# Europos Sąjungos L 234/2023

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 234 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 66 metai2023m. rugsėjo 22d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 234

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

66 metai2023m. rugsėjo 22d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2023 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/1804 dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, kuriuo panaikinama Direktyva 2014/94/ES (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/1805 dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro naudojimo jūrų transporto sektoriuje, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB (
  1
  ) | 48 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2023 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/1804 dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, kuriuo panaikinama Direktyva 2014/94/ES (
  1
  )

1

1

*

2023 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/1805 dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro naudojimo jūrų transporto sektoriuje, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB (
  1
  )

1

48

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2023 m. rugsėjo 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/1806, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/73, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės elektriniams dviračiams, galutinis surinkimas | 101 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/1807, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/72, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės elektriniams dviračiams nustatomas galutinis kompensacinis muitas | 103 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/1808, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/2371 nustatoma informacijos apie didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai prevencijos, parengties joms ir atsako į jas veiksmų planavimą pateikimo forma | 105 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2023 m. rugsėjo 14 d. Komisijos sprendimas (ES) 2023/1809, kuriuo nustatomi ES ekologinio ženklo suteikimo sugeriamiesiems higienos gaminiams ir daugkartinėms menstruacinėms taurelėms kriterijai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2023) 6024)

   (
  1
  ) | 142 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimas (ES) 2023/1810 dėl prašymo pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 56 straipsnio 1 dalį taikyti išplėstinę kumuliaciją tarp Kambodžos ir Vietnamo bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistemos tikslais pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/2446 taikant kilmės taisykles tam tikroms medžiagoms arba dalims, naudojamoms dviračiams gaminti | 190 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 20 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2023/1811, kuriuo, nustatant 2024 m. valstybėse narėse Komisijos vykdomos kontrolės programą, skirtą tikrinti, kaip taikomi Sąjungos žemės ūkio maisto produktų grandinės teisės aktai, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1550 | 196 |
| | | DARBO TVARKOS TAISYKLĖS IR PROCEDŪROS REGLAMENTAI |
| | * | Europos Audito Rūmų sprendimas Nr.37–2023 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Audito Rūmų dokumentais | 200 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

*

2023 m. rugsėjo 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/1806, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/73, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės elektriniams dviračiams, galutinis surinkimas

101

*

2023 m. rugsėjo 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/1807, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/72, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės elektriniams dviračiams nustatomas galutinis kompensacinis muitas

103

*

2023 m. rugsėjo 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/1808, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/2371 nustatoma informacijos apie didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai prevencijos, parengties joms ir atsako į jas veiksmų planavimą pateikimo forma

105

SPRENDIMAI

*

2023 m. rugsėjo 14 d. Komisijos sprendimas (ES) 2023/1809, kuriuo nustatomi ES ekologinio ženklo suteikimo sugeriamiesiems higienos gaminiams ir daugkartinėms menstruacinėms taurelėms kriterijai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2023) 6024)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2023) 6024)

1

142

*

2023 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimas (ES) 2023/1810 dėl prašymo pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 56 straipsnio 1 dalį taikyti išplėstinę kumuliaciją tarp Kambodžos ir Vietnamo bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistemos tikslais pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/2446 taikant kilmės taisykles tam tikroms medžiagoms arba dalims, naudojamoms dviračiams gaminti

190

*

2023 m. rugsėjo 20 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2023/1811, kuriuo, nustatant 2024 m. valstybėse narėse Komisijos vykdomos kontrolės programą, skirtą tikrinti, kaip taikomi Sąjungos žemės ūkio maisto produktų grandinės teisės aktai, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1550

196

DARBO TVARKOS TAISYKLĖS IR PROCEDŪROS REGLAMENTAI

*

Europos Audito Rūmų sprendimas Nr.37–2023 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Audito Rūmų dokumentais

200

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2023 m. vasario 25 d. Tarybos sprendimo (BUSP) 2023/432, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/145/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, klaidų ištaisymas ( OL L 100, 2023 4 13 ) | 206 |
| | * | 2023 m. vasario 25 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) 2023/429, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, klaidų ištaisymas ( OL L 100, 2023 4 13 ) | 207 |

Klaidų ištaisymas

*

2023 m. vasario 25 d. Tarybos sprendimo (BUSP) 2023/432, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/145/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, klaidų ištaisymas ( OL L 100, 2023 4 13 )

( OL L 100, 2023 4 13 )

206

*

2023 m. vasario 25 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) 2023/429, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, klaidų ištaisymas ( OL L 100, 2023 4 13 )

( OL L 100, 2023 4 13 )

207

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2023 9 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 234/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 234/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2023/1804

2023 m. rugsėjo 13 d.

dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, kuriuo panaikinama Direktyva 2014/94/ES

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES (4) nustatyta alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo sistema. 2020 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikate „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ (toliau – Darnaus ir išmanaus judumo strategija) atkreiptas dėmesys į netolygią įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros plėtrą visoje Sąjungoje, taip pat į tai, kad trūksta sąveikumo bei patogumo naudotojams. Jame pažymėta, kad, nesant aiškios bendros tikslų nustatymo ir priemonių pagal nacionalines politikos programas, kurių reikalaujama pagal Direktyvą 2014/94/ES, tvirtinimo metodikos, susidarė padėtis, kai tikslų nustatymo ir rėmimo politikos mastas valstybėse narėse labai skiriasi. Tie skirtumai sutrukdė sukurti visuotinį ir išbaigtą alternatyviųjų degalų infrastruktūros tinklą visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES (4) nustatyta alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo sistema. 2020 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikate „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“ (toliau – Darnaus ir išmanaus judumo strategija) atkreiptas dėmesys į netolygią įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros plėtrą visoje Sąjungoje, taip pat į tai, kad trūksta sąveikumo bei patogumo naudotojams. Jame pažymėta, kad, nesant aiškios bendros tikslų nustatymo ir priemonių pagal nacionalines politikos programas, kurių reikalaujama pagal Direktyvą 2014/94/ES, tvirtinimo metodikos, susidarė padėtis, kai tikslų nustatymo ir rėmimo politikos mastas valstybėse narėse labai skiriasi. Tie skirtumai sutrukdė sukurti visuotinį ir išbaigtą alternatyviųjų degalų infrastruktūros tinklą visoje Sąjungoje;

| (2) | Sąjungos teisės aktuose jau yra nustatyti su degalais iš atsinaujinančiųjų išteklių susiję tikslai. Pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 (5) nustatytas tikslas užtikrinti, kad 14 % transporto degalų rinkos sudarytų degalai iš atsinaujinančiųjų išteklių; |
| --- | --- |

(2)

Sąjungos teisės aktuose jau yra nustatyti su degalais iš atsinaujinančiųjų išteklių susiję tikslai. Pavyzdžiui, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 (5) nustatytas tikslas užtikrinti, kad 14 % transporto degalų rinkos sudarytų degalai iš atsinaujinančiųjų išteklių;

| (3) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2019/631 (6) ir (ES) 2019/1242 (7) jau nustatytos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų transporto priemonių, taip pat tam tikrų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio normos. Tie reglamentai turėtų paspartinti didesnį, visų pirma, netaršių transporto priemonių naudojimo mastą ir taip sukurti įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros paklausą. Svarbu, kad reglamentais (ES) 2019/631 bei (ES) 2019/1242 ir šiuo reglamentu būtų užtikrinta nuosekli alternatyviųjų degalų naudojimo ir diegimo kelių transporte sistema; |
| --- | --- |

(3)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentais (ES) 2019/631 (6) ir (ES) 2019/1242 (7) jau nustatytos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų transporto priemonių, taip pat tam tikrų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio normos. Tie reglamentai turėtų paspartinti didesnį, visų pirma, netaršių transporto priemonių naudojimo mastą ir taip sukurti įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros paklausą. Svarbu, kad reglamentais (ES) 2019/631 bei (ES) 2019/1242 ir šiuo reglamentu būtų užtikrinta nuosekli alternatyviųjų degalų naudojimo ir diegimo kelių transporte sistema;

| (4) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu dėl vienodų sąlygų darniajam oro transportui užtikrinimo ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/1805 (8) turėtų būti skatinama tvarių alternatyviųjų degalų gamyba ir naudojimas aviacijos ir jūrų transporto sektoriuose. Nors tvarių aviacinių degalų naudojimo reikalavimų laikymasis dažniausiai gali būti užtikrintas naudojant esamą degalų pildymo infrastruktūrą, siekiant užtikrinti elektros tiekimą oro uoste stovintiems orlaiviams, prireiks investicijų. Reglamentu (ES) 2023/1805 nustatyti reikalavimai, visų pirma, susiję su elektros tiekimu nuo kranto, ir jie gali būti įvykdyti tik tuo atveju, jeigu transeuropinio transporto tinklo (toliau – TEN-T) uostuose bus užtikrintas tinkamas elektros tiekimo nuo kranto lygis. Tačiau tuose reglamentuose nėra jokių reikalavimų dėl degalų infrastruktūros, nors tokie reikalavimai yra būtina sąlyga, kad būtų galima pasiekti tikslus; |
| --- | --- |

(4)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu dėl vienodų sąlygų darniajam oro transportui užtikrinimo ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/1805 (8) turėtų būti skatinama tvarių alternatyviųjų degalų gamyba ir naudojimas aviacijos ir jūrų transporto sektoriuose. Nors tvarių aviacinių degalų naudojimo reikalavimų laikymasis dažniausiai gali būti užtikrintas naudojant esamą degalų pildymo infrastruktūrą, siekiant užtikrinti elektros tiekimą oro uoste stovintiems orlaiviams, prireiks investicijų. Reglamentu (ES) 2023/1805 nustatyti reikalavimai, visų pirma, susiję su elektros tiekimu nuo kranto, ir jie gali būti įvykdyti tik tuo atveju, jeigu transeuropinio transporto tinklo (toliau – TEN-T) uostuose bus užtikrintas tinkamas elektros tiekimo nuo kranto lygis. Tačiau tuose reglamentuose nėra jokių reikalavimų dėl degalų infrastruktūros, nors tokie reikalavimai yra būtina sąlyga, kad būtų galima pasiekti tikslus;

| (5) | todėl visų rūšių transportas turėtų būti įtrauktas į vieną teisės aktą, kuriame turėtų būti atsižvelgta į alternatyviųjų degalų įvairovę. Netaršių galios pavarų technologijų naudojimo įvairių rūšių transporto sektoriuose parengtumo etapai skirtingose valstybėse narėse skiriasi. Visų pirma, kelių transporto sektoriuje sparčiai įsitvirtina elektrinės transporto priemonės su baterijomis ir laidu įkraunamos hibridinės transporto priemonės. Rinkoje taip pat yra vandenilinių transporto priemonių. Be to, šiuo metu, įgyvendinant įvairius projektus ir vykdant pirmuosius komercinius reisus, pradedami naudoti mažesni vandeniliniai laivai bei elektriniai laivai su baterijomis ir vandeniliniai traukiniai, ir tikimasi, kad per ateinančius metus jie bus pradėti naudoti visokeriopoms komercinėms reikmėms. Priešingai, aviacijos ir vandens transporto sektoriai ir toliau priklauso nuo skystojo ir dujinio kuro, nes tikimasi, kad netaršių ir mažataršių galios pavarų sprendimų rinkoje atsiras tik apie 2030 m. ar dar vėliau, ypač aviacijos sektoriuje visiška komercializacija užtruks. Iškastinį dujinį ar skystąjį kurą galima naudoti tik tuo atveju, jeigu jis aiškiai įtrauktas į aiškų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planą, atitinkantį ilgalaikį tikslą Sąjungoje pasiekti poveikio klimatui neutralumą, reikalaujant į iškastinį kurą įmaišyti vis daugiau degalų iš atsinaujinančiųjų išteklių, pavyzdžiui, biometano, pažangiųjų biodegalų arba atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako sintetinių, parafininių, dujinių ir skystųjų degalų, arba jį tokiais degalais pakeisti; |
| --- | --- |

(5)

todėl visų rūšių transportas turėtų būti įtrauktas į vieną teisės aktą, kuriame turėtų būti atsižvelgta į alternatyviųjų degalų įvairovę. Netaršių galios pavarų technologijų naudojimo įvairių rūšių transporto sektoriuose parengtumo etapai skirtingose valstybėse narėse skiriasi. Visų pirma, kelių transporto sektoriuje sparčiai įsitvirtina elektrinės transporto priemonės su baterijomis ir laidu įkraunamos hibridinės transporto priemonės. Rinkoje taip pat yra vandenilinių transporto priemonių. Be to, šiuo metu, įgyvendinant įvairius projektus ir vykdant pirmuosius komercinius reisus, pradedami naudoti mažesni vandeniliniai laivai bei elektriniai laivai su baterijomis ir vandeniliniai traukiniai, ir tikimasi, kad per ateinančius metus jie bus pradėti naudoti visokeriopoms komercinėms reikmėms. Priešingai, aviacijos ir vandens transporto sektoriai ir toliau priklauso nuo skystojo ir dujinio kuro, nes tikimasi, kad netaršių ir mažataršių galios pavarų sprendimų rinkoje atsiras tik apie 2030 m. ar dar vėliau, ypač aviacijos sektoriuje visiška komercializacija užtruks. Iškastinį dujinį ar skystąjį kurą galima naudoti tik tuo atveju, jeigu jis aiškiai įtrauktas į aiškų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo planą, atitinkantį ilgalaikį tikslą Sąjungoje pasiekti poveikio klimatui neutralumą, reikalaujant į iškastinį kurą įmaišyti vis daugiau degalų iš atsinaujinančiųjų išteklių, pavyzdžiui, biometano, pažangiųjų biodegalų arba atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako sintetinių, parafininių, dujinių ir skystųjų degalų, arba jį tokiais degalais pakeisti;

| (6) | tokie biodegalai, sintetiniai ir parafininiai degalai, pakeičiantys dyzeliną, benziną ir reaktyvinius degalus, gali būti gaminami iš įvairių žaliavų ir į iškastinį kurą įmaišomi pasiekiant labai didelį įmaišymo santykį. Tie degalai ypač svarbūs mažinant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį aviacijos ir jūrų transporto sektoriuose, kurių elektrifikavimas, tikėtina, vyks lėčiau. Tie degalai, atlikus nedidelius pritaikymus, techniškai yra suderinami su dabartine transporto priemonių technologija. Be to, metanolis iš atsinaujinančiųjų išteklių, be kita ko, gali būti naudojamas vidaus vandenų transportui ir trumpųjų nuotolių jūrų laivybai. Naudojant sintetinius ir parafininius degalus galima sumažinti iškastinio kuro šaltinių naudojimą transporto sektoriuje. Visus tuos degalus galima platinti, laikyti ir naudoti naudojant esamą infrastruktūrą arba, prireikus, tos pačios rūšies infrastruktūrą; |
| --- | --- |

(6)

tokie biodegalai, sintetiniai ir parafininiai degalai, pakeičiantys dyzeliną, benziną ir reaktyvinius degalus, gali būti gaminami iš įvairių žaliavų ir į iškastinį kurą įmaišomi pasiekiant labai didelį įmaišymo santykį. Tie degalai ypač svarbūs mažinant išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį aviacijos ir jūrų transporto sektoriuose, kurių elektrifikavimas, tikėtina, vyks lėčiau. Tie degalai, atlikus nedidelius pritaikymus, techniškai yra suderinami su dabartine transporto priemonių technologija. Be to, metanolis iš atsinaujinančiųjų išteklių, be kita ko, gali būti naudojamas vidaus vandenų transportui ir trumpųjų nuotolių jūrų laivybai. Naudojant sintetinius ir parafininius degalus galima sumažinti iškastinio kuro šaltinių naudojimą transporto sektoriuje. Visus tuos degalus galima platinti, laikyti ir naudoti naudojant esamą infrastruktūrą arba, prireikus, tos pačios rūšies infrastruktūrą;

| (7) | tikėtina, kad suskystintas metanas išliks svarbus jūrų transporto sektoriuje, kuriame šiuo metu nėra ekonomiškai perspektyvios netaršios galios pavaros technologijos. Tačiau suskystinto metano iš iškastinių šaltinių jūrų transporto sektoriuje turėtų būti kuo greičiau atsisakyta ir jis turėtų būti pakeistas tvaresnėmis alternatyvomis. Darnaus ir išmanaus judumo strategijoje nurodoma, kad netaršūs jūrų laivai rinkose pasirodys ne vėliau kaip 2030 m., o tokiems laivams skirti projektai jau yra įgyvendinami. Tikimasi, kad dėl ilgo jūrų laivų eksploatavimo laikotarpio laivynas bus pertvarkomas laipsniškai. Priešingai situacijai jūrų transporto atžvilgiu, vidaus vandenų transporto atžvilgiu laivai paprastai būna mažesni ir plaukioja trumpesniais atstumais – netaršios galios pavaros technologijos, pavyzdžiui, vandenilio ir elektros, tampa brandžiomis technologijomis, todėl tikimasi, kad rinkoje jos atsiras greičiau. Tačiau tos netaršios galios pavaros technologijos galėtų atlikti svarbų vaidmenį jūrų transportui didinant netaršių varymo sprendimų mastą. Tikimasi, kad suskystintas metanas nebeteks svarbaus vaidmens tame sektoriuje. Transporto degalai, pavyzdžiui, suskystintas metanas, turi būti gaminami naudojant vis mažiau iškastinio kuro, į tokius transporto degalus įmaišant ar juos pakeičiant, pavyzdžiui, suskystintu biometanu arba atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako sintetiniais dujiniais degalais (elektrosintetinėmis dujomis). Tiems degalams, kuriems gaminti nereikia iškastinio kuro, gali būti naudojama ta pati infrastruktūra kaip ir iškastiniam dujiniam kurui, taip suteikiant galimybę laipsniškai pereiti prie degalų, kuriems gaminti nereikia iškastinio kuro; |
| --- | --- |

(7)

tikėtina, kad suskystintas metanas išliks svarbus jūrų transporto sektoriuje, kuriame šiuo metu nėra ekonomiškai perspektyvios netaršios galios pavaros technologijos. Tačiau suskystinto metano iš iškastinių šaltinių jūrų transporto sektoriuje turėtų būti kuo greičiau atsisakyta ir jis turėtų būti pakeistas tvaresnėmis alternatyvomis. Darnaus ir išmanaus judumo strategijoje nurodoma, kad netaršūs jūrų laivai rinkose pasirodys ne vėliau kaip 2030 m., o tokiems laivams skirti projektai jau yra įgyvendinami. Tikimasi, kad dėl ilgo jūrų laivų eksploatavimo laikotarpio laivynas bus pertvarkomas laipsniškai. Priešingai situacijai jūrų transporto atžvilgiu, vidaus vandenų transporto atžvilgiu laivai paprastai būna mažesni ir plaukioja trumpesniais atstumais – netaršios galios pavaros technologijos, pavyzdžiui, vandenilio ir elektros, tampa brandžiomis technologijomis, todėl tikimasi, kad rinkoje jos atsiras greičiau. Tačiau tos netaršios galios pavaros technologijos galėtų atlikti svarbų vaidmenį jūrų transportui didinant netaršių varymo sprendimų mastą. Tikimasi, kad suskystintas metanas nebeteks svarbaus vaidmens tame sektoriuje. Transporto degalai, pavyzdžiui, suskystintas metanas, turi būti gaminami naudojant vis mažiau iškastinio kuro, į tokius transporto degalus įmaišant ar juos pakeičiant, pavyzdžiui, suskystintu biometanu arba atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako sintetiniais dujiniais degalais (elektrosintetinėmis dujomis). Tiems degalams, kuriems gaminti nereikia iškastinio kuro, gali būti naudojama ta pati infrastruktūra kaip ir iškastiniam dujiniam kurui, taip suteikiant galimybę laipsniškai pereiti prie degalų, kuriems gaminti nereikia iškastinio kuro;

| (8) | sunkiųjų kelių transporto priemonių sektoriuje suskystintu metanu varomų sunkvežimių technologijos jau yra visiškai brandžios. Remiantis bendrais scenarijais, kuriais grindžiami Darnaus ir išmanaus judumo strategija ir 2020 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikatas „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis. Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui“ (Klimato politikos tikslo įgyvendinimo planas), taip pat peržiūrėtais Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio modeliavimo scenarijais galima daryti išvadą, kad dujiniai degalai, kuriuos gaminti reikės vis mažiau iškastinio kuro, atliks ribotą vaidmenį sunkiųjų kelių transporto priemonių sektoriuje, ypač tolimojo susisiekimo segmente. Be to, tikimasi, kad suskystintomis naftos dujomis (toliau – SND) ir suslėgtosiomis gamtinėmis dujomis (toliau – SGD) varomos transporto priemonės – joms reikalingos infrastruktūros tinklas jau yra pakankamas visoje Sąjungoje – laipsniškai bus pakeistos netaršiomis galios pavaromis, todėl manoma, kad siekiant pašalinti likusias pagrindinių tinklų spragas būtina vykdyti tik ribotą tikslinę suskystinto metano infrastruktūros, kurioje gali būti tiekiami ir degalai, kuriems pagaminti nereikia iškastinio kuro, diegimo politiką; |
| --- | --- |

(8)

sunkiųjų kelių transporto priemonių sektoriuje suskystintu metanu varomų sunkvežimių technologijos jau yra visiškai brandžios. Remiantis bendrais scenarijais, kuriais grindžiami Darnaus ir išmanaus judumo strategija ir 2020 m. rugsėjo 17 d. Komisijos komunikatas „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis. Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui“ (Klimato politikos tikslo įgyvendinimo planas), taip pat peržiūrėtais Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio modeliavimo scenarijais galima daryti išvadą, kad dujiniai degalai, kuriuos gaminti reikės vis mažiau iškastinio kuro, atliks ribotą vaidmenį sunkiųjų kelių transporto priemonių sektoriuje, ypač tolimojo susisiekimo segmente. Be to, tikimasi, kad suskystintomis naftos dujomis (toliau – SND) ir suslėgtosiomis gamtinėmis dujomis (toliau – SGD) varomos transporto priemonės – joms reikalingos infrastruktūros tinklas jau yra pakankamas visoje Sąjungoje – laipsniškai bus pakeistos netaršiomis galios pavaromis, todėl manoma, kad siekiant pašalinti likusias pagrindinių tinklų spragas būtina vykdyti tik ribotą tikslinę suskystinto metano infrastruktūros, kurioje gali būti tiekiami ir degalai, kuriems pagaminti nereikia iškastinio kuro, diegimo politiką;

| (9) | šiame reglamente turėtų būti nustatyti privalomi minimalieji viešai prieinamos kelių transporto priemonių įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros diegimo tikslai; |
| --- | --- |

(9)

šiame reglamente turėtų būti nustatyti privalomi minimalieji viešai prieinamos kelių transporto priemonių įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros diegimo tikslai;

| (10) | įkrovimo stotelė yra fizinis elektrinių transporto priemonių įkrovimo įrenginys. Kiekviena įkrovimo stotelė turi teorinę didžiausią atiduodamąją galią, išreikštą kW ir joje yra bent viena įkrovimo prieiga, kuria naudojantis vienu metu galima įkrauti tik vieną transporto priemonę. Įkrovimo prieigų skaičių įkrovimo stotelėje lemia tai, kiek transporto priemonių toje stotelėje galima įkrauti bet kuriuo metu. Kai tam tikru metu įkrovimo stotelėje įkraunama daugiau kaip viena transporto priemonė, didžiausia atiduodamoji galia paskirstoma skirtingoms įkrovimo prieigoms tokiu būdu, kad kiekvienoje atskiroje įkrovimo prieigoje tiekiama galia būtų mažesnė už tos įkrovimo stotelės atiduodamąją galią. Įkrovimo parką sudaro viena ar daugiau konkrečioje vietoje esančių įkrovimo stotelių, įskaitant tam tikrais atvejais šalia jų esančias specialias stovėjimo vietas. Kiek tai susiję su šiame reglamente nustatytais tikslais, taikomais įkrovimo parkams, įkrovimo parkams reikalingą mažiausią atiduodamąją galią galėtų užtikrinti viena arba daugiau įkrovimo stotelių; |
| --- | --- |

(10)

įkrovimo stotelė yra fizinis elektrinių transporto priemonių įkrovimo įrenginys. Kiekviena įkrovimo stotelė turi teorinę didžiausią atiduodamąją galią, išreikštą kW ir joje yra bent viena įkrovimo prieiga, kuria naudojantis vienu metu galima įkrauti tik vieną transporto priemonę. Įkrovimo prieigų skaičių įkrovimo stotelėje lemia tai, kiek transporto priemonių toje stotelėje galima įkrauti bet kuriuo metu. Kai tam tikru metu įkrovimo stotelėje įkraunama daugiau kaip viena transporto priemonė, didžiausia atiduodamoji galia paskirstoma skirtingoms įkrovimo prieigoms tokiu būdu, kad kiekvienoje atskiroje įkrovimo prieigoje tiekiama galia būtų mažesnė už tos įkrovimo stotelės atiduodamąją galią. Įkrovimo parką sudaro viena ar daugiau konkrečioje vietoje esančių įkrovimo stotelių, įskaitant tam tikrais atvejais šalia jų esančias specialias stovėjimo vietas. Kiek tai susiję su šiame reglamente nustatytais tikslais, taikomais įkrovimo parkams, įkrovimo parkams reikalingą mažiausią atiduodamąją galią galėtų užtikrinti viena arba daugiau įkrovimo stotelių;

| (11) | viešai prieinamos įkrovimo prieigos ar viešai prieinami degalų pildymo punktai apima, pavyzdžiui, visuomenei prieinamas privačias įkrovimo prieigas ar degalų pildymo punktus, esančius viešojoje arba privačioje teritorijoje, pavyzdžiui, viešosiose stovėjimo aikštelėse arba prekybos centrų stovėjimo aikštelėse. Įkrovimo prieiga ar degalų pildymo punktas, esantys privačioje teritorijoje, kuri yra visuomenei prieinama, turėtų būti laikomi viešai prieinamais ir tais atvejais, kai jais gali naudotis tik tam tikrai bendrai grupei priklausantys naudotojai, pavyzdžiui, klientai. Dalijimosi automobiliais sistemoms priklausantys įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punktai viešai prieinamais turėtų būti laikomi tik tuo atveju, jeigu jais aiškiai leidžiama naudotis tretiesiems asmenims. Įkrovimo prieigos ar degalų pildymo punktai, esantys privačioje teritorijoje, kuri yra atvira tik ribotai ir apibrėžtai asmenų grupei, pavyzdžiui, biurų pastatų stovėjimo aikštelėse, į kurias patekti gali tik darbuotojai arba įgalioti asmenys, neturėtų būti laikomi viešai prieinamomis įkrovimo prieigomis ir viešai prieinamais degalų pildymo punktais; |
| --- | --- |

(11)

viešai prieinamos įkrovimo prieigos ar viešai prieinami degalų pildymo punktai apima, pavyzdžiui, visuomenei prieinamas privačias įkrovimo prieigas ar degalų pildymo punktus, esančius viešojoje arba privačioje teritorijoje, pavyzdžiui, viešosiose stovėjimo aikštelėse arba prekybos centrų stovėjimo aikštelėse. Įkrovimo prieiga ar degalų pildymo punktas, esantys privačioje teritorijoje, kuri yra visuomenei prieinama, turėtų būti laikomi viešai prieinamais ir tais atvejais, kai jais gali naudotis tik tam tikrai bendrai grupei priklausantys naudotojai, pavyzdžiui, klientai. Dalijimosi automobiliais sistemoms priklausantys įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punktai viešai prieinamais turėtų būti laikomi tik tuo atveju, jeigu jais aiškiai leidžiama naudotis tretiesiems asmenims. Įkrovimo prieigos ar degalų pildymo punktai, esantys privačioje teritorijoje, kuri yra atvira tik ribotai ir apibrėžtai asmenų grupei, pavyzdžiui, biurų pastatų stovėjimo aikštelėse, į kurias patekti gali tik darbuotojai arba įgalioti asmenys, neturėtų būti laikomi viešai prieinamomis įkrovimo prieigomis ir viešai prieinamais degalų pildymo punktais;

| (12) | siekiant padidinti patogumą vartotojams, svarbu, kad viešai prieinamų įkrovimo prieigų ar viešai prieinamų degalų pildymo punktų operatoriai užtikrintų, kad tokių punktų darbo laikas ir jų paslaugų teikimo laikas visiškai atitiktų galutinių naudotojų poreikius; |
| --- | --- |

(12)

siekiant padidinti patogumą vartotojams, svarbu, kad viešai prieinamų įkrovimo prieigų ar viešai prieinamų degalų pildymo punktų operatoriai užtikrintų, kad tokių punktų darbo laikas ir jų paslaugų teikimo laikas visiškai atitiktų galutinių naudotojų poreikius;

| (13) | viešai prieinama lengvųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo infrastruktūra Sąjungoje diegiama netolygiai. Išliekant netolygiam viešai prieinamos įkrovimo infrastruktūros pasiskirstymui kiltų pavojus lengvųjų elektrinių transporto priemonių naudojimo mastui, ir taip būtų ribojamas susisiekimas visoje Sąjungoje. Nacionaliniu lygmeniu nuolat skiriantis politikos užmojams ir požiūriui, trukdoma labai reikalingai tvariai transporto sektoriaus pertvarkai ir nepadedama kurti ilgalaikį tikrumą, būtiną esminėms rinkos investicijoms. Todėl privalomi būtiniausi tikslai, valstybėms narėms taikomi nacionaliniu lygmeniu, turėtų suteikti politikos gairių ir turėtų papildyti nacionalines politikos sistemas. Laikantis to požiūrio, pagal nacionalinį transporto priemonių parką nustatomi tikslai turėtų būti derinami su atstumu grindžiamais tikslais, taikomais TEN-T. Tikslus nustatant pagal nacionalinį transporto priemonių parką turėtų būti užtikrinta, kad lengvųjų elektrinių transporto priemonių naudojimo mastas kiekvienoje valstybėje narėje ir pakankamos viešai prieinamos įkrovimo infrastruktūros diegimas derėtų tarpusavyje. Atstumu grindžiamais tikslais, taikomais TEN-T tinkle, turėtų būti užtikrinta, kad įkrovimo prieigos būtų palei visus Sąjungos pagrindinių kelių tinklus, taip užtikrinant lengvą ir sklandų keliavimą po visą Sąjungą; |
| --- | --- |

(13)

viešai prieinama lengvųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo infrastruktūra Sąjungoje diegiama netolygiai. Išliekant netolygiam viešai prieinamos įkrovimo infrastruktūros pasiskirstymui kiltų pavojus lengvųjų elektrinių transporto priemonių naudojimo mastui, ir taip būtų ribojamas susisiekimas visoje Sąjungoje. Nacionaliniu lygmeniu nuolat skiriantis politikos užmojams ir požiūriui, trukdoma labai reikalingai tvariai transporto sektoriaus pertvarkai ir nepadedama kurti ilgalaikį tikrumą, būtiną esminėms rinkos investicijoms. Todėl privalomi būtiniausi tikslai, valstybėms narėms taikomi nacionaliniu lygmeniu, turėtų suteikti politikos gairių ir turėtų papildyti nacionalines politikos sistemas. Laikantis to požiūrio, pagal nacionalinį transporto priemonių parką nustatomi tikslai turėtų būti derinami su atstumu grindžiamais tikslais, taikomais TEN-T. Tikslus nustatant pagal nacionalinį transporto priemonių parką turėtų būti užtikrinta, kad lengvųjų elektrinių transporto priemonių naudojimo mastas kiekvienoje valstybėje narėje ir pakankamos viešai prieinamos įkrovimo infrastruktūros diegimas derėtų tarpusavyje. Atstumu grindžiamais tikslais, taikomais TEN-T tinkle, turėtų būti užtikrinta, kad įkrovimo prieigos būtų palei visus Sąjungos pagrindinių kelių tinklus, taip užtikrinant lengvą ir sklandų keliavimą po visą Sąjungą;

| (14) | nacionaliniai transporto priemonių parku grindžiami tikslai turėtų būti nustatomi remiantis bendru atitinkamoje valstybėje narėje registruotų elektrinių transporto priemonių skaičiumi. Tie tikslai turėtų būti nustatomi remiantis bendra metodika, kuria atsižvelgiama į technologinę plėtrą, pavyzdžiui, padidėjusį elektrinių transporto priemonių nuvažiuojamą atstumą arba padidėjusį įkrovimo prieigų, kuriomis atitinkamu laikotarpiu galima įkrauti daugiau elektrinių transporto priemonių nei įprastos galios įkrovimo prieigomis, skaičių. Toje bendroje metodikoje taip pat turėtų būti atsižvelgiama į skirtingus elektrinių transporto priemonių su baterijomis ir laidu įkraunamų hibridinių transporto priemonių įkrovimo modelius. Metodika, kurioje nacionaliniu transporto priemonių parku grindžiami tikslai nustatomi pagal viešai prieinamos įkrovimo infrastruktūros bendrą didžiausią atiduodamąją galią, leistų sudaryti sąlygas valstybėse narėse lanksčiai įgyvendinti skirtingas įkrovimo technologijas; |
| --- | --- |

(14)

nacionaliniai transporto priemonių parku grindžiami tikslai turėtų būti nustatomi remiantis bendru atitinkamoje valstybėje narėje registruotų elektrinių transporto priemonių skaičiumi. Tie tikslai turėtų būti nustatomi remiantis bendra metodika, kuria atsižvelgiama į technologinę plėtrą, pavyzdžiui, padidėjusį elektrinių transporto priemonių nuvažiuojamą atstumą arba padidėjusį įkrovimo prieigų, kuriomis atitinkamu laikotarpiu galima įkrauti daugiau elektrinių transporto priemonių nei įprastos galios įkrovimo prieigomis, skaičių. Toje bendroje metodikoje taip pat turėtų būti atsižvelgiama į skirtingus elektrinių transporto priemonių su baterijomis ir laidu įkraunamų hibridinių transporto priemonių įkrovimo modelius. Metodika, kurioje nacionaliniu transporto priemonių parku grindžiami tikslai nustatomi pagal viešai prieinamos įkrovimo infrastruktūros bendrą didžiausią atiduodamąją galią, leistų sudaryti sąlygas valstybėse narėse lanksčiai įgyvendinti skirtingas įkrovimo technologijas;

| (15) | valstybių narių vykdomu nacionaliniu transporto priemonių parku grindžiamų tikslų įgyvendinimu turėtų būti užtikrinta, kad būtų įrengta pakankamai viešai prieinamų įkrovimo prieigų taip, kad taip pat būtų užtikrinamas įkrovimo prieigų prieinamumas visoje jų teritorijoje, visų pirma, viešojo transporto stotyse, pavyzdžiui, uostų keleivių terminaluose, oro uostuose ar geležinkelio stotyse. Tų viešai prieinamų įkrovimo prieigų diegimas yra ypač svarbus gyvenamosiose vietovėse, kuriuose transporto priemonių statymo ne gatvėse galimybių yra nedaug, ir vietovėse, kuriose transporto priemonės paprastai stovi ilgą laiką. Siekiant padidinti patogumą vartotojams, taip pat turėtų būti įrengta pakankamai viešai prieinamų greitojo įkrovimo prieigų, skirtų lengvosioms elektrinėms transporto priemonėms, visų pirma, TEN-T tinkle, kad būtų visiškai užtikrintas tarpvalstybinis susisiekimas ir elektrinės transporto priemonės galėtų važinėti po visą Sąjungą. Svarbu, kad viešai prieinamos įkrovimo infrastruktūros diegimas, visų pirma, būtų privačių rinkos investicijų rezultatas. Tačiau valstybės narės, laikantis Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių, turėtų galėti remti būtinos viešai prieinamos įkrovimo infrastruktūros diegimą tais atvejais, kai dėl rinkos sąlygų valstybės pagalba reikalinga tol, kol nebus sukurta visiškai konkurencinga rinka; |
| --- | --- |

(15)

valstybių narių vykdomu nacionaliniu transporto priemonių parku grindžiamų tikslų įgyvendinimu turėtų būti užtikrinta, kad būtų įrengta pakankamai viešai prieinamų įkrovimo prieigų taip, kad taip pat būtų užtikrinamas įkrovimo prieigų prieinamumas visoje jų teritorijoje, visų pirma, viešojo transporto stotyse, pavyzdžiui, uostų keleivių terminaluose, oro uostuose ar geležinkelio stotyse. Tų viešai prieinamų įkrovimo prieigų diegimas yra ypač svarbus gyvenamosiose vietovėse, kuriuose transporto priemonių statymo ne gatvėse galimybių yra nedaug, ir vietovėse, kuriose transporto priemonės paprastai stovi ilgą laiką. Siekiant padidinti patogumą vartotojams, taip pat turėtų būti įrengta pakankamai viešai prieinamų greitojo įkrovimo prieigų, skirtų lengvosioms elektrinėms transporto priemonėms, visų pirma, TEN-T tinkle, kad būtų visiškai užtikrintas tarpvalstybinis susisiekimas ir elektrinės transporto priemonės galėtų važinėti po visą Sąjungą. Svarbu, kad viešai prieinamos įkrovimo infrastruktūros diegimas, visų pirma, būtų privačių rinkos investicijų rezultatas. Tačiau valstybės narės, laikantis Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių, turėtų galėti remti būtinos viešai prieinamos įkrovimo infrastruktūros diegimą tais atvejais, kai dėl rinkos sąlygų valstybės pagalba reikalinga tol, kol nebus sukurta visiškai konkurencinga rinka;

| (16) | priklausomai nuo konkrečių aplinkybių valstybėje narėje, reikalavimai, susiję su kiekvienai toje valstybėje narėje registruotai lengvajai elektrinei transporto priemonei su baterijomis viešai prieinamose įkrovimo stotelėse teikiama fiksuota bendra atiduodamąja galia, gali būti nebepateisinami, jei tie reikalavimai galėtų daryti neigiamą poveikį dėl to, kad atgrasoma nuo privačių investicijų, arba ypač dėl to, kad vidutinės trukmės laikotarpiu atsirastų perteklinė pasiūla. Tokio neigiamo poveikio rizika galėtų kilti įrengus daug privačių įkrovimo prieigų. Naudotojų poreikiai arba viešai prieinamų įkrovimo stotelių naudojimo lygis gali būti mažesni, palyginti su pradinėmis prielaidomis, todėl viešai prieinamų įkrovimo stotelių bendra atiduodamoji galia gali pasiekti neproporcingai didelį lygį, palyginti su faktiniu tokių stotelių naudojimu. Tokiais atvejais atitinkama valstybė narė turėtų turėti galimybę prašyti leidimo taikyti mažesnius su bendros atiduodamosios galios lygiu susijusius reikalavimus nei nustatytieji šiame reglamente arba nebetaikyti tokių reikalavimų. Kad valstybė narė galėtų pateikti tokį prašymą, lengvųjų elektrinių transporto priemonių su baterijomis dalis, palyginti su bendru valstybėje narėje registruotų lengvųjų transporto priemonių parku, turėtų būti pasiekusi bent 15 % ir savo prašymą valstybė narė turėtų tinkamai pagrįsti; |
| --- | --- |

(16)

priklausomai nuo konkrečių aplinkybių valstybėje narėje, reikalavimai, susiję su kiekvienai toje valstybėje narėje registruotai lengvajai elektrinei transporto priemonei su baterijomis viešai prieinamose įkrovimo stotelėse teikiama fiksuota bendra atiduodamąja galia, gali būti nebepateisinami, jei tie reikalavimai galėtų daryti neigiamą poveikį dėl to, kad atgrasoma nuo privačių investicijų, arba ypač dėl to, kad vidutinės trukmės laikotarpiu atsirastų perteklinė pasiūla. Tokio neigiamo poveikio rizika galėtų kilti įrengus daug privačių įkrovimo prieigų. Naudotojų poreikiai arba viešai prieinamų įkrovimo stotelių naudojimo lygis gali būti mažesni, palyginti su pradinėmis prielaidomis, todėl viešai prieinamų įkrovimo stotelių bendra atiduodamoji galia gali pasiekti neproporcingai didelį lygį, palyginti su faktiniu tokių stotelių naudojimu. Tokiais atvejais atitinkama valstybė narė turėtų turėti galimybę prašyti leidimo taikyti mažesnius su bendros atiduodamosios galios lygiu susijusius reikalavimus nei nustatytieji šiame reglamente arba nebetaikyti tokių reikalavimų. Kad valstybė narė galėtų pateikti tokį prašymą, lengvųjų elektrinių transporto priemonių su baterijomis dalis, palyginti su bendru valstybėje narėje registruotų lengvųjų transporto priemonių parku, turėtų būti pasiekusi bent 15 % ir savo prašymą valstybė narė turėtų tinkamai pagrįsti;

| (17) | svarbu, kad atlikdama šio reglamento peržiūrą Komisija įvertintų poreikį įtraukti reikalavimus dėl įkrovimo infrastruktūros, skirtus aptarnauti elektra varomus dviračius ir L kategorijos transporto priemones, pavyzdžiui, elektrinius dviračius ir elektrinius mopedus, ir, visų pirma, galimybę įkrovimo infrastruktūroje įrengti buitinį kištukinį lizdą, kuris leistų lengvai įkrauti tokias transporto priemones, nes jos yra transporto rūšis, galinti padėti dar labiau sumažinti išmetamo CO2 kiekį ir oro taršą; |
| --- | --- |

(17)

svarbu, kad atlikdama šio reglamento peržiūrą Komisija įvertintų poreikį įtraukti reikalavimus dėl įkrovimo infrastruktūros, skirtus aptarnauti elektra varomus dviračius ir L kategorijos transporto priemones, pavyzdžiui, elektrinius dviračius ir elektrinius mopedus, ir, visų pirma, galimybę įkrovimo infrastruktūroje įrengti buitinį kištukinį lizdą, kuris leistų lengvai įkrauti tokias transporto priemones, nes jos yra transporto rūšis, galinti padėti dar labiau sumažinti išmetamo CO2 kiekį ir oro taršą;

| (18) | sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms reikia visai kitokios įkrovimo infrastruktūros nei lengvosioms elektrinėms transporto priemonėms. Tačiau šiuo metu viešai prieinamos sunkiųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros Sąjungoje beveik nėra ir tokios infrastruktūros diegimą reikia paspartinti. Laikantis bendro požiūrio į atstumu palei TEN-T tinklą grindžiamus tikslus, tinkamai atskiriant TEN-T pagrindinį tinklą ir TEN-T visuotinį tinklą, naktinio įkrovimo infrastruktūros tikslus ir su miestų transporto mazgais susijusius tikslus turėtų būti užtikrinta, kad būtų nustatyta pakankama viešai prieinamos sunkiųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros aprėptis visoje Sąjungoje, kad būtų remiamas numatomas sunkiųjų elektrinių transporto priemonių su baterijomis užimamos rinkos dalies didėjimas; |
| --- | --- |

(18)

sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms reikia visai kitokios įkrovimo infrastruktūros nei lengvosioms elektrinėms transporto priemonėms. Tačiau šiuo metu viešai prieinamos sunkiųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros Sąjungoje beveik nėra ir tokios infrastruktūros diegimą reikia paspartinti. Laikantis bendro požiūrio į atstumu palei TEN-T tinklą grindžiamus tikslus, tinkamai atskiriant TEN-T pagrindinį tinklą ir TEN-T visuotinį tinklą, naktinio įkrovimo infrastruktūros tikslus ir su miestų transporto mazgais susijusius tikslus turėtų būti užtikrinta, kad būtų nustatyta pakankama viešai prieinamos sunkiųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros aprėptis visoje Sąjungoje, kad būtų remiamas numatomas sunkiųjų elektrinių transporto priemonių su baterijomis užimamos rinkos dalies didėjimas;

| (19) | siekiant užtikrinti junglumą be pertrūkių visoje Sąjungoje, palei TEN-T tinklą turėtų būti įrengtas pakankamas viešai prieinamų greitojo įkrovimo prieigų, skirtų sunkiosioms transporto priemonėms, skaičius. Tos infrastruktūros atiduodamoji galia turėtų būti pakankama, kad sunkiąją transporto priemonę būtų galima įkrauti per teisės aktais reikalaujamą vairuotojo darbo pertrauką. Siekiant atsižvelgti į laiką, reikalingą tam, kad būtų suplanuota, suprojektuota ir įgyvendinta įkrovimo infrastruktūra, o tai gali apimti elektros tinklo išplėtimą arba modernizavimą tam tikrose vietovėse, žemės įsigijimą, aplinkosaugos leidimus ir, jei būtina, viešųjų pirkimų sutarčių skyrimą, ir siekiant prisitaikyti prie laipsniško sunkiųjų elektrinių transporto priemonių įsitvirtinimo, tokioms transporto priemonėms skirta viešai prieinama įkrovimo infrastruktūra turėtų būti palaipsniui diegiama nuo 2025 m., kad ne vėliau kaip 2030 m. ji apimtų visą TEN-T tinklą; |
| --- | --- |

(19)

siekiant užtikrinti junglumą be pertrūkių visoje Sąjungoje, palei TEN-T tinklą turėtų būti įrengtas pakankamas viešai prieinamų greitojo įkrovimo prieigų, skirtų sunkiosioms transporto priemonėms, skaičius. Tos infrastruktūros atiduodamoji galia turėtų būti pakankama, kad sunkiąją transporto priemonę būtų galima įkrauti per teisės aktais reikalaujamą vairuotojo darbo pertrauką. Siekiant atsižvelgti į laiką, reikalingą tam, kad būtų suplanuota, suprojektuota ir įgyvendinta įkrovimo infrastruktūra, o tai gali apimti elektros tinklo išplėtimą arba modernizavimą tam tikrose vietovėse, žemės įsigijimą, aplinkosaugos leidimus ir, jei būtina, viešųjų pirkimų sutarčių skyrimą, ir siekiant prisitaikyti prie laipsniško sunkiųjų elektrinių transporto priemonių įsitvirtinimo, tokioms transporto priemonėms skirta viešai prieinama įkrovimo infrastruktūra turėtų būti palaipsniui diegiama nuo 2025 m., kad ne vėliau kaip 2030 m. ji apimtų visą TEN-T tinklą;

| (20) | diegiant įkrovimo infrastruktūrą palei TEN-T kelių tinklą, visos palei TEN-T kelių tinklą diegiamos įkrovimo stotelės turėtų būti TEN-T kelių tinkle arba ne toliau kaip 3 km atstumu nuo artimiausio išvažiavimo iš TEN-T kelio; |
| --- | --- |

(20)

diegiant įkrovimo infrastruktūrą palei TEN-T kelių tinklą, visos palei TEN-T kelių tinklą diegiamos įkrovimo stotelės turėtų būti TEN-T kelių tinkle arba ne toliau kaip 3 km atstumu nuo artimiausio išvažiavimo iš TEN-T kelio;

| (21) | kai kurios valstybės narės šiuo metu modernizuoja TEN-T tinklo atkarpas, kad įgyvendintų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1315/2013 (9) nustatytus reikalavimus. Tai darydamos valstybės narės turėtų stengtis užtikrinti, kad šiame reglamente nustatyti įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūros diegimo palei TEