim osobnim podacima. Kad odgovaraju na zahtjeve pojedinaca za pristup, organizacije bi se prvenstveno trebale voditi pitanjima zbog kojih su zahtjevi uopće podneseni. Na primjer, ako je zahtjev za pristup nejasan ili preširok, organizacija može razgovarati s pojedincem kako bi bolje razumjela motive za zahtjev i dala povratnu informaciju. Organizacija može pitati pojedinca s kojim je njezinim dijelovima kontaktirao i/ili za koju vrstu informacija traži pristup te za što će ih upotrebljavati.

| iii. | U skladu s osnovnom prirodom pristupa, organizacije bi uvijek trebale u dobroj vjeri nastojati omogućiti pristup. Na primjer, ako određene informacije treba zaštititi, a mogu se lako izdvojiti od ostalih osobnih informacija za koje se traži pristup, organizacija bi trebala ispustiti zaštićene informacije i otkriti ostale informacije. Ako organizacija utvrdi da treba uskratiti pristup u nekom određenom slučaju, trebala bi pojedincu koji traži pristup objasniti zašto je to utvrdila i uputiti ga na kontaktnu točku za sve daljnje upite. |
| --- | --- |

iii.

U skladu s osnovnom prirodom pristupa, organizacije bi uvijek trebale u dobroj vjeri nastojati omogućiti pristup. Na primjer, ako određene informacije treba zaštititi, a mogu se lako izdvojiti od ostalih osobnih informacija za koje se traži pristup, organizacija bi trebala ispustiti zaštićene informacije i otkriti ostale informacije. Ako organizacija utvrdi da treba uskratiti pristup u nekom određenom slučaju, trebala bi pojedincu koji traži pristup objasniti zašto je to utvrdila i uputiti ga na kontaktnu točku za sve daljnje upite.

b.   Teret ili trošak omogućivanja pristupa

| i. | Pravo pristupa osobnim podacima može biti ograničeno u iznimnim okolnostima ako bi bila povrijeđena legitimna prava drugih osoba ili ako bi teret ili trošak omogućivanja pristupa bio nerazmjeran rizicima za privatnost pojedinca u okolnostima slučaja. Trošak i teret važni su čimbenici i trebali bi se uzeti u obzir, ali nisu presudni u odlučivanju o tome je li omogućivanje pristupa razumno. |
| --- | --- |

i.

Pravo pristupa osobnim podacima može biti ograničeno u iznimnim okolnostima ako bi bila povrijeđena legitimna prava drugih osoba ili ako bi teret ili trošak omogućivanja pristupa bio nerazmjeran rizicima za privatnost pojedinca u okolnostima slučaja. Trošak i teret važni su čimbenici i trebali bi se uzeti u obzir, ali nisu presudni u odlučivanju o tome je li omogućivanje pristupa razumno.

| ii. | Na primjer, ako se osobne informacije upotrebljavaju za odluke koje će znatno utjecati na pojedinca (npr. uskraćenje ili odobrenje važnih pogodnosti, kao što su osiguranje, hipoteka ili posao), u skladu s ostalim odredbama ovih Dodatnih načela organizacija bi morala otkriti informacije čak i ako ih je relativno teško ili skupo pružiti. Ako tražene osobne informacije nisu osjetljive ili se ne upotrebljavaju za odluke koje će znatno utjecati na pojedinca, nego su lako dostupne i nije ih skupo pružiti, organizacija će morati omogućiti pristup tim informacijama. |
| --- | --- |

ii.

Na primjer, ako se osobne informacije upotrebljavaju za odluke koje će znatno utjecati na pojedinca (npr. uskraćenje ili odobrenje važnih pogodnosti, kao što su osiguranje, hipoteka ili posao), u skladu s ostalim odredbama ovih Dodatnih načela organizacija bi morala otkriti informacije čak i ako ih je relativno teško ili skupo pružiti. Ako tražene osobne informacije nisu osjetljive ili se ne upotrebljavaju za odluke koje će znatno utjecati na pojedinca, nego su lako dostupne i nije ih skupo pružiti, organizacija će morati omogućiti pristup tim informacijama.

c.   Povjerljive poslovne informacije

| i. | Povjerljive poslovne informacije informacije su koje je organizacija zaštitila od otkrivanja jer bi se njihovim otkrivanjem pomoglo konkurentu na tržištu. Organizacije mogu uskratiti ili ograničiti pristup ako bi se odobravanjem potpunog pristupa razotkrile njihove povjerljive poslovne informacije, kao što su zaključci povezani s tržištem ili klasifikacije koje je uspostavila organizacija, ili tuđe povjerljive poslovne informacije koje podliježu ugovornoj obvezi o povjerljivosti. |
| --- | --- |

i.

Povjerljive poslovne informacije informacije su koje je organizacija zaštitila od otkrivanja jer bi se njihovim otkrivanjem pomoglo konkurentu na tržištu. Organizacije mogu uskratiti ili ograničiti pristup ako bi se odobravanjem potpunog pristupa razotkrile njihove povjerljive poslovne informacije, kao što su zaključci povezani s tržištem ili klasifikacije koje je uspostavila organizacija, ili tuđe povjerljive poslovne informacije koje podliježu ugovornoj obvezi o povjerljivosti.

| ii. | Ako se povjerljive poslovne informacije mogu lako izdvojiti od ostalih osobnih informacija za koje se traži pristup, organizacija bi trebala ispustiti povjerljive poslovne informacije i otkriti informacije koje nisu povjerljive. |
| --- | --- |

ii.

Ako se povjerljive poslovne informacije mogu lako izdvojiti od ostalih osobnih informacija za koje se traži pristup, organizacija bi trebala ispustiti povjerljive poslovne informacije i otkriti informacije koje nisu povjerljive.

d.   Organizacija baza podataka

| i. | Pristup se može omogućiti na način da organizacija otkrije pojedincu relevantne osobne informacije, za što pojedinac ne mora pristupiti njezinoj bazi podataka. |
| --- | --- |

i.

Pristup se može omogućiti na način da organizacija otkrije pojedincu relevantne osobne informacije, za što pojedinac ne mora pristupiti njezinoj bazi podataka.

| ii. | Pristup treba omogućiti samo ako organizacija pohranjuje osobne informacije. Načelo pristupa samo po sebi ne stvara obvezu zadržavanja, održavanja, reorganiziranja ili restrukturiranja datoteka s osobnim informacijama. |
| --- | --- |

ii.

Pristup treba omogućiti samo ako organizacija pohranjuje osobne informacije. Načelo pristupa samo po sebi ne stvara obvezu zadržavanja, održavanja, reorganiziranja ili restrukturiranja datoteka s osobnim informacijama.

e.   Kad pristup može biti ograničen

| i. | Budući da organizacije uvijek moraju u dobroj vjeri nastojati pojedincima omogućiti pristup njihovim osobnim podacima, ograničene su okolnosti u kojima organizacije mogu ograničiti taj pristup i moraju postojati konkretni razlozi za ograničavanje pristupa. Kako je propisano OUZP-om, organizacija može ograničiti pristup informacijama ako je vjerojatno da će otkrivanje narušiti zaštitu bitnih prevladavajućih javnih interesa, kao što su nacionalna sigurnost, obrana ili javna sigurnost. Osim toga, pristup se može uskratiti ako se osobne informacije obrađuju isključivo u istraživačke ili statističke svrhe. Ostali su razlozi za uskraćivanje ili ograničavanje pristupa:






  1. | ometanje izvršenja ili provedbe zakona ili tužbe podignute iz privatnih razloga, uključujući sprečavanje, istraživanje ili otkrivanje kaznenih djela ili pravo na pošteno suđenje; |
| --- | --- | --- |

i.

Budući da organizacije uvijek moraju u dobroj vjeri nastojati pojedincima omogućiti pristup njihovim osobnim podacima, ograničene su okolnosti u kojima organizacije mogu ograničiti taj pristup i moraju postojati konkretni razlozi za ograničavanje pristupa. Kako je propisano OUZP-om, organizacija može ograničiti pristup informacijama ako je vjerojatno da će otkrivanje narušiti zaštitu bitnih prevladavajućih javnih interesa, kao što su nacionalna sigurnost, obrana ili javna sigurnost. Osim toga, pristup se može uskratiti ako se osobne informacije obrađuju isključivo u istraživačke ili statističke svrhe. Ostali su razlozi za uskraćivanje ili ograničavanje pristupa:

1.

ometanje izvršenja ili provedbe zakona ili tužbe podignute iz privatnih razloga, uključujući sprečavanje, istraživanje ili otkrivanje kaznenih djela ili pravo na pošteno suđenje;

| 2. | otkrivanje podataka kojim bi se povrijedila legitimna prava ili važni interesi drugih osoba; |
| --- | --- |

2.

otkrivanje podataka kojim bi se povrijedila legitimna prava ili važni interesi drugih osoba;

| 3. | povreda obveze čuvanja pravne ili druge profesionalne tajne ili obveze; |
| --- | --- |

3.

povreda obveze čuvanja pravne ili druge profesionalne tajne ili obveze;

| 4. | ugrožavanje sigurnosnih istraga zaposlenika ili žalbenih postupaka ili postupaka povezanih s planiranjem zamjene zaposlenika odnosno reorganizacije poduzeća; ili |
| --- | --- |

4.

ugrožavanje sigurnosnih istraga zaposlenika ili žalbenih postupaka ili postupaka povezanih s planiranjem zamjene zaposlenika odnosno reorganizacije poduzeća; ili

| 5. | narušavanje tajnosti koja je nužna za praćenje, inspekciju ili regulatorne zadaće povezane s dobrim upravljanjem odnosno za buduće ili aktualne pregovore u kojima organizacija sudjeluje. |
| --- | --- |

5.

narušavanje tajnosti koja je nužna za praćenje, inspekciju ili regulatorne zadaće povezane s dobrim upravljanjem odnosno za buduće ili aktualne pregovore u kojima organizacija sudjeluje.

| ii. | Organizacija koja zahtijeva izuzeće snosi teret dokazivanja njegove nužnosti, a pojedince bi trebalo obavijestiti o razlozima za ograničavanje pristupa te o kontaktnoj točki za daljnje upite. |
| --- | --- |

ii.

Organizacija koja zahtijeva izuzeće snosi teret dokazivanja njegove nužnosti, a pojedince bi trebalo obavijestiti o razlozima za ograničavanje pristupa te o kontaktnoj točki za daljnje upite.

f.   Pravo na dobivanje potvrde i naplaćivanje naknade za pokrivanje troškova omogućivanja pristupa

| i. | Pojedinac ima pravo dobiti potvrdu o tome posjeduje li određena organizacija osobne podatke koji se odnose na njega. Ima pravo i na to da mu se priopće osobni podaci koji se odnose na njega. Organizacija smije naplatiti naknadu koja nije pretjerana. |
| --- | --- |

i.

Pojedinac ima pravo dobiti potvrdu o tome posjeduje li određena organizacija osobne podatke koji se odnose na njega. Ima pravo i na to da mu se priopće osobni podaci koji se odnose na njega. Organizacija smije naplatiti naknadu koja nije pretjerana.

| ii. | Naplaćivanje naknade može na primjer biti opravdano ako su zahtjevi za pristup očito pretjerani jer se ponavljaju. |
| --- | --- |

ii.

Naplaćivanje naknade može na primjer biti opravdano ako su zahtjevi za pristup očito pretjerani jer se ponavljaju.

| iii. | Pristup se ne može uskratiti zbog troška ako pojedinac ponudi da će pokriti troškove. |
| --- | --- |

iii.

Pristup se ne može uskratiti zbog troška ako pojedinac ponudi da će pokriti troškove.

g.   Opetovani ili zlonamjerni zahtjevi za pristup

| i. | Organizacija može u razumnoj mjeri ograničiti broj zahtjeva za pristup istog pojedinca kojima će udovoljiti u određenom razdoblju. Pri određivanju takvih ograničenja trebala bi uzeti u obzir čimbenike kao što su učestalost ažuriranja informacija, svrha uporabe podataka i priroda informacija. |
| --- | --- |

i.

Organizacija može u razumnoj mjeri ograničiti broj zahtjeva za pristup istog pojedinca kojima će udovoljiti u određenom razdoblju. Pri određivanju takvih ograničenja trebala bi uzeti u obzir čimbenike kao što su učestalost ažuriranja informacija, svrha uporabe podataka i priroda informacija.

h.   Lažni zahtjevi za pristup

| i. | Organizacija ne mora omogućiti pristup ako nema dovoljno informacija na temelju kojih može provjeriti identitet osobe koja podnosi zahtjev. |
| --- | --- |

i.

Organizacija ne mora omogućiti pristup ako nema dovoljno informacija na temelju kojih može provjeriti identitet osobe koja podnosi zahtjev.

i.   Rokovi za odgovore

| i. | Organizacije bi trebale odgovoriti na zahtjeve za pristup u razumnom roku, na razuman način i u obliku koji pojedinac razumije. Organizacija koja ispitanicima redovito pruža informacije može udovoljiti pojedinačnom zahtjevu za pristup redovitim otkrivanjem tih informacija ako to ne bi dovelo do pretjeranog kašnjenja. |
| --- | --- |

i.

Organizacije bi trebale odgovoriti na zahtjeve za pristup u razumnom roku, na razuman način i u obliku koji pojedinac razumije. Organizacija koja ispitanicima redovito pruža informacije može udovoljiti pojedinačnom zahtjevu za pristup redovitim otkrivanjem tih informacija ako to ne bi dovelo do pretjeranog kašnjenja.

9.   Podaci o ljudskim resursima

a.   Obuhvaćenost okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka

| i. | Ako organizacija u EU-u prenosi osobne informacije o svojim (bivšim ili sadašnjim) zaposlenicima prikupljene u kontekstu radnog odnosa matičnom, povezanom ili nepovezanom pružatelju usluga u SAD-u koji sudjeluje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka, taj se okvir primjenjuje na prijenos. Prikupljanje informacija i njihova obrada prije prijenosa u takvim slučajevima podliježu nacionalnim zakonima države članice EU-a u kojoj su prikupljene i moraju se poštovati svi uvjeti ili ograničenja njihova prijenosa u skladu s tim zakonima. |
| --- | --- |

i.

Ako organizacija u EU-u prenosi osobne informacije o svojim (bivšim ili sadašnjim) zaposlenicima prikupljene u kontekstu radnog odnosa matičnom, povezanom ili nepovezanom pružatelju usluga u SAD-u koji sudjeluje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka, taj se okvir primjenjuje na prijenos. Prikupljanje informacija i njihova obrada prije prijenosa u takvim slučajevima podliježu nacionalnim zakonima države članice EU-a u kojoj su prikupljene i moraju se poštovati svi uvjeti ili ograničenja njihova prijenosa u skladu s tim zakonima.

| ii. | Načela su relevantna samo ako se prenose evidencije u kojima je identitet pojedinca utvrđen ili se može utvrditi ili ako se pristupa tim evidencijama. Statističko izvješćivanje utemeljeno na agregiranim podacima o zaposlenima, pri kojem se ne navode osobni podaci niti se upotrebljavaju anonimizirani podaci, ne ugrožava privatnost. |
| --- | --- |

ii.

Načela su relevantna samo ako se prenose evidencije u kojima je identitet pojedinca utvrđen ili se može utvrditi ili ako se pristupa tim evidencijama. Statističko izvješćivanje utemeljeno na agregiranim podacima o zaposlenima, pri kojem se ne navode osobni podaci niti se upotrebljavaju anonimizirani podaci, ne ugrožava privatnost.

b.   Primjena načela obavješćivanja i izbora

| i. | Američka organizacija koja je primila informacije o zaposlenicima iz EU-a u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka može ih otkriti trećim stranama ili upotrijebiti u druge svrhe samo u skladu s načelima obavješćivanja i izbora. Na primjer, ako organizacija namjerava upotrebljavati osobne informacije prikupljene tijekom radnog odnosa u svrhe koje nisu povezane s radnim odnosom, kao što su promidžbeni sadržaji, američka organizacija mora pojedincima na koje se podaci odnose ponuditi izbor prije nego što to učini, osim ako su oni već odobrili uporabu informacija u takve svrhe. Takva uporaba ne smije biti u suprotnosti sa svrhom u koju su osobne informacije prikupljene ili za koju je pojedinac naknadno dao odobrenje. Nadalje, takve se mogućnosti izbora ne smiju upotrebljavati za ograničavanje prilika za zapošljavanje ili poduzimanje kaznenih mjera protiv tih zaposlenika. |
| --- | --- |

i.

Američka organizacija koja je primila informacije o zaposlenicima iz EU-a u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka može ih otkriti trećim stranama ili upotrijebiti u druge svrhe samo u skladu s načelima obavješćivanja i izbora. Na primjer, ako organizacija namjerava upotrebljavati osobne informacije prikupljene tijekom radnog odnosa u svrhe koje nisu povezane s radnim odnosom, kao što su promidžbeni sadržaji, američka organizacija mora pojedincima na koje se podaci odnose ponuditi izbor prije nego što to učini, osim ako su oni već odobrili uporabu informacija u takve svrhe. Takva uporaba ne smije biti u suprotnosti sa svrhom u koju su osobne informacije prikupljene ili za koju je pojedinac naknadno dao odobrenje. Nadalje, takve se mogućnosti izbora ne smiju upotrebljavati za ograničavanje prilika za zapošljavanje ili poduzimanje kaznenih mjera protiv tih zaposlenika.

| ii. | Treba napomenuti da određeni općenito primjenjivi uvjeti za prijenos iz nekih država članica EU-a mogu isključivati druge vrste uporabe tih informacija čak i nakon prijenosa izvan EU-a, i ti se uvjeti moraju poštovati. |
| --- | --- |

ii.

Treba napomenuti da određeni općenito primjenjivi uvjeti za prijenos iz nekih država članica EU-a mogu isključivati druge vrste uporabe tih informacija čak i nakon prijenosa izvan EU-a, i ti se uvjeti moraju poštovati.

| iii. | Osim toga, poslodavci bi trebali u razumnoj mjeri poštovati želje zaposlenika u pogledu privatnosti. To na primjer može uključivati ograničavanje pristupa osobnim podacima, anonimizaciju određenih podataka ili dodjeljivanje šifri ili pseudonima kad stvarna imena nisu potrebna za postojeću svrhu upravljanja. |
| --- | --- |

iii.

Osim toga, poslodavci bi trebali u razumnoj mjeri poštovati želje zaposlenika u pogledu privatnosti. To na primjer može uključivati ograničavanje pristupa osobnim podacima, anonimizaciju određenih podataka ili dodjeljivanje šifri ili pseudonima kad stvarna imena nisu potrebna za postojeću svrhu upravljanja.

| iv. | U onoj mjeri i u onom razdoblju koji su potrebni da se ne dovede u pitanje njezina sposobnost za donošenje odluka o unapređenjima, imenovanjima i sličnih odluka o zaposlenju, organizacija ne mora nuditi obavješćivanje i mogućnost izbora. |
| --- | --- |

iv.

U onoj mjeri i u onom razdoblju koji su potrebni da se ne dovede u pitanje njezina sposobnost za donošenje odluka o unapređenjima, imenovanjima i sličnih odluka o zaposlenju, organizacija ne mora nuditi obavješćivanje i mogućnost izbora.

c.   Primjena načela pristupa

| i. | Dodatno načelo o pristupu sadržava smjernice o razlozima zbog kojih može biti opravdano uskratiti ili ograničiti zahtjev za pristup u kontekstu ljudskih resursa. Naravno, poslodavci u EU-u moraju poštovati lokalne propise i pobrinuti se za to da zaposlenici iz EU-a imaju pristup tim informacijama u skladu s pravom njihove matične zemlje, neovisno o mjestu obrade i pohrane podataka. Okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka zahtijeva se da organizacija koja obrađuje takve podatke u SAD-u izravno ili preko poslodavca iz EU-a surađuje u omogućivanju pristupa. |
| --- | --- |

i.

Dodatno načelo o pristupu sadržava smjernice o razlozima zbog kojih može biti opravdano uskratiti ili ograničiti zahtjev za pristup u kontekstu ljudskih resursa. Naravno, poslodavci u EU-u moraju poštovati lokalne propise i pobrinuti se za to da zaposlenici iz EU-a imaju pristup tim informacijama u skladu s pravom njihove matične zemlje, neovisno o mjestu obrade i pohrane podataka. Okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka zahtijeva se da organizacija koja obrađuje takve podatke u SAD-u izravno ili preko poslodavca iz EU-a surađuje u omogućivanju pristupa.

d.   Provedba

| i. | Ako se osobne informacije upotrebljavaju samo u kontekstu radnog odnosa, glavnu odgovornost za podatke u odnosu na zaposlenika snosi organizacija u EU-u. Iz toga proizlazi da europske zaposlenike koji podnose pritužbe o povredama svojih prava na zaštitu podataka i nisu zadovoljni rezultatima internih postupaka preispitivanja, pritužbi i žalbi (ili nekog žalbenog postupka koji se primjenjuje na temelju ugovora sa sindikatom) treba uputiti državnom ili nacionalnom tijelu za zaštitu podataka ili tijelu za radno pravo nadležnom za područje u kojem zaposlenici rade. To uključuje slučajeve kad je za navodno nepravilno postupanje s njihovim osobnim informacijama odgovorna američka organizacija koja je primila informacije od poslodavca i stoga je riječ o navodnoj povredi Načela. To će biti najučinkovitiji način da se uzmu u obzir prava i obveze propisani lokalnim radnim pravom i kolektivnim ugovorima te pravom o zaštiti podataka, koji se često preklapaju. |
| --- | --- |

i.

Ako se osobne informacije upotrebljavaju samo u kontekstu radnog odnosa, glavnu odgovornost za podatke u odnosu na zaposlenika snosi organizacija u EU-u. Iz toga proizlazi da europske zaposlenike koji podnose pritužbe o povredama svojih prava na zaštitu podataka i nisu zadovoljni rezultatima internih postupaka preispitivanja, pritužbi i žalbi (ili nekog žalbenog postupka koji se primjenjuje na temelju ugovora sa sindikatom) treba uputiti državnom ili nacionalnom tijelu za zaštitu podataka ili tijelu za radno pravo nadležnom za područje u kojem zaposlenici rade. To uključuje slučajeve kad je za navodno nepravilno postupanje s njihovim osobnim informacijama odgovorna američka organizacija koja je primila informacije od poslodavca i stoga je riječ o navodnoj povredi Načela. To će biti najučinkovitiji način da se uzmu u obzir prava i obveze propisani lokalnim radnim pravom i kolektivnim ugovorima te pravom o zaštiti podataka, koji se često preklapaju.

| ii. | Američka organizacija koja sudjeluje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka i upotrebljava podatke o ljudskim resursima iz EU-a prenesene iz EU-a u kontekstu radnog odnosa, a želi da takvi prijenosi budu obuhvaćeni tim okvirom, mora se obvezati na suradnju u istragama i postupanje u skladu sa savjetima nadležnih tijela EU-a u takvim slučajevima. |
| --- | --- |

ii.

Američka organizacija koja sudjeluje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka i upotrebljava podatke o ljudskim resursima iz EU-a prenesene iz EU-a u kontekstu radnog odnosa, a želi da takvi prijenosi budu obuhvaćeni tim okvirom, mora se obvezati na suradnju u istragama i postupanje u skladu sa savjetima nadležnih tijela EU-a u takvim slučajevima.

e.   Primjena načela odgovornosti za daljnji prijenos

| i. | U slučaju da organizacija uključena u okvir za privatnost podataka ima povremene operativne potrebe povezane s radnim odnosom za osobnim podacima prenesenima u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, kao što su rezervacija leta, hotelske sobe ili ugovaranje osiguranja, osobni podaci manjeg broja zaposlenika mogu se prenijeti voditeljima obrade bez primjene načela pristupa ili sklapanja ugovora s voditeljem obrade koji je treća strana, kako je propisano u skladu s načelom odgovornosti za daljnji prijenos, pod uvjetom da organizacija uključena u okvir za privatnost podataka postupa u skladu s načelima obavješćivanja i izbora. |
| --- | --- |

i.

U slučaju da organizacija uključena u okvir za privatnost podataka ima povremene operativne potrebe povezane s radnim odnosom za osobnim podacima prenesenima u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, kao što su rezervacija leta, hotelske sobe ili ugovaranje osiguranja, osobni podaci manjeg broja zaposlenika mogu se prenijeti voditeljima obrade bez primjene načela pristupa ili sklapanja ugovora s voditeljem obrade koji je treća strana, kako je propisano u skladu s načelom odgovornosti za daljnji prijenos, pod uvjetom da organizacija uključena u okvir za privatnost podataka postupa u skladu s načelima obavješćivanja i izbora.

10.   Obvezni ugovori za daljnje prijenose

a.   Ugovori o obradi podataka

| i. | Kad se osobni podaci iz EU-a prenose u SAD samo u svrhe obrade, bit će potreban ugovor neovisno o tome sudjeluje li izvršitelj obrade u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka. |
| --- | --- |

i.

Kad se osobni podaci iz EU-a prenose u SAD samo u svrhe obrade, bit će potreban ugovor neovisno o tome sudjeluje li izvršitelj obrade u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

| ii. | Voditelji obrade podataka u EU-u uvijek su obvezni sklopiti ugovor kad se podaci prenose samo u svrhu obrade, neovisno o tome hoće li se obrada provesti unutar ili izvan EU-a i sudjeluje li izvršitelj obrade u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Svrha je ugovora osigurati da izvršitelj obrade:






  1. | postupa samo prema uputama voditelja obrade; |
| --- | --- | --- |

ii.

Voditelji obrade podataka u EU-u uvijek su obvezni sklopiti ugovor kad se podaci prenose samo u svrhu obrade, neovisno o tome hoće li se obrada provesti unutar ili izvan EU-a i sudjeluje li izvršitelj obrade u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Svrha je ugovora osigurati da izvršitelj obrade:

1.

postupa samo prema uputama voditelja obrade;

| 2. | osigurava odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere za zaštitu osobnih podataka od slučajnog ili nezakonitog uništenja ili slučajnog gubitka, izmjene, neovlaštenog otkrivanja ili pristupa i razumije je li dopušten daljnji prijenos; i |
| --- | --- |

2.

osigurava odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere za zaštitu osobnih podataka od slučajnog ili nezakonitog uništenja ili slučajnog gubitka, izmjene, neovlaštenog otkrivanja ili pristupa i razumije je li dopušten daljnji prijenos; i

| 3. | uzimajući u obzir prirodu obrade, pomaže voditelju obrade da odgovori pojedincima koji ostvaruju svoja prava u skladu s Načelima. |
| --- | --- |

3.

uzimajući u obzir prirodu obrade, pomaže voditelju obrade da odgovori pojedincima koji ostvaruju svoja prava u skladu s Načelima.

| iii. | Budući da organizacije uključene u okvir za privatnost podataka pružaju primjerenu zaštitu, za ugovore s takvim organizacijama samo u svrhe obrade nije potrebno prethodno odobrenje. |
| --- | --- |

iii.

Budući da organizacije uključene u okvir za privatnost podataka pružaju primjerenu zaštitu, za ugovore s takvim organizacijama samo u svrhe obrade nije potrebno prethodno odobrenje.

b.   Prijenosi unutar kontrolirane grupe poduzeća ili subjekata

| i. | Ako se osobne informacije prenose između dvaju voditelja obrade u kontroliranoj grupi poduzeća ili subjekata, u skladu s načelom odgovornosti za daljnji prijenos nije uvijek potreban ugovor. Voditelji obrade podataka u kontroliranoj grupi poduzeća ili subjekata mogu takve prijenose utemeljiti na drugim instrumentima, kao što su obvezujuća korporativna pravila EU-a ili drugi instrumenti unutar grupe (npr. programi usklađenosti i kontrole) kojima se osigurava kontinuitet zaštite osobnih informacija u skladu s Načelima. U slučaju takvih prijenosa organizacija uključena u okvir za privatnost podataka odgovorna je za usklađenost s Načelima. |
| --- | --- |

i.

Ako se osobne informacije prenose između dvaju voditelja obrade u kontroliranoj grupi poduzeća ili subjekata, u skladu s načelom odgovornosti za daljnji prijenos nije uvijek potreban ugovor. Voditelji obrade podataka u kontroliranoj grupi poduzeća ili subjekata mogu takve prijenose utemeljiti na drugim instrumentima, kao što su obvezujuća korporativna pravila EU-a ili drugi instrumenti unutar grupe (npr. programi usklađenosti i kontrole) kojima se osigurava kontinuitet zaštite osobnih informacija u skladu s Načelima. U slučaju takvih prijenosa organizacija uključena u okvir za privatnost podataka odgovorna je za usklađenost s Načelima.

c.   Prijenosi između voditelja obrade

| i. | U slučaju prijenosa između voditelja obrade, voditelj obrade koji je primatelj ne mora biti organizacija uključena u okvir za privatnost podataka ni imati neovisan mehanizam pravne zaštite. Organizacija uključena u okvir za privatnost podataka mora sklopiti ugovor s voditeljem obrade koji je treća strana i primatelj i tim se ugovorom mora osigurati razina zaštite jednaka onoj koja je dostupna u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, a ugovor ne treba uključivati zahtjev da voditelj obrade koji je treća strana mora biti organizacija uključena u okvir za privatnost podataka ili imati neovisan sustav pravne zaštite ako je dostupan istovjetni mehanizam. |
| --- | --- |

i.

U slučaju prijenosa između voditelja obrade, voditelj obrade koji je primatelj ne mora biti organizacija uključena u okvir za privatnost podataka ni imati neovisan mehanizam pravne zaštite. Organizacija uključena u okvir za privatnost podataka mora sklopiti ugovor s voditeljem obrade koji je treća strana i primatelj i tim se ugovorom mora osigurati razina zaštite jednaka onoj koja je dostupna u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, a ugovor ne treba uključivati zahtjev da voditelj obrade koji je treća strana mora biti organizacija uključena u okvir za privatnost podataka ili imati neovisan sustav pravne zaštite ako je dostupan istovjetni mehanizam.

11.   Rješavanje sporova i provedba

| a. | Načelom pravne zaštite, provedbe i odgovornosti utvrđuju se zahtjevi za provedbu okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Načini ispunjenja zahtjeva iz točke (a) podtočke ii. Načela utvrđeni su u dodatnom načelu o provjeri. Ovo dodatno načelo odnosi se na točku (a) podtočke i. i iii., za koje su potrebni neovisni mehanizmi pravne zaštite. Ti mehanizmi mogu imati različite oblike, ali moraju ispunjavati zahtjeve načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti. Organizacije mogu ispuniti te zahtjeve na sljedeće načine: i. usklađivanjem s programima zaštite privatnosti razvijenima u privatnom sektoru u čija su pravila ugrađena Načela i koji uključuju učinkovite mehanizme provedbe opisane u načelu pravne zaštite, provedbe i odgovornosti, ii. usklađivanjem sa zakonskim ili regulatornim nadzornim tijelima koja rješavaju pojedinačne pritužbe i sporove, ili iii. obvezivanjem na suradnju s tijelima za zaštitu podataka iz EU-a ili s njihovim ovlaštenim predstavnicima. |
| --- | --- |

a.

Načelom pravne zaštite, provedbe i odgovornosti utvrđuju se zahtjevi za provedbu okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Načini ispunjenja zahtjeva iz točke (a) podtočke ii. Načela utvrđeni su u dodatnom načelu o provjeri. Ovo dodatno načelo odnosi se na točku (a) podtočke i. i iii., za koje su potrebni neovisni mehanizmi pravne zaštite. Ti mehanizmi mogu imati različite oblike, ali moraju ispunjavati zahtjeve načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti. Organizacije mogu ispuniti te zahtjeve na sljedeće načine: i. usklađivanjem s programima zaštite privatnosti razvijenima u privatnom sektoru u čija su pravila ugrađena Načela i koji uključuju učinkovite mehanizme provedbe opisane u načelu pravne zaštite, provedbe i odgovornosti, ii. usklađivanjem sa zakonskim ili regulatornim nadzornim tijelima koja rješavaju pojedinačne pritužbe i sporove, ili iii. obvezivanjem na suradnju s tijelima za zaštitu podataka iz EU-a ili s njihovim ovlaštenim predstavnicima.

| b. | Ovaj bi popis trebao biti ogledan, a ne ograničavajući. Subjekti iz privatnog sektora mogu osmisliti dodatne mehanizme provedbe ako zadovoljavaju zahtjeve načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti i Dodatna načela. Treba imati na umu da su zahtjevi načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti dodatni uz zahtjev da se samoregulacija mora moći provesti u skladu s člankom 5. Zakona o FTC-u (glava 15. članak 45. Zakonika SAD-a), kojim se zabranjuje nepošteno ili prijevarno postupanje, glavom 49. člankom 41712. Zakonika SAD-a, kojim se prijevozniku ili posredniku u prodaji karata zabranjuje nepoštena ili prijevarna praksa u zračnom prijevozu ili prodaji usluga u zračnom prijevozu, ili u skladu s drugim zakonom ili propisom kojim se zabranjuje takvo postupanje. |
| --- | --- |

b.

Ovaj bi popis trebao biti ogledan, a ne ograničavajući. Subjekti iz privatnog sektora mogu osmisliti dodatne mehanizme provedbe ako zadovoljavaju zahtjeve načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti i Dodatna načela. Treba imati na umu da su zahtjevi načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti dodatni uz zahtjev da se samoregulacija mora moći provesti u skladu s člankom 5. Zakona o FTC-u (glava 15. članak 45. Zakonika SAD-a), kojim se zabranjuje nepošteno ili prijevarno postupanje, glavom 49. člankom 41712. Zakonika SAD-a, kojim se prijevozniku ili posredniku u prodaji karata zabranjuje nepoštena ili prijevarna praksa u zračnom prijevozu ili prodaji usluga u zračnom prijevozu, ili u skladu s drugim zakonom ili propisom kojim se zabranjuje takvo postupanje.

| c. | Kako bi se osigurala usklađenost s njihovim obvezama iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka i pridonijelo upravljanju programom, organizacije i njihovi neovisni mehanizmi pravne zaštite na zahtjev Ministarstva trgovine moraju dostaviti informacije o okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Nadalje, organizacije moraju žurno odgovoriti na pritužbe u pogledu usklađenosti s Načelima koje su tijela za zaštitu podataka proslijedila Ministarstvu trgovine. U odgovoru bi trebalo biti navedeno je li pritužba osnovana i ako jest, kako će organizacija ispraviti problem. Ministarstvo trgovine štitit će povjerljivost zaprimljenih informacija u skladu s američkim pravom. |
| --- | --- |

c.

Kako bi se osigurala usklađenost s njihovim obvezama iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka i pridonijelo upravljanju programom, organizacije i njihovi neovisni mehanizmi pravne zaštite na zahtjev Ministarstva trgovine moraju dostaviti informacije o okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Nadalje, organizacije moraju žurno odgovoriti na pritužbe u pogledu usklađenosti s Načelima koje su tijela za zaštitu podataka proslijedila Ministarstvu trgovine. U odgovoru bi trebalo biti navedeno je li pritužba osnovana i ako jest, kako će organizacija ispraviti problem. Ministarstvo trgovine štitit će povjerljivost zaprimljenih informacija u skladu s američkim pravom.

| d. | Mehanizmi pravne zaštite







  i. | Pojedince treba poticati da podnose pritužbe protiv relevantne organizacije prije nego što prijeđu na neovisne mehanizme pravne zaštite. Organizacije moraju odgovoriti pojedincu u roku od 45 dana od primitka pritužbe. Neovisnost mehanizma pravne zaštite činjenično je pitanje i može se dokazati nepristranošću, transparentnom strukturom i financiranjem te dokazanim iskustvom. U skladu s načelom pravne zaštite, provedbe i odgovornosti pravna zaštita koja je na raspolaganju pojedincima mora biti lako dostupna i besplatna. Neovisna tijela za rješavanje sporova trebala bi razmotriti sve pritužbe koje zaprime od pojedinaca, osim ako su očigledno neutemeljene ili neozbiljne. To ne sprečava neovisno tijelo za rješavanje sporova koje upravlja mehanizmom pravne zaštite da utvrdi zahtjeve prihvatljivosti, ali takvi bi zahtjevi trebali biti transparentni i opravdani (npr. ne trebaju uključivati pritužbe koje nisu obuhvaćene područjem primjene programa ili koje se razmatraju na drugom sudu) i ne bi smjeli umanjivati obvezu razmatranja opravdanih pritužbi. Osim toga, kad pojedinci podnesu pritužbu, u okviru mehanizama pravne zaštite trebali bi dobiti potpune i lako dostupne informacije o funkcioniranju postupka rješavanja sporova. U skladu s Načelima takve informacije trebale bi sadržavati obavijest o praksi zaštite privatnosti u okviru mehanizma. Trebali bi surađivati i na razvoju resursa, kao što su standardni obrasci pritužbi, kako bi se olakšao postupak rješavanja pritužbi. |
| --- | --- | --- |

d.

Mehanizmi pravne zaštite

i.

Pojedince treba poticati da podnose pritužbe protiv relevantne organizacije prije nego što prijeđu na neovisne mehanizme pravne zaštite. Organizacije moraju odgovoriti pojedincu u roku od 45 dana od primitka pritužbe. Neovisnost mehanizma pravne zaštite činjenično je pitanje i može se dokazati nepristranošću, transparentnom strukturom i financiranjem te dokazanim iskustvom. U skladu s načelom pravne zaštite, provedbe i odgovornosti pravna zaštita koja je na raspolaganju pojedincima mora biti lako dostupna i besplatna. Neovisna tijela za rješavanje sporova trebala bi razmotriti sve pritužbe koje zaprime od pojedinaca, osim ako su očigledno neutemeljene ili neozbiljne. To ne sprečava neovisno tijelo za rješavanje sporova koje upravlja mehanizmom pravne zaštite da utvrdi zahtjeve prihvatljivosti, ali takvi bi zahtjevi trebali biti transparentni i opravdani (npr. ne trebaju uključivati pritužbe koje nisu obuhvaćene područjem primjene programa ili koje se razmatraju na drugom sudu) i ne bi smjeli umanjivati obvezu razmatranja opravdanih pritužbi. Osim toga, kad pojedinci podnesu pritužbu, u okviru mehanizama pravne zaštite trebali bi dobiti potpune i lako dostupne informacije o funkcioniranju postupka rješavanja sporova. U skladu s Načelima takve informacije trebale bi sadržavati obavijest o praksi zaštite privatnosti u okviru mehanizma. Trebali bi surađivati i na razvoju resursa, kao što su standardni obrasci pritužbi, kako bi se olakšao postupak rješavanja pritužbi.

| ii. | Na javnim internetskim stranicama neovisnih mehanizama pravne zaštite moraju se nalaziti informacije o Načelima i uslugama koje pružaju u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Te informacije moraju uključivati: 1. informacije o zahtjevima Načela za neovisne mehanizme pravne zaštite ili poveznicu na te zahtjeve, 2. poveznicu na internetske stranice Ministarstva trgovine za okvir za privatnost podataka, 3. objašnjenje da su njihove usluge rješavanja sporova u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka besplatne za pojedince, 4. opis načina na koji se može podnijeti pritužba koja se odnosi na Načela, 5. rok obrade takvih pritužbi i 6. opis mogućih pravnih sredstava. |
| --- | --- |

ii.

Na javnim internetskim stranicama neovisnih mehanizama pravne zaštite moraju se nalaziti informacije o Načelima i uslugama koje pružaju u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Te informacije moraju uključivati: 1. informacije o zahtjevima Načela za neovisne mehanizme pravne zaštite ili poveznicu na te zahtjeve, 2. poveznicu na internetske stranice Ministarstva trgovine za okvir za privatnost podataka, 3. objašnjenje da su njihove usluge rješavanja sporova u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka besplatne za pojedince, 4. opis načina na koji se može podnijeti pritužba koja se odnosi na Načela, 5. rok obrade takvih pritužbi i 6. opis mogućih pravnih sredstava.

| iii. | Neovisni mehanizmi pravne zaštite moraju objaviti godišnje izvješće s agregiranim statističkim podacima o njihovim uslugama rješavanja sporova. Godišnje izvješće mora sadržavati: 1. ukupan broj pritužbi koje se odnose na Načela i zaprimljene su u izvještajnoj godini, 2. vrste zaprimljenih pritužbi, 3. mjere za osiguranje kvalitete rješavanja sporova, kao što je trajanje obrade pritužbi, i 4. ishode zaprimljenih pritužbi, posebno broj i vrstu pravnih sredstava ili izrečenih sankcija. |
| --- | --- |

iii.

Neovisni mehanizmi pravne zaštite moraju objaviti godišnje izvješće s agregiranim statističkim podacima o njihovim uslugama rješavanja sporova. Godišnje izvješće mora sadržavati: 1. ukupan broj pritužbi koje se odnose na Načela i zaprimljene su u izvještajnoj godini, 2. vrste zaprimljenih pritužbi, 3. mjere za osiguranje kvalitete rješavanja sporova, kao što je trajanje obrade pritužbi, i 4. ishode zaprimljenih pritužbi, posebno broj i vrstu pravnih sredstava ili izrečenih sankcija.

| iv. | Kako je navedeno u Prilogu I., pojedincu je dostupna mogućnost arbitraže kojom se za preostale zahtjeve može utvrditi je li organizacija uključena u okvir za privatnost podataka povrijedila svoje obveze u skladu s Načelima u odnosu na tog pojedinca i je li to potpuno ili djelomično ispravljeno. Ta je mogućnost dostupna samo u navedene svrhe. Nije, na primjer, dostupna za izuzeća od Načela (15) ili navode o primjerenosti okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. U skladu s tom mogućnošću arbitraže „odbor za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka” (koji se sastoji od jednog ili tri arbitra, ovisno o dogovoru stranki) ima ovlasti utvrditi pojedinačnu nenovčanu pravičnu naknadu (kao što je pristup, ispravak, brisanje ili vraćanje predmetnih podataka pojedinca) koja je potrebna za ispravljanje povrede Načela samo u odnosu na pojedinca. Pojedinci i organizacije uključene u okvir za privatnost podataka moći će na temelju Saveznog zakona o arbitraži tražiti sudsko preispitivanje i provedbu arbitražnih odluka u skladu s američkim pravom. |
| --- | --- |

iv.

Kako je navedeno u Prilogu I., pojedincu je dostupna mogućnost arbitraže kojom se za preostale zahtjeve može utvrditi je li organizacija uključena u okvir za privatnost podataka povrijedila svoje obveze u skladu s Načelima u odnosu na tog pojedinca i je li to potpuno ili djelomično ispravljeno. Ta je mogućnost dostupna samo u navedene svrhe. Nije, na primjer, dostupna za izuzeća od Načela (15) ili navode o primjerenosti okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. U skladu s tom mogućnošću arbitraže „odbor za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka” (koji se sastoji od jednog ili tri arbitra, ovisno o dogovoru stranki) ima ovlasti utvrditi pojedinačnu nenovčanu pravičnu naknadu (kao što je pristup, ispravak, brisanje ili vraćanje predmetnih podataka pojedinca) koja je potrebna za ispravljanje povrede Načela samo u odnosu na pojedinca. Pojedinci i organizacije uključene u okvir za privatnost podataka moći će na temelju Saveznog zakona o arbitraži tražiti sudsko preispitivanje i provedbu arbitražnih odluka u skladu s američkim pravom.

| e. | Pravna sredstva i sankcije







  i. | Rezultat bilo kojeg pravnog sredstva koje nudi tijelo za rješavanje sporova trebao bi biti takav da organizacija poništi ili ispravi učinke neusklađenosti ako je to izvedivo i da obrada koju organizacija provodi u budućnosti bude u skladu s Načelima te da se prema potrebi prestanu obrađivati osobni podaci pojedinca koji je podnio pritužbu. Sankcije trebaju biti dovoljno stroge da bi se osigurala usklađenost organizacije s Načelima. Niz sankcija različite težine omogućit će tijelima za rješavanje sporova da na odgovarajući način reagiraju na različite stupnjeve neusklađenosti. Sankcije trebaju uključivati objavljivanje informacija o utvrđenoj neusklađenosti i zahtjev da se podaci u određenim okolnostima obrišu (16). Ostale sankcije mogu uključivati suspenziju i oduzimanje pečata, nadoknadu gubitaka koje su pojedinci pretrpjeli kao posljedicu neusklađenosti i izdavanje sudskog naloga. Neovisna tijela za rješavanje sporova iz privatnog sektora i samoregulatorna tijela moraju obavijestiti vladino tijelo primjenjive nadležnosti ili prema potrebi sudove i Ministarstvo trgovine da organizacije uključene u okvir za privatnost podataka ne postupaju u skladu s njihovim odlukama. |
| --- | --- | --- |

e.

Pravna sredstva i sankcije

i.

Rezultat bilo kojeg pravnog sredstva koje nudi tijelo za rješavanje sporova trebao bi biti takav da organizacija poništi ili ispravi učinke neusklađenosti ako je to izvedivo i da obrada koju organizacija provodi u budućnosti bude u skladu s Načelima te da se prema potrebi prestanu obrađivati osobni podaci pojedinca koji je podnio pritužbu. Sankcije trebaju biti dovoljno stroge da bi se osigurala usklađenost organizacije s Načelima. Niz sankcija različite težine omogućit će tijelima za rješavanje sporova da na odgovarajući način reagiraju na različite stupnjeve neusklađenosti. Sankcije trebaju uključivati objavljivanje informacija o utvrđenoj neusklađenosti i zahtjev da se podaci u određenim okolnostima obrišu (16). Ostale sankcije mogu uključivati suspenziju i oduzimanje pečata, nadoknadu gubitaka koje su pojedinci pretrpjeli kao posljedicu neusklađenosti i izdavanje sudskog naloga. Neovisna tijela za rješavanje sporova iz privatnog sektora i samoregulatorna tijela moraju obavijestiti vladino tijelo primjenjive nadležnosti ili prema potrebi sudove i Ministarstvo trgovine da organizacije uključene u okvir za privatnost podataka ne postupaju u skladu s njihovim odlukama.

| f. | Mjere FTC-a







  i. | FTC se obvezao davati prednost preispitivanju upućenih predmeta o navodnoj neusklađenosti s Načelima koje mu podnose: i. samoregulatorna tijela za zaštitu privatnosti i druga neovisna tijela za rješavanje sporova, ii. države članice EU-a, i iii. Ministarstvo trgovine, kako bi utvrdio je li povrijeđen članak 5. Zakona o FTC-u kojim se zabranjuje nepošteno ili prijevarno postupanje ili trgovačka praksa. Ako FTC zaključi da postoji opravdana sumnja da je povrijeđen članak 5., može riješiti predmet traženjem da se izda upravni nalog za obustavu spornih radnji ili podnošenjem pritužbe saveznom okružnom sudu koja, ako bude uspješno riješena, može dovesti do saveznog sudskog naloga s istim učinkom. To uključuje lažne izjave o pridržavanju Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka ili o sudjelovanju u njemu koje iznose organizacije koje više nisu na popisu organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka ili se nikada nisu samocertificirale Ministarstvu trgovine. FTC može ishoditi građanskopravnu kaznu za povrede upravnog naloga za zabranu i može pokrenuti građansku parnicu ili kazneni postupak zbog povrede naloga saveznog suda. Obavijestit će Ministarstvo trgovine o poduzimanju takvih mjera. Ministarstvo trgovine potiče ostala vladina tijela da ga obavijeste o konačnoj presudi o takvim upućenim predmetima ili o drugim odlukama u kojima se utvrđuje pridržavanje Načela. |
| --- | --- | --- |

f.

Mjere FTC-a

i.

FTC se obvezao davati prednost preispitivanju upućenih predmeta o navodnoj neusklađenosti s Načelima koje mu podnose: i. samoregulatorna tijela za zaštitu privatnosti i druga neovisna tijela za rješavanje sporova, ii. države članice EU-a, i iii. Ministarstvo trgovine, kako bi utvrdio je li povrijeđen članak 5. Zakona o FTC-u kojim se zabranjuje nepošteno ili prijevarno postupanje ili trgovačka praksa. Ako FTC zaključi da postoji opravdana sumnja da je povrijeđen članak 5., može riješiti predmet traženjem da se izda upravni nalog za obustavu spornih radnji ili podnošenjem pritužbe saveznom okružnom sudu koja, ako bude uspješno riješena, može dovesti do saveznog sudskog naloga s istim učinkom. To uključuje lažne izjave o pridržavanju Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka ili o sudjelovanju u njemu koje iznose organizacije koje više nisu na popisu organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka ili se nikada nisu samocertificirale Ministarstvu trgovine. FTC može ishoditi građanskopravnu kaznu za povrede upravnog naloga za zabranu i može pokrenuti građansku parnicu ili kazneni postupak zbog povrede naloga saveznog suda. Obavijestit će Ministarstvo trgovine o poduzimanju takvih mjera. Ministarstvo trgovine potiče ostala vladina tijela da ga obavijeste o konačnoj presudi o takvim upućenim predmetima ili o drugim odlukama u kojima se utvrđuje pridržavanje Načela.

| g. | Ustrajna neusklađenost







  i. | Ako organizacija ustrajno ne postupa u skladu s Načelima, više nema pravo na to da se okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka primjenjuje na nju. Ministarstvo trgovine uklonit će organizacije koje ustrajno ne postupaju u skladu s Načelima s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka i one moraju vratiti ili izbrisati osobne informacije zaprimljene u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. |
| --- | --- | --- |

g.

Ustrajna neusklađenost

i.

Ako organizacija ustrajno ne postupa u skladu s Načelima, više nema pravo na to da se okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka primjenjuje na nju. Ministarstvo trgovine uklonit će organizacije koje ustrajno ne postupaju u skladu s Načelima s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka i one moraju vratiti ili izbrisati osobne informacije zaprimljene u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

| ii. | Ustrajna neusklađenost s Načelima nastaje kad organizacija koja se samocertificirala Ministarstvu trgovine odbije postupiti u skladu s konačnom odlukom samoregulatornog tijela za zaštitu privatnosti, neovisnog tijela za rješavanje sporova ili vladina tijela, ili ako takvo tijelo, uključujući Ministarstvo trgovine, utvrdi da organizacija često ne postupa u skladu s Načelima do mjere u kojoj njezina izjava o tome da je usklađena više nije vjerodostojna. Ako takvu odluku donese neko tijelo osim Ministarstva trgovine, organizacija o tome mora odmah obavijestiti to ministarstvo. Ako to ne učini, može biti kažnjena u skladu sa Zakonom o davanju lažnog iskaza (glava 18. članak 1001. Zakonika SAD-a). Povlačenje organizacije iz samoregulatornog programa za zaštitu privatnosti ili neovisnog mehanizma rješavanja sporova iz privatnog sektora ne znači da ona više nije obvezna postupati u skladu s Načelima, nego to predstavlja ustrajnu neusklađenost. |
| --- | --- |

ii.

Ustrajna neusklađenost s Načelima nastaje kad organizacija koja se samocertificirala Ministarstvu trgovine odbije postupiti u skladu s konačnom odlukom samoregulatornog tijela za zaštitu privatnosti, neovisnog tijela za rješavanje sporova ili vladina tijela, ili ako takvo tijelo, uključujući Ministarstvo trgovine, utvrdi da organizacija često ne postupa u skladu s Načelima do mjere u kojoj njezina izjava o tome da je usklađena više nije vjerodostojna. Ako takvu odluku donese neko tijelo osim Ministarstva trgovine, organizacija o tome mora odmah obavijestiti to ministarstvo. Ako to ne učini, može biti kažnjena u skladu sa Zakonom o davanju lažnog iskaza (glava 18. članak 1001. Zakonika SAD-a). Povlačenje organizacije iz samoregulatornog programa za zaštitu privatnosti ili neovisnog mehanizma rješavanja sporova iz privatnog sektora ne znači da ona više nije obvezna postupati u skladu s Načelima, nego to predstavlja ustrajnu neusklađenost.

| iii. | Ministarstvo trgovine uklonit će organizaciju s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka zbog ustrajne neusklađenosti, među ostalim na temelju obavijesti o neusklađenosti koju primi od same organizacije, samoregulatornog tijela za zaštitu privatnosti ili drugog neovisnog tijela za rješavanje sporova, ili od vladina tijela, ali tek nakon što joj da rok od 30 dana i priliku za odgovor (17). U skladu s tim na popisu organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka koji vodi Ministarstvo trgovine bit će jasno navedeno na koje se organizacije primjenjuje okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka, a na koje se više ne primjenjuje. |
| --- | --- |

iii.

Ministarstvo trgovine uklonit će organizaciju s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka zbog ustrajne neusklađenosti, među ostalim na temelju obavijesti o neusklađenosti koju primi od same organizacije, samoregulatornog tijela za zaštitu privatnosti ili drugog neovisnog tijela za rješavanje sporova, ili od vladina tijela, ali tek nakon što joj da rok od 30 dana i priliku za odgovor (17). U skladu s tim na popisu organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka koji vodi Ministarstvo trgovine bit će jasno navedeno na koje se organizacije primjenjuje okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka, a na koje se više ne primjenjuje.

| iv. | Organizacija koja se prijavi za sudjelovanje u samoregulatornom tijelu kako bi ponovno stekla uvjete za članstvo u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka mora tom tijelu dostaviti sve informacije o svojem prijašnjem sudjelovanju u tom okviru. |
| --- | --- |

iv.

Organizacija koja se prijavi za sudjelovanje u samoregulatornom tijelu kako bi ponovno stekla uvjete za članstvo u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka mora tom tijelu dostaviti sve informacije o svojem prijašnjem sudjelovanju u tom okviru.

12.   Izbor – rokovi za traženje izuzeća

| a. | Općenito je svrha načela izbora osigurati da načini uporabe i otkrivanja osobnih informacija budu u skladu s očekivanjima i izborima pojedinca. Pojedinac bi stoga trebao imati mogućnost izbora da u bilo kojem trenutku zatraži izuzeće od uporabe njegovih osobnih informacija u svrhe izravnog marketinga uz primjenu razumnih ograničenja koja je odredila organizacija, kao što je davanje organizaciji vremena da izuzeće stupi na snagu. Organizacija može tražiti i dovoljno informacija da bi potvrdila identitet pojedinca koji traži izuzeće. Pojedinci u SAD-u možda će moći iskoristiti tu mogućnost u okviru središnjeg programa izuzeća. U svakom slučaju, pojedincu treba ponuditi lako dostupan i pristupačan mehanizam za korištenje te mogućnosti. |
| --- | --- |

a.

Općenito je svrha načela izbora osigurati da načini uporabe i otkrivanja osobnih informacija budu u skladu s očekivanjima i izborima pojedinca. Pojedinac bi stoga trebao imati mogućnost izbora da u bilo kojem trenutku zatraži izuzeće od uporabe njegovih osobnih informacija u svrhe izravnog marketinga uz primjenu razumnih ograničenja koja je odredila organizacija, kao što je davanje organizaciji vremena da izuzeće stupi na snagu. Organizacija može tražiti i dovoljno informacija da bi potvrdila identitet pojedinca koji traži izuzeće. Pojedinci u SAD-u možda će moći iskoristiti tu mogućnost u okviru središnjeg programa izuzeća. U svakom slučaju, pojedincu treba ponuditi lako dostupan i pristupačan mehanizam za korištenje te mogućnosti.

| b. | Slično tomu, organizacija može upotrebljavati informacije u određene svrhe izravnog marketinga kad nije praktično ponuditi pojedincu mogućnost da zatraži izuzeće prije njihove uporabe ako mu odmah ponudi mogućnost da ujedno (na zahtjev u bilo kojem trenutku i besplatno) odbije nastaviti primati izravne marketinške sadržaje i postupi u skladu s njegovim željama. |
| --- | --- |

b.

Slično tomu, organizacija može upotrebljavati informacije u određene svrhe izravnog marketinga kad nije praktično ponuditi pojedincu mogućnost da zatraži izuzeće prije njihove uporabe ako mu odmah ponudi mogućnost da ujedno (na zahtjev u bilo kojem trenutku i besplatno) odbije nastaviti primati izravne marketinške sadržaje i postupi u skladu s njegovim željama.

13.   Putne informacije

| a. | Podaci o rezervaciji zrakoplovne karte i ostale putne informacije, kao što su informacije o programima vjernosti ili hotelskim rezervacijama i posebnim potrebama, na primjer obroci u skladu s vjerskim zahtjevima ili pružanje fizičke pomoći, mogu se u različitim okolnostima prenositi organizacijama izvan EU-a. U skladu s OUZP-om, ako nije donesena odluka o primjerenosti, osobni se podaci mogu prenijeti trećoj zemlji ako su predviđene odgovarajuće mjere za zaštitu podataka iz članka 46. OUZP-a ili u posebnim situacijama ako je ispunjen jedan od uvjeta iz članka 49. OUZP-a (npr. ako je ispitanik izričito pristao na prijenos). Američke organizacije koje sudjeluju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka osiguravaju primjerenu zaštitu osobnih podataka i stoga mogu primati podatke prenesene iz EU-a na temelju članka 45. OUZP-a a da ne moraju uvesti instrument za prijenos iz članka 46. OUZP-a ili ispuniti uvjete iz članka 49. OUZP-a. Budući da okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka uključuje posebna pravila za osjetljive informacije, takve informacije (koje se možda moraju prikupiti npr. jer je korisnicima potrebna fizička pomoć) mogu biti uključene u prijenose organizacijama uključenima u okvir za privatnost podataka. Međutim, organizacija koja prenosi informacije u svim slučajevima mora poštovati pravo države članice EU-a u kojoj djeluje, koje među ostalim može sadržavati posebne uvjete za postupanje s osjetljivim podacima. |
| --- | --- |

a.

Podaci o rezervaciji zrakoplovne karte i ostale putne informacije, kao što su informacije o programima vjernosti ili hotelskim rezervacijama i posebnim potrebama, na primjer obroci u skladu s vjerskim zahtjevima ili pružanje fizičke pomoći, mogu se u različitim okolnostima prenositi organizacijama izvan EU-a. U skladu s OUZP-om, ako nije donesena odluka o primjerenosti, osobni se podaci mogu prenijeti trećoj zemlji ako su predviđene odgovarajuće mjere za zaštitu podataka iz članka 46. OUZP-a ili u posebnim situacijama ako je ispunjen jedan od uvjeta iz članka 49. OUZP-a (npr. ako je ispitanik izričito pristao na prijenos). Američke organizacije koje sudjeluju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka osiguravaju primjerenu zaštitu osobnih podataka i stoga mogu primati podatke prenesene iz EU-a na temelju članka 45. OUZP-a a da ne moraju uvesti instrument za prijenos iz članka 46. OUZP-a ili ispuniti uvjete iz članka 49. OUZP-a. Budući da okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka uključuje posebna pravila za osjetljive informacije, takve informacije (koje se možda moraju prikupiti npr. jer je korisnicima potrebna fizička pomoć) mogu biti uključene u prijenose organizacijama uključenima u okvir za privatnost podataka. Međutim, organizacija koja prenosi informacije u svim slučajevima mora poštovati pravo države članice EU-a u kojoj djeluje, koje među ostalim može sadržavati posebne uvjete za postupanje s osjetljivim podacima.

14.   Farmaceutski i medicinski proizvodi

a.   Primjena prava EU-a/države članice ili Načela

| i. | Pravo EU-a/države članice primjenjuje se na prikupljanje osobnih podataka i na obradu koja se obavlja prije prijenosa u SAD. Načela se primjenjuju na podatke nakon njihova prijenosa u SAD. Podatke koji se upotrebljavaju za farmaceutska istraživanja i ostale svrhe prema potrebi treba anonimizirati. |
| --- | --- |

i.

Pravo EU-a/države članice primjenjuje se na prikupljanje osobnih podataka i na obradu koja se obavlja prije prijenosa u SAD. Načela se primjenjuju na podatke nakon njihova prijenosa u SAD. Podatke koji se upotrebljavaju za farmaceutska istraživanja i ostale svrhe prema potrebi treba anonimizirati.

b.   Buduća znanstvena istraživanja

| i. | Osobni podaci u određenim medicinskim ili farmaceutskim istraživačkim studijama često imaju vrijednu ulogu u budućim znanstvenim istraživanjima. Ako se osobni podaci prikupljeni za jednu istraživačku studiju prenose američkoj organizaciji u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, ta organizacija može upotrebljavati te podatke za nova znanstvena istraživanja ako je prvotno dostavljena odgovarajuća obavijest i ponuđena mogućnost izbora. Takva obavijest trebala bi sadržavati informacije o svim budućim posebnim uporabama podataka, primjerice za potrebe periodičnog praćenja, povezanih studija ili marketinga. |
| --- | --- |

i.

Osobni podaci u određenim medicinskim ili farmaceutskim istraživačkim studijama često imaju vrijednu ulogu u budućim znanstvenim istraživanjima. Ako se osobni podaci prikupljeni za jednu istraživačku studiju prenose američkoj organizaciji u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, ta organizacija može upotrebljavati te podatke za nova znanstvena istraživanja ako je prvotno dostavljena odgovarajuća obavijest i ponuđena mogućnost izbora. Takva obavijest trebala bi sadržavati informacije o svim budućim posebnim uporabama podataka, primjerice za potrebe periodičnog praćenja, povezanih studija ili marketinga.

| ii. | Podrazumijeva se da sve buduće uporabe podataka ne mogu biti točno navedene jer nova istraživanja mogu proizaći iz novih saznanja o izvornim podacima, novih medicinskih otkrića i napretka te promjena u javnom zdravstvu i regulatornih promjena. Obavijest stoga prema potrebi treba uključivati objašnjenje da je moguće da će se osobni podaci upotrebljavati u budućim medicinskim i farmaceutskim istraživanjima koja nisu predviđena. Ako uporaba nije u skladu s općom istraživačkom svrhom u koju su osobni podaci izvorno prikupljeni ili za koju je pojedinac naknadno dao odobrenje, mora se pribaviti nova suglasnost. |
| --- | --- |

ii.

Podrazumijeva se da sve buduće uporabe podataka ne mogu biti točno navedene jer nova istraživanja mogu proizaći iz novih saznanja o izvornim podacima, novih medicinskih otkrića i napretka te promjena u javnom zdravstvu i regulatornih promjena. Obavijest stoga prema potrebi treba uključivati objašnjenje da je moguće da će se osobni podaci upotrebljavati u budućim medicinskim i farmaceutskim istraživanjima koja nisu predviđena. Ako uporaba nije u skladu s općom istraživačkom svrhom u koju su osobni podaci izvorno prikupljeni ili za koju je pojedinac naknadno dao odobrenje, mora se pribaviti nova suglasnost.

c.   Povlačenje iz kliničkog ispitivanja

| i. | Sudionici se mogu u bilo kojem trenutku odlučiti povući iz kliničkog ispitivanja ili se to od njih može tražiti. Svi osobni podaci prikupljeni prije povlačenja i dalje se mogu obraditi zajedno s ostalim podacima prikupljenima u okviru kliničkog ispitivanja ako je u obavijesti to bilo jasno navedeno kad je pojedinac pristao sudjelovati u njemu. |
| --- | --- |

i.

Sudionici se mogu u bilo kojem trenutku odlučiti povući iz kliničkog ispitivanja ili se to od njih može tražiti. Svi osobni podaci prikupljeni prije povlačenja i dalje se mogu obraditi zajedno s ostalim podacima prikupljenima u okviru kliničkog ispitivanja ako je u obavijesti to bilo jasno navedeno kad je pojedinac pristao sudjelovati u njemu.

d.   Prijenosi u regulatorne i nadzorne svrhe

| i. | Poduzeća koja proizvode lijekove i medicinske proizvode smiju davati osobne podatke iz kliničkih ispitivanja provedenih u EU-u regulatornim tijelima u SAD-u u regulatorne i nadzorne svrhe. Slični prijenosi dopušteni su drugim strankama, kao što su podružnice poduzeća i drugi istraživači, u skladu s načelima obavješćivanja i izbora. |
| --- | --- |

i.

Poduzeća koja proizvode lijekove i medicinske proizvode smiju davati osobne podatke iz kliničkih ispitivanja provedenih u EU-u regulatornim tijelima u SAD-u u regulatorne i nadzorne svrhe. Slični prijenosi dopušteni su drugim strankama, kao što su podružnice poduzeća i drugi istraživači, u skladu s načelima obavješćivanja i izbora.

e.   
  „Slijepe” studije

| i. | Kako bi se zajamčila objektivnost kliničkih ispitivanja, njihovi sudionici, a često i istraživači, ne mogu dobiti pristup informacijama o tome koju terapiju dobiva koji sudionik. Otkrivanjem tih informacija ugrozila bi se valjanost studije i rezultata. Sudionicima u takvim kliničkim ispitivanjima (poznatima kao „slijepe” studije) ne mora se omogućiti pristup podacima o njihovoj terapiji tijekom ispitivanja ako je to ograničenje objašnjeno kad je sudionik pristao sudjelovati u studiji i ako bi se otkrivanjem takvih informacija ugrozio integritet istraživanja. |
| --- | --- |

i.

Kako bi se zajamčila objektivnost kliničkih ispitivanja, njihovi sudionici, a često i istraživači, ne mogu dobiti pristup informacijama o tome koju terapiju dobiva koji sudionik. Otkrivanjem tih informacija ugrozila bi se valjanost studije i rezultata. Sudionicima u takvim kliničkim ispitivanjima (poznatima kao „slijepe” studije) ne mora se omogućiti pristup podacima o njihovoj terapiji tijekom ispitivanja ako je to ograničenje objašnjeno kad je sudionik pristao sudjelovati u studiji i ako bi se otkrivanjem takvih informacija ugrozio integritet istraživanja.

| ii. | Pristanak na sudjelovanje u ispitivanju u tim uvjetima razuman je razlog za odricanje od prava pristupa. Nakon završetka ispitivanja i analize rezultata sudionici bi trebali imati pristup svojim podacima ako to zatraže. Trebali bi ga prvenstveno tražiti od liječnika ili drugog zdravstvenog djelatnika koji im je davao terapiju u okviru kliničkog ispitivanja ili od organizacije koja je pokrovitelj ispitivanja. |
| --- | --- |

ii.

Pristanak na sudjelovanje u ispitivanju u tim uvjetima razuman je razlog za odricanje od prava pristupa. Nakon završetka ispitivanja i analize rezultata sudionici bi trebali imati pristup svojim podacima ako to zatraže. Trebali bi ga prvenstveno tražiti od liječnika ili drugog zdravstvenog djelatnika koji im je davao terapiju u okviru kliničkog ispitivanja ili od organizacije koja je pokrovitelj ispitivanja.

f.   Sigurnost proizvoda i praćenje učinkovitosti

| i. | Poduzeće koje proizvodi farmaceutske ili medicinske proizvode ne mora primjenjivati načela obavješćivanja, izbora, odgovornosti za daljnji prijenos i pristupa u svojim aktivnostima praćenja sigurnosti i učinkovitosti proizvoda, uključujući izvješćivanje o neželjenim učincima i praćenju pacijenata/osoba koji uzimaju određene lijekove ili upotrebljavaju medicinske proizvode ako se zbog pridržavanja Načela ne mogu ispuniti regulatorni zahtjevi. To se odnosi i na izvješća, na primjer pružatelja zdravstvene skrbi poduzećima koja proizvode lijekove i medicinske proizvode i na izvješća poduzeća koja proizvode lijekove i medicinske proizvode vladinim agencijama, kao što je Uprava za hranu i lijekove. |
| --- | --- |

i.

Poduzeće koje proizvodi farmaceutske ili medicinske proizvode ne mora primjenjivati načela obavješćivanja, izbora, odgovornosti za daljnji prijenos i pristupa u svojim aktivnostima praćenja sigurnosti i učinkovitosti proizvoda, uključujući izvješćivanje o neželjenim učincima i praćenju pacijenata/osoba koji uzimaju određene lijekove ili upotrebljavaju medicinske proizvode ako se zbog pridržavanja Načela ne mogu ispuniti regulatorni zahtjevi. To se odnosi i na izvješća, na primjer pružatelja zdravstvene skrbi poduzećima koja proizvode lijekove i medicinske proizvode i na izvješća poduzeća koja proizvode lijekove i medicinske proizvode vladinim agencijama, kao što je Uprava za hranu i lijekove.

g.   Šifrirani podaci

| i. | Glavni istraživač uvijek na početku zaštićuje podatke o istraživanju jedinstvenom šifrom kako se ne bi mogao otkriti identitet pojedinačnih ispitanika. Farmaceutska poduzeća koja su pokrovitelji tih istraživanja ne dobivaju šifru. Jedinstvenu šifru ima samo istraživač kako bi mogao identificirati sudionika istraživanja u posebnim okolnostima (npr. ako je potrebno praćenje liječenja). Na prijenos tako šifriranih podataka, koji se prema pravu EU-a smatraju osobnim podacima, iz EU-a u SAD primjenjivala bi se Načela. |
| --- | --- |

i.

Glavni istraživač uvijek na početku zaštićuje podatke o istraživanju jedinstvenom šifrom kako se ne bi mogao otkriti identitet pojedinačnih ispitanika. Farmaceutska poduzeća koja su pokrovitelji tih istraživanja ne dobivaju šifru. Jedinstvenu šifru ima samo istraživač kako bi mogao identificirati sudionika istraživanja u posebnim okolnostima (npr. ako je potrebno praćenje liječenja). Na prijenos tako šifriranih podataka, koji se prema pravu EU-a smatraju osobnim podacima, iz EU-a u SAD primjenjivala bi se Načela.

15.   Javna evidencija i javno dostupne informacije

| a. | Organizacija mora primjenjivati načela sigurnosti, cjelovitosti podataka i ograničenja svrhe te načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti na osobne podatke iz javno dostupnih izvora. Ta načela primjenjuju se i na osobne podatke prikupljene iz javnih evidencija (tj. iz evidencija koje vode vladine agencije ili tijela na bilo kojoj razini i koje su općenito otvorene na uvid javnosti). |
| --- | --- |

a.

Organizacija mora primjenjivati načela sigurnosti, cjelovitosti podataka i ograničenja svrhe te načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti na osobne podatke iz javno dostupnih izvora. Ta načela primjenjuju se i na osobne podatke prikupljene iz javnih evidencija (tj. iz evidencija koje vode vladine agencije ili tijela na bilo kojoj razini i koje su općenito otvorene na uvid javnosti).

| b. | Načela obavješćivanja, izbora ili odgovornosti za daljnji prijenos ne moraju se primjenjivati na informacije iz javne evidencije ako se ne pojavljuju u kombinaciji s informacijama iz evidencije koja nije javna i ako se poštuju uvjeti za ostvarivanje uvida koje je utvrdilo nadležno tijelo. Općenito nije nužno ni primjenjivati načela obavješćivanja, izbora ili odgovornosti za daljnji prijenos na javno dostupne informacije, osim ako europski prenositelj navede da takve informacije podliježu ograničenjima zbog kojih organizacija mora primjenjivati ta načela za namjeravane uporabe. Organizacije neće snositi odgovornost za način na koji te informacije upotrebljavaju oni koji ih dobiju iz objavljenih materijala. |
| --- | --- |

b.

Načela obavješćivanja, izbora ili odgovornosti za daljnji prijenos ne moraju se primjenjivati na informacije iz javne evidencije ako se ne pojavljuju u kombinaciji s informacijama iz evidencije koja nije javna i ako se poštuju uvjeti za ostvarivanje uvida koje je utvrdilo nadležno tijelo. Općenito nije nužno ni primjenjivati načela obavješćivanja, izbora ili odgovornosti za daljnji prijenos na javno dostupne informacije, osim ako europski prenositelj navede da takve informacije podliježu ograničenjima zbog kojih organizacija mora primjenjivati ta načela za namjeravane uporabe. Organizacije neće snositi odgovornost za način na koji te informacije upotrebljavaju oni koji ih dobiju iz objavljenih materijala.

| c. | Ako se utvrdi da je organizacija namjerno objavila osobne informacije u suprotnosti s Načelima kako bi ona ili netko drugi ostvario korist od tih iznimki, na tu se organizaciju više neće primjenjivati okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka. |
| --- | --- |

c.

Ako se utvrdi da je organizacija namjerno objavila osobne informacije u suprotnosti s Načelima kako bi ona ili netko drugi ostvario korist od tih iznimki, na tu se organizaciju više neće primjenjivati okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

| d. | Načelo pristupa nije nužno primjenjivati na informacije iz javne evidencije ako nisu kombinirane s drugim osobnim informacijama (osim malih količina informacija koje se upotrebljavaju za indeksaciju ili organizaciju informacija iz javne evidencije), ali moraju se poštovati svi uvjeti za ostvarivanje uvida koje je utvrdilo nadležno tijelo. Međutim, ako su podaci iz javne evidencije kombinirani s drugim informacijama iz evidencije koja nije javna (osim kako je prethodno navedeno), organizacija mora omogućiti pristup svim takvim informacijama, uz pretpostavku da se na njih ne odnose druge dopuštene iznimke. |
| --- | --- |

d.

Načelo pristupa nije nužno primjenjivati na informacije iz javne evidencije ako nisu kombinirane s drugim osobnim informacijama (osim malih količina informacija koje se upotrebljavaju za indeksaciju ili organizaciju informacija iz javne evidencije), ali moraju se poštovati svi uvjeti za ostvarivanje uvida koje je utvrdilo nadležno tijelo. Međutim, ako su podaci iz javne evidencije kombinirani s drugim informacijama iz evidencije koja nije javna (osim kako je prethodno navedeno), organizacija mora omogućiti pristup svim takvim informacijama, uz pretpostavku da se na njih ne odnose druge dopuštene iznimke.

| e. | Kao što je slučaj s informacijama iz javne evidencije, nije potrebno omogućiti pristup informacijama koje su već dostupne široj javnosti, osim ako su kombinirane s informacijama iz evidencije koja nije javna. Organizacije koje se bave prodajom javno dostupnih informacija mogu naplatiti svoju uobičajenu naknadu kad odgovaraju na zahtjev za pristup. Druga je mogućnost da pojedinci traže pristup svojim informacijama od organizacije koja je izvorno prikupila podatke. |
| --- | --- |

e.

Kao što je slučaj s informacijama iz javne evidencije, nije potrebno omogućiti pristup informacijama koje su već dostupne široj javnosti, osim ako su kombinirane s informacijama iz evidencije koja nije javna. Organizacije koje se bave prodajom javno dostupnih informacija mogu naplatiti svoju uobičajenu naknadu kad odgovaraju na zahtjev za pristup. Druga je mogućnost da pojedinci traže pristup svojim informacijama od organizacije koja je izvorno prikupila podatke.

16.   Zahtjevi javnih tijela za pristup

| a. | Kako bi osigurale transparentnost u pogledu zakonitih zahtjeva javnih tijela za pristup osobnim informacijama, organizacije uključene u okvir za privatnost podataka mogu dobrovoljno izdavati periodična izvješća o transparentnosti u kojima navode broj zahtjeva za osobne informacije koje su zaprimile od javnih tijela iz razloga povezanih s kaznenim progonom ili nacionalnom sigurnošću ako je takvo otkrivanje dopušteno u skladu s primjenjivim pravom. |
| --- | --- |

a.

Kako bi osigurale transparentnost u pogledu zakonitih zahtjeva javnih tijela za pristup osobnim informacijama, organizacije uključene u okvir za privatnost podataka mogu dobrovoljno izdavati periodična izvješća o transparentnosti u kojima navode broj zahtjeva za osobne informacije koje su zaprimile od javnih tijela iz razloga povezanih s kaznenim progonom ili nacionalnom sigurnošću ako je takvo otkrivanje dopušteno u skladu s primjenjivim pravom.

| b. | Informacije koje su organizacije uključene u okvir za privatnost podataka navele u tim izvješćima zajedno s informacijama koje je objavila obavještajna zajednica i drugim informacijama mogu se upotrebljavati za periodično zajedničko preispitivanje funkcioniranja okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka u skladu s Načelima. |
| --- | --- |

b.

Informacije koje su organizacije uključene u okvir za privatnost podataka navele u tim izvješćima zajedno s informacijama koje je objavila obavještajna zajednica i drugim informacijama mogu se upotrebljavati za periodično zajedničko preispitivanje funkcioniranja okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka u skladu s Načelima.

| c. | Izostanak obavijesti u skladu s točkom (a) podtočkom xii. načela obavješćivanja ne sprečava niti dovodi u pitanje sposobnost organizacije da odgovori na svaki zakonit zahtjev. |
| --- | --- |

c.

Izostanak obavijesti u skladu s točkom (a) podtočkom xii. načela obavješćivanja ne sprečava niti dovodi u pitanje sposobnost organizacije da odgovori na svaki zakonit zahtjev.

---

(1)  Ako se odluka Komisije o primjerenosti zaštite koju pruža okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka primjenjuje na Island, Lihtenštajn i Norvešku, okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka obuhvatit će EU i tri navedene zemlje. Stoga se smatra da upućivanja na EU i države članice uključuju Island, Lihtenštajn i Norvešku.

(2)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka).

(3)  Naziv „Načela europsko-američkog sustava zaštite privatnosti” promijenjen je u „Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka”. (Vidjeti dodatno načelo o samocertificiranju).

(4)  Izvršni nalog od 7. listopada 2022. o poboljšanju zaštitnih mjera u američkim aktivnostima elektroničkog izviđanja.

(5)  Vidjeti npr. odjeljak (c) načela pravne zaštite, provedbe i odgovornosti.

(6)  Ovisno o okolnostima, primjeri usklađenih svrha obrade mogu uključivati obradu koja je u razumnoj mjeri usmjerena na odnose s potrošačima, usklađenost i pravne aspekte, reviziju, sigurnost i sprečavanje prijevare, očuvanje ili obranu zakonskih prava organizacije ili druge svrhe u skladu s očekivanjima razumne osobe s obzirom na kontekst prikupljanja podataka.

(7)  Ako u tom kontekstu i s obzirom na sredstva identificiranja za koja se može razumno očekivati da će se upotrijebiti (uzimajući u obzir, među ostalim, troškove i vrijeme potrebne za utvrđivanje identiteta te tehnologiju dostupnu u trenutku obrade) te oblik u kojem se čuvaju podaci, organizacija ili treća strana, ako ima pristup podacima, mogu u razumnoj mjeri identificirati pojedinca, tada se njegov „identitet može utvrditi”.

(8)  Prijavu mora dostaviti pojedinac u organizaciji ovlašten za podnošenje očitovanja o pridržavanju Načela u ime organizacije i obuhvaćenih subjekata na internetskim stranicama Ministarstva trgovine za okvir za privatnost podataka.

(9)  Primarni „kontakt u organizaciji” ili „nadležni službenik organizacije” ne može biti vanjski suradnik organizacije (npr. vanjski pravni zastupnik ili vanjski savjetnik).

(10)  Vidjeti dodatno načelo o provjeri.

(11)  Vidjeti dodatno načelo o rješavanju sporova i provedbi.

(12)  Organizacija koja se prvi put samocertificira ne može u svojoj konačnoj politici zaštite privatnosti iznositi izjave o tome da sudjeluje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka dok je Ministarstvo trgovine ne obavijesti da to može učiniti. Organizacija pri podnošenju izvorne izjave o samocertificiranju Ministarstvu trgovine mora dostaviti nacrt svoje politike zaštite privatnosti, koja mora biti usklađena s Načelima. Kad Ministarstvo trgovine utvrdi da je izvorna prijava za samocertificiranje organizacije u ostalim segmentima potpuna, obavijestit će je da bi trebala dovršiti (npr. prema potrebi objaviti) svoju politiku zaštite privatnosti usklađenu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Organizacija mora obavijestiti Ministarstvo trgovine čim dovrši relevantnu politiku zaštite privatnosti, nakon čega će je to ministarstvo uvrstiti na popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka.

(13)  Ako organizacija u vrijeme povlačenja odabere da će zadržati osobne podatke koje je primila u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i svake godine potvrđivati Ministarstvu trgovine da i dalje primjenjuje Načela na takve podatke, jednom godišnje nakon povlačenja (tj. osim ako i sve dok ne osigura „primjerenu” zaštitu tih podataka drugim odobrenim sredstvima ili vrati ili izbriše sve takve podatke te obavijesti Ministarstvo trgovine o tome) mora tom ministarstvu potvrditi što je učinila s osobnim podacima, što će učiniti s onima koje je zadržala i tko će biti stalna kontaktna točka za pitanja koja se odnose na Načela.

(14)  Organizacija bi trebala odgovoriti na zahtjeve pojedinca u pogledu svrha obrade, kategorija predmetnih osobnih podataka i primatelja ili kategorija primatelja kojima se otkrivaju osobni podaci.

(15)  Načela, „Pregled”, točka 5.

(16)  Neovisna tijela za rješavanje sporova imaju slobodu odlučivanja o okolnostima u kojima primjenjuju te sankcije. Osjetljivost predmetnih podataka jedan je od čimbenika koje treba uzeti u obzir pri odlučivanju o tome hoće li biti potrebno brisati podatke, a drugi je činjenica je li organizacija prikupila, upotrebljavala ili otkrila informacije u očitoj suprotnosti s Načelima.

(17)  Ministarstvo trgovine u obavijesti će navesti koliko vremena organizacija ima za odgovor, a to nužno mora biti manje od 30 dana.

---

PRILOG I.: MODEL ARBITRAŽE

U ovom Prilogu I. navedeni su uvjeti pod kojima su organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka obvezne provoditi arbitražu u skladu s načelom pravne zaštite, provedbe i odgovornosti. Mogućnost obvezujuće arbitraže koja je opisana u nastavku primjenjuje se na određene „preostale” zahtjeve u pogledu podataka obuhvaćenih okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Svrha je te mogućnosti pojedincima pružiti brz, neovisan i pošten mehanizam za rješavanje navodnih povreda Načela koje nisu riješene ostalim mehanizmima okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

A.   Područje primjene

Mogućnost arbitraže dostupna je pojedincu kako bi za preostale zahtjeve mogao utvrditi je li organizacija uključena u okvir za privatnost podataka povrijedila svoje obveze u skladu s Načelima u pogledu pojedinca i je li ta povreda potpuno ili djelomično ispravljena. Ta je mogućnost dostupna samo u navedene svrhe. Nije, na primjer, dostupna za izuzeća od Načela (1) ili navode o primjerenosti okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

B.   Dostupna pravna sredstva

U skladu s tom mogućnošću arbitraže „odbor za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka” (koji se sastoji od jednog ili tri arbitra, ovisno o dogovoru stranki) ima ovlasti utvrditi pojedinačnu nenovčanu pravičnu naknadu (kao što je pristup, ispravak, brisanje ili vraćanje predmetnih podataka pojedinca) koja je potrebna za ispravljanje povrede Načela samo u odnosu na pojedinca. To su jedine ovlasti koje navedeni odbor ima u pogledu pravnih sredstava. Kad razmatra pravna sredstva, odbor za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka mora uzeti u obzir druga pravna sredstva koja su već određena drugim mehanizmima u sklopu okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Nisu dostupne odštete, nadoknade troškova, naknade ili druga pravna sredstva. Svaka stranka snosi vlastite troškove odvjetnika.

C.   Zahtjevi prije pokretanja arbitražnog postupka

Pojedinac koji odluči zatražiti pokretanje arbitraže mora poduzeti sljedeće korake prije podnošenja zahtjeva za taj postupak: 1. izravno obavijestiti organizaciju o navodnoj povredi i dati joj priliku da riješi pitanje u roku utvrđenom u točki (d) podtočki i. dodatnog načela o rješavanju sporova i provedbi; 2. iskoristiti besplatni neovisni mehanizam pravne zaštite u skladu s Načelima; i 3. obratiti se Ministarstvu trgovine preko svojeg tijela za zaštitu podataka i dati mu priliku da pokuša besplatno riješiti pitanje u rokovima iz dopisa Uprave za međunarodnu trgovinu Ministarstva trgovine.

Pojedinac ne može zatražiti pokretanje arbitraže 1. ako je ista navodna povreda Načela prethodno bila predmet obvezujuće arbitraže; 2. ako je bila predmet konačne presude donesene u sudskom postupku u kojem je taj pojedinac bio stranka; ili 3. ako su je stranke prethodno riješile. Nadalje, ta se mogućnost ne može iskoristiti ako tijelo za zaštitu podataka 1. ima ovlasti u skladu s dodatnim načelom o ulozi tijela za zaštitu podataka ili dodatnim načelom o podacima o ljudskim resursima; ili 2. ima ovlasti riješiti navodnu povredu izravno s organizacijom. Samim ovlastima tijela za zaštitu podataka za rješavanje istog zahtjeva za arbitražu protiv voditelja obrade podataka iz EU-a ne isključuje se mogućnost pokretanja arbitražnog postupka protiv druge pravne osobe koju ne obvezuju ovlasti tijela za zaštitu podataka.

D.   Obvezujuća priroda odluka

Odluka pojedinca da zatraži obvezujuću arbitražu u potpunosti je dobrovoljna. Arbitražna odluka bit će obvezujuća za sve stranke u arbitražnom postupku. Kad pojedinac iskoristi tu mogućnost, odriče se mogućnosti traženja pravne zaštite za istu navodnu povredu na drugom sudu, ali ako se nenovčanom pravičnom naknadom ne ostvaruje potpuna nadoknada navodne povrede, pojedinac može podnijeti zahtjev za odštetu koji se inače može podnijeti na sudu čak i ako je iskoristio mogućnost pokretanja arbitražnog postupka.

E.   Preispitivanje i provedba

Pojedinci i organizacije uključene u okvir za privatnost podataka moći će na temelju Saveznog zakona o arbitraži tražiti sudsko preispitivanje i provedbu arbitražnih odluka u skladu s američkim pravom (2). Takvi se postupci moraju pokrenuti pred saveznim okružnim sudom koji je mjesno nadležan za glavno mjesto poslovanja organizacije uključene u okvir za privatnost podataka.

Svrha je te mogućnosti arbitraže rješavanje pojedinačnih sporova, a arbitražne odluke ne moraju biti uvjerljivi ili obvezujući presedani u pitanjima povezanima s drugim strankama, među ostalim u budućim arbitražnim postupcima, na europskim ili američkim sudovima ili u postupcima FTC-a.

F.   Arbitražno vijeće

Stranke će izabrati arbitre za odbor za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka s popisa arbitara navedenog u nastavku.

U skladu s primjenjivim pravom, Ministarstvo trgovine i Komisija sastavit će popis od najmanje 10 arbitara koji se biraju na temelju neovisnosti, integriteta i stručnosti. Na taj se postupak primjenjuje sljedeće:

Arbitri:

| 1. | ostaju na popisu na razdoblje od tri godine, osim u iznimnim okolnostima ili u slučaju razrješenja iz opravdanih razloga, koje Ministarstvo trgovine uz prethodnu obavijest Komisiji može produljiti na još tri godine; |
| --- | --- |

1.

ostaju na popisu na razdoblje od tri godine, osim u iznimnim okolnostima ili u slučaju razrješenja iz opravdanih razloga, koje Ministarstvo trgovine uz prethodnu obavijest Komisiji može produljiti na još tri godine;

| 2. | ne primaju upute od stranke, organizacije uključene u okvir za privatnost podataka, SAD-a, EU-a, države članice EU-a ili drugog vladina tijela, javnog tijela ili izvršnog tijela i nisu s njima povezani; i |
| --- | --- |

2.

ne primaju upute od stranke, organizacije uključene u okvir za privatnost podataka, SAD-a, EU-a, države članice EU-a ili drugog vladina tijela, javnog tijela ili izvršnog tijela i nisu s njima povezani; i

| 3. | moraju biti odvjetnici u SAD-u i stručnjaci za američko pravo o zaštiti privatnosti, s posebnim stručnim znanjem u području prava EU-a o zaštiti podataka. |
| --- | --- |

3.

moraju biti odvjetnici u SAD-u i stručnjaci za američko pravo o zaštiti privatnosti, s posebnim stručnim znanjem u području prava EU-a o zaštiti podataka.

G.   Arbitražni postupci

Ministarstvo trgovine i Komisija u skladu s primjenjivim pravom dogovorili su se da će donijeti arbitražne propise kojima se uređuju postupci pred odborom za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka (3). Ako bude potrebno mijenjati propise kojima se uređuju postupci, Ministarstvo trgovine i Komisija dogovorit će se da prema potrebi izmijene te propise ili primijene drugi skup postojećih i dokazanih arbitražnih postupaka SAD-a, uz ispunjavanje svih uvjeta u nastavku:

| 1. | Pojedinac može pokrenuti obvezujuću arbitražu u skladu s prethodno navedenim zahtjevima prije pokretanja arbitražnog postupka dostavljanjem obavijesti organizaciji. Obavijest sadržava sažetak koraka poduzetih u skladu s odjeljkom C za rješavanje zahtjeva, opis navedene potvrde i, ako pojedinac tako želi, prateće dokumente i materijale i/ili pregled prava koje se odnosi na navodni zahtjev. |
| --- | --- |

1.

Pojedinac može pokrenuti obvezujuću arbitražu u skladu s prethodno navedenim zahtjevima prije pokretanja arbitražnog postupka dostavljanjem obavijesti organizaciji. Obavijest sadržava sažetak koraka poduzetih u skladu s odjeljkom C za rješavanje zahtjeva, opis navedene potvrde i, ako pojedinac tako želi, prateće dokumente i materijale i/ili pregled prava koje se odnosi na navodni zahtjev.

| 2. | Osmislit će se postupci kojima će se osigurati da pojedinac ne može primijeniti dvostruku pravnu zaštitu ili provoditi dvostruke postupke za istu navodnu povredu. |
| --- | --- |

2.

Osmislit će se postupci kojima će se osigurati da pojedinac ne može primijeniti dvostruku pravnu zaštitu ili provoditi dvostruke postupke za istu navodnu povredu.

| 3. | Postupak FTC-a može se provoditi usporedno s arbitražnim postupkom. |
| --- | --- |

3.

Postupak FTC-a može se provoditi usporedno s arbitražnim postupkom.

| 4. | U tim arbitražnim postupcima ne može sudjelovati predstavnik SAD-a, EU-a, države članice EU-a ili drugog vladina tijela, javnog tijela ili izvršnog tijela ako na zahtjev pojedinca iz EU-a tijela za zaštitu podataka mogu pružati pomoć samo u pripremi obavijesti, ali ne smiju imati pristup otkrivenim dokazima ili drugim materijalima povezanima s arbitražnim postupkom. |
| --- | --- |

4.

U tim arbitražnim postupcima ne može sudjelovati predstavnik SAD-a, EU-a, države članice EU-a ili drugog vladina tijela, javnog tijela ili izvršnog tijela ako na zahtjev pojedinca iz EU-a tijela za zaštitu podataka mogu pružati pomoć samo u pripremi obavijesti, ali ne smiju imati pristup otkrivenim dokazima ili drugim materijalima povezanima s arbitražnim postupkom.

| 5. | Arbitraža se provodi u SAD-u, a pojedinac može odlučiti sudjelovati videokonferencijom ili telefonom, što će mu se besplatno omogućiti. Osobna nazočnost neće biti obavezna. |
| --- | --- |

5.

Arbitraža se provodi u SAD-u, a pojedinac može odlučiti sudjelovati videokonferencijom ili telefonom, što će mu se besplatno omogućiti. Osobna nazočnost neće biti obavezna.

| 6. | Jezik arbitraže bit će engleski, osim ako se stranke dogovore drukčije. Na razuman zahtjev i ovisno o tome zastupa li pojedinca odvjetnik na arbitražnoj se raspravi osiguravaju besplatne usluge usmenog prevođenja i prijevoda arbitražnih materijala, osim ako odbor za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka odluči da bi s obzirom na okolnosti određenog arbitražnog postupka time nastali neopravdani ili nerazmjerni troškovi. |
| --- | --- |

6.

Jezik arbitraže bit će engleski, osim ako se stranke dogovore drukčije. Na razuman zahtjev i ovisno o tome zastupa li pojedinca odvjetnik na arbitražnoj se raspravi osiguravaju besplatne usluge usmenog prevođenja i prijevoda arbitražnih materijala, osim ako odbor za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka odluči da bi s obzirom na okolnosti određenog arbitražnog postupka time nastali neopravdani ili nerazmjerni troškovi.

| 7. | Materijali dostavljeni arbitrima smatrat će se povjerljivima i upotrebljavati samo u vezi s arbitražnim postupkom. |
| --- | --- |

7.

Materijali dostavljeni arbitrima smatrat će se povjerljivima i upotrebljavati samo u vezi s arbitražnim postupkom.

| 8. | Otkrivanje dokaza koji se odnose na pojedinca dopušteno je prema potrebi, a stranke će te dokaze smatrati povjerljivima i upotrebljavati ih samo u vezi s arbitražnim postupkom. |
| --- | --- |

8.

Otkrivanje dokaza koji se odnose na pojedinca dopušteno je prema potrebi, a stranke će te dokaze smatrati povjerljivima i upotrebljavati ih samo u vezi s arbitražnim postupkom.

| 9. | Arbitražni bi se postupci trebali dovršiti u roku od 90 dana od dostavljanja obavijesti predmetnoj organizaciji, osim ako se stranke dogovore drukčije. |
| --- | --- |

9.

Arbitražni bi se postupci trebali dovršiti u roku od 90 dana od dostavljanja obavijesti predmetnoj organizaciji, osim ako se stranke dogovore drukčije.

H.   Troškovi

Arbitri bi trebali poduzeti razumne korake kako bi smanjili troškove ili naknade za arbitražne postupke.

U skladu s primjenjivim pravom Ministarstvo trgovine uspostavit će fond u koji će organizacije uključene u okvir za privatnost podataka morati uplaćivati doprinos koji se djelomično temelji na veličini organizacije, a obuhvaćat će troškove arbitražnog postupka, uključujući naknade za arbitre, do najvećih iznosa („gornje granice”). Fondom će upravljati treća strana, koja će redovito izvješćivati Ministarstvo trgovine o radu fonda. Ministarstvo trgovine surađivat će s trećom stranom na periodičnom preispitivanju funkcioniranja fonda, među ostalim kad je riječ o potrebi da se prilagodi iznos doprinosa ili gornjih granica troškova arbitražnog postupka, te će među ostalim uzeti u obzir broj provedenih arbitražnih postupaka, njihove troškove i rokove, pri čemu se podrazumijeva da to neće uključivati pretjerano financijsko opterećenje za organizacije uključene u okvir za privatnost podataka. Ministarstvo trgovine obavijestit će Komisiju o ishodu takvih preispitivanja s trećom stranom i dostaviti joj prethodnu obavijest o eventualnim prilagodbama iznosa doprinosa. Troškovi odvjetnika nisu obuhvaćeni ovom odredbom ni bilo kojim fondom iz ove odredbe.

---

(1)  Načela, „Pregled”, točka 5.

(2)  U poglavlju 2. Saveznog zakona o arbitraži (Federal Arbitration Act – FAA) propisano je da se „na sporazum o arbitraži ili arbitražnu odluku koji su posljedica pravnog odnosa, neovisno o tome je li riječ o ugovornom odnosu, koji se smatra poslovnim, uključujući transakciju, ugovor ili sporazum opisan u [članku 2. FAA-a] primjenjuje Konvencija [o priznavanju i provedbi stranih arbitražnih odluka od 10. lipnja 1958., glava 21. članak 2519. Međunarodnih ugovora i sporazuma SAD-a (U.S.T.), Zbirka sporazuma i drugih međunarodnih ugovora (T.I.A.S.) br. 6997 (dalje u tekstu ‚Konvencija iz New Yorka’)].” (glava 9. članak 202. Zakonika SAD-a). U FAA-u je dalje propisano da se „sporazum ili odluka proizašli iz tog odnosa u kojem isključivo sudjeluju državljani SAD-a ne smatraju obuhvaćenima Konvencijom [iz New Yorka] osim ako taj odnos uključuje imovinu koja se nalazi u inozemstvu, ako je njime predviđeno obavljanje ili izvršenje u inozemstvu ili ako postoji neka druga razumna poveznica s jednom ili više stranih država.”
  (vidjeti prethodno upućivanje). U skladu s poglavljem 2. „svaka stranka u arbitraži na temelju ovog poglavlja može podnijeti zahtjev bilo kojem nadležnom sudu da donese odluku kojom se potvrđuje odluka protiv druge stranke u arbitraži. Sud potvrđuje odluku osim ako utvrdi jednu od osnova za odbijanje ili odgađanje priznavanja ili izvršenja odluke navedenu u predmetnoj konvenciji [iz New Yorka].”
  (vidjeti prethodno upućivanje, članak 207.). U poglavlju 2. propisano je i da su „okružni sudovi SAD-a [...] nadležni za [...] mjeru ili postupak [u skladu s Konvencijom iz New Yorka], neovisno o spornom iznosu.”
  (vidjeti prethodno upućivanje, članak 203.).

U poglavlju 2. propisano je i da se „poglavlje 1. primjenjuje na mjere i postupke pokrenute u skladu s ovim poglavljem ako to poglavlje nije u suprotnosti s ovim poglavljem ili Konvencijom [iz New Yorka] kako ju je ratificirao SAD.”
  (vidjeti prethodno upućivanje, članak 208.). S druge strane, u poglavlju 1. propisano je da je „pisana odredba u [...] ugovoru kao dokaz poslovne transakcije za rješavanje spora arbitražom koja proizlazi iz takvog ugovora ili transakcije ili odbijanja izvršavanja cijelog ili dijela tog ugovora ili transakcije, ili pisani sporazum o pokretanju arbitražnog postupka zbog postojećeg spora koji proizlazi iz takvog ugovora, transakcije ili odbijanja, važeća, neponištiva i izvršiva, osim na osnovama koje postoje u pravu ili pravnom lijeku za raskid ugovora.”
  (vidjeti prethodno upućivanje, članak 2.). U poglavlju 1. dalje je predviđeno da „svaka stranka u arbitražnom postupku može od za to određenog suda tražiti nalog kojim se potvrđuje odluka i sud ga potom mora odobriti, osim ako je odluka poništena, izmijenjena ili ispravljena kako je propisano u člancima 10. i 11. [FAA-a]”. (vidjeti prethodno upućivanje, članak 9.).

(3)  Ministarstvo trgovine odabralo je Međunarodni centar za rješavanje sporova (ICDR) Američkog udruženja za arbitražu (AAA) za vođenje arbitraža u skladu s Prilogom I. Načelima i za upravljanje arbitražnim fondom utvrđenim u tom prilogu. Ministarstvo trgovine i Komisija dogovorili su se 15. rujna 2017. da će donijeti propise o arbitraži kojima se uređuju obvezujući arbitražni postupci opisani u Prilogu I. Načelima te kodeks ponašanja za arbitre koji je u skladu s općeprihvaćenim etičkim normama za trgovačke arbitre i s Prilogom I. Načelima. Dogovorili su se da će prilagoditi propise o arbitraži i kodeks ponašanja kako bi bili u skladu s ažuriranim okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, a Ministarstvo trgovine i Međunarodni centar za rješavanje sporova Američkog udruženja za arbitražu zajedno će ih ažurirati.

---

PRILOG II.

| | MINISTARSTVO TRGOVINE SJEDINJENIH AMERIČKIH DRŽAVA


  Ministrica trgovine

  Washington, D.C. 20230 |
| --- | --- |

Image 2

MINISTARSTVO TRGOVINE SJEDINJENIH AMERIČKIH DRŽAVA

Ministrica trgovine

Washington, D.C. 20230

6. srpnja 2023.

| Poštovani g. Didier Reynders |
| --- |
| Povjerenik za pravosuđe |
| Europska komisija |
| Rue de la Loi/Westraat 200 |
| 1049 Bruxelles |
| Belgija |

Poštovani g. Didier Reynders

Povjerenik za pravosuđe

Europska komisija

Rue de la Loi/Westraat 200

1049 Bruxelles

Belgija

Poštovani povjereniče Reynders,

zadovoljstvo mi je u ime Sjedinjenih Američkih Država ovim Vam putem dostaviti paket materijala o okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka, koji je, zajedno s Izvršnim nalogom br. 14086 o poboljšanju zaštitnih mjera u američkim aktivnostima elektroničkog izviđanja, i glavom 28. odjeljkom 201. Kodeksa saveznih propisa, kojim se izmjenjuju propisi Ministarstva pravosuđa o osnivanju Žalbenog suda za zaštitu podataka, potvrda važnih i detaljnih pregovora o jačanju oblika zaštite privatnosti i građanskih sloboda. Rezultat su tih pregovora nove zaštitne mjere kojima se osigurava nužnost i proporcionalnost američkih aktivnosti elektroničkog izviđanja za ostvarenje utvrđenih ciljeva u području nacionalne sigurnosti i novi mehanizam pravne zaštite za pojedince iz Europske unije koji smatraju da su bili predmet aktivnosti elektroničkog izviđanja u suprotnosti sa zakonom, a njihovom će se kombinacijom zaštititi privatnost osobnih podataka iz EU-a. Okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka pridonijet će uključivom i konkurentnom digitalnom gospodarstvu. Oboje bismo trebali biti ponosni na poboljšanja vidljiva u tom okviru, kojim će se povećati zaštita privatnosti u cijelom svijetu. Ovaj je paket, zajedno s Izvršnim nalogom, propisima i drugim materijalima dostupnima iz javnih izvora, vrlo čvrsta osnova za novi zaključak Europske komisije o primjerenosti (1).

Priloženi su sljedeći materijali:

| — | Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, uključujući Dodatna načela (zajedno „Načela”) i Prilog I. Načelima (tj. prilog u kojem su navedeni uvjeti u skladu s kojima su organizacije uključene u okvir za privatnost podataka obvezne provoditi arbitražne postupke za određene preostale zahtjeve u pogledu osobnih podataka obuhvaćenih Načelima), |
| --- | --- |

—

Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, uključujući Dodatna načela (zajedno „Načela”) i Prilog I. Načelima (tj. prilog u kojem su navedeni uvjeti u skladu s kojima su organizacije uključene u okvir za privatnost podataka obvezne provoditi arbitražne postupke za određene preostale zahtjeve u pogledu osobnih podataka obuhvaćenih Načelima),

| — | dopis Uprave za međunarodnu trgovinu Ministarstva trgovine, koja upravlja programom za okvir za privatnost podataka, u kojem su opisane obveze koje je naše ministarstvo preuzelo u cilju osiguranja učinkovitog funkcioniranja okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, |
| --- | --- |

—

dopis Uprave za međunarodnu trgovinu Ministarstva trgovine, koja upravlja programom za okvir za privatnost podataka, u kojem su opisane obveze koje je naše ministarstvo preuzelo u cilju osiguranja učinkovitog funkcioniranja okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka,

| — | dopis Savezne trgovinske komisije u kojem je opisana njezina provedba Načela, |
| --- | --- |

—

dopis Savezne trgovinske komisije u kojem je opisana njezina provedba Načela,

| — | dopis Ministarstva prometa u kojem je opisana njegova provedba Načela, |
| --- | --- |

—

dopis Ministarstva prometa u kojem je opisana njegova provedba Načela,

| — | dopis koji je pripremio Ured direktora za nacionalna obavještajna pitanja u vezi sa zaštitnim mjerama i ograničenjima koja se primjenjuju na američka tijela za nacionalnu sigurnost, i |
| --- | --- |

—

dopis koji je pripremio Ured direktora za nacionalna obavještajna pitanja u vezi sa zaštitnim mjerama i ograničenjima koja se primjenjuju na američka tijela za nacionalnu sigurnost, i

| — | dopis koji je pripremilo Ministarstvo pravosuđa u vezi sa zaštitnim mjerama i ograničenjima pristupa američke vlade u svrhe kaznenog progona i javnih interesa. |
| --- | --- |

—

dopis koji je pripremilo Ministarstvo pravosuđa u vezi sa zaštitnim mjerama i ograničenjima pristupa američke vlade u svrhe kaznenog progona i javnih interesa.

Cijeli paket okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka objavit će se na internetskim stranicama Ministarstva trgovine za okvir za privatnost podataka, a Načela i Prilog I. Načelima stupit će na snagu na datum stupanja na snagu odluke Europske komisije o primjerenosti.

Uvjeravam Vas da Sjedinjene Američke Države te obveze shvaćaju ozbiljno. S nestrpljenjem očekujemo suradnju u provedbi okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka dok zajednički ulazimo u sljedeću fazu ovog postupka.

S poštovanjem

Image 3

Gina M. RAIMONDO

---

(1)  Ako se odluka Komisije o primjerenosti zaštite koju pruža okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka primjenjuje na Island, Lihtenštajn i Norvešku, paket okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka obuhvatit će Europsku uniju i tri navedene zemlje.

1

---

PRILOG III.

Image 4

12. prosinca 2022.

| Poštovani g. Didier Reynders |
| --- |
| Povjerenik za pravosuđe |
| Europska komisija |
| Rue de la Loi/Westraat 200 |
| 1049 Bruxelles |
| Belgija |

Poštovani g. Didier Reynders

Povjerenik za pravosuđe

Europska komisija

Rue de la Loi/Westraat 200

1049 Bruxelles

Belgija

Poštovani povjereniče Reynders,

u ime Uprave za međunarodnu trgovinu zadovoljstvo mi je opisati obveze koje je Ministarstvo trgovine u okviru svojeg upravljanja programom za okvir za privatnost podataka i njegova nadzora preuzelo radi zaštite osobnih podataka. Dovršetak okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka važno je postignuće za zaštitu privatnosti i za poduzeća s obje strane Atlantika jer će se pojedincima iz EU-a zajamčiti da će njihovi podaci biti zaštićeni i da će na raspolaganju imati pravna sredstva u slučaju bilo kakvih dvojbi o svojim podacima, a tisućama poduzeća omogućit će se da nastave ulagati i obavljati ostale oblike trgovinske djelatnosti preko Atlantika, u korist naših gospodarstava i građana. Okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka rezultat je godina napornog rada i suradnje s Vama i Vašim kolegama u Europskoj komisiji. Veselimo se daljnjoj suradnji s Komisijom kako bi naš zajednički trud urodio plodom.

Okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka donijet će znatne prednosti pojedincima i poduzećima. Prvo, on pruža važne oblike zaštite privatnosti podataka pojedinaca iz EU-a prenesenih u SAD. Njime se od američkih organizacija uključenih u okvir zahtijeva da izrade usklađenu politiku zaštite privatnosti, da se javno obvežu da će poštovati Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, uključujući Dodatna načela (zajedno „Načela”) i Prilog I. Načelima (tj. prilog u kojem su navedeni uvjeti u skladu s kojima su organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka obvezne provoditi arbitražne postupke za određene preostale zahtjeve u pogledu osobnih podataka obuhvaćenih Načelima), kako bi ta obveza postala provediva u skladu s američkim pravom (1), da svake godine ponovno certificiraju svoju usklađenost pri Ministarstvu trgovine, da omoguće besplatno, neovisno rješavanje sporova pojedincima iz EU-a, i da podliježu istražnim i provedbenim ovlastima američkog zakonskog tijela navedenog u Načelima (npr. Savezna trgovinska komisija, FTC ili Ministarstvo prometa) ili američkog zakonskog tijela navedenog u budućem prilogu Načelima. Iako organizacija dobrovoljno donosi odluku o samocertificiranju, kad se javno obveže sudjelovati u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka, ta je obveza provediva u skladu s američkim pravom i mogu je provesti FTC, Ministarstvo prometa ili drugo američko zakonsko tijelo, ovisno o tome koje je tijelo nadležno za organizaciju uključenu u okvir za privatnost podataka. Drugo, okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka omogućit će poduzećima u SAD-u i tamošnjim podružnicama europskih poduzeća da primaju osobne podatke iz Europske unije kako bi se pojednostavnio protok podataka koji olakšava transatlantsku trgovinu. Protok podataka između SAD-a i Europske unije najveći je na svijetu i pridonosi američko-europskom gospodarskom odnosu koji je vrijedan 7,1 bilijun USD i omogućuje milijune radnih mjesta s obje strane Atlantika. Poduzeća koja se oslanjaju na transatlantski protok podataka potječu iz svih industrijskih sektora i uključuju velika poduzeća s popisa 500 najuspješnijih časopisa Fortune te brojna mala i srednja poduzeća. Transatlantski protok podataka omogućuje američkim organizacijama da obrađuju podatke koji su potrebni kako bi se Europljanima mogle ponuditi roba, usluge i prilike za zapošljavanje.

Ministarstvo trgovine spremno je na blisku i produktivnu suradnju s našim kolegama iz EU-a radi učinkovitog upravljanja programom za okvir za privatnost podataka i njegova nadzora. Ta se spremnost očituje u činjenici da Ministarstvo trgovine razvija i kontinuirano usavršava razna sredstva za pomoć organizacijama u postupku samocertificiranja, izrađuje internetske stranice za pružanje ciljanih informacija dionicima, surađuje s Komisijom i europskim tijelima za zaštitu podataka na razvoju smjernica kojima se pojašnjavaju važni elementi okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, provodi aktivnosti informiranja organizacija da bi bolje razumjele svoje obveze zaštite podataka te nadzire i prati usklađenost organizacija sa zahtjevima programa.

Zahvaljujući stalnoj suradnji s našim cijenjenim partnerima iz EU-a Ministarstvo trgovine osigurat će djelotvorno funkcioniranje okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Vlada SAD-a dugo surađuje s Komisijom na promicanju zajedničkih načela zaštite podataka, čime se premošćuju razlike u našim pravnim pristupima, a ujedno potiču trgovina i gospodarski rast u Europskoj uniji i SAD-u. Smatramo da će Komisija na temelju okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, koji je primjer te suradnje, moći objaviti novu odluku o primjerenosti zahvaljujući kojoj će organizacije moći primjenjivati taj okvir za prijenos osobnih podataka iz Europske unije u SAD u skladu sa zakonodavstvom EU-a.

Upravljanje programom za okvir za privatnost podataka i njegov nadzor koje provodi Ministarstvo trgovine

Ministarstvo trgovine odlučno se zalaže za djelotvorno upravljanje programom za okvir za privatnost podataka i njegov nadzor te će u to uložiti odgovarajući trud i resurse. Ministarstvo trgovine vodit će i objavljivati obvezujući popis američkih organizacija koje su se samocertificirale tom ministarstvu i izjavile da će se pridržavati Načela („popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka”), a ažurirat će ga na temelju godišnjih prijava za ponovno certificiranje organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka i ukloniti organizacije s popisa kad se one dobrovoljno povuku, kad ne ispune obvezu godišnjeg ponovnog certificiranja u skladu s postupcima Ministarstva trgovine ili ako se utvrdi da ustrajno ne postupaju u skladu s Načelima. Nadalje, Ministarstvo trgovine vodit će i objavljivati obvezujuću evidenciju američkih organizacija koje su uklonjene s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka i za svaku navesti razlog zbog kojeg je to učinjeno. Prethodno spomenuti obvezujući popis i evidencija bit će javno dostupni na internetskim stranicama Ministarstva trgovine za okvir za privatnost podataka. Na tim će internetskim stranicama na istaknutom mjestu biti objašnjeno da svaka organizacija koja je uklonjena s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka mora prestati izjavljivati da sudjeluje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka ili da je usklađena s njim te da može primati osobne informacije u skladu s tim okvirom. Takva organizacija ipak mora nastaviti primjenjivati Načela na osobne informacije koje je primila dok je sudjelovala u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka sve dok čuva takve informacije. Kako bi se nastavilo sveobuhvatno i kontinuirano zalagati za djelotvorno upravljanje programom za okvir za privatnost podataka i njegov nadzor, Ministarstvo trgovine izričito se obvezuje da će provoditi sljedeće aktivnosti:

Provjera zahtjeva za samocertificiranje

| — | Prije dovršetka izvornog samocertificiranja ili godišnjeg ponovnog certificiranja određene organizacije (zajedno „samocertificiranje”) i njezina uvrštavanja na popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka ili zadržavanja na tom popisu, Ministarstvo trgovine provjerit će je li organizacija ispunila barem relevantne zahtjeve iz dodatnog načela o samocertificiranju koji se odnose na informacije koje organizacija mora navesti u svojoj prijavi za samocertificiranje Ministarstvu trgovine i je li u prikladnom trenutku uvela relevantnu politiku zaštite privatnosti kojom se pojedinci informiraju o svih 13 elemenata navedenih u načelu obavješćivanja. Ministarstvo trgovine provjerit će je li organizacija:






  — | navela ime organizacije koja podnosi prijavu za samocertificiranje, kao i imena svih njezinih subjekata ili podružnica u SAD-u koji se isto tako pridržavaju Načela i koje organizacija želi obuhvatiti svojim samocertificiranjem, |
| --- | --- | --- |

—

Prije dovršetka izvornog samocertificiranja ili godišnjeg ponovnog certificiranja određene organizacije (zajedno „samocertificiranje”) i njezina uvrštavanja na popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka ili zadržavanja na tom popisu, Ministarstvo trgovine provjerit će je li organizacija ispunila barem relevantne zahtjeve iz dodatnog načela o samocertificiranju koji se odnose na informacije koje organizacija mora navesti u svojoj prijavi za samocertificiranje Ministarstvu trgovine i je li u prikladnom trenutku uvela relevantnu politiku zaštite privatnosti kojom se pojedinci informiraju o svih 13 elemenata navedenih u načelu obavješćivanja. Ministarstvo trgovine provjerit će je li organizacija:

—

navela ime organizacije koja podnosi prijavu za samocertificiranje, kao i imena svih njezinih subjekata ili podružnica u SAD-u koji se isto tako pridržavaju Načela i koje organizacija želi obuhvatiti svojim samocertificiranjem,

| — | navela potrebne podatke za kontakt za organizaciju (npr. podatke za kontakt za određene pojedince i/ili urede organizacije koja se samocertificira odgovorne za rješavanje pritužbi, zahtjeva za pristup i svih ostalih pitanja povezanih s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka), |
| --- | --- |

—

navela potrebne podatke za kontakt za organizaciju (npr. podatke za kontakt za određene pojedince i/ili urede organizacije koja se samocertificira odgovorne za rješavanje pritužbi, zahtjeva za pristup i svih ostalih pitanja povezanih s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka),

| — | opisala svrhe u koje će organizacija prikupljati i koristiti osobne informacije koje je zaprimila od Europske unije, |
| --- | --- |

—

opisala svrhe u koje će organizacija prikupljati i koristiti osobne informacije koje je zaprimila od Europske unije,

| — | navela koje će osobne informacije zaprimiti od Europske unije u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i time obuhvatiti samocertificiranjem, |
| --- | --- |

—

navela koje će osobne informacije zaprimiti od Europske unije u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i time obuhvatiti samocertificiranjem,

| — | na svojim javnim internetskim stranicama, ako ih ima, navela internetsku adresu na kojoj je lako dostupna relevantna politika zaštite privatnosti ili je li dostavila Ministarstvu trgovine primjerak relevantne politike zaštite privatnosti te navela gdje tu politiku mogu pročitati pojedinci na koje se osobne informacije odnose (tj. poslodavci ako je riječ o politici zaštite privatnosti podataka o ljudskim resursima ili javnost ako nije riječ o takvoj politici), |
| --- | --- |

—

na svojim javnim internetskim stranicama, ako ih ima, navela internetsku adresu na kojoj je lako dostupna relevantna politika zaštite privatnosti ili je li dostavila Ministarstvu trgovine primjerak relevantne politike zaštite privatnosti te navela gdje tu politiku mogu pročitati pojedinci na koje se osobne informacije odnose (tj. poslodavci ako je riječ o politici zaštite privatnosti podataka o ljudskim resursima ili javnost ako nije riječ o takvoj politici),

| — | u svoju relevantnu politiku zaštite privatnosti u prikladnom trenutku (tj. na početku samo u njezin nacrt priložen prijavi ako je riječ o izvornoj prijavi za samocertificiranje, a kasnije u konačnu i prema potrebi objavljenu politiku zaštite privatnosti) uključila izjavu da se pridržava Načela i poveznicu na internetske stranice Ministarstva trgovine za okvir za privatnost podataka ili internetsku adresu na kojoj se on nalazi (npr. početna stranica ili internetska stranica s popisom organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka), |
| --- | --- |

—

u svoju relevantnu politiku zaštite privatnosti u prikladnom trenutku (tj. na početku samo u njezin nacrt priložen prijavi ako je riječ o izvornoj prijavi za samocertificiranje, a kasnije u konačnu i prema potrebi objavljenu politiku zaštite privatnosti) uključila izjavu da se pridržava Načela i poveznicu na internetske stranice Ministarstva trgovine za okvir za privatnost podataka ili internetsku adresu na kojoj se on nalazi (npr. početna stranica ili internetska stranica s popisom organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka),

| — | u svoju relevantnu politiku zaštite privatnosti u prikladnom trenutku uključila preostalih 12 elemenata navedenih u načelu obavješćivanja (npr. mogućnost da pojedinac iz EU-a na kojeg se odnose informacije u određenim okolnostima zatraži obvezujuću arbitražu, obveza otkrivanja osobnih informacija u odgovoru na zakonite zahtjeve javnih tijela, među ostalim da bi se ispunili zahtjevi u pogledu nacionalne sigurnosti ili kaznenog progona i vlastita odgovornost u slučajevima daljnjih prijenosa trećim stranama), |
| --- | --- |

—

u svoju relevantnu politiku zaštite privatnosti u prikladnom trenutku uključila preostalih 12 elemenata navedenih u načelu obavješćivanja (npr. mogućnost da pojedinac iz EU-a na kojeg se odnose informacije u određenim okolnostima zatraži obvezujuću arbitražu, obveza otkrivanja osobnih informacija u odgovoru na zakonite zahtjeve javnih tijela, među ostalim da bi se ispunili zahtjevi u pogledu nacionalne sigurnosti ili kaznenog progona i vlastita odgovornost u slučajevima daljnjih prijenosa trećim stranama),

| — | odredila posebno zakonsko tijelo koje je nadležno rješavati pritužbe protiv organizacije zbog moguće nepoštene ili prijevarne prakse i povreda zakona ili propisa o zaštiti privatnosti (i koje je navedeno u Načelima ili budućem prilogu Načelima), |
| --- | --- |

—

odredila posebno zakonsko tijelo koje je nadležno rješavati pritužbe protiv organizacije zbog moguće nepoštene ili prijevarne prakse i povreda zakona ili propisa o zaštiti privatnosti (i koje je navedeno u Načelima ili budućem prilogu Načelima),

| — | navela program za zaštitu privatnosti u kojem organizacija sudjeluje kao članica, |
| --- | --- |

—

navela program za zaštitu privatnosti u kojem organizacija sudjeluje kao članica,

| — | utvrdila je li relevantna metoda (tj. postupci praćenja koje mora primijeniti) za provjeru njezine usklađenosti s Načelima „samoprocjena” (tj. interna provjera) ili „vanjsko preispitivanje usklađenosti” (tj. provjera koju provodi treća strana) i ako je riječ o potonjem, je li navela i koja je treća strana provela preispitivanje usklađenosti, |
| --- | --- |

—

utvrdila je li relevantna metoda (tj. postupci praćenja koje mora primijeniti) za provjeru njezine usklađenosti s Načelima „samoprocjena” (tj. interna provjera) ili „vanjsko preispitivanje usklađenosti” (tj. provjera koju provodi treća strana) i ako je riječ o potonjem, je li navela i koja je treća strana provela preispitivanje usklađenosti,

| — | odabrala prikladan neovisni mehanizam pravne zaštite koji je dostupan za rješavanje pritužbi podnesenih u skladu s Načelima i omogućila pojedincu na kojeg se informacije odnose besplatan pristup prikladnoj pravnoj zaštiti.






  — | Ako je organizacija odabrala neovisan mehanizam pravne zaštite koji pruža tijelo za alternativno rješavanje sporova iz privatnog sektora, u svoju je relevantnu politiku zaštite privatnosti uključila poveznicu na internetske stranice ili adresu relevantnih internetskih stranica ili obrazac za podnošenje pritužbi mehanizma koji je dostupan za istragu neriješenih pritužbi podnesenih u skladu s Načelima. |
| --- | --- | --- |

—

odabrala prikladan neovisni mehanizam pravne zaštite koji je dostupan za rješavanje pritužbi podnesenih u skladu s Načelima i omogućila pojedincu na kojeg se informacije odnose besplatan pristup prikladnoj pravnoj zaštiti.

—

Ako je organizacija odabrala neovisan mehanizam pravne zaštite koji pruža tijelo za alternativno rješavanje sporova iz privatnog sektora, u svoju je relevantnu politiku zaštite privatnosti uključila poveznicu na internetske stranice ili adresu relevantnih internetskih stranica ili obrazac za podnošenje pritužbi mehanizma koji je dostupan za istragu neriješenih pritužbi podnesenih u skladu s Načelima.

| — | Ako je organizacija obvezna (u slučaju podataka o ljudskim resursima prenesenih iz Europske unije u kontekstu radnog odnosa) ili je odabrala surađivati s prikladnim tijelima za zaštitu podataka na istraživanju i rješavanju pritužbi podnesenih u skladu s Načelima, izjavila je da se obvezuje na takvu suradnju s tijelima za zaštitu podataka i postupanje u skladu s njihovim relevantnim savjetima kako bi poduzela određenu radnju za usklađivanje s Načelima. |
| --- | --- |

—

Ako je organizacija obvezna (u slučaju podataka o ljudskim resursima prenesenih iz Europske unije u kontekstu radnog odnosa) ili je odabrala surađivati s prikladnim tijelima za zaštitu podataka na istraživanju i rješavanju pritužbi podnesenih u skladu s Načelima, izjavila je da se obvezuje na takvu suradnju s tijelima za zaštitu podataka i postupanje u skladu s njihovim relevantnim savjetima kako bi poduzela određenu radnju za usklađivanje s Načelima.

| — | Ministarstvo trgovine provjerit će i je li prijava organizacije za samocertificiranje u skladu s njezinim relevantnim politikama zaštite privatnosti. Ako organizacija koja se samocertificira želi obuhvatiti svoje subjekte ili podružnice u SAD-u koji imaju zasebne relevantne politike zaštite privatnosti, Ministarstvo trgovine preispitat će i relevantne politike zaštite privatnosti takvih obuhvaćenih subjekata ili podružnica kako bi osiguralo da sadržavaju sve potrebne elemente iz načela obavješćivanja. |
| --- | --- |

—

Ministarstvo trgovine provjerit će i je li prijava organizacije za samocertificiranje u skladu s njezinim relevantnim politikama zaštite privatnosti. Ako organizacija koja se samocertificira želi obuhvatiti svoje subjekte ili podružnice u SAD-u koji imaju zasebne relevantne politike zaštite privatnosti, Ministarstvo trgovine preispitat će i relevantne politike zaštite privatnosti takvih obuhvaćenih subjekata ili podružnica kako bi osiguralo da sadržavaju sve potrebne elemente iz načela obavješćivanja.

| — | Ministarstvo trgovine surađivat će sa zakonskim tijelima (npr. FTC i Ministarstvo prometa) kako bi provjerilo podliježu li organizacije nadležnosti relevantnog zakonskog tijela utvrđenog u njihovoj prijavi za samocertificiranje ako ima razloga sumnjati u to da podliježu toj nadležnosti. |
| --- | --- |

—

Ministarstvo trgovine surađivat će sa zakonskim tijelima (npr. FTC i Ministarstvo prometa) kako bi provjerilo podliježu li organizacije nadležnosti relevantnog zakonskog tijela utvrđenog u njihovoj prijavi za samocertificiranje ako ima razloga sumnjati u to da podliježu toj nadležnosti.

| — | Ministarstvo trgovine surađivat će s tijelima za alternativno rješavanje sporova iz privatnog sektora kako bi provjerilo jesu li organizacije aktivno registrirane za neovisni mehanizam pravne zaštite naveden u njihovim prijavama za samocertificiranje i, ako tijela nude obje vrste usluga, jesu li organizacije aktivno registrirane za vanjsko preispitivanje usklađenosti navedeno u tim prijavama. |
| --- | --- |

—

Ministarstvo trgovine surađivat će s tijelima za alternativno rješavanje sporova iz privatnog sektora kako bi provjerilo jesu li organizacije aktivno registrirane za neovisni mehanizam pravne zaštite naveden u njihovim prijavama za samocertificiranje i, ako tijela nude obje vrste usluga, jesu li organizacije aktivno registrirane za vanjsko preispitivanje usklađenosti navedeno u tim prijavama.

| — | Ako su organizacije odabrale tijela za zaštitu podataka kao relevantni neovisni mehanizam pravne zaštite, Ministarstvo trgovine surađivat će s trećom stranom koju je odabralo za čuvara sredstava prikupljenih naplatom naknade za odbor tijela za zaštitu podataka (godišnja naknada namijenjena za pokrivanje operativnih troškova tog odbora) kako bi provjerilo jesu li organizacije platile naknadu za relevantnu godinu. |
| --- | --- |

—

Ako su organizacije odabrale tijela za zaštitu podataka kao relevantni neovisni mehanizam pravne zaštite, Ministarstvo trgovine surađivat će s trećom stranom koju je odabralo za čuvara sredstava prikupljenih naplatom naknade za odbor tijela za zaštitu podataka (godišnja naknada namijenjena za pokrivanje operativnih troškova tog odbora) kako bi provjerilo jesu li organizacije platile naknadu za relevantnu godinu.

| — | Ministarstvo trgovine surađivat će s trećom stranom koju je odabralo za vođenje arbitraža u skladu s Prilogom I. Načelima i za upravljanje arbitražnim fondom utvrđenim u tom prilogu kako bi provjerilo jesu li organizacije uplatile doprinos tom fondu. |
| --- | --- |

—

Ministarstvo trgovine surađivat će s trećom stranom koju je odabralo za vođenje arbitraža u skladu s Prilogom I. Načelima i za upravljanje arbitražnim fondom utvrđenim u tom prilogu kako bi provjerilo jesu li organizacije uplatile doprinos tom fondu.

| — | Ako Ministarstvo trgovine u svojem preispitivanju prijava organizacija za samocertificiranje utvrdi bilo kakve probleme, obavijestit će ih da moraju riješiti te probleme u prikladnom roku koji to ministarstvo odredi (2). Obavijestit će ih i da će se, ako odgovor izostane u roku koji je odredilo Ministarstvo trgovine ili se na drugi način ne ispune obveze samocertificiranja u skladu s postupcima Ministarstva trgovine, smatrati da su organizacije odustale od tih prijava za samocertificiranje te da svako lažno prikazivanje sudjelovanja organizacije u samocertificiranje te da svako lažno prikazivanje sudjelovanja organizacije u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka ili o njezinoj usklađenosti s njim može biti predmet provedbenih mjera FTC-a, Ministarstva prometa ili drugog relevantnog vladina tijela. Ministarstvo trgovine obavijestit će organizacije s pomoću kontaktnih podataka koje su mu one dostavile. |
| --- | --- |

—

Ako Ministarstvo trgovine u svojem preispitivanju prijava organizacija za samocertificiranje utvrdi bilo kakve probleme, obavijestit će ih da moraju riješiti te probleme u prikladnom roku koji to ministarstvo odredi (2). Obavijestit će ih i da će se, ako odgovor izostane u roku koji je odredilo Ministarstvo trgovine ili se na drugi način ne ispune obveze samocertificiranja u skladu s postupcima Ministarstva trgovine, smatrati da su organizacije odustale od tih prijava za samocertificiranje te da svako lažno prikazivanje sudjelovanja organizacije u samocertificiranje te da svako lažno prikazivanje sudjelovanja organizacije u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka ili o njezinoj usklađenosti s njim može biti predmet provedbenih mjera FTC-a, Ministarstva prometa ili drugog relevantnog vladina tijela. Ministarstvo trgovine obavijestit će organizacije s pomoću kontaktnih podataka koje su mu one dostavile.

Olakšavanje suradnje s tijelima za alternativno rješavanje sporova koja pružaju usluge povezane s Načelima

| — | Ministarstvo trgovine surađivat će s tijelima za alternativno rješavanje sporova iz privatnog sektora koja pružaju usluge neovisnih mehanizama pravne zaštite, koji su dostupni za istragu neriješenih pritužbi podnesenih u skladu s Načelima, kako bi provjerilo ispunjavaju li barem zahtjeve utvrđene u dodatnom načelu o rješavanju sporova i provedbi. Ministarstvo trgovine provjerit će jesu li:






  — | na njihovim javnim internetskim stranicama navedene informacije o Načelima i uslugama koje pružaju u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, što mora uključivati: 1. informacije o zahtjevima Načela za neovisne mehanizme pravne zaštite ili poveznicu na te zahtjeve, 2. poveznicu na internetske stranice Ministarstva trgovine za okvir za privatnost podataka, 3. objašnjenje da su njihove usluge rješavanja sporova u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka besplatne za pojedince, 4. opis načina na koji se može podnijeti pritužba koja se odnosi na Načela, 5. rok obrade takvih pritužbi i 6. opis mogućih pravnih sredstava. Ministarstvo trgovine pravodobno će obavijestiti tijela o značajnim promjenama programa tog ministarstva za upravljanje programom za okvir za privatnost podataka i njegov nadzor ako se te promjene događaju uskoro ili su se već dogodile, a relevantne su za ulogu koju tijela imaju u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, |
| --- | --- | --- |

—

Ministarstvo trgovine surađivat će s tijelima za alternativno rješavanje sporova iz privatnog sektora koja pružaju usluge neovisnih mehanizama pravne zaštite, koji su dostupni za istragu neriješenih pritužbi podnesenih u skladu s Načelima, kako bi provjerilo ispunjavaju li barem zahtjeve utvrđene u dodatnom načelu o rješavanju sporova i provedbi. Ministarstvo trgovine provjerit će jesu li:

—

na njihovim javnim internetskim stranicama navedene informacije o Načelima i uslugama koje pružaju u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, što mora uključivati: 1. informacije o zahtjevima Načela za neovisne mehanizme pravne zaštite ili poveznicu na te zahtjeve, 2. poveznicu na internetske stranice Ministarstva trgovine za okvir za privatnost podataka, 3. objašnjenje da su njihove usluge rješavanja sporova u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka besplatne za pojedince, 4. opis načina na koji se može podnijeti pritužba koja se odnosi na Načela, 5. rok obrade takvih pritužbi i 6. opis mogućih pravnih sredstava. Ministarstvo trgovine pravodobno će obavijestiti tijela o značajnim promjenama programa tog ministarstva za upravljanje programom za okvir za privatnost podataka i njegov nadzor ako se te promjene događaju uskoro ili su se već dogodile, a relevantne su za ulogu koju tijela imaju u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka,

| — | objaviti godišnje izvješće s agregiranim statističkim podacima o svojim uslugama rješavanja sporova, što mora uključivati: 1. ukupan broj pritužbi koje se odnose na Načela i zaprimljene su u izvještajnoj godini, 2. vrste zaprimljenih pritužbi, 3. mjere za osiguranje kvalitete rješavanja sporova, kao što je trajanje obrade pritužbi, i 4. ishode zaprimljenih pritužbi, posebno broj i vrstu pravnih sredstava ili izrečenih sankcija. Ministarstvo trgovine tijelima će dostaviti precizne dodatne smjernice o tome koje bi informacije trebala navesti u tim godišnjim izvješćima, u kojima će objasniti te zahtjeve (npr. navesti posebne kriterije koje pritužba mora ispunjavati kako bi je se za potrebe godišnjeg izvješća smatralo pritužbom koja se odnosi na Načela) i navesti ostale informacije koje bi trebalo dostaviti (npr. ako tijelo pruža i usluge provjere povezane s Načelima, opis načina na koji izbjegava stvarne ili moguće sukobe interesa u situacijama kad organizaciji pruža usluge provjere i rješavanja sporova). U dodatnim smjernicama Ministarstva trgovine bit će naveden i datum do kojeg bi trebalo objaviti godišnja izvješća tijela za relevantno izvještajno razdoblje. |
| --- | --- |

—

objaviti godišnje izvješće s agregiranim statističkim podacima o svojim uslugama rješavanja sporova, što mora uključivati: 1. ukupan broj pritužbi koje se odnose na Načela i zaprimljene su u izvještajnoj godini, 2. vrste zaprimljenih pritužbi, 3. mjere za osiguranje kvalitete rješavanja sporova, kao što je trajanje obrade pritužbi, i 4. ishode zaprimljenih pritužbi, posebno broj i vrstu pravnih sredstava ili izrečenih sankcija. Ministarstvo trgovine tijelima će dostaviti precizne dodatne smjernice o tome koje bi informacije trebala navesti u tim godišnjim izvješćima, u kojima će objasniti te zahtjeve (npr. navesti posebne kriterije koje pritužba mora ispunjavati kako bi je se za potrebe godišnjeg izvješća smatralo pritužbom koja se odnosi na Načela) i navesti ostale informacije koje bi trebalo dostaviti (npr. ako tijelo pruža i usluge provjere povezane s Načelima, opis načina na koji izbjegava stvarne ili moguće sukobe interesa u situacijama kad organizaciji pruža usluge provjere i rješavanja sporova). U dodatnim smjernicama Ministarstva trgovine bit će naveden i datum do kojeg bi trebalo objaviti godišnja izvješća tijela za relevantno izvještajno razdoblje.

Praćenje organizacija koje žele biti uklonjene ili su uklonjene s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka

| — | Ako se organizacija želi povući iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, Ministarstvo trgovine tražit će od nje da iz relevantnih politika zaštite privatnosti ukloni sva upućivanja na taj okvir iz kojih bi se moglo zaključiti da i dalje sudjeluje u njemu te da može primati osobne podatke u skladu s tim okvirom (vidjeti opis obveze traženja lažnih izjava o sudjelovanju koju je preuzelo Ministarstvo trgovine). Ministarstvo trgovine zahtijevat će od organizacije i da mu dostavi ispunjen odgovarajući upitnik u kojem će potvrditi:






  — | svoju želju da se povuče, |
| --- | --- | --- |

—

Ako se organizacija želi povući iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, Ministarstvo trgovine tražit će od nje da iz relevantnih politika zaštite privatnosti ukloni sva upućivanja na taj okvir iz kojih bi se moglo zaključiti da i dalje sudjeluje u njemu te da može primati osobne podatke u skladu s tim okvirom (vidjeti opis obveze traženja lažnih izjava o sudjelovanju koju je preuzelo Ministarstvo trgovine). Ministarstvo trgovine zahtijevat će od organizacije i da mu dostavi ispunjen odgovarajući upitnik u kojem će potvrditi:

—

svoju želju da se povuče,

| — | što će od sljedećih mogućnosti učiniti s osobnim podacima koje je primila u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka dok je sudjelovala u njemu: (a) zadržati te podatke, nastaviti primjenjivati Načela na njih i svake godine potvrditi Ministarstvu trgovine da se obvezuje i dalje primjenjivati Načela na njih, (b) zadržati takve podatke i osigurati njihovu „primjerenu” zaštitu drugim odobrenim sredstvima, ili (c) vratiti ili izbrisati sve takve podatke do određenog datuma, i |
| --- | --- |

—

što će od sljedećih mogućnosti učiniti s osobnim podacima koje je primila u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka dok je sudjelovala u njemu: (a) zadržati te podatke, nastaviti primjenjivati Načela na njih i svake godine potvrditi Ministarstvu trgovine da se obvezuje i dalje primjenjivati Načela na njih, (b) zadržati takve podatke i osigurati njihovu „primjerenu” zaštitu drugim odobrenim sredstvima, ili (c) vratiti ili izbrisati sve takve podatke do određenog datuma, i

| — | tko će u organizaciji biti stalna kontaktna točka za pitanja koja se odnose na Načela. |
| --- | --- |

—

tko će u organizaciji biti stalna kontaktna točka za pitanja koja se odnose na Načela.

| — | Ako organizacija odabere prethodno opisanu opciju (a), Ministarstvo trgovine zahtijevat će i da mu svake godine nakon povlačenja (tj. do prve godišnjice povlačenja i na svaku sljedeću, osim ako i sve dok ne osigura „primjerenu” zaštitu tih podataka drugim odobrenim sredstvima ili vrati ili izbriše sve takve podatke te o tome obavijesti Ministarstvo trgovine) dostavi ispunjen odgovarajući upitnik u kojem potvrđuje što je učinila s tim osobnim podacima, što će učiniti s onima koje je zadržala i tko će u organizaciji biti stalna kontaktna točka za pitanja koja se odnose na Načela. |
| --- | --- |

—

Ako organizacija odabere prethodno opisanu opciju (a), Ministarstvo trgovine zahtijevat će i da mu svake godine nakon povlačenja (tj. do prve godišnjice povlačenja i na svaku sljedeću, osim ako i sve dok ne osigura „primjerenu” zaštitu tih podataka drugim odobrenim sredstvima ili vrati ili izbriše sve takve podatke te o tome obavijesti Ministarstvo trgovine) dostavi ispunjen odgovarajući upitnik u kojem potvrđuje što je učinila s tim osobnim podacima, što će učiniti s onima koje je zadržala i tko će u organizaciji biti stalna kontaktna točka za pitanja koja se odnose na Načela.

| — | Ako je samocertificiranje organizacije isteklo (tj. nije ispunila obvezu godišnjeg ponovnog certificiranja za pridržavanje Načela, a nije ni uklonjena s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka zbog nekog drugog razloga, kao što je povlačenje), Ministarstvo trgovine zatražit će da mu dostavi ispunjen odgovarajući upitnik u kojem potvrđuje želi li se povući ili ponovno certificirati:






  — | ako se želi povući, treba dodatno potvrditi što će učiniti s osobnim podacima koje je primila u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka dok je sudjelovala u njemu (vidjeti prethodni opis toga što organizacija mora potvrditi ako se želi povući), |
| --- | --- | --- |

—

Ako je samocertificiranje organizacije isteklo (tj. nije ispunila obvezu godišnjeg ponovnog certificiranja za pridržavanje Načela, a nije ni uklonjena s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka zbog nekog drugog razloga, kao što je povlačenje), Ministarstvo trgovine zatražit će da mu dostavi ispunjen odgovarajući upitnik u kojem potvrđuje želi li se povući ili ponovno certificirati:

—

ako se želi povući, treba dodatno potvrditi što će učiniti s osobnim podacima koje je primila u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka dok je sudjelovala u njemu (vidjeti prethodni opis toga što organizacija mora potvrditi ako se želi povući),

| — | ako se namjerava ponovno certificirati, treba dodatno potvrditi da je u razdoblju kad je certifikat istekao primjenjivala Načela na osobne podatke primljene u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i pojasniti koje će korake poduzeti da riješi otvorena pitanja zbog kojih je odgodila ponovno certificiranje. |
| --- | --- |

—

ako se namjerava ponovno certificirati, treba dodatno potvrditi da je u razdoblju kad je certifikat istekao primjenjivala Načela na osobne podatke primljene u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i pojasniti koje će korake poduzeti da riješi otvorena pitanja zbog kojih je odgodila ponovno certificiranje.

| — | Ako je organizacija uklonjena s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka zbog nekog od sljedećih razloga: (a) povlačenje iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, (b) propust da se dovrši godišnje ponovno certificiranje za pridržavanje Načela (tj. pokrenula je, ali nije pravodobno dovršila postupak godišnjeg ponovnog certificiranja ili ga uopće nije pokrenula), ili (c) „ustrajna neusklađenost”, Ministarstvo trgovine poslat će obavijest kontaktima iz prijave organizacije za samocertificiranje, u kojoj će navesti razlog uklanjanja i objasniti da organizacija mora prestati izravno ili neizravno izjavljivati da sudjeluje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka ili da je usklađena s njim te da može primati osobne podatke u skladu s tim okvirom. Obavijest može uključivati i drugi sadržaj povezan s razlogom za uklanjanje, a u njoj će se navesti da organizacije koje lažno prikazuju svoje sudjelovanje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka ili usklađenost s njim, među ostalim i ako navode da sudjeluju u tom okviru nakon što su uklonjene s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka, mogu biti predmet provedbenih mjera FTC-a, Ministarstva prometa ili drugog relevantnog vladina tijela. |
| --- | --- |

—

Ako je organizacija uklonjena s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka zbog nekog od sljedećih razloga: (a) povlačenje iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, (b) propust da se dovrši godišnje ponovno certificiranje za pridržavanje Načela (tj. pokrenula je, ali nije pravodobno dovršila postupak godišnjeg ponovnog certificiranja ili ga uopće nije pokrenula), ili (c) „ustrajna neusklađenost”, Ministarstvo trgovine poslat će obavijest kontaktima iz prijave organizacije za samocertificiranje, u kojoj će navesti razlog uklanjanja i objasniti da organizacija mora prestati izravno ili neizravno izjavljivati da sudjeluje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka ili da je usklađena s njim te da može primati osobne podatke u skladu s tim okvirom. Obavijest može uključivati i drugi sadržaj povezan s razlogom za uklanjanje, a u njoj će se navesti da organizacije koje lažno prikazuju svoje sudjelovanje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka ili usklađenost s njim, među ostalim i ako navode da sudjeluju u tom okviru nakon što su uklonjene s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka, mogu biti predmet provedbenih mjera FTC-a, Ministarstva prometa ili drugog relevantnog vladina tijela.

Traženje i uklanjanje lažnih izjava o sudjelovanju

| — | Ako se organizacija: (a) povuče iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, (b) ne dovrši godišnje ponovno certificiranje za pridržavanje Načela (tj. pokrenula je, ali nije pravodobno dovršila postupak godišnjeg ponovnog certificiranja ili ga uopće nije pokrenula), (c) ukloni kao sudionica iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, prije svega zbog „ustrajne neusklađenosti”, ili (d) ne pobrine za izvorno samocertificiranje za pridržavanje Načela (tj. pokrenula je, ali nije pravodobno dovršila postupak izvornog samocertificiranja), Ministarstvo trgovine redovito će po službenoj dužnosti provjeravati da relevantne objavljene politike zaštite privatnosti organizacije ne sadržavaju upućivanja na okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka iz kojih bi se moglo zaključiti da sudjeluje u njemu te da može primati osobne podatke u skladu s tim okvirom. Ako Ministarstvo trgovine utvrdi da takva upućivanja postoje, obavijestit će organizaciju da će prema potrebi uputiti predmet relevantnoj agenciji radi mogućeg izricanja provedbene mjere ako organizacija nastavi lažno prikazivati da sudjeluje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Ministarstvo trgovine obavijestit će organizaciju s pomoću kontaktnih podataka koje mu je ona dostavila ili prema potrebi drugim prikladnim sredstvima. Ako organizacija ne ukloni upućivanja ili ne provede samocertificiranje usklađenosti s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka u skladu s postupcima Ministarstva trgovine, to će ministarstvo po službenoj dužnosti uputiti predmet FTC-u, Ministarstvu prometa ili drugoj odgovarajućoj agenciji za provedbu zakona ili će poduzeti druge odgovarajuće mjere za osiguranje primjerene uporabe certifikacijske oznake okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. |
| --- | --- |

—

Ako se organizacija: (a) povuče iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, (b) ne dovrši godišnje ponovno certificiranje za pridržavanje Načela (tj. pokrenula je, ali nije pravodobno dovršila postupak godišnjeg ponovnog certificiranja ili ga uopće nije pokrenula), (c) ukloni kao sudionica iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, prije svega zbog „ustrajne neusklađenosti”, ili (d) ne pobrine za izvorno samocertificiranje za pridržavanje Načela (tj. pokrenula je, ali nije pravodobno dovršila postupak izvornog samocertificiranja), Ministarstvo trgovine redovito će po službenoj dužnosti provjeravati da relevantne objavljene politike zaštite privatnosti organizacije ne sadržavaju upućivanja na okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka iz kojih bi se moglo zaključiti da sudjeluje u njemu te da može primati osobne podatke u skladu s tim okvirom. Ako Ministarstvo trgovine utvrdi da takva upućivanja postoje, obavijestit će organizaciju da će prema potrebi uputiti predmet relevantnoj agenciji radi mogućeg izricanja provedbene mjere ako organizacija nastavi lažno prikazivati da sudjeluje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Ministarstvo trgovine obavijestit će organizaciju s pomoću kontaktnih podataka koje mu je ona dostavila ili prema potrebi drugim prikladnim sredstvima. Ako organizacija ne ukloni upućivanja ili ne provede samocertificiranje usklađenosti s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka u skladu s postupcima Ministarstva trgovine, to će ministarstvo po službenoj dužnosti uputiti predmet FTC-u, Ministarstvu prometa ili drugoj odgovarajućoj agenciji za provedbu zakona ili će poduzeti druge odgovarajuće mjere za osiguranje primjerene uporabe certifikacijske oznake okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

| — | Ministarstvo trgovine i na druge će načine nastojati otkriti lažne izjave o sudjelovanju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka i neprimjerenu uporabu certifikacijske oznake tog okvira, među ostalim i u organizacijama koje za razliku od onih navedenih u prethodnoj točki nisu nikad započele postupak samocertificiranja (npr. pretraživanjem interneta radi provjere upućuje li se u politikama zaštite privatnosti organizacija na okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka). Ako Ministarstvo trgovine na taj način otkrije lažne izjave o sudjelovanju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka i neprimjerenu uporabu certifikacijske oznake tog okvira, obavijestit će organizaciju da će prema potrebi uputiti predmet relevantnoj agenciji radi mogućeg izricanja provedbene mjere ako organizacija nastavi lažno prikazivati da sudjeluje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Ministarstvo trgovine obavijestit će organizaciju s pomoću kontaktnih podataka koje mu je ona dostavila, ako postoje, ili prema potrebi drugim prikladnim sredstvima. Ako organizacija ne ukloni upućivanja ili ne provede samocertificiranje usklađenosti s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka u skladu s postupcima Ministarstva trgovine, to će ministarstvo po službenoj dužnosti uputiti predmet FTC-u, Ministarstvu prometa ili drugoj odgovarajućoj agenciji za provedbu zakona ili će poduzeti druge odgovarajuće mjere za osiguranje primjerene uporabe certifikacijske oznake okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. |
| --- | --- |

—

Ministarstvo trgovine i na druge će načine nastojati otkriti lažne izjave o sudjelovanju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka i neprimjerenu uporabu certifikacijske oznake tog okvira, među ostalim i u organizacijama koje za razliku od onih navedenih u prethodnoj točki nisu nikad započele postupak samocertificiranja (npr. pretraživanjem interneta radi provjere upućuje li se u politikama zaštite privatnosti organizacija na okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka). Ako Ministarstvo trgovine na taj način otkrije lažne izjave o sudjelovanju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka i neprimjerenu uporabu certifikacijske oznake tog okvira, obavijestit će organizaciju da će prema potrebi uputiti predmet relevantnoj agenciji radi mogućeg izricanja provedbene mjere ako organizacija nastavi lažno prikazivati da sudjeluje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Ministarstvo trgovine obavijestit će organizaciju s pomoću kontaktnih podataka koje mu je ona dostavila, ako postoje, ili prema potrebi drugim prikladnim sredstvima. Ako organizacija ne ukloni upućivanja ili ne provede samocertificiranje usklađenosti s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka u skladu s postupcima Ministarstva trgovine, to će ministarstvo po službenoj dužnosti uputiti predmet FTC-u, Ministarstvu prometa ili drugoj odgovarajućoj agenciji za provedbu zakona ili će poduzeti druge odgovarajuće mjere za osiguranje primjerene uporabe certifikacijske oznake okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

| — | Ministarstvo trgovine odmah će preispitati i riješiti konkretne, ozbiljne pritužbe o lažnim izjavama o sudjelovanju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka koje zaprimi (npr. pritužbe koje dostave tijela za zaštitu podataka, neovisni mehanizmi pravne zaštite koje pružaju tijela za alternativno rješavanje sporova iz privatnog sektora, ispitanici, europska i američka poduzeća i druge vrste trećih strana). |
| --- | --- |

—

Ministarstvo trgovine odmah će preispitati i riješiti konkretne, ozbiljne pritužbe o lažnim izjavama o sudjelovanju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka koje zaprimi (npr. pritužbe koje dostave tijela za zaštitu podataka, neovisni mehanizmi pravne zaštite koje pružaju tijela za alternativno rješavanje sporova iz privatnog sektora, ispitanici, europska i američka poduzeća i druge vrste trećih strana).

| — | Ministarstvo trgovine može poduzeti druge odgovarajuće korektivne mjere. Lažno prikazivanje Ministarstvu trgovine kažnjivo je u skladu sa Zakonom o davanju lažnog iskaza (False Statements Act, glava 18. članak 1001. Zakonika SAD-a). |
| --- | --- |

—

Ministarstvo trgovine može poduzeti druge odgovarajuće korektivne mjere. Lažno prikazivanje Ministarstvu trgovine kažnjivo je u skladu sa Zakonom o davanju lažnog iskaza (False Statements Act, glava 18. članak 1001. Zakonika SAD-a).

Provedba periodičnih preispitivanja usklađenosti po službenoj dužnosti i ocjena programa za okvir za privatnost podataka

| — | Ministarstvo trgovine redovito će pratiti postupaju li organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka stvarno u skladu s okvirom kako bi utvrdilo jesu li za neka pitanja potrebne daljnje mjere. Osobito će po službenoj dužnosti provoditi redovite terenske provjere nasumično odabranih organizacija uključenih u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka i ad hoc terenske provjere određenih organizacija uključenih u taj okvir kad se utvrde mogući problemi s usklađenosti (npr. ako Ministarstvo trgovine o njima obavijeste treće strane) kako bi provjerilo: (a) jesu li dostupne kontaktne točke odgovorne za rješavanje pritužbi, zahtjeva za pristup i ostalih pitanja povezanih s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, (b) prema potrebi, je li javna politika zaštite privatnosti organizacije lako dostupna na njezinim javnim internetskim stranicama i na poveznici s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka, (c) je li politika zaštite privatnosti organizacije i dalje u skladu sa zahtjevima za samocertificiranje opisanima u Načelima, i (d) je li neovisni mehanizam pravne zaštite koji je organizacija odabrala dostupan za rješavanje pritužbi podnesenih u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Ministarstvo trgovine aktivno će pratiti i navode li se u vijestima uvjerljivi dokazi o neusklađenosti organizacija uključenih u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka. |
| --- | --- |

—

Ministarstvo trgovine redovito će pratiti postupaju li organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka stvarno u skladu s okvirom kako bi utvrdilo jesu li za neka pitanja potrebne daljnje mjere. Osobito će po službenoj dužnosti provoditi redovite terenske provjere nasumično odabranih organizacija uključenih u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka i ad hoc terenske provjere određenih organizacija uključenih u taj okvir kad se utvrde mogući problemi s usklađenosti (npr. ako Ministarstvo trgovine o njima obavijeste treće strane) kako bi provjerilo: (a) jesu li dostupne kontaktne točke odgovorne za rješavanje pritužbi, zahtjeva za pristup i ostalih pitanja povezanih s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, (b) prema potrebi, je li javna politika zaštite privatnosti organizacije lako dostupna na njezinim javnim internetskim stranicama i na poveznici s popisa organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka, (c) je li politika zaštite privatnosti organizacije i dalje u skladu sa zahtjevima za samocertificiranje opisanima u Načelima, i (d) je li neovisni mehanizam pravne zaštite koji je organizacija odabrala dostupan za rješavanje pritužbi podnesenih u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Ministarstvo trgovine aktivno će pratiti i navode li se u vijestima uvjerljivi dokazi o neusklađenosti organizacija uključenih u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

| — | Ministarstvo trgovine u okviru preispitivanja usklađenosti zahtijevat će da mu organizacija uključena u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka dostavi ispunjen detaljni upitnik ako: (a) Ministarstvo trgovine primi konkretne, ozbiljne pritužbe o usklađenosti organizacije s Načelima, (b) organizacija ne odgovori na zadovoljavajući način na upite Ministarstva trgovine o informacijama u vezi s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, ili (c) postoje uvjerljivi dokazi da organizacija ne ispunjava svoje obveze u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Ako Ministarstvo trgovine pošalje takav detaljan upitnik organizaciji, a ona ne odgovori na njega na zadovoljavajući način, obavijestit će je da će prema potrebi uputiti predmet relevantnoj agenciji radi mogućeg izricanja provedbene mjere ako mu organizacija pravodobno ne dostavi zadovoljavajući odgovor. Ministarstvo trgovine obavijestit će organizaciju s pomoću kontaktnih podataka koje mu je ona dostavila ili prema potrebi drugim prikladnim sredstvima. Ako organizacija pravodobno ne dostavi zadovoljavajući odgovor, Ministarstvo trgovine po službenoj će dužnosti uputiti predmet FTC-u, Ministarstvu prometa ili drugoj odgovarajućoj agenciji za provedbu zakona ili će poduzeti druge odgovarajuće mjere za osiguranje usklađenosti. Ministarstvo trgovine prema potrebi se o takvim preispitivanjima usklađenosti savjetuje s tijelima za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

—

Ministarstvo trgovine u okviru preispitivanja usklađenosti zahtijevat će da mu organizacija uključena u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka dostavi ispunjen detaljni upitnik ako: (a) Ministarstvo trgovine primi konkretne, ozbiljne pritužbe o usklađenosti organizacije s Načelima, (b) organizacija ne odgovori na zadovoljavajući način na upite Ministarstva trgovine o informacijama u vezi s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, ili (c) postoje uvjerljivi dokazi da organizacija ne ispunjava svoje obveze u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Ako Ministarstvo trgovine pošalje takav detaljan upitnik organizaciji, a ona ne odgovori na njega na zadovoljavajući način, obavijestit će je da će prema potrebi uputiti predmet relevantnoj agenciji radi mogućeg izricanja provedbene mjere ako mu organizacija pravodobno ne dostavi zadovoljavajući odgovor. Ministarstvo trgovine obavijestit će organizaciju s pomoću kontaktnih podataka koje mu je ona dostavila ili prema potrebi drugim prikladnim sredstvima. Ako organizacija pravodobno ne dostavi zadovoljavajući odgovor, Ministarstvo trgovine po službenoj će dužnosti uputiti predmet FTC-u, Ministarstvu prometa ili drugoj odgovarajućoj agenciji za provedbu zakona ili će poduzeti druge odgovarajuće mjere za osiguranje usklađenosti. Ministarstvo trgovine prema potrebi se o takvim preispitivanjima usklađenosti savjetuje s tijelima za zaštitu podataka.

| — | Ministarstvo trgovine periodično će preispitivati upravljanje programom za okvir za privatnost podataka i njegov nadzor kako bi se pobrinulo za to da je praćenje koje provodi, među ostalim primjenom alata za pretraživanje (npr. radi provjere funkcioniraju li poveznice na politike zaštite privatnosti organizacija uključenih u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka), prikladno za rješavanje postojećih i novih problema. |
| --- | --- |

—

Ministarstvo trgovine periodično će preispitivati upravljanje programom za okvir za privatnost podataka i njegov nadzor kako bi se pobrinulo za to da je praćenje koje provodi, među ostalim primjenom alata za pretraživanje (npr. radi provjere funkcioniraju li poveznice na politike zaštite privatnosti organizacija uključenih u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka), prikladno za rješavanje postojećih i novih problema.

Prilagođavanje internetskih stranica okvira za privatnost podataka ciljanoj publici

Ministarstvo trgovine prilagodit će internetske stranice okvira za privatnost podataka sljedećoj ciljanoj publici: pojedincima i poduzećima iz EU-a, američkim poduzećima te tijelima za zaštitu podataka. Uključivanje materijala izravno usmjerenih na pojedince i poduzeća iz EU-a na različite će načine olakšati transparentnost. Na internetskim će se stranicama pojedincima iz EU-a jasno objasniti: 1. prava koja im pruža okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka, 2. mehanizmi pravne zaštite koji su im dostupni kad smatraju da je organizacija povrijedila svoju obvezu postupanja u skladu s Načelima, i 3. kako pronaći informacije koje se odnose na samocertificiranje organizacije za sudjelovanje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Poduzeća iz EU-a lakše će moći provjeriti: 1. sudjeluje li organizacija u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka, 2. vrste informacija obuhvaćene samocertificiranjem organizacije za sudjelovanje u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka, 3. politiku zaštite privatnosti koja se primjenjuje na obuhvaćene informacije, i 4. metodu koju organizacija upotrebljava za provjeru svojeg pridržavanja Načela. Američkim će se poduzećima jasno objasniti: 1. pogodnosti sudjelovanja u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka, 2. način na koji se mogu uključiti u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka, ponovno certificirati i povući iz tog okvira, i 3. način na koji SAD upravlja okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka i provodi taj okvir. Uključivanje materijala izravno usmjerenih na tijela za zaštitu podataka (npr. informacije o kontaktnoj točki Ministarstva trgovine za tijela za zaštitu podataka i poveznica na sadržaj povezan s Načelima na internetskim stranicama FTC-a) olakšat će suradnju i transparentnost. Ministarstvo trgovine na ad hoc osnovi surađivat će s Komisijom i Europskim odborom za zaštitu podataka (EDPB) na izradi dodatnih, tematskih materijala (npr. odgovori na često postavljena pitanja) koji će se upotrebljavati na internetskim stranicama okvira za privatnost podataka ako bi takve informacije pridonijele učinkovitom upravljanju programom za okvir za privatnost podataka i njegovu nadzoru.

Olakšavanje suradnje s tijelima za zaštitu podataka

Kako bi se povećale prilike za suradnju s tijelima za zaštitu podataka, Ministarstvo trgovine uspostavit će posebnu kontaktnu točku za vezu s tim tijelima. U slučajevima kad tijelo za zaštitu podataka smatra da organizacija uključena u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka ne postupa u skladu s Načelima, među ostalim na temelju pritužbe pojedinca iz EU-a, to će se tijelo moći obratiti posebnoj kontaktnoj točki u Ministarstvu trgovine koje će uputiti organizaciju na daljnje preispitivanje. Ministarstvo trgovine nastojat će olakšati rješavanje pritužbe s organizacijom uključenom u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka. U roku od 90 dana od primitka pritužbe obavijestit će tijelo za zaštitu podataka o napretku. Posebna kontaktna točka primat će i sve upućene predmete o organizacijama koje iznose lažne izjave o sudjelovanju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Pratit će sve predmete koje tijela za zaštitu podataka upute Ministarstvu trgovine, a to će ministarstvo u godišnje preispitivanje koje je opisano u nastavku uključiti izvješće s analizom ukupnog broja pritužbi koje zaprima svake godine. Pomagat će tijelima za zaštitu podataka koja traže informacije o samocertificiranju određene organizacije ili njezinu prethodnom sudjelovanju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka i odgovarati na upite tih tijela u vezi s provedbom posebnih zahtjeva okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Ministarstvo trgovine surađivat će s Komisijom i EDPB-om na postupovnim i administrativnim aspektima odbora tijela za zaštitu podataka, među ostalim na uspostavljanju prikladnih postupaka za raspodjelu sredstava prikupljenih naplatom naknade za taj odbor. Razumijemo da će Komisija surađivati s Ministarstvom trgovine da olakša rješavanje eventualnih poteškoća koje se pojave u vezi s tim postupcima. Osim toga, Ministarstvo trgovine tijelima za zaštitu podataka dostavit će materijale o okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka koje će ta tijela uključiti na svoje internetske stranice u cilju povećanja transparentnosti za pojedince i poduzeća iz EU-a. Informiranost o okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka i pravima i odgovornostima koji iz njega proizlaze trebala bi olakšati prepoznavanje problema čim nastanu kako bi ih se na odgovarajući način riješilo.

Ispunjavanje obveza iz Priloga I. Načelima

Ministarstvo trgovine ispunit će svoje obveze iz Priloga I. Načelima, među ostalim u pogledu vođenja popisa arbitara koje zajedno s Komisijom bira na temelju neovisnosti, integriteta i stručnosti te će prema potrebi poduprijeti treću stranu koju je odabralo za vođenje arbitraža u skladu s Prilogom I. Načelima i za upravljanje arbitražnim fondom utvrđenim u tom prilogu (3). Ministarstvo trgovine surađivat će s trećom stranom među ostalim kako bi provjerilo održava li ona internetske stranice sa smjernicama o postupku arbitraže, uključujući: 1. način na koji se pokreću postupci i dostavljaju dokumenti, 2. popis arbitara koji vodi Ministarstvo trgovine i način na koji se biraju arbitri s tog popisa, 3. arbitražne postupke koji su na snazi i kodeks ponašanja za arbitre koji su donijeli Ministarstvo trgovine i Komisija (4), i 4. prikupljanje i plaćanje naknade za arbitre. Nadalje, Ministarstvo trgovine surađivat će s trećom stranom na periodičnom preispitivanju funkcioniranja arbitražnog fonda, uključujući preispitivanje potrebe da se prilagodi iznos doprinosa ili gornjih granica (najvećih iznosa) troškova arbitraže, i uzeti u obzir, među ostalim, broj provedenih arbitražnih postupaka te njihove troškove i rokove, pri čemu se podrazumijeva da to neće uključivati pretjerano financijsko opterećenje za organizacije uključene u okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Ministarstvo trgovine obavijestit će Komisiju o ishodu takvih preispitivanja s trećom stranom i dostaviti joj prethodnu obavijest o eventualnim prilagodbama iznosa doprinosa.

Zajedničko preispitivanje funkcioniranja okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka

Ministarstvo trgovine i prema potrebi druge agencije održavat će redovite sastanke s Komisijom, zainteresiranim tijelima za zaštitu podataka i odgovarajućim predstavnicima EDPB-a na kojima će ih Ministarstvo trgovine obavješćivati o napretku okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Na sastancima će se raspravljati o aktualnim pitanjima povezanima s funkcioniranjem, provedbom, nadzorom i ostvarivanjem programa za okvir za privatnost podataka. Na sastancima se prema potrebi može raspravljati o povezanim temama, kao što su drugi mehanizmi za prijenos podataka na koje se primjenjuju zaštitne mjere u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

Ažuriranje zakonâ

Ministarstvo trgovine u razumnoj će mjeri nastojati obavijestiti Komisiju o bitnim promjenama američkog prava koje su relevantne za okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka u području zaštite privatnosti podataka te o ograničenjima i zaštitnim mjerama koji se primjenjuju na pristup američkih tijela osobnim podacima i njihovu daljnju uporabu.

Pristup američke vlade osobnim podacima

SAD je objavio Izvršni nalog br. 14086 o poboljšanju zaštitnih mjera u američkim aktivnostima elektroničkog izviđanja, i glavu 28. članak 201. Kodeksa saveznih propisa o izmjeni propisa Ministarstva pravosuđa radi osnivanja Žalbenog suda za zaštitu podataka (Data Protection Review Court – DPRC), kojima se osigurava visok stupanj zaštite osobnih podataka kad je riječ o pristupu vlade tim podacima u svrhe nacionalne sigurnosti. Ta zaštita uključuje jačanje zaštitnih mjera u pogledu privatnosti i građanskih sloboda kako bi se osigurala nužnost i proporcionalnost američkih aktivnosti elektroničkog izviđanja za ostvarenje utvrđenih ciljeva u području nacionalne sigurnosti, uspostavu novog neovisnog mehanizma pravne zaštite koji ima obvezujuće ovlasti i poboljšanje postojećeg strogog i višerazinskog nadzora američkih aktivnosti elektroničkog izviđanja. Pojedinci iz EU-a zahvaljujući tim oblicima zaštite mogu tražiti pravnu zaštitu u okviru novog višerazinskog mehanizma koji uključuje neovisni DPRC, koji će biti sastavljen od odabranih pojedinaca koji nisu dio američke vlade i imaju pune ovlasti odlučivanja o zahtjevima i prema potrebi izricanja korektivnih mjera. Ministarstvo trgovine vodit će evidenciju pojedinaca iz EU-a koji podnesu pritužbu koja ispunjava uvjete u skladu s Izvršnim nalogom br. 14086 i glavom 28. člankom 201. Kodeksa saveznih propisa. Pet godina nakon ovog dopisa i svakih pet godina nakon toga Ministarstvo trgovine kontaktirat će s relevantnim agencijama kako bi provjerilo jesu li informacije koje se odnose na preispitivanje pritužbi koje ispunjavaju uvjete ili na molbe za preispitivanje podnesene DPRC-u deklasificirane. Ako jesu, Ministarstvo trgovine surađivat će s relevantnim tijelom za zaštitu podataka da o tome obavijesti pojedinca iz EU-a. Ta poboljšanja potvrđuju da će se s osobnim podacima iz EU-a prenesenima u SAD postupati na način koji je u skladu s pravnim zahtjevima EU-a kad je riječ o vladinu pristupu podacima.

Na temelju Načela, Izvršnog naloga br. 14086, glave 28. članka 201. Kodeksa saveznih propisa te popratnih dopisa i materijala, uključujući obveze koje je Ministarstvo trgovine preuzelo u pogledu upravljanja programom za okvir za privatnost podataka i njegova nadzora, očekujemo da će Komisija utvrditi da okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka osigurava primjerenu razinu zaštite za potrebe prava EU-a i da će se podaci iz Europske unije nastaviti prenositi organizacijama koje sudjeluju u tom okviru. Očekujemo i da će uvjeti tih dogovora olakšati prijenos podataka američkim organizacijama u skladu sa standardnim ugovornim klauzulama EU-a ili obvezujućim korporativnim pravilima EU-a.

S poštovanjem

Image 5

Marisa LAGO

---

(1)  Organizacije koje su samocertificiranjem preuzele obvezu usklađivanja s Načelima europsko-američkog sustava zaštite privatnosti i žele ostvariti pogodnosti iz okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka moraju se uskladiti s Načelima okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Ta obveza usklađivanja s Načelima okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka mora se što prije uvrstiti u politike zaštite privatnosti tih organizacija, a u svakom slučaju najkasnije tri mjeseca nakon datuma stupanja na snagu Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. (Vidjeti odjeljak (e) dodatnog načela o samocertificiranju).

1

(2)  Npr. očekuje se da organizacije riješe sve probleme povezane s ponovnim certificiranjem u roku od 45 dana, osim ako Ministarstvo trgovine odredi drugi prikladan rok.

2

(3)  Ministarstvo trgovine odabralo je Međunarodni centar za rješavanje sporova (ICDR) Američkog udruženja za arbitražu (AAA) za vođenje arbitraža u skladu s Prilogom I. Načelima i za upravljanje arbitražnim fondom utvrđenim u tom prilogu.

3

(4)  Ministarstvo trgovine i Komisija dogovorili su se 15. rujna 2017. da će donijeti propise o arbitraži kojima se uređuju obvezujući arbitražni postupci opisani u Prilogu I. Načelima te kodeks ponašanja za arbitre koji je u skladu s općeprihvaćenim etičkim normama za trgovačke arbitre i s Prilogom I. Načelima. Dogovorili su se da će prilagoditi propise o arbitraži i kodeks ponašanja kako bi bili u skladu s ažuriranim okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, a Ministarstvo trgovine i Međunarodni centar za rješavanje sporova Američkog udruženja za arbitražu zajedno će ih ažurirati.

4

---

PRILOG IV.

| Ured predsjednice | SJEDINJENE AMERIČKE DRŽAVE
  Savezna trgovinska komisija
  WASHINGTON, D.C. 20580 |
| --- | --- |

Image 6

Ured predsjednice

SJEDINJENE AMERIČKE DRŽAVE

Savezna trgovinska komisija

WASHINGTON, D.C. 20580

9. lipnja 2023.

| Didier Reynders |
| --- |
| Povjerenik za pravosuđe |
| Europska komisija |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles |
| Belgija |

Didier Reynders

Povjerenik za pravosuđe

Europska komisija

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles

Belgija

Poštovani povjereniče Reynders,

Savezna trgovinska komisija Sjedinjenih Američkih Država (FTC) zahvaljuje na prilici da objasni svoju provedbenu ulogu u vezi s Načelima okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. FTC je već dugo posvećen prekograničnoj zaštiti potrošača i privatnosti te provedbi aspekata tog okvira povezanih s trgovinskim sektorom. Od 2000. obavlja tu ulogu u vezi s okvirom EU-a i SAD-a „sigurne luke”, a u novije vrijeme, odnosno od 2016., u vezi s okvirom europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (1). Sud Europske Unije („Sud”) 16. srpnja 2020. proglasio je nevaljanom odluku Europske komisije o primjerenosti na kojoj se temeljio okvir europsko-američkog sustava zaštite privatnosti zbog razloga koji nisu povezani s trgovačkim načelima za čiju je provedbu FTC zadužen. SAD i Europska komisija u međuvremenu su uspostavili dogovor o novom okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka u kojem se uvažava ta presuda Suda.

Ovim putem želim potvrditi predanost FTC-a odlučnoj provedbi Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Posebno potvrđujemo predanost trima ključnim područjima, a to su: 1. davanje prednosti upućenim predmetima i istrage, 2. ishođenje i praćenje naloga, i 3. suradnja u području provedbe s tijelima za zaštitu podataka iz EU-a.

I.   Uvod

a.   Osiguranje provedbe privatnosti i rad u području politike FTC-a

FTC ima široke građanske provedbene ovlasti promicanja zaštite potrošača i tržišnog natjecanja u području trgovine. U okviru svojeg mandata zaštite potrošača FTC provodi brojne zakone za zaštitu privatnosti i sigurnosti potrošača i njihovih podataka. Glavnim zakonom koji FTC provodi, Zakonom o FTC-u, zabranjuje se „nepošteno” ili „prijevarno” postupanje ili praksa u trgovini ili koji utječu na trgovinu (2). FTC provodi i ciljane zakone kojima se štite informacije o zdravlju, kreditnoj sposobnosti i drugim financijskim pitanjima te informacije o djeci na internetu i donio je propise o provedbi svakog od njih (3).

FTC u posljednje vrijeme provodi i brojne inicijative za poboljšanje zaštite privatnosti. U kolovozu 2022. najavio je da radi na izradi propisa za obračunavanje sa štetnom praksom u području komercijalnog nadzora i nedovoljnom razinom sigurnosti podataka (4). Cilj je projekta sastaviti pouzdanu javnu evidenciju na temelju koje će se odlučiti treba li FTC izdati propise koji se odnose na praksu u području komercijalnog nadzora i sigurnosti podataka te kako bi ti propisi potencijalno trebali izgledati. Pozdravljamo komentare dionika iz EU-a o toj i drugim inicijativama.

Vodeći istraživači i dalje sudjeluju na našim konferencijama o privatnosti pod nazivom „PrivacyCon” kako bi raspravljali o najnovijim istraživanjima i trendovima povezanima sa zaštitom privatnosti potrošača i sigurnosti podataka. Povećali smo i sposobnost svoje agencije da održi korak s razvojem tehnologije na kojem je utemeljena većina našeg rada u području zaštite privatnosti te kontinuirano povećavamo svoj tim tehnoloških stručnjaka i interdisciplinarnih istraživača. Kao što znate, najavili smo dijalog s Vama i Vašim kolegama u Europskoj komisiji, što uključuje razmatranje tema povezanih s privatnošću, kao što su sučelja osmišljena da prevare korisnike (dark patterns) i poslovni modeli koje karakterizira kontinuirano prikupljanje podataka (5). Nedavno smo objavili i izvješće Kongresu u kojem upozoravamo na opasnosti povezane s uporabom umjetne inteligencije za suzbijanje prijetnji na internetu koje je utvrdio Kongres. U tom se izvješću upozorava na netočnost, pristranost, diskriminaciju i sve veću raširenost komercijalnog nadzora (6).

b.   Oblici pravne zaštite u SAD-u koji koriste potrošačima iz EU-a

Okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka dio je šireg okoliša zaštite privatnosti u kojem su i potrošači iz EU-a zaštićeni na brojne načine. Zabrana nepoštenog ili prijevarnog postupanja ili prakse iz Zakona o FTC-u nije ograničena na zaštitu američkih potrošača od američkih poduzeća jer uključuje praksu 1. zbog koje nastaje ili bi mogla nastati razumno predvidiva šteta u SAD-u ili 2. koja uključuje postupanje u SAD-u kojim se krši ta zabrana. Nadalje, FTC za zaštitu stranih potrošača može upotrijebiti sva pravna sredstva dostupna za zaštitu domaćih potrošača (7).

FTC provodi i druge ciljane zakone kojima se štite i potrošači izvan SAD-a, kao što je Zakon o zaštiti privatnosti djece na internetu (Children’s Online Privacy Protection Act – COPPA). Tim je zakonom propisano, među ostalim, da operateri internetskih stranica i internetskih usluga usmjerenih na djecu ili stranica za opću publiku koji svjesno prikupljaju osobne informacije od djece mlađe od 13 godine moraju obavijestiti roditelje o tome i zatražiti njihovu provjerljivu suglasnost. Američke internetske stranice i usluge na koje se primjenjuje taj zakon i koje prikupljaju podatke od djece iz inozemstva moraju postupati u skladu s njim. Internetske stranice i usluge iz inozemstva moraju postupati u skladu s tim zakonom ako su usmjerene na djecu u SAD-u ili ako svjesno prikupljaju osobne informacije od tamošnje djece. Nadalje, osim američkih saveznih zakona koje provodi FTC, potrošačima iz EU-a mogu se osigurati dodatne pogodnosti na temelju drugih saveznih i državnih zakona o zaštiti potrošača, povredi podataka i zaštiti privatnosti.

c.   Provedbene aktivnosti FTC-a

FTC je pokretao postupke u skladu s europsko-američkim okvirom „sigurne luke” i europsko-američkim okvirom za sustav zaštite privatnosti, a nastavio je provoditi potonji i nakon što je Sud proglasio nevaljanom odluku o primjerenosti na kojoj je taj sustav bio utemeljen (8). U nekoliko novijih pritužbi koje je FTC zaprimio navodi se da su poduzeća povrijedila odredbe europsko-američkog sustava zaštite privatnosti, među ostalim u postupcima protiv poduzeća Twitter (9), CafePress (10) i Flo (11). FTC je u provedbenim mjerama protiv Twittera od tog poduzeća osigurao iznos od 150 milijuna USD zbog povrede ranijeg naloga FTC-a postupcima koji su utjecali na više od 140 milijuna klijenata, među ostalim povredom načela br. 5. (cjelovitost podataka i ograničavanje svrhe) europsko-američkog sustava zaštite privatnosti. Nadalje, tim se nalogom od Twittera zahtijeva da dopusti korisnicima primjenu sigurnih metoda višerazinske autentifikacije za koje nije potreban telefonski broj.

FTC je u predmetu CafePress naveo da to poduzeće nije zaštitilo osjetljive podatke potrošača, da je zataškalo ozbiljan slučaj povrede podataka i povrijedilo načela br. 2 (izbor), br. 4 (sigurnost) i br. 6 (pristup) sustava zaštite privatnosti. U nalogu FTC-a od poduzeća se zahtijeva da zamijeni neprikladne mjere autentifikacije višerazinskom autentifikacijom, znatno ograniči količinu podataka koje prikuplja i zadržava, šifrira brojeve socijalnog osiguranja te da treća strana ocijeni njegove programe u području informacijske sigurnosti i dostavi FTC-u primjerak koji se može objaviti.

FTC je u predmetu Flo naveo da je aplikacija za praćenje plodnih dana podijelila zdravstvene informacije korisnika s trećom stranom koja pruža usluge analize podataka, iako se obvezala na čuvanje privatnosti tih informacija. U pritužbi FTC-a konkretno je navedeno da je poduzeće Flo poslovalo s potrošačima iz EU-a i povrijedilo načela br. 1 (obavijest), br. 2 (izbor), br. 3 (odgovornost za daljnji prijenos) i br. 5 (cjelovitost podataka i ograničavanje svrhe) europsko-američkog sustava zaštite privatnosti. Nalogom FTC-a od poduzeća Flo među ostalim se zahtijeva da obavijesti korisnike čije su osobne informacije otkrivene i naloži trećoj strani koja je primila zdravstvene informacije korisnika da uništi te podatke. Važno je istaknuti da se nalozima FTC-a štite svi potrošači u cijelom svijetu koji posluju s američkim poduzećem, a ne samo oni koji su podnijeli pritužbe.

Brojni predmeti u kojima su izrečene provedbene mjere u vezi s europsko-američkim okvirom „sigurne luke” i europsko-američkim sustavom zaštite privatnosti u prošlosti su uključivali organizacije koje su se izvorno samocertificirale Ministarstvu trgovine, ali nisu provele godišnje ponovno samocertificiranje, a nastavile su se predstavljati kao članice. Drugi predmeti odnosili su se na lažne izjave o sudjelovanju organizacija koje se nikad nisu izvorno samocertificirale Ministarstvu trgovine. Očekujemo da ćemo u budućnosti usmjeriti provedbene mjere na vrste materijalnih povreda Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka na koje se odnose predmeti kao što su Twitter, CafePress i Flo. Ministarstvo trgovine u međuvremenu će upravljati programom za postupak samocertificiranja i nadzirati ga, voditi obvezujući popis organizacija sudionica okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka i posvetiti se drugim pitanjima povezanima s izjavama o sudjelovanju u programu (12). Važno je istaknuti da će organizacije koje izjave da sudjeluju u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka možda morati osigurati materijalnu provedbu Načela tog okvira čak i ako se ne uspiju samocertificirati ili ponovno samocertificirati Ministarstvu trgovine.

II.   Davanje prednosti upućenim predmetima i istrage

Jednako kao u slučaju europsko-američkog okvira „sigurne luke” i europsko-američkog sustava zaštite privatnosti, FTC se obvezuje da će dati prednost predmetima povezanima s Načelima okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka koje su uputili Ministarstvo trgovine i države članice EU-a. Dat ćemo prednost i razmatranju predmeta o neusklađenosti s Načelima okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka koje su nam uputile samoregulatorne organizacije za zaštitu privatnosti i druga neovisna tijela za rješavanje sporova.

Kako bi olakšao upućivanja predmeta iz država članica EU-a u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, FTC je uveo standardizirani postupak upućivanja i objavio smjernice državama članicama EU-a o vrsti informacija koje bi mu najviše koristile u istrazi upućenog predmeta. U tu je svrhu odredio kontaktnu točku u agenciji kojoj države članice EU-a mogu upućivati predmete. Najkorisnije je kad tijelo koje upućuje predmet prethodno istraži navodnu povredu i može surađivati s FTC-om u istrazi.

Po primitku takvog upućenog predmeta od Ministarstva trgovine, države članice EU-a ili samoregulatorne organizacije ili drugih neovisnih tijela za rješavanje sporova FTC može poduzeti niz mjera za rješavanje navedenih problema. Na primjer, možemo preispitati politike zaštite privatnosti organizacije, pribaviti dodatne informacije izravno od organizacije ili od trećih strana, konzultirati se s tijelom koje je uputilo predmet, ocijeniti postoji li obrazac povreda i je li pogođen velik broj potrošača, utvrditi odnose li se upućeni predmeti na pitanja u nadležnosti Ministarstva trgovine, ocijeniti bi li bilo korisno dodatno obavijestiti sudionike na tržištu i prema potrebi pokrenuti ovršni postupak.

Osim davanja prednosti predmetima povezanima s Načelima okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka koje su uputili Ministarstvo trgovine, države članice EU-a i samoregulatorne organizacije za zaštitu privatnosti ili druga neovisna tijela za rješavanje sporova (13), FTC će nastaviti istraživati bitne povrede tih načela uporabom raznih sredstava, prema potrebi na vlastitu inicijativu. FTC u okviru svojeg programa za istragu pitanja zaštite privatnosti i sigurnosti koja uključuju komercijalne organizacije redovito ispituje je li predmetni subjekt davao izjave u pogledu europsko-američkog sustava zaštite privatnosti. Ako jest i ako su se istragom utvrdile očite povrede Načela europsko-američkog sustava zaštite privatnosti, FTC je u svoje provedbene mjere uključivao navode o povredama tih načela. Nastavit ćemo primjenjivati taj proaktivni pristup i na Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

III.   Ishođenje i praćenje naloga

FTC potvrđuje i svoju obvezu da će ishoditi i pratiti provedbene naloge kako bi osigurao usklađenost s Načelima okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Zahtijevat ćemo usklađenost s tim načelima na temelju niza odgovarajućih odredbi o sudskim nalozima u budućim nalozima FTC-a u vezi s Načelima okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Za povrede upravnih naloga FTC-a mogu se izreći građanskopravne sankcije i naplatiti kazne do 50 120 USD po povredi ili po danu za trajne povrede (14), što može iznositi milijune dolara u slučaju prakse koja utječe na brojne potrošače. Svaki ukaz o suglasnosti sadržava i odredbe o izvješćivanju i usklađenosti. Subjekti na koje se ukaz odnosi moraju na određeni broj godina zadržati dokumente kojima dokazuju usklađenost. Ukazi se moraju dostaviti i zaposlenicima koji su odgovorni za osiguravanje usklađenosti s ukazom.

FTC sustavno prati usklađenost s postojećim nalozima u pogledu Načela europsko-američkog sustava zaštite privatnosti, što čini sa svim svojim nalozima, te prema potrebi poduzima mjere za njihovu provedbu (15). Važno je istaknuti da će se nalozima FTC-a i dalje štititi svi potrošači u cijelom svijetu koji posluju s poduzećem, a ne samo oni koji su podnijeli pritužbe. Naposljetku, FTC će na internetu voditi popis poduzeća na koja se primjenjuju nalozi povezani s provedbom Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka (16).

IV.   Suradnja u području provedbe s tijelima za zaštitu podataka iz EU-a

FTC prepoznaje važnu ulogu koju tijela za zaštitu podataka iz EU-a mogu imati u pogledu usklađenosti s Načelima okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka i poziva ih da prodube suradnju u području savjetovanja i provedbe. Sve je važnije koordinirano pristupiti problemima koji nastaju zbog razvoja digitalnog tržišta i poslovnih modela u kojima se upotrebljavaju velike količine podataka. FTC će u skladu sa zakonima o povjerljivosti i ograničenjima razmjenjivati informacije o upućenim predmetima s tijelima kaznenog progona koja su ih uputila, među ostalim o statusu upućenih predmeta. Ako je to izvedivo s obzirom na broj i vrstu zaprimljenih upućenih predmeta, dostavljene informacije sadržavat će evaluaciju upućenih pitanja, uključujući opis važnih postavljenih pitanja i mjera poduzetih za otklanjanje povreda zakona u nadležnosti FTC-a. FTC će tijelu koje je uputilo predmet dostaviti i povratne informacije o vrstama zaprimljenih upućenih predmeta kako bi se što djelotvornije suzbilo nezakonito postupanje. Ako tijelo koje je uputilo predmet želi znati koji je status određenog upućenog predmeta u svrhu vlastitih postupaka provedbe, FTC će odgovoriti uzimajući u obzir broj upućenih predmeta koje razmatra, uz primjenu zahtjeva povjerljivosti i ostalih pravnih zahtjeva.

FTC će pružati pomoć u provedbi tijelima za zaštitu podataka iz EU-a. To bi u odgovarajućim slučajevima moglo uključivati razmjenu informacija i pomoć u istrazi u skladu s američkim Zakonom o sigurnom internetu (SAFE WEB), kojim se FTC ovlašćuje za pružanje pomoći stranim agencijama kaznenog progona kad provode zakone kojima se zabranjuje praksa koja je u bitnom slična praksi zabranjenoj zakonima koje provodi FTC (17). FTC u okviru te pomoći može razmjenjivati informacije prikupljene u vezi sa svojom istragom, pokrenuti obvezni postupak u ime tijela za zaštitu podataka iz EU-a koje provodi vlastitu istragu i tražiti usmeno svjedočenje svjedoka ili tuženika u vezi s postupkom provedbe tijela za zaštitu podataka, u skladu sa zahtjevima američkog zakona SAFE WEB. FTC redovito upotrebljava te ovlasti za pomoć tijelima iz cijelog svijeta u predmetima povezanima sa zaštitom privatnosti i potrošača.

Osim savjetovanja o pitanjima povezanima s određenim predmetom s tijelima za zaštitu podataka iz EU-a koja su ga uputila, FTC će sudjelovati na periodičnim sastancima s imenovanim predstavnicima Europskog odbora za zaštitu podataka (EDPB) radi općenitih razgovora o mogućnostima poboljšanja suradnje u području provedbe. FTC će zajedno s Ministarstvom trgovine, Europskom komisijom i predstavnicima EDPB-a periodično preispitivati provedbu okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. FTC potiče i razvoj resursa za poboljšanje suradnje u području provedbe s tijelima za zaštitu podatka iz EU-a te s drugim tijelima za provedbu zaštite privatnosti u cijelom svijetu. FTC sa zadovoljstvom potvrđuje svoju predanost provedbi aspekata okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka povezanih s trgovinskim sektorom. Smatramo da je naše partnerstvo s kolegama iz EU-a ključno za zaštitu privatnosti naših i vaših građana.

S poštovanjem

Image 7

Lina M. KHAN

Predsjednica, Savezna trgovinska komisija

---

(1)  Dopis predsjednice FTC-a Edith Ramirez povjerenici Europske komisije za pravosuđe, zaštitu potrošača i ravnopravnost spolova Věri Jourovoj, u kojem je opisano kako Savezna trgovinska komisija provodi novi okvir europsko-američkog sustava zaštite privatnosti (29. veljače 2016.), dostupan na https://www.ftc.gov/legal-library/browse/cases-proceedings/public-statements/letter-chairwoman-edith-ramirez-vera-jourova-commissioner-justice-consumers-gender-equality-european. FTC se prethodno obvezao i na provedbu europsko-američkog programa „sigurne luke”. Dopis predsjednika FTC-a Roberta Pitofskyja direktoru GU-a Europske komisije za unutarnje tržište Johnu Moggu (14. srpnja 2000.), dostupan na: https://www.federalregister.gov/documents/2000/07/24/00-18489/issuance-of-safe-harbor-principles-and-transmission-to-european-commission. Ovim se dopisom zamjenjuju te ranije preuzete obveze.

1

(2)  Glava 15. članak 45. točka (a) Zakonika SAD-a. FTC nije nadležan za kazneni progon ni za pitanja nacionalne sigurnosti. FTC ne može utjecati ni na većinu drugih vladinih mjera. Nadalje, postoje iznimke od nadležnosti FTC-a u području tržišnih aktivnosti, među ostalim u odnosu na banke, zračne prijevoznike, djelatnost osiguranja i zajedničke operaterske aktivnosti pružatelja telekomunikacijskih usluga. FTC nije nadležan ni za većinu neprofitnih organizacija, ali jest za lažne dobrotvorne ili druge neprofitne organizacije koje zapravo ostvaruju dobit. FTC je nadležan i za neprofitne organizacije koje posluju kako bi njihovi članovi ostvarili dobit, među ostalim osiguravanjem znatne gospodarske koristi tim članovima. Nadležnost FTC-a u nekim se slučajevima preklapa s nadležnošću drugih agencija kaznenog progona. Imamo dobru suradnju sa saveznim i državnim tijelima te blisko surađujemo s njima u koordinaciji istraga ili prema potrebi u upućivanju predmeta.

2

(3)  Vidjeti smjernice FTC-a o privatnosti i sigurnosti, https://www.ftc.gov/business-guidance/privacy-security.

3

(4)  
  Vidjeti priopćenje za medije „FTC razmatra uvođenje propisa za obračunavanje sa štetnim praksama komercijalnog nadzora i nedovoljnom razinom sigurnosti podataka” (11. kolovoza 2022.) https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2022/08/ftc-explores-rules-cracking-down-commercial-surveillance-lax-data-security-practices

4

Vidjeti

(5)  
  Vidjeti zajedničku izjavu za medije Didiera Reyndersa, povjerenika Europske komisije za pravosuđe, i Lise Khan, predsjednice američke Savezne trgovinske komisije (30. ožujka 2022.), https://www.ftc.gov/system/files/ftc_gov/pdf/Joint%20FTC-EC%20Statement%20informal%20dialogue%20consumer%20protection%20issues.pdf.

5

Vidjeti

(6)  
  Vidjeti priopćenje za medije „FTC u svojem izvješću upozorava na opasnosti uporabe umjetne inteligencije za rješavanje problema na internetu” (16. lipnja 2022.), https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2022/06/ftc-report-warns-about-using-artificial-intelligence-combat-online-problems.

6

Vidjeti

(7)  Glava 15. članak 45. točka (a)(4)(B) Zakonika SAD-a. Nadalje, pojam „nepošteno ili prijevarno postupanje ili praksa” uključuje postupanje ili praksu i. zbog kojih nastaje ili bi mogla nastati razumno predvidiva šteta u SAD-u ili ii. koje uključuju postupanje u SAD-u kojim se krši zabrana takvog postupanja (glava 15. članak 45. točka (a)(4)(A) Zakonika SAD-a).

7

(8)  Vidjeti Prilog A za popis predmeta koje je FTC pokrenuo u skladu s okvirom „sigurne luke” i sustava zaštite privatnosti.

8

(9)  
  Vidjeti priopćenje za medije „FTC optužio Twitter za prijevarnu uporabu sigurnosnih podataka računa za prodaju ciljanih oglasa” (25. svibnja 2022.), https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2022/05/ftc-charges-twitter-deceptively-using-account-security-data-sell-targeted-ads.

9

Vidjeti

(10)  
  Vidjeti priopćenje za medije „FTC pokrenuo postupak protiv CafePressa zbog pokušaja zataškavanja povrede podataka” (15. ožujka 2022.), https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2022/03/ftc-takes-action-against-cafepress-data-breach-cover.

10

Vidjeti

(11)  
  Vidjeti priopćenje za medije „FTC izdao nalog u postupku protiv aplikacije za praćenje plodnih dana Flo Health koja je dijelila osjetljive podatke s Facebookom, Googleom i drugima” (22. lipnja 2021.), https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2021/06/ftc-finalizes-order-flo-health-fertility-tracking-app-shared-sensitive-health-data-facebook-google.

11

Vidjeti

(12)  Dopis Marise Lago, zamjenice američke ministrice za međunarodnu trgovinu, Didieru Reyndersu, povjereniku Europske komisije za pravosuđe (12. prosinca 2022.).

12

(13)  Iako FTC ne rješava pojedinačne pritužbe potrošača niti u njima posreduje, potvrđuje da će davati prednost predmetima povezanima s Načelima okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka koje su uputila tijela za zaštitu podataka iz EU-a. Osim toga, FTC upotrebljava pritužbe u svojoj bazi podataka o potrošačima „Consumer Sentinel”, kojoj mogu pristupiti brojne druge agencije kaznenog progona, kako bi utvrdio trendove i odredio prioritete za provedbu te utvrdio moguće predmete istrage. Pojedinci iz EU-a za podnošenje pritužbe FTC-u mogu upotrijebiti isti sustav koji je dostupan američkim potrošačima na https://reportfraud.ftc.gov/. Međutim, za pojedinačne pritužbe u pogledu Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka pojedincima iz EU-a najkorisnije bi bilo podnijeti pritužbe tijelu za zaštitu privatnosti u njihovoj državi članici ili neovisnom tijelu za rješavanje sporova.

13

(14)  Glava 15. članak 45. točka (m) Zakonika SAD-a; glava 16. članak 1.98. Kodeksa saveznih propisa. Taj se iznos periodično prilagođava s obzirom na inflaciju.

14

(15)  FTC je prošle godine donio odluku o pojednostavnjenju postupka istrage višestrukih prijestupnika. Vidjeti priopćenje za medije „FTC odobrio istragu ključnih prioriteta za tijela kaznenog progona” (1. srpnja 2021.), https://www.ftc.gov/news-events/news/press-releases/2021/07/ftc-authorizes-investigations-key-enforcement-priorities.

15

Vidjeti

(16)  
  Vidjeti europsko-američki sustav zaštite privatnosti, https://www.ftc.gov/business-guidance/privacy-security/privacy-shield.

16

Vidjeti

(17)  Kad utvrđuje treba li izvršavati svoje ovlasti u skladu s američkim zakonom SAFE WEB, FTC među ostalim razmatra sljedeće: „(A) je li agencija koja podnosi zahtjev pristala pružiti ili će pružiti uzajamnu pomoć Komisiji, (B) hoće li se postupanjem u skladu sa zahtjevom dovesti u pitanje javni interes SAD-a, i (C) odnosi li se istraga ili postupak provedbe agencije koja podnosi zahtjev na postupanje ili praksu kojima se nanosi ili bi se mogla nanijeti šteta velikom broju osoba” (glava 15. članak 46. točka (j)(3) Zakonika SAD-a). Ta se ovlast ne primjenjuje na provedbu zakona o tržišnom natjecanju.

17

---

Dodatak A

Provedba sustava zaštite privatnosti i programa „sigurne luke”

| | Broj predmeta/dokumenta FTC-a | Predmet | Poveznica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| 1 | Dokument FTC-a br. 2023062
  Predmet br. 3:22-cv-03070 (Sjeverni okrug Kalifornije) | SAD protiv Twitter, Inc. | Twitter |
| 2 | Dokument FTC-a br. 192 3209 | U predmetu Residual Pumpkin Entity, LLC, ranija tvrtka: CafePress, i PlanetArt, LLC, druga tvrtka: CafePress | CafePress |
| 3 | Dokument FTC-a br. 192 3133
  Broj predmeta: C-4747 | U predmetu Flo Health, Inc. | Flo Health |
| 4 | Dokument FTC-a br. 192 3050
  Broj predmeta: C-4723 | U predmetu Ortho-Clinical Diagnostics, Inc. | Ortho-Clinical |
| 5 | Dokument FTC-a br. 192 3092
  Broj predmeta: C-4709 | U predmetu T&M Protection, LLC | T&M Protection |
| 6 | Dokument FTC-a br. 192 3084
  Broj predmeta: C-4704 | U predmetu TDARX, Inc. | TDARX |
| 7 | Dokument FTC-a br. 192 3093
  Broj predmeta: C-4706 | U predmetu Global Data Vault, LLC | Global Data |
| 8 | Dokument FTC-a br. 192 3078
  Broj predmeta: C-4703 | U predmetu Incentive Services, Inc. | Incentive Services |
| 9 | Dokument FTC-a br. 192 3090
  Broj predmeta: C-4705 | U predmetu Click Labs, Inc. | Click Labs |
| 10 | Dokument FTC-a br. 182 3192
  Broj predmeta: C-4697 | U predmetu Medable, Inc. | Medable |
| 11 | Dokument FTC-a br. 182 3189
  Broj predmeta: 9386 | U predmetu NTT Global Data Centers Americas, Inc., sljednik poduzeća RagingWire Data Centers, Inc. | RagingWire |
| 12 | Dokument FTC-a br. 182 3196
  Broj predmeta: C-4702 | U predmetu Thru, Inc. | Thru |
| 13 | Dokument FTC-a br. 182 3188
  Broj predmeta: C-4698 | U predmetu DCR Workforce, Inc. | DCR Workforce |
| 14 | Dokument FTC-a br. 182 3194
  Broj predmeta: C-4700 | U predmetu LotaData, Inc. | LotaData |
| 15 | Dokument FTC-a br. 182 3195
  Broj predmeta: C-4701 | U predmetu EmpiriStat, Inc. | EmpiriStat |
| 16 | Dokument FTC-a br. 182 3193
  Broj predmeta: C-4699 | U predmetu 214 Technologies, Inc., druga tvrtka: Trueface.ai | Trueface.ai |
| 17 | Dokument FTC-a br. 182 3107
  Broj predmeta: 9383 | U predmetu Cambridge Analytica, LLC | Cambridge Analytica |
| 18 | Dokument FTC-a br. 182 3152
  Broj predmeta: C-4685 | U predmetu SecureTest, Inc. | SecurTest |
| 19 | Dokument FTC-a br. 182 3144
  Broj predmeta: C-4664 | U predmetu VenPath, Inc. | VenPath |
| 20 | Dokument FTC-a br. 182 3154
  Broj predmeta: C-4666 | U predmetu SmartStart Employment Screening, Inc. | SmartStart |
| 21 | Dokument FTC-a br. 182 3143
  Broj predmeta: C-4663 | U predmetu mResourceLLC, druga tvrtka: Loop Works LLC | mResource |
| 22 | Dokument FTC-a br. 182 3150
  Broj predmeta: C-4665 | U predmetu Idmission LLC | IDmission |
| 23 | Dokument FTC-a br. 182 3100
  Broj predmeta: C-4659 | U predmetu ReadyTech Corporation | ReadyTech |
| 24 | Dokument FTC-a br. 172 3173
  Broj predmeta: C-4630 | U predmetu Decusoft, LLC | Decusoft |
| 25 | Dokument FTC-a br. 172 3171
  Broj predmeta: C-4628 | U predmetu Tru Communication, Inc. | Tru |
| 26 | Dokument FTC-a br. 172 3172
  Broj predmeta: C-4629 | U predmetu Md7, LLC | Md7 |
| 30 | Dokument FTC-a br. 152 3198
  Broj predmeta: C-4543 | U predmetu Jhayrmaine Daniels (druga tvrtka: California Skate-Line) | Jhayrmaine Daniels |
| 31 | Dokument FTC-a br. 152 3190
  Broj predmeta: C-4545 | U predmetu Dale Jarrett Racing Adventure, Inc. | Dale Jarrett |
| 32 | Dokument FTC-a br. 152 3141
  Broj predmeta: C-4540 | U predmetu Golf Connect, LLC | Golf Connect |
| 33 | Dokument FTC-a br. 152 3202
  Broj predmeta: C-4546 | U predmetu Inbox Group, LLC | Inbox Group |
| 34 | Dokument-a br. 152 3187
  Broj predmeta: C-4542 | U predmetu IOActive, Inc. | IOActive |
| 35 | Dokument FTC-a br. 152 3140
  Broj predmeta: C-4549 | U predmetu Jubilant Clinsys, Inc. | Jubilant |
| 36 | Dokument FTC-a br. 152 3199
  Broj predmeta: C-4547 | U predmetu Just Bagels Manufacturing, Inc. | Just Bagels |
| 37 | Dokument FTC-a br. 152 3138
  Broj predmeta: C-4548 | U predmetu NAICS Association, LLC | NAICS |
| 38 | Dokument FTC-a br. 152 3201
  Broj predmeta: C-4544 | U predmetu One Industries Corp. | One Industries |
| 39 | Dokument FTC-a br. 152 3137
  Broj predmeta: C-4550 | U predmetu Pinger, Inc. | Pinger |
| 40 | Dokument FTC-a br. 152 3193
  Broj predmeta: C-4552 | U predmetu SteriMed Medical Waste Solutions | SteriMed |
| 41 | Dokument FTC-a br. 152 3184
  Broj predmeta: C-4541 | U predmetu Contract Logix, LLC | Contract Logix |
| 42 | Dokument FTC-a br. 152 3185
  Broj predmeta: C-4551 | U predmetu Forensics Consulting Solutions, LLC | Forensics Consulting |
| 43 | Dokument FTC-a br. 152 3051
  Broj predmeta: C-4526 | U predmetu American Int'l Mailing, Inc. | AIM |
| 44 | Dokument FTC-a br. 152 3015
  Broj predmeta: C-4525 | U predmetu TES Franchising, LLC | TES |
| 45 | Dokument FTC-a br. 142 3036
  Broj predmeta: C-4459 | U predmetu American Apparel, Inc. | American Apparel |
| 46 | Dokument FTC-a br. 142 3026
  Broj predmeta: C-4469 | U predmetu Fantage.com, Inc. | Fantage |
| 47 | Dokument FTC-a br. 142 3017
  Broj predmeta: C-4461 | U predmetu Apperian, Inc. | Apperian |
| 48 | Dokument FTC-a br. 142 3018
  Broj predmeta: C-4462 | U predmetu Atlanta Falcons Football Club, LLC | Atlanta Falcons |
| 49 | Dokument FTC-a br. 142 3019
  Broj predmeta: C-4463 | U predmetu Baker Tilly Virchow Krause, LLP | Baker Tilly |
| 50 | Dokument FTC-a br. 142 3020
  Broj predmeta: C-4464 | U predmetu BitTorrent, Inc. | BitTorrent |
| 51 | Dokument FTC-a br. 142 3022
  Broj predmeta: C-4465 | U predmetu Charles River Laboratories, Int'l | Charles River |
| 52 | Dokument FTC-a br. 142 3023
  Broj predmeta: C-4466 | U predmetu DataMotion, Inc. | DataMotion |
| 53 | Dokument FTC-a br. 142 3024
  Broj predmeta: C-4467 | U predmetu DDC Laboratories, Inc., druga tvrtka: DNA Diagnostics Center | DDC |
| 54 | Dokument FTC-a br. 142 3028
  Broj predmeta: C-4470 | U predmetu Level 3 Communications, LLC | Level 3 |
| 55 | Dokument FTC-a br. 142 3025
  Broj predmeta: C-4468 | U predmetu PDB Sports, Ltd., druga tvrtka: Denver Broncos Football Club, LLP | Broncos |
| 56 | Dokument FTC-a br. 142 3030
  Broj predmeta: C-4471 | U predmetu Reynolds Consumer Products, Inc. | Reynolds |
| 57 | Dokument FTC-a br. 142 3031
  Broj predmeta: C-4472 | U predmetu Receivable Management Services Corporation | Receivable Mgmt |
| 58 | Dokument FTC-a br. 142 3032
  Broj predmeta: C-4473 | U predmetu Tennessee Football, Inc. | Tennessee Football |
| 59 | Dokument FTC-a br. 102 3058
  Broj predmeta: C-4369 | U predmetu Myspace LLC | Myspace |
| 60 | Dokument FTC-a br. 092 3184
  Broj predmeta: C-4365 | U predmetu Facebook, Inc. | Facebook |
| 61 | Dokument FTC-a br. 092 3081
  Građanski postupak br. 09-CV-5276 (C.D. Cal.) | FTC protiv Javiana Karnanija i Balls of Kryptonite, LLC, druge tvrtke: Bite Size Deals, LLC i Best Priced Brands, LLC | Balls of Kryptonite |
| 62 | Dokument FTC-a br. 102 3136
  Broj predmeta: C-4336 | U predmetu Google, Inc. | Google |
| 63 | Dokument FTC-a br. 092 3137
  Broj predmeta: C-4282 | U predmetu World Innovators, Inc. | World Innovators |
| 64 | Dokument FTC-a br. 092 3141
  Broj predmeta: C-4271 | U predmetu Progressive Gaitways LLC | Progressive Gaitways |
| 65 | Dokument FTC-a br. 092 3139
  Broj predmeta: C-4270 | U predmetu Onyx Graphics, Inc. | Onyx Graphics |
| 66 | Dokument FTC-a br. 092 3138
  Broj predmeta: C-4269 | U predmetu ExpatEdge Partners, LLC | ExpatEdge |
| 67 | Dokument FTC-a br. 092 3140
  Broj predmeta: C-4281 | U predmetu Directors Desk LLC | Directors Desk |
| 68 | Dokument FTC-a br. 092 3142
  Broj predmeta: C-4272 | U predmetu Collectify LLC | Collectify |

Broj predmeta/dokumenta FTC-a

Predmet

Poveznica

1

Dokument FTC-a br. 2023062

Predmet br. 3:22-cv-03070 (Sjeverni okrug Kalifornije)

SAD protiv Twitter, Inc.

Twitter

2

Dokument FTC-a br. 192 3209

U predmetu Residual Pumpkin Entity, LLC, ranija tvrtka: CafePress, i PlanetArt, LLC, druga tvrtka: CafePress

CafePress

3

Dokument FTC-a br. 192 3133

Broj predmeta: C-4747

U predmetu Flo Health, Inc.

Flo Health

4

Dokument FTC-a br. 192 3050

Broj predmeta: C-4723

U predmetu Ortho-Clinical Diagnostics, Inc.

Ortho-Clinical

5

Dokument FTC-a br. 192 3092

Broj predmeta: C-4709

U predmetu T&M Protection, LLC

T&M Protection

6

Dokument FTC-a br. 192 3084

Broj predmeta: C-4704

U predmetu TDARX, Inc.

TDARX

7

Dokument FTC-a br. 192 3093

Broj predmeta: C-4706

U predmetu Global Data Vault, LLC

Global Data

8

Dokument FTC-a br. 192 3078

Broj predmeta: C-4703

U predmetu Incentive Services, Inc.

Incentive Services

9

Dokument FTC-a br. 192 3090

Broj predmeta: C-4705

U predmetu Click Labs, Inc.

Click Labs

10

Dokument FTC-a br. 182 3192

Broj predmeta: C-4697

U predmetu Medable, Inc.

Medable

11

Dokument FTC-a br. 182 3189

Broj predmeta: 9386

U predmetu NTT Global Data Centers Americas, Inc., sljednik poduzeća RagingWire Data Centers, Inc.

RagingWire

12

Dokument FTC-a br. 182 3196

Broj predmeta: C-4702

U predmetu Thru, Inc.

Thru

13

Dokument FTC-a br. 182 3188

Broj predmeta: C-4698

U predmetu DCR Workforce, Inc.

DCR Workforce

14

Dokument FTC-a br. 182 3194

Broj predmeta: C-4700

U predmetu LotaData, Inc.

LotaData

15

Dokument FTC-a br. 182 3195

Broj predmeta: C-4701

U predmetu EmpiriStat, Inc.

EmpiriStat

16

Dokument FTC-a br. 182 3193

Broj predmeta: C-4699

U predmetu 214 Technologies, Inc., druga tvrtka: Trueface.ai

Trueface.ai

17

Dokument FTC-a br. 182 3107

Broj predmeta: 9383

U predmetu Cambridge Analytica, LLC

Cambridge Analytica

18

Dokument FTC-a br. 182 3152

Broj predmeta: C-4685

U predmetu SecureTest, Inc.

SecurTest

19

Dokument FTC-a br. 182 3144

Broj predmeta: C-4664

U predmetu VenPath, Inc.

VenPath

20

Dokument FTC-a br. 182 3154

Broj predmeta: C-4666

U predmetu SmartStart Employment Screening, Inc.

SmartStart

21

Dokument FTC-a br. 182 3143

Broj predmeta: C-4663

U predmetu mResourceLLC, druga tvrtka: Loop Works LLC

mResource

22

Dokument FTC-a br. 182 3150

Broj predmeta: C-4665

U predmetu Idmission LLC

IDmission

23

Dokument FTC-a br. 182 3100

Broj predmeta: C-4659

U predmetu ReadyTech Corporation

ReadyTech

24

Dokument FTC-a br. 172 3173

Broj predmeta: C-4630

U predmetu Decusoft, LLC

Decusoft

25

Dokument FTC-a br. 172 3171

Broj predmeta: C-4628

U predmetu Tru Communication, Inc.

Tru

26

Dokument FTC-a br. 172 3172

Broj predmeta: C-4629

U predmetu Md7, LLC

Md7

30

Dokument FTC-a br. 152 3198

Broj predmeta: C-4543

U predmetu Jhayrmaine Daniels (druga tvrtka: California Skate-Line)

Jhayrmaine Daniels

31

Dokument FTC-a br. 152 3190

Broj predmeta: C-4545

U predmetu Dale Jarrett Racing Adventure, Inc.

Dale Jarrett

32

Dokument FTC-a br. 152 3141

Broj predmeta: C-4540

U predmetu Golf Connect, LLC

Golf Connect

33

Dokument FTC-a br. 152 3202

Broj predmeta: C-4546

U predmetu Inbox Group, LLC

Inbox Group

34

Dokument-a br. 152 3187

Broj predmeta: C-4542

U predmetu IOActive, Inc.

IOActive

35

Dokument FTC-a br. 152 3140

Broj predmeta: C-4549

U predmetu Jubilant Clinsys, Inc.

Jubilant

36

Dokument FTC-a br. 152 3199

Broj predmeta: C-4547

U predmetu Just Bagels Manufacturing, Inc.

Just Bagels

37

Dokument FTC-a br. 152 3138

Broj predmeta: C-4548

U predmetu NAICS Association, LLC

NAICS

38

Dokument FTC-a br. 152 3201

Broj predmeta: C-4544

U predmetu One Industries Corp.

One Industries

39

Dokument FTC-a br. 152 3137

Broj predmeta: C-4550

U predmetu Pinger, Inc.

Pinger

40

Dokument FTC-a br. 152 3193

Broj predmeta: C-4552

U predmetu SteriMed Medical Waste Solutions

SteriMed

41

Dokument FTC-a br. 152 3184

Broj predmeta: C-4541

U predmetu Contract Logix, LLC

Contract Logix

42

Dokument FTC-a br. 152 3185

Broj predmeta: C-4551

U predmetu Forensics Consulting Solutions, LLC

Forensics Consulting

43

Dokument FTC-a br. 152 3051

Broj predmeta: C-4526

U predmetu American Int'l Mailing, Inc.

AIM

44

Dokument FTC-a br. 152 3015

Broj predmeta: C-4525

U predmetu TES Franchising, LLC

TES

45

Dokument FTC-a br. 142 3036

Broj predmeta: C-4459

U predmetu American Apparel, Inc.

American Apparel

46

Dokument FTC-a br. 142 3026

Broj predmeta: C-4469

U predmetu Fantage.com, Inc.

Fantage

47

Dokument FTC-a br. 142 3017

Broj predmeta: C-4461

U predmetu Apperian, Inc.

Apperian

48

Dokument FTC-a br. 142 3018

Broj predmeta: C-4462

U predmetu Atlanta Falcons Football Club, LLC

Atlanta Falcons

49

Dokument FTC-a br. 142 3019

Broj predmeta: C-4463

U predmetu Baker Tilly Virchow Krause, LLP

Baker Tilly

50

Dokument FTC-a br. 142 3020

Broj predmeta: C-4464

U predmetu BitTorrent, Inc.

BitTorrent

51

Dokument FTC-a br. 142 3022

Broj predmeta: C-4465

U predmetu Charles River Laboratories, Int'l

Charles River

52

Dokument FTC-a br. 142 3023

Broj predmeta: C-4466

U predmetu DataMotion, Inc.

DataMotion

53

Dokument FTC-a br. 142 3024

Broj predmeta: C-4467

U predmetu DDC Laboratories, Inc., druga tvrtka: DNA Diagnostics Center

DDC

54

Dokument FTC-a br. 142 3028

Broj predmeta: C-4470

U predmetu Level 3 Communications, LLC

Level 3

55

Dokument FTC-a br. 142 3025

Broj predmeta: C-4468

U predmetu PDB Sports, Ltd., druga tvrtka: Denver Broncos Football Club, LLP

Broncos

56

Dokument FTC-a br. 142 3030

Broj predmeta: C-4471

U predmetu Reynolds Consumer Products, Inc.

Reynolds

57

Dokument FTC-a br. 142 3031

Broj predmeta: C-4472

U predmetu Receivable Management Services Corporation

Receivable Mgmt

58

Dokument FTC-a br. 142 3032

Broj predmeta: C-4473

U predmetu Tennessee Football, Inc.

Tennessee Football

59

Dokument FTC-a br. 102 3058

Broj predmeta: C-4369

U predmetu Myspace LLC

Myspace

60

Dokument FTC-a br. 092 3184

Broj predmeta: C-4365

U predmetu Facebook, Inc.

Facebook

61

Dokument FTC-a br. 092 3081

Građanski postupak br. 09-CV-5276 (C.D. Cal.)

FTC protiv Javiana Karnanija i Balls of Kryptonite, LLC, druge tvrtke: Bite Size Deals, LLC i Best Priced Brands, LLC

Balls of Kryptonite

62

Dokument FTC-a br. 102 3136

Broj predmeta: C-4336

U predmetu Google, Inc.

Google

63

Dokument FTC-a br. 092 3137

Broj predmeta: C-4282

U predmetu World Innovators, Inc.

World Innovators

64

Dokument FTC-a br. 092 3141

Broj predmeta: C-4271

U predmetu Progressive Gaitways LLC

Progressive Gaitways

65

Dokument FTC-a br. 092 3139

Broj predmeta: C-4270

U predmetu Onyx Graphics, Inc.

Onyx Graphics

66

Dokument FTC-a br. 092 3138

Broj predmeta: C-4269

U predmetu ExpatEdge Partners, LLC

ExpatEdge

67

Dokument FTC-a br. 092 3140

Broj predmeta: C-4281

U predmetu Directors Desk LLC

Directors Desk

68

Dokument FTC-a br. 092 3142

Broj predmeta: C-4272

U predmetu Collectify LLC

Collectify

---

PRILOG V.

Image 8

6. srpnja 2023.

| Povjerenik Didier Reynders |
| --- |
| Europska komisija |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles |
| Belgija |

Povjerenik Didier Reynders

Europska komisija

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles

Belgija

Poštovani povjereniče Reynders,

Ministarstvo prometa Sjedinjenih Američkih Država zahvaljuje na prilici da opiše svoju ulogu u provedbi Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka ima ključnu ulogu u zaštiti osobnih podataka koji se razmjenjuju u poslovnim transakcijama u sve povezanijem svijetu. Okvir će omogućiti poduzećima da obavljaju važne poslove u globalnom gospodarstvu i ujedno osigurati da potrošači iz EU-a zadrže važne oblike zaštite privatnosti.

Ministarstvo prometa prvi se put javno obvezalo na provedbu europsko-američkog okvira „sigurne luke” u dopisu poslanu Europskoj komisiji prije više od 22 godine, a te su obveze ponovljene i proširene u dopisu iz 2016. koji se odnosio na okvir europsko-američkog sustava zaštite privatnosti. Naše se ministarstvo tim dopisima obvezalo da će odlučno provoditi Načela europsko-američkog programa sigurne luke, a zatim i europsko-američkog sustava zaštite privatnosti. Proširujemo tu obvezu na Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, a ovim se dopisom ta obveza trajno bilježi.

Ministarstvo prometa osobito potvrđuje svoje obveze u sljedećim ključnim područjima: 1. davanje prednosti istrazi navodnih povreda Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, 2. prikladne provedbene mjere protiv subjekata koji navode lažne ili prijevarne izjave o članstvu u tom okviru, i 3. praćenje i objava provedbenih naloga koji se odnose na povrede tog okvira. Sve su te obveze opisane u nastavku, a u svrhu pružanja nužnog konteksta navedene su i osnovne informacije o ulozi Ministarstva prometa u zaštiti privatnosti potrošača i provedbi Načela okvira za privatnost podataka.

1.   Kontekst

A.   Ovlasti Ministarstva prometa za zaštitu privatnosti

Ministarstvo prometa snažno se zalaže za zaštitu privatnosti informacija koje potrošači daju zračnim prijevoznicima

i posrednicima u prodaji karata. Ovlasti Ministarstva prometa za postupanje u tom području propisane su u glavi 49. članku 41712. Zakonika SAD-a, kojim se prijevozniku ili posredniku u prodaji karata zabranjuje „nepoštena ili prijevarna praksa” u zračnom prijevozu ili prodaji usluga u zračnom prijevozu. Članak 41712.

sastavljen je po uzoru na članak 5. Zakona o FTC-u (glava 15. članak 45. Zakonika SAD-a). Ministarstvo prometa nedavno je objavilo propise u kojima se definira nepoštena i prijevarna praksa u skladu s prethodnim definicijama tog ministarstva i FTC-a. (glava 14. članak 399.79 Kodeksa saveznih propisa). Točnije, praksa je „nepoštena” ako zbog nje nastaje ili bi mogla nastati znatna šteta koju nije moguće razumno izbjeći i čiji štetni učinak ne nadoknađuju pogodnosti

za potrošače ili tržišno natjecanje. Praksa je „prijevarna” za potrošače ako bi mogla zavarati potrošača koji u pogledu značajnog pitanja postupa razumno s obzirom na okolnosti. Pitanje je značajno ako je moglo utjecati na ponašanje potrošača ili odluku u pogledu proizvoda ili usluge. Osim tih općenitih načela, Ministarstvo prometa tumači članak 41712. na način da se njime prijevozniku ili posredniku u prodaji karata zabranjuje: 1. povreda uvjeta svoje politike zaštite privatnosti, 2. povreda bilo kojeg pravila koje je objavilo Ministarstvo prometa na temelju kojeg se utvrđuje da je određena praksa zaštite privatnosti nepoštena ili prijevarna, 3. povreda Zakona o zaštiti privatnosti djece na internetu (Children’s Online Privacy Protection Act – COPPA) ili propisa FTC-a o provedbi tog zakona, ili 4. propust da kao sudionici okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka postupaju u skladu s Načelima tog okvira (1).

Kao što je prethodno navedeno, u skladu sa saveznim pravom Ministarstvo prometa ima isključivu ovlast regulirati praksu zaštite privatnosti zračnih prijevoznika, a dijeli nadležnost s FTC-om za praksu zaštite privatnosti posrednika u prodaji karata za usluge zračnog prijevoza.

Kad se prijevoznik ili prodavač usluga zračnog prijevoza javno obveže poštovati Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, Ministarstvo prometa može upotrijebiti svoje zakonske ovlasti iz članka 41712. da osigura usklađenost s tim načelima. Dakle, kad putnik da informacije prijevozniku ili posredniku u prodaji karata koji se obvezao poštovati Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, svako ponašanje prijevoznika ili posrednika koje nije u skladu s tim načelima smatralo bi se povredom članka 41712.

B.   Provedbena praksa

Ured Ministarstva prometa za zaštitu potrošača u zračnom prometu (Office of Aviation Consumer Protection – OACP) (2) istražuje i kazneno progoni predmete u skladu s glavom 49. člankom 41712. Zakonika SAD-a. On provodi zakonsku zabranu nepoštene i prijevarne prakse iz članka 41712. uglavnom pregovorima, pripremom naloga za obustavu i izradom naloga u kojima se određuju građanskopravne sankcije. Ured saznaje za moguće povrede većinom iz pritužbi koje zaprima od pojedinaca, putnih agenata, zračnih prijevoznika te američkih i stranih vladinih agencija. Potrošači mogu podnositi pritužbe na povrede privatnosti protiv zračnih prijevoznika i posrednika u prodaji karata na internetskim stranicama Ministarstva prometa (3).

Ako se u određenom predmetu ne postigne razumna i odgovarajuća nagodba, OACP je ovlašten pokrenuti provedbeni postupak koji uključuje izvođenje dokaza pred upravnim sucem Ministarstva prometa. Upravni sudac ima ovlasti izdavati naloge za obustavu i građanskopravne sankcije. Povrede članka 41712. mogu dovesti do izdavanja naloga za obustavu i izricanja građanskopravnih sankcija u iznosu do 37 377 USD za svaku povredu tog članka.

Ministarstvo prometa nema ovlasti dodijeliti odštetu ili novčanu naknadu pojedinačnim podnositeljima pritužbi. Međutim, ima ovlasti odobriti nagodbe sklopljene nakon istraga OACP-a koje izravno koriste potrošačima (npr. gotovina, vaučeri) za prijeboj novčanih kazni koje bi inače trebalo platiti američkoj vladi. To se dogodilo u prošlosti, a može se dogoditi i u kontekstu Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka ako to bude opravdano zbog okolnosti. Ako zračni prijevoznik opetovano krši članak 41712., dovela bi se u pitanje njegova spremnost na usklađivanje, što bi u vrlo ozbiljnim situacijama moglo dovesti do zaključka da prijevoznik više nije sposoban obavljati djelatnost i stoga bi izgubio odobrenje za njezino obavljanje.

Ministarstvo prometa do danas je zaprimilo razmjerno malo pritužbi koje se odnose na navodne povrede privatnosti posrednika u prodaji karata ili zračnih prijevoznika. Kad dođe do tih povreda, one se istražuju u skladu s prethodno navedenim načelima.

C.   Oblici pravne zaštite Ministarstva prometa koji se primjenjuju na potrošače iz EU-a

U skladu s člankom 41712. zabrana nepoštene ili prijevarne prakse u zračnom prijevozu ili prodaji usluga zračnog prijevoza primjenjuje se na američke i strane zračne prijevoznike i na posrednike u prodaji karata. Ministarstvo prometa često poduzima mjere protiv američkih i stranih zračnih prijevoznika zbog prakse koja utječe na strane i američke potrošače na temelju činjenice da je zračni prijevoznik primjenjivao tu praksu tijekom pružanja usluga prijevoza iz SAD-a ili u SAD. Ministarstvo prometa upotrebljava i nastavit će upotrebljavati sva pravna sredstva koja su dostupna za zaštitu stranih i američkih potrošača od nepoštene ili prijevarne prakse reguliranih subjekata u zračnom prijevozu.

Kad je riječ o zračnim prijevoznicima, Ministarstvo provodi i druge ciljane zakone kojima se štite potrošači izvan SAD-a, kao što je Zakon o zaštiti privatnosti djece na internetu (Children’s Online Privacy Act – COPPA). Tim je zakonom propisano, među ostalim, da operateri internetskih stranica i internetskih usluga usmjerenih na djecu ili stranica za opću publiku koji svjesno prikupljaju osobne informacije od djece mlađe od 13 godine moraju obavijestiti roditelje o tome i zatražiti njihovu provjerljivu suglasnost. Američke internetske stranice i usluge na koje se primjenjuje taj zakon i koje prikupljaju podatke od djece iz inozemstva moraju postupati u skladu s njim. Internetske stranice i usluge iz inozemstva moraju postupati u skladu s tim zakonom ako su usmjerene na djecu u SAD-u ili ako svjesno prikupljaju osobne informacije od tamošnje djece. Ako SAD ili strani prijevoznici koji posluju u toj državi krše taj zakon, Ministarstvo prometa bilo bi nadležno za poduzimanje provedbenih mjera.

II.   Provedba Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka

Ako zračni prijevoznik ili posrednik u prodaji karata odluči sudjelovati u okviru EU-a i SAD-a za privatnost podataka, a Ministarstvo prometa zaprimi pritužbu da je taj zračni prijevoznik ili posrednik u prodaji karata navodno povrijedio Načela tog okvira, poduzelo bi korake navedene u nastavku za njihovu odlučnu provedbu.

A.   Davanje prednosti istrazi navodnih povreda

OACP Ministarstva prometa istražit će sve pritužbe o navodnim povredama Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka,

uključujući pritužbe koje zaprimi od tijela za zaštitu podataka iz EU-a, i poduzet će provedbene mjere kad postoje dokazi o povredi. Nadalje, OACP će surađivati s FTC-om i Ministarstvom trgovine i prvo će razmatrati navode da regulirani subjekti ne ispunjavaju obveze u pogledu privatnosti preuzete u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

Po primitku navoda o povredi Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka OACP u okviru istrage može poduzeti niz mjera. Može na primjer preispitati politike zaštite privatnosti posrednika u prodaji karata ili zračnog prijevoznika, pribaviti dodatne informacije od posrednika u prodaji karata ili zračnog prijevoznika ili trećih strana, konzultirati se s tijelom koje je uputilo predmet, ocijeniti postoji li obrazac povreda i je li pogođen velik broj potrošača. Osim toga, utvrdio bi odnosi li se predmet na pitanja u nadležnosti Ministarstva trgovine ili FTC-a, ocijenio bi li bilo korisno obrazovati potrošače i poduzeća i prema potrebi bi pokrenuo postupak provedbe.

Ako Ministarstvo prometa sazna da su posrednici u prodaji karata povrijedili Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, surađivat će s FTC-om u tom pogledu. Savjetovat ćemo se i s FTC-om i Ministarstvom trgovine o ishodu svih provedbenih mjera u pogledu Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

B.   Suzbijanje lažnih ili prijevarnih izjava o sudjelovanju u okviru za privatnost podataka

Ministarstvo je i dalje predano istragama povreda Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, uključujući lažne ili prijevarne izjave o sudjelovanju u tom okviru. Davat ćemo prednost razmatranju predmeta koje je uputilo Ministarstvo trgovine u vezi s organizacijama za koje je utvrdilo da se neprimjereno predstavljaju kao sudionice okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka ili upotrebljavaju certifikacijske oznake tog okvira bez odobrenja.

Nadalje, napominjemo da, ako organizacija u svojoj politici zaštite privatnosti tvrdi da je usklađena s Načelima okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka, činjenica da se nije samocertificirala ili ponovno samocertificirala Ministarstvu trgovine sama po sebi vjerojatno ne znači da će biti oslobođena od toga da Ministarstvo prometa osigura provedbu tih obveza.

C.   Praćenje i objava provedbenih naloga koji se odnose na povrede okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka

OACP potvrđuje svoju predanost praćenju provedbenih naloga prema potrebi kako bi se osigurala usklađenost s Načelima okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka. Točnije, ako ured izda nalog kojim se od zračnog prijevoznika ili posrednika u prodaji karata traži da obustavi daljnje povrede Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka i članka 41712., on će pratiti usklađenost tog subjekta s odredbom o obustavi iz naloga. Nadalje, ured će osigurati da su nalozi doneseni u predmetima povezanima s Načelima okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka dostupni na njegovim internetskim stranicama.

Veselimo se daljnjoj suradnji s našim saveznim partnerima i dionicima iz EU-a na pitanjima povezanima s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka.

Nadam se da će Vam ove informacije biti od koristi. Ako imate kakvih pitanja ili trebate daljnje informacije, slobodno mi se obratite.

S poštovanjem

Image 9

Pete BUTTIGIEG

---

(1)  https://www.transportation.gov/individuals/aviation-consumer-protection/privacy.

1

(2)  Ranije poznat kao Ured za provedbu i postupke u području zrakoplovstva (Office of Aviation Enforcement and Proceedings).

2

(3)  http://www.transportation.gov/airconsumer/privacy-complaints.

3

---

PRILOG VI.

| | Ministarstvo pravosuđa SAD-a
  Uprava za kazneno pravo |
| --- | --- |
| Ured pomoćnika Glavnog državnog odvjetnika | Washington, D.C. 20530 |

Image 10

Ministarstvo pravosuđa SAD-a

Uprava za kazneno pravo

Ured pomoćnika Glavnog državnog odvjetnika

Washington, D.C. 20530

23. lipnja 2023.

| Gđa Ana Gallego Torres |
| --- |
| Glavna direktorica za pravosuđe i zaštitu potrošača |
| Europska komisija |
| Rue Montoyer/Montoyerstraat 59 |
| 1049 Bruxelles |
| Belgija |

Gđa Ana Gallego Torres

Glavna direktorica za pravosuđe i zaštitu potrošača

Europska komisija

Rue Montoyer/Montoyerstraat 59

1049 Bruxelles

Belgija

Poštovana direktorice Gallego Torres,

u ovom dopisu navodi se kratak pregled glavnih istražnih alata koji se upotrebljavaju za prikupljanje tržišnih podataka i ostalih informacija iz evidencije od poduzeća u SAD-u u svrhe kaznenog progona ili javnog interesa (građanske i regulatorne), uključujući ograničenja pristupa utvrđena u tim ovlastima (1). Svi su pravni postupci koji su opisani u ovom dopisu nediskriminirajući jer se upotrebljavaju za prikupljanje informacija od poduzeća u SAD-u, među ostalim od poduzeća koja će se samocertificirati u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka, bez obzira na državljanstvo ili boravište ispitanika. Nadalje, poduzeća protiv kojih je pokrenut sudski postupak u SAD-u mogu ga osporiti pred sudom na način opisan u nastavku (2).

Kad je riječ o zapljeni podataka koju obavljaju javna tijela, posebno treba spomenuti četvrti amandman Ustava SAD-a u kojem je propisano da se „ne smije povrijediti pravo osoba da se osjećaju sigurno te da su njihove kuće, dokumenti i imovina zaštićeni od nerazumnih pretraga i zapljena, a nalozi se smiju izdavati samo ako postoji opravdana sumnja potkrijepljena prisegom ili izjavom i u njima mora biti posebno opisano mjesto koje će se pretraživati i osobe ili stvari koje će se zaplijeniti.” Četvrti amandman američkog Ustava. Kako je Vrhovni sud SAD-a naveo u predmetu Berger protiv Države New Yorka, „osnovna je svrha tog amandmana, potvrđena u brojnim odlukama ovog Suda, zaštititi privatnost i sigurnost pojedinaca od proizvoljnog i neovlaštenog narušavanja privatnosti koje provode vladini dužnosnici.” 388 U.S. 41, 53 (1967.) (u kojem se citira predmet Camara protiv Općinskog suda u San Franciscu, 387 U.S. 523, 528 (1967.)). Četvrtim amandmanom općenito se zahtijeva da službenici tijela kaznenog progona u istragama u nacionalnim kaznenim postupcima prije pretrage ishode sudski nalog za pretragu. Vidjeti predmet Katz protiv SAD-a, 389 U.S. 347, 357 (1967.). Standardi za izdavanje naloga, kao što su osnovana sumnja te precizan opis predmeta za zapljenu i mjesta na kojem će se ona obaviti, primjenjuju se na naloge za fizičko pretraživanje i zapljenu, kao i na naloge za pohranjeni sadržaj elektroničke komunikacije izdane u skladu sa Zakonom o pohranjenoj komunikaciji kako je opisano u nastavku. Ako se ne primjenjuje zahtjev posjedovanja sudskog naloga, aktivnosti vlade ipak podliježu provjeri „opravdanosti” u skladu s četvrtim amandmanom. Stoga se samim Ustavom osigurava da američka vlada nema neograničene ili proizvoljne ovlasti da zaplijeni osobne informacije (3).

Tijela kaznenog progona:

Savezni tužitelji, koji su zaposlenici Ministarstva pravosuđa, i savezni agenti, uključujući agente Saveznog istražnog ureda (FBI), agencije kaznenog progona u okviru Ministarstva pravosuđa, mogu zahtijevati od poduzeća u SAD-u da dostave dokumente i ostale informacije iz evidencija u svrhe istrage u kaznenom postupku primjenom nekoliko vrsta obveznih zakonskih mjera, uključujući pozive velike porote, upravne sudske pozive i naloge za pretragu, te mogu tražiti druge podatke o komunikacijama u skladu sa saveznim ovlastima za prikupljanje podataka prislušnim uređajima i bilježenje izlaznih poziva.

Poziv velike porote ili sudski poziv: kazneni sudski pozivi upotrebljavaju se za potporu ciljanim istragama tijela kaznenog progona. Poziv velike porote službeni je zahtjev koji izdaje velika porota (obično na zahtjev saveznog tužitelja) za potporu istrazi koju velika porota provodi zbog sumnje na povredu kaznenog prava. Velika porota istražni je ogranak suda koji sastavlja sudac ili pomoćni sudac. U sudskom se pozivu može od nekoga tražiti da dostavi ili da na uvid poslovne evidencije, elektronički pohranjene informacije ili druge fizičke predmete. Informacije moraju biti relevantne za istragu i sudski poziv ne smije biti nerazuman jer je preopsežan, opresivan ili opterećujući. Primatelj na temelju toga može osporavati sudski poziv. Vidjeti Savezne propise o kaznenom postupku, propis br. 17. Sudski pozivi na dostavu dokumenata u ograničenim se okolnostima mogu upotrebljavati nakon što velika porota izda optužnicu.

Ovlast za izdavanje upravnog sudskog poziva: ovlasti za izdavanje upravnog sudskog poziva mogu se primjenjivati u istragama u kaznenim ili građanskopravnim postupcima. U kontekstu kaznenog progona postoji nekoliko saveznih zakona kojima se dopušta uporaba upravnih sudskih poziva na dostavu ili davanje na uvid poslovnih evidencija, elektronički pohranjenih informacija ili drugih fizičkih predmeta u istragama povezanima s prijevarom u zdravstvu, zlostavljanjem djece, zaštitom koju pruža Tajna služba i kontroliranim tvarima te istragama glavnog inspektora usmjerenima na vladine agencije. Ako vlada želi provesti upravni sudski poziv na sudu, primatelj takvog poziva, kao i primatelj sudskog poziva koji je izdala velika porota, može tvrditi da je taj sudski poziv nerazuman jer je preopsežan, opresivan ili opterećujući.

Sudski nalozi za uređaje za bilježenje ulaznih i izlaznih poziva: u skladu s kaznenim odredbama o uređajima za bilježenje ulaznih i izlaznih poziva tijela kaznenog progona mogu ishoditi sudski nalog za prikupljanje informacija o biranim brojevima, preusmjeravanju, adresiranju i signaliziranju bez sadržaja u stvarnom vremenu za telefonski broj ili e-adresu nakon potvrde da su dostavljene informacije relevantne za istragu u kaznenom postupku koja je u tijeku. Vidjeti glavu 18. članke od 3121. do 3127. Zakonika SAD-a. Nezakonita uporaba ili postavljanje takvog uređaja savezno je kazneno djelo.

Zakon o zaštiti privatnosti elektroničke komunikacije (ECPA): dodatna pravila primjenjuju se na vladin pristup informacijama o pretplatnicima, podacima o prometu i pohranjenom sadržaju komunikacije u posjedu pružatelja internetskih usluga, telefonskih operatera i ostalih pružatelja usluga koji su treća strana, u skladu s glavom II. ECPA-e, koja se naziva i Zakonom o pohranjenim komunikacijama (glava 18. članci od 2701. do 2712. Zakonika SAD-a). Tim je zakonom uspostavljen sustav zaštite prava na privatnost na temelju kojeg je pristup tijela kaznenog progona podacima o klijentima i pretplatnicima pružatelja internetskih usluga ograničen na ono što je propisano ustavnim pravom. Propisano je i da se razina zaštite privatnosti povećava razmjerno tomu koliko se prikupljanjem zadire u privatnost. Tijela kaznenog progona moraju ishoditi sudski poziv za prikupljanje informacija o registraciji pretplatnika, IP adresa i povezanih vremenskih oznaka te informacija o naplati. Za većinu drugih pohranjenih informacija bez sadržaja, kao što su zaglavlja e-poruka bez predmeta, ta tijela moraju sucu iznijeti konkretne činjenice kojima se dokazuje da su tražene informacije relevantne i bitne za istragu u kaznenom postupku koja je u tijeku. Kako bi mogla dobiti pohranjeni sadržaj elektroničke komunikacije, tijela kaznenog progona u načelu moraju od suca ishoditi nalog na temelju osnovane sumnje da predmetni račun sadržava dokaze o kaznenom djelu. U Zakonu o pohranjenim komunikacijama propisane su građanskopravna odgovornost i kaznene sankcije (4).

Sudski nalozi za nadzor u skladu sa saveznim Zakonom o uporabi prislušnih uređaja: tijela kaznenog progona u svrhu istrage u kaznenom postupku mogu u stvarnom vremenu presretati telefonsku, usmenu ili elektroničku komunikaciju u skladu sa saveznim Zakonom o uporabi prislušnih uređaja. Vidjeti glavu 18. članke od 2510. do 2523. Zakonika SAD-a. Ta se ovlast dobiva samo na temelju sudskog naloga u kojem je sudac utvrdio, među ostalim, da postoji osnovana sumnja da će se prisluškivanjem ili elektroničkim presretanjem pronaći dokazi o saveznom kaznenom djelu ili o lokaciji bjegunca od kaznenog progona. U zakonu su predviđene građanskopravna odgovornost i kaznene sankcije za povrede odredbi o prisluškivanju

Nalog za pretragu – Savezni propisi o kaznenom postupku, propis br. 41: tijela kaznenog progona mogu fizički pretražiti prostorije u SAD-u ako sudac to dopusti. Ta tijela moraju dokazati sucu da postoji osnovana sumnja da je kazneno djelo počinjeno ili će biti počinjeno i da se predmeti povezani s tim kaznenim djelom vjerojatno nalaze na mjestu navedenom u nalogu. Ta se ovlast često upotrebljava kad policija mora fizički pretražiti prostorije jer postoji opasnost od uništavanja dokaza ako se poduzeću dostavi sudski poziv ili drugi nalog. Osoba koja je predmet pretrage ili čija je imovina· predmet pretrage može podnijeti prijedlog za odbijanje izvođenja dokaza pribavljenih nezakonitom pretragom ili izvedenih na temelju takve pretrage ako se ti dokazi iznesu protiv te osobe u kaznenom postupku. Vidjeti predmet Mapp protiv Ohija, 367 U.S. 643 (1961.). Kad je nositelj podataka dužan otkriti podatke na temelju naloga, on može ponajprije osporavati obvezu otkrivanja kao prekomjerno opterećenje. Vidjeti predmete In re Application of United States, 610 F.2d 1148, 1157 (3. okrug, 1979.) (utvrđeno je da je „postupanje [...] zakonito samo ako se saslušanje o pitanju opterećenja održi prije nego što se telefonskog operatera obveže da pomogne” u izvršenju naloga za pretragu) i In re Application of United States, 616 F.2d 1122 (9. okrug, 1980.) (isti zaključak na temelju nadzorne ovlasti suda).

Smjernice i politike Ministarstva pravosuđa: osim tih ustavnih i zakonskih ograničenja vladina pristupa podacima i ograničenja utemeljenih na propisima glavni državni odvjetnik objavio je smjernice kojima se dodatno ograničava pristup tijela kaznenog progona podacima i koje sadržavaju i mjere za zaštitu privatnosti i građanskih sloboda. Na primjer, Smjernicama glavnog državnog odvjetnika za domaće operacije FBI-ja (rujan 2008.), koje su dostupne na http://www.justice.gov/archive/opa/docs/guidelines.pdf, utvrđena su ograničenja uporabe istražnih sredstava za traženje informacija povezanih s istragama saveznih kaznenih djela. Tim je smjernicama propisano da FBI mora upotrebljavati istražne metode kojima se najmanje zadire u privatnost uzimajući u obzir utjecaj na privatnost i građanske slobode i moguću štetu za ugled. Nadalje, u njima se navodi da se „podrazumijeva da FBI mora provoditi svoje istrage i druge aktivnosti na zakonit i razuman način kojim se poštuju sloboda i privatnost te izbjegava nepotrebno zadiranje u privatnost osoba koje poštuju zakone.” (Smjernice glavnog državnog odvjetnika za FBI, točka 5.). FBI provodi te smjernice u okviru Vodiča FBI-ja za domaće istrage i operacije, dostupnog na https://vault.fbi.gov/FBI%20Domestic%20Investigations%20and%20Operations%20Guide%20%28DIOG%29. Riječ je o opsežnom priručniku koji uključuje detaljna ograničenja uporabe istražnih alata i smjernice kojima se osigurava zaštita građanskih sloboda i privatnosti u svakoj istrazi. Dodatna pravila i politike u kojima su propisana ograničenja istražnih aktivnosti saveznih tužitelja navedeni su u Pravosudnom priručniku, koji je dostupan i na internetu na https://www.justice.gov/jm/justicemanual.

Građanska i regulatorna tijela (javni interes):

Postoje ozbiljna ograničenja i u pogledu pristupa građanskih i regulatornih tijela (pristup zbog „javnog interesa”) podacima poduzeća u SAD-u. Agencije s građanskim i regulatornim nadležnostima mogu izdavati sudske pozive za poslovne evidencije, elektronički pohranjene informacije ili druge fizičke predmete poduzeća. Te agencije imaju ograničene ovlasti za dostavljanje upravnih ili građanskopravnih sudskih poziva ne samo na temelju svojih osnivačkih akata, već i zbog neovisnog sudskog preispitivanja sudskih poziva prije mogućeg sudskog izvršenja. Vidjeti npr. Savezne propise o građanskom postupku, propis br. 45. Agencije mogu tražiti pristup samo onim podacima koji su relevantni za pitanja u njihovoj nadležnosti. Nadalje, primatelj upravnog sudskog poziva može osporiti njegovo izvršenje na sudu dostavljanjem dokaza da agencija nije postupila u skladu s osnovnim standardima opravdanosti, kako je prethodno opisano.

Postoje i druge pravne osnove na temelju kojih poduzeća mogu osporavati zahtjeve upravnih agencija za podatke zbog posebnosti industrije u kojoj djeluju i vrste podataka koje posjeduju. Na primjer, financijske institucije mogu osporavati upravne sudske pozive kojima se traže određeni podaci jer ih smatraju povredom Zakona o bankarskoj tajni i njegovih provedbenih propisa (glava 31. članak 5318. Zakonika SAD-a; glava 31. poglavlje X. Kodeksa saveznih propisa). Druga poduzeća mogu se oslanjati na Zakon o poštenom izvješćivanju o kreditnoj sposobnosti (glava 15. članak 1681.b Zakonika SAD-a), ili niz drugih zakona usmjerenih na određene sektore. Zlouporaba ovlasti agencije za izdavanje sudskih poziva može dovesti do toga da agencija snosi odgovornost ili da njezini zaposlenici snose osobnu odgovornost. Vidjeti na primjer Zakon o pravu na privatnost financijskih podataka, glava 12. članci od 3401. do 3423. Zakonika SAD-a. Sudovi u SAD-u stoga su zaštitnici od nezakonitih regulatornih zahtjeva i osiguravaju neovisni nadzor aktivnosti saveznih agencija.

Naposljetku, zakonske ovlasti upravnih tijela za fizičku zapljenu evidencije poduzeća u SAD-u na temelju pregleda moraju biti u skladu sa zahtjevima iz četvrtog amandmana. Vidjeti predmet See protiv Grada Seattlea, 387 U.S. 541 (1967.).

Zaključak

Sve aktivnosti tijela kaznenog progona i regulatornih tijela u SAD-u moraju biti u skladu s primjenjivim pravom, uključujući američki Ustav, zakone, pravila i propise. Te aktivnosti moraju biti u skladu i s primjenjivim politikama, uključujući smjernice glavnog državnog odvjetnika kojima se uređuju aktivnosti saveznih tijela kaznenog progona. Prethodno opisanim pravnim okvirom ograničava se mogućnost američkih agencija kaznenog progona i regulatornih agencija da pribavljaju informacije od poduzeća u SAD-u, neovisno o tome odnose li se te informacije na američke državljane ili osobe koje nisu američki državljani, i dopušta sudsko preispitivanje svih vladinih zahtjeva za dostavljanje podataka u skladu s tim ovlastima.

Image 11

---

(1)  Ovim pregledom nisu obuhvaćeni istražni alati u području nacionalne sigurnosti koje upotrebljavaju tijela kaznenog progona u slučaju istraga terorizma i drugih istraga povezanih s nacionalnom sigurnošću, što uključuje dopise o nacionalnoj sigurnosti za određene informacije koje se nalaze u izvješćima o kreditnoj sposobnosti, financijskim evidencijama i elektroničkim evidencijama o pretplatnicima i transakcijama, glava 12. članak 3414. Zakonika SAD-a; glava 15. članak 1681.u Zakonika SAD-a; glava 15. članak 1681.v Zakonika SAD-a; glava 18. članak 2709. Zakonika SAD-a; glava 50. članak 3162. Zakonika SAD-a, te za elektronički nadzor, naloge za pretragu, poslovne evidencije i drugo prikupljanje informacija na temelju Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti, glava 50. članak 1801. i dalje Zakonika SAD-a.

1

(2)  U ovom je dopisu riječ o saveznim tijelima kaznenog progona i regulatornim tijelima. Povrede državnih zakona istražuju državna tijela kaznenog progona i rješavaju ih pred državnim sudovima. Državna tijela kaznenog progona upotrebljavaju naloge za pretragu i sudske pozive u skladu s državnim zakonima na prethodno opisani način, ali na državni sudski postupak mogu se primjenjivati dodatni oblici zaštite iz državnih ustava ili zakona koji premašuju one iz američkog Ustava. Oblici zaštite pruženi u okviru državnih zakona moraju biti barem jednaki onima pruženima u okviru američkog Ustava, uključujući, ali ne ograničavajući se na četvrti amandman.

2

(3)  Američki sudovi redovito primjenjuju prethodno navedena načela zaštite interesa u pogledu privatnosti i sigurnosti iz četvrtog amandmana na nove vrste istražnih alata koje su dostupne tijelima kaznenog progona zahvaljujući tehnološkom razvoju. Na primjer, Vrhovni sud odlučio je 2018. da činjenica da je vlada u okviru istrage tijela kaznenog progona dulje vrijeme prikupljala povijesne podatke o lokaciji baznih stanica od mobilnog mrežnog operatera čini „pretragu” na koju se primjenjuje zahtjev za nalog iz četvrtog amandmana. Carpenter protiv SAD-a, 138 S. Ct. 2206 (2018.).

3

(4)  Osim toga, u članku 2705. točki (b) tog zakona vladu se ovlašćuje da ishodi sudski nalog na temelju dokazane potrebe za zaštitom od otkrivanja, a pružatelju komunikacijskih usluga zabranjuje se da dobrovoljno obavijesti korisnike o tome da je pokrenut postupak u skladu s tim zakonom. Zamjenik glavnog državnog odvjetnika Rod Rosenstein u listopadu 2017. uputio je memorandum odvjetnicima i agentima Ministarstva pravosuđa u kojem su navedene smjernice kako bi takvi nalozi za zaštitu bili prilagođeni posebnim činjenicama i pitanjima u okviru istrage i u kojem je utvrđena opća gornja granica od godine dana kao najdulje razdoblje na koje se molbom može tražiti odgoda obavijesti. Zamjenica glavnog državnog odvjetnika Lisa Monaco u svibnju 2022. objavila je dodatne smjernice o toj temi, kojima su među ostalim uvedeni interni zahtjevi Ministarstva pravosuđa za odobrenje molbi za produljenje trajanja naloga o zaštiti nakon početnog jednogodišnjeg razdoblja i kojima se zahtijeva ukidanje naloga za zaštitu nakon završetka istrage.

4

---

PRILOG VII.

URED DIREKTORA ZA NACIONALNA OBAVJEŠTAJNA PITANJA, URED GLAVNOG PRAVNOG SAVJETNIKA

WASHINGTON, DC 20511

9. prosinca 2022.

| Leslie B. Kiernan |
| --- |
| Glavna pravna savjetnica |
| Ministarstvo trgovine SAD- |
| a, 1401 Constitution |
| Ave., NW Washington, DC 20230 |

Leslie B. Kiernan

Glavna pravna savjetnica

Ministarstvo trgovine SAD-

a, 1401 Constitution

Ave., NW Washington, DC 20230

Poštovana gđo Kiernan,

dana 7. listopada 2022. predsjednik Biden potpisao je Izvršni nalog br. 14086 o poboljšanju zaštitnih mjera u američkim aktivnostima elektroničkog izviđanja, kojim se jača strogi skup zaštitnih mjera u pogledu privatnosti i građanskih sloboda primjenjivih na američke aktivnosti elektroničkog izviđanja. Na temelju tih zaštitnih mjera aktivnosti elektroničkog izviđanja moraju ispunjavati navedene legitimne ciljeve, izričito je zabranjena provedba takvih aktivnosti za potrebe određenih zabranjenih ciljeva, uvedeni su novi postupci kojima se osigurava da se aktivnostima elektroničkog izviđanja promiču ti legitimni ciljevi te da se ne promiču oni zabranjeni, zahtijeva se da se aktivnosti elektroničkog izviđanja provode tek nakon što se, na temelju razumne procjene svih relevantnih čimbenika, utvrdi da su te aktivnosti nužne za ostvarenje potvrđenog obavještajnog prioriteta, i to samo u mjeri i na način koji su proporcionalni potvrđenom obavještajnom prioritetu za čije su ostvarenje odobrene, a od obavještajnih službi traži se da ažuriraju svoje politike i postupke kako bi se uzele u obzir zaštitne mjere u pogledu elektroničkog izviđanja koje se zahtijevaju Izvršnim nalogom. Najvažnije, Izvršnim se nalogom uvodi neovisan i obvezujući mehanizam koji pojedincima iz „država koje ispunjavaju uvjete”, kako su utvrđene u tom nalogu, omogućuje traženje pravne zaštite ako smatraju da su bili predmet američkih aktivnosti elektroničkog izviđanja u suprotnosti sa zakonom, uključujući aktivnosti koje predstavljaju povredu oblika zaštite iz Izvršnog naloga.

Izdavanjem Izvršnog naloga br. 14086 predsjednika Bidena zaključeni su pregovori između predstavnika Europske komisije i SAD-a koji su trajali više od godinu dana i donesena je odluka o smjeru kojim će SAD krenuti u provedbi svojih obveza u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka. U skladu s duhom suradnje u kojem je nastao taj okvir, razumijem da ste od Europske komisije primili dva skupa pitanja o načinu na koji će obavještajne službe provoditi Izvršni nalog. U ovom ću dopisu rado odgovoriti na ta pitanja.

Članak 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti iz 1978. (članak 702. FISA-e)

Prvi skup pitanja odnosi se na članak 702. FISA-e, u skladu s kojim se strane obavještajne informacije mogu, uz zakonski obveznu pomoć američkih pružatelja usluga elektroničke komunikacije, prikupljati ciljanim praćenjem osoba koji nisu američki državljani, a za koje se iz opravdanih razloga vjeruje da se nalaze izvan SAD-a. Točnije, pitanja se odnose na međudjelovanje te odredbe i Izvršnog naloga br. 14086 te drugih zaštitnih mjera koje se primjenjuju na aktivnosti koje se provode u skladu s člankom 702. FISA-e.

Za početak možemo potvrditi da će obavještajne službe primjenjivati zaštitne mjere iz Izvršnog naloga br. 14086 na aktivnosti koje se provode u skladu s člankom 702. FISA-e.

Osim toga, brojne druge zaštitne mjere primjenjuju se na vladinu primjenu članka 702. FISA-e. Na primjer, sve certifikate iz članka 702. FISA-e moraju potpisati glavni državni odvjetnik i direktor za nacionalna obavještajna pitanja, a vlada sve takve certifikate mora dostaviti na odobrenje Sudu za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti (FISC), koji se sastoji od neovisnih sudaca s doživotnim mandatom imenovanih na sedmogodišnje mandatno razdoblje koje se ne može obnoviti. U certifikatima se navode kategorije stranih obavještajnih informacija, koje moraju odgovarati zakonskoj definiciji stranih obavještajnih informacija, a prikupljat će se ciljanim praćenjem osoba koje nisu američkih državljani, a za koje se iz opravdanih razloga vjeruje da se nalaze izvan SAD-a. Certifikati sadržavaju informacije o međunarodnom terorizmu i drugim temama, kao što je prikupljanje informacija o oružju za masovno uništenje. Svi godišnji certifikati moraju se podnijeti na odobrenje FISC-u u okviru molbe za certificiranje, koja uključuje certifikate glavnog državnog odvjetnika i direktora za nacionalna obavještajna pitanja, izjave pod prisegom određenih ravnatelja obavještajnih agencija te postupke ciljanog praćenja, smanjenja količine podataka i pretraživanja koji su obvezujući za vladu. Za postupke ciljanog praćenja obavještajne službe moraju na temelju svih okolnosti razumno procijeniti je li vjerojatno da će se ciljanim praćenjem prikupiti strane obavještajne informacije navedene u certifikatu u skladu s člankom 702. FISA-e.

Osim toga, kad obavještajne službe prikupljaju informacije u skladu s člankom 702. FISA-e, moraju: pisanim putem objasniti razloge na kojima je utemeljena ocjena da se u vrijeme ciljanog praćenja očekivalo da ciljana osoba posjeduje, da bi mogla primiti ili da će vjerojatno prenijeti strane obavještajne informacije navedene u certifikatu u skladu s člankom 702. FISA-e, potvrditi da je standard za ciljano praćenje utvrđen u postupcima ciljanog praćenja iz članka 702. FISA-e i dalje ispunjen i prestati s prikupljanjem ako standard više nije ispunjen. Vidjeti podnesak američke vlade Sudu za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti, 2015 Summary of Notable Section 702 Requirements (Sažetak iz 2015. o najvažnijim zahtjevima iz članka 702.), str. 2.–3. (15. srpnja 2015.).

Činjenica da obavještajne službe moraju u pisanom obliku zabilježiti svoju ocjenu da ciljane osobe iz članka 702. FISA-e ispunjavaju primjenjive standarde za ciljano praćenje i redovito potvrđivati valjanost te ocjene omogućuje FISC-u jednostavniji nadzor aktivnosti ciljanog praćenja koje provode obavještajne službe. Odvjetnici odgovorni za nadzor obavještajnih aktivnosti pri Ministarstvu pravosuđa svaka dva mjeseca preispituju svaku evidentiranu procjenu i obrazloženje za ciljano praćenje, a provode tu nadzornu funkciju neovisno o stranim obavještajnim operacijama. Odjel Ministarstva pravosuđa koji provodi tu funkciju zatim u skladu s davno uspostavljenim pravilom FISC-a ima odgovornost prijaviti FISC-u sve povrede primjenjivih postupaka. To prijavljivanje, zajedno s redovitim sastancima FISC-a i tog odjela Ministarstva pravosuđa u pogledu nadzora ciljanog praćenja iz članka 702. FISA-e, omogućuje FISC-u da osigura usklađenost s ciljanim praćenjem iz tog članka i drugim postupcima te da se na druge načine pobrine da su aktivnosti vlade zakonite. FISC to može činiti na razne načine, među ostalim donošenjem obvezujućih korektivnih odluka o obustavljanju ovlasti vlade da prikuplja podatke o određenoj ciljanoj osobi ili da se izmijeni ili odgodi prikupljanje podataka iz članka 702. FISA-e. FISC može tražiti od vlade i da ga dodatno izvijesti o svojoj usklađenosti s postupcima ciljanog praćenja i drugim postupcima ili zahtijevati od vlade da ih promijeni.

„Skupno” prikupljanje podataka elektroničkim izviđanjem

Drugi se skup pitanja odnosi na „skupno” prikupljanje podataka elektroničkim izviđanjem, definirano u Izvršnom nalogu br. 14086 kao „odobreno prikupljanje velike količine podataka elektroničkim izviđanjem koji su iz tehničkih ili operativnih razloga prikupljeni bez primjene razlikovnih čimbenika (npr. bez primjene posebnih identifikatora ili čimbenika za odabir)”.

U tom pogledu napominjemo da skupno prikupljanje nije dopušteno u skladu s FISA-om ni u skladu s dopisima o nacionalnoj sigurnosti. Kad je riječ o FISA-i:

| — | Za glave I. i III., kojima se dopušta elektronički nadzor odnosno fizičke pretrage, potreban je sudski nalog (uz ograničen broj iznimaka, kao što su hitni slučajevi) i uvijek mora postojati osnovana sumnja da je ciljana osoba strana sila ili agent strane sile. Vidjeti glavu 50. članke 1805. i 1824. Zakonika SAD-a. |
| --- | --- |

—

Za glave I. i III., kojima se dopušta elektronički nadzor odnosno fizičke pretrage, potreban je sudski nalog (uz ograničen broj iznimaka, kao što su hitni slučajevi) i uvijek mora postojati osnovana sumnja da je ciljana osoba strana sila ili agent strane sile. Vidjeti glavu 50. članke 1805. i 1824. Zakonika SAD-a.

| — | Zakonom USA FREEDOM iz 2015. izmijenjena je glava IV. FISA-e, kojom se dopušta uporaba uređaja za bilježenje ulaznih i izlaznih poziva na temelju sudskog naloga (osim u hitnim slučajevima), na način da je uvedena obveza da zahtjevi vlade budu utemeljeni na „posebnom čimbeniku za odabir”. Vidjeti glavu 50. članak 1842. točku (c)(3) Zakonika SAD-a. |
| --- | --- |

—

Zakonom USA FREEDOM iz 2015. izmijenjena je glava IV. FISA-e, kojom se dopušta uporaba uređaja za bilježenje ulaznih i izlaznih poziva na temelju sudskog naloga (osim u hitnim slučajevima), na način da je uvedena obveza da zahtjevi vlade budu utemeljeni na „posebnom čimbeniku za odabir”. Vidjeti glavu 50. članak 1842. točku (c)(3) Zakonika SAD-a.

| — | Za glavu V. FISA-e, kojom se FBI-ju dopušta pribavljanje određene poslovne evidencije, potreban je sudski nalog utemeljen na molbi u kojoj je utvrđeno da „postoje konkretne i razumljive činjenice koje su temelj opravdane sumnje da je osoba kojoj evidencije pripadaju strana sila ili agent strane sile”. Vidjeti glavu 50. članak 1862. točku (b)(2)(B) Zakonika SAD-a (1). |
| --- | --- |

—

Za glavu V. FISA-e, kojom se FBI-ju dopušta pribavljanje određene poslovne evidencije, potreban je sudski nalog utemeljen na molbi u kojoj je utvrđeno da „postoje konkretne i razumljive činjenice koje su temelj opravdane sumnje da je osoba kojoj evidencije pripadaju strana sila ili agent strane sile”. Vidjeti glavu 50. članak 1862. točku (b)(2)(B) Zakonika SAD-a (1).

| — | Konačno, člankom 702. FISA-e dopušteno je „ciljano praćenje osoba koje nisu američki državljani, a za koje se iz opravdanih razloga vjeruje da se nalaze izvan SAD-a kako bi prikupile strane obavještajne informacije”. Vidjeti glavu 50. članak 188l.a točku (a) Zakonika SAD-a. Dakle, kako je primijetio Odbor za nadzor privatnosti i građanskih sloboda, prikupljanje podataka koje vlada provodi u skladu s člankom 702. FISA-e „u cijelosti se sastoji od ciljanog praćenja određenih osoba i pribavljanja komunikacija povezanih s tim osobama jer vlada smatra da je razumno očekivati da će od njih prikupiti određene oblike stranih obavještajnih informacija” te „program ne funkcionira na način da se skupno prikupljaju komunikacije”. Odbor za zaštitu privatnosti i građanske slobode, Report on the Surveillance Program Operated Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act (Izvješće o programu nadzora koji se provodi u skladu s člankom 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti), str. 103. (2. srpnja 2014.) (2). |
| --- | --- |

—

Konačno, člankom 702. FISA-e dopušteno je „ciljano praćenje osoba koje nisu američki državljani, a za koje se iz opravdanih razloga vjeruje da se nalaze izvan SAD-a kako bi prikupile strane obavještajne informacije”. Vidjeti glavu 50. članak 188l.a točku (a) Zakonika SAD-a. Dakle, kako je primijetio Odbor za nadzor privatnosti i građanskih sloboda, prikupljanje podataka koje vlada provodi u skladu s člankom 702. FISA-e „u cijelosti se sastoji od ciljanog praćenja određenih osoba i pribavljanja komunikacija povezanih s tim osobama jer vlada smatra da je razumno očekivati da će od njih prikupiti određene oblike stranih obavještajnih informacija” te „program ne funkcionira na način da se skupno prikupljaju komunikacije”. Odbor za zaštitu privatnosti i građanske slobode, Report on the Surveillance Program Operated Pursuant to Section 702 of the Foreign Intelligence Surveillance Act (Izvješće o programu nadzora koji se provodi u skladu s člankom 702. Zakona o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti), str. 103. (2. srpnja 2014.) (2).

Zakonom USA FREEDOM iz 2015. uvodi se zahtjev „posebnog čimbenika za odabir” za uporabu dopisa o nacionalnoj sigurnosti. Vidjeti glavu 12. članak 3414. točku (a)(2) Zakonika SAD-a; glavu 15. članak 1681.u Zakonika SAD-a; glavu 15. članak 1681.v točku (a) Zakonika SAD-a; glavu 18. članak 2709. točku (b) Zakonika SAD-a.

Nadalje, u Izvršnom nalogu br. 14086 propisano je da se „daje prednost ciljanom prikupljanju” i da je, kad obavještajne službe provode skupno prikupljanje, „skupno prikupljanje elektroničkim izviđanjem dopušteno samo ako se utvrdi [...] da se informacije nužne za ostvarenje potvrđenog obavještajnog prioriteta iz opravdanih razloga ne mogu dobiti ciljanim prikupljanjem”. Vidjeti članak 2. točku (c)(ii)(A) Izvršnog naloga br. 14086.

Osim toga, Izvršnim nalogom br. 14086 propisane su dodatne zaštitne mjere za slučajeve kad obavještajne službe utvrde da skupno prikupljanje ispunjava te uvjete. Točnije, u tom se nalogu zahtijeva da obavještajna zajednica pri skupnom prikupljanju mora „provesti razumne metode i tehničke mjere za ograničavanje prikupljanja samo na one podatke koji su nužni za ostvarenje potvrđenog obavještajnog prioriteta i na što manju količinu nerelevantnih informacija”
  (vidjeti prethodno upućivanje). U Izvršnom nalogu navedeno je i da se „aktivnosti elektroničkog izviđanja”, koje uključuju pretraživanje podataka dobivenih skupnim elektroničkim izviđanjem „provode tek nakon što se, na temelju razumne procjene svih relevantnih čimbenika, utvrdi da su te aktivnosti nužne za ostvarenje potvrđenog obavještajnog prioriteta”
  (vidjeti prethodno upućivanje, članak 2. točka (a)(ii)(A)). U tom se nalogu dodatno provodi navedeno načelo navođenjem da obavještajne službe mogu pretraživati samo podatke dobivene skupnim elektroničkim izviđanjem čija količina nije smanjena i koji su prikupljeni kako bi se ostvarilo šest dopuštenih ciljeva te da se takva pretraživanja moraju provoditi u skladu s politikama i postupcima „u kojima se u odgovarajućoj mjeri uzima u obzir utjecaj pretraživanja na privatnost i građanske slobode svih osoba neovisno o njihovu državljanstvu ili boravištu”
  (vidjeti prethodno upućivanje, članak 2. točka (c)(iii)(D)). Konačno, u Izvršnom nalogu propisani su način postupanja s prikupljenim podacima, njihova sigurnost i kontrola pristupa (vidjeti prethodno upućivanje, članak 2. točke (c)(iii)(A) i (c)(iii)(B)).

- * * * *

Nadamo se da su ova pojašnjenja bila korisna. Obratite nam se bez ustručavanja ako imate dodatna pitanja o načinu na koji američke obavještajne službe namjeravaju provesti Izvršni nalog br. 14086.

Sincerely,

Image 12

Christopher C. FONZONE

Glavni pravni savjetnik

---

(1)  U razdoblju od 2001. do 2020. FBI-ju je na temelju glave V. FISA-e bilo dopušteno tražiti odobrenje od FISC-a da pribavi „fizičke predmete” relevantne za određene odobrene istrage. Vidjeti članak 215. zakona USA PATRIOT, Javni zakon br. 107-56, Zakonik br. 115, str. 272. (2001.). Ta je odredba stavljena izvan snage, ali zbog navedenog je izraza vlada u određenom razdoblju imala ovlasti za skupno prikupljanje metapodataka o telefonskim pozivima. Međutim, čak i prije nego što je odredba stavljena izvan snage, izmijenjena je zakonom USA FREEDOM na način da je uvedena obveza da molbe koje vlada upućuje FISC-u budu utemeljene na „posebnom čimbeniku za odabir”. Vidjeti članak 103. zakona USA FREEDOM iz 2015., Javni zakon br. 114-23, Zakonik br. 129, str. 268. (2015.).

1

(2)  U skladu s člancima 703. i 704., kojima se obavještajnim službama dopušta prikupljanje podataka o američkim državljanima koji se nalaze izvan SAD-a, potreban je sudski nalog (osim u hitnim slučajevima) i uvijek mora postojati osnovana sumnja da je ciljana osoba strana sila, agent strane sile ili službenik ili zaposlenik strane sile. Vidjeti glavu 50. članke 1881.b i 1881.c Zakonika SAD-a.

2

---

PRILOG VIII.

Popis pokrata

U ovoj se Odluci pojavljuju sljedeće pokrate:

| AAA | Američko udruženje za arbitražu |
| --- | --- |
| Uredba glavnog državnog odvjetnika | Uredba glavnog državnog odvjetnika o Žalbenom sudu za zaštitu podataka |
| AGG-DOM | Smjernice glavnog državnog odvjetnika za domaće operacije FBI-ja |
| APA | Zakon o upravnom postupku |
| CIA | Središnja obavještajna agencija |
| CNSS | Odbor za sustave nacionalne sigurnosti |
| Sud | Sud Europske unije |
| Odluka | Provedbena odluka Komisije u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenoj razini zaštite osobnih podataka u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka |
| DHS | Ministarstvo domovinske sigurnosti |
| DNI | Direktor Nacionalne obavještajne službe |
| DoC | Ministarstvo trgovine SAD-a |
| DoJ | Ministarstvo pravosuđa SAD-a |
| DoT | Ministarstvo prometa SAD-a |
| DPA | Tijelo za zaštitu podataka |
| Popis DPF-a | Popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka |
| DPRC | Žalbeni sud za zaštitu podataka |
| ECOA | Zakon o jednakim mogućnostima za dobivanje kredita |
| ECPA | Zakon o zaštiti privatnosti elektroničke komunikacije |
| EEA | Europski gospodarski prostor |
| Izvršni nalog br. 12333 | Izvršni nalog br. 12333 „Obavještajne aktivnosti Sjedinjenih Država” |
| Izvršni nalog br. 14086, izvršni nalog | Izvršni nalog br. 14086. „Poboljšanje zaštitnih mjera u američkim aktivnostima elektroničkog izviđanja” |
| DPF EU-a i SAD-a ili DPF | Okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka |
| Panel DPF-a EU-a i SAD-a | Panel okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka |
| FBI | Savezni istražni ured |
| FCRA | Zakon o poštenom izvješćivanju o kreditnoj sposobnosti |
| FISA | Zakon o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti |
| FISC | Sud za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti |
| FISCR | Žalbeni sud za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti |
| FOIA | Zakon o pravu na pristup informacijama |
| FRA | Zakon o saveznim evidencijama |
| FTC | Savezna trgovinska komisija SAD-a |
| HIPAA | Zakon o prenosivosti i odgovornosti u zdravstvenom osiguranju |
| ICDR | Međunarodni centar za rješavanje sporova |
| IOB | Odbor za nadzor obavještajnih aktivnosti |
| NIST | Nacionalni institut za standardizaciju i tehnologiju |
| NSA | Nacionalna sigurnosna agencija |
| NSL | Dopis(i) o nacionalnoj sigurnosti |
| ODNI | Ured direktora Nacionalne obavještajne službe |
| ODNI CLPO, CLPO | Službenik za zaštitu građanskih sloboda ureda direktora Nacionalne obavještajne službe |
| OMB | Ured za upravljanje i proračun |
| OPCL | Ured za privatnost i građanske slobode Ministarstva pravosuđa |
| PCLOB | Nadzorni odbor za zaštitu privatnosti i građanskih sloboda |
| PIAB | Predsjednički savjetodavni odbor za obavještajne aktivnosti |
| PPD br. 28 | Predsjednički ukaz br. 28 |
| Uredba (EU) 2016/679 | Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ |
| SAOP | Viši službenik Agencije za zaštitu privatnosti |
| Načela | Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka |
| SAD | Sjedinjene Američke Države |
| Unija | Europska unija |

AAA

Američko udruženje za arbitražu

Uredba glavnog državnog odvjetnika

Uredba glavnog državnog odvjetnika o Žalbenom sudu za zaštitu podataka

AGG-DOM

Smjernice glavnog državnog odvjetnika za domaće operacije FBI-ja

APA

Zakon o upravnom postupku

CIA

Središnja obavještajna agencija

CNSS

Odbor za sustave nacionalne sigurnosti

Sud

Sud Europske unije

Odluka

Provedbena odluka Komisije u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća o primjerenoj razini zaštite osobnih podataka u skladu s okvirom EU-a i SAD-a za privatnost podataka

DHS

Ministarstvo domovinske sigurnosti

DNI

Direktor Nacionalne obavještajne službe

DoC

Ministarstvo trgovine SAD-a

DoJ

Ministarstvo pravosuđa SAD-a

DoT

Ministarstvo prometa SAD-a

DPA

Tijelo za zaštitu podataka

Popis DPF-a

Popis organizacija uključenih u okvir za privatnost podataka

DPRC

Žalbeni sud za zaštitu podataka

ECOA

Zakon o jednakim mogućnostima za dobivanje kredita

ECPA

Zakon o zaštiti privatnosti elektroničke komunikacije

EEA

Europski gospodarski prostor

Izvršni nalog br. 12333

Izvršni nalog br. 12333 „Obavještajne aktivnosti Sjedinjenih Država”

Izvršni nalog br. 14086, izvršni nalog

Izvršni nalog br. 14086. „Poboljšanje zaštitnih mjera u američkim aktivnostima elektroničkog izviđanja”

DPF EU-a i SAD-a ili DPF

Okvir EU-a i SAD-a za privatnost podataka

Panel DPF-a EU-a i SAD-a

Panel okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka

FBI

Savezni istražni ured

FCRA

Zakon o poštenom izvješćivanju o kreditnoj sposobnosti

FISA

Zakon o nadzoru stranih obavještajnih aktivnosti

FISC

Sud za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti

FISCR

Žalbeni sud za nadzor stranih obavještajnih aktivnosti

FOIA

Zakon o pravu na pristup informacijama

FRA

Zakon o saveznim evidencijama

FTC

Savezna trgovinska komisija SAD-a

HIPAA

Zakon o prenosivosti i odgovornosti u zdravstvenom osiguranju

ICDR

Međunarodni centar za rješavanje sporova

IOB

Odbor za nadzor obavještajnih aktivnosti

NIST

Nacionalni institut za standardizaciju i tehnologiju

NSA

Nacionalna sigurnosna agencija

NSL

Dopis(i) o nacionalnoj sigurnosti

ODNI

Ured direktora Nacionalne obavještajne službe

ODNI CLPO, CLPO

Službenik za zaštitu građanskih sloboda ureda direktora Nacionalne obavještajne službe

OMB

Ured za upravljanje i proračun

OPCL

Ured za privatnost i građanske slobode Ministarstva pravosuđa

PCLOB

Nadzorni odbor za zaštitu privatnosti i građanskih sloboda

PIAB

Predsjednički savjetodavni odbor za obavještajne aktivnosti

PPD br. 28

Predsjednički ukaz br. 28

Uredba (EU) 2016/679

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ

SAOP

Viši službenik Agencije za zaštitu privatnosti

Načela

Načela okvira EU-a i SAD-a za privatnost podataka

SAD

Sjedinjene Američke Države

Unija

Europska unija

---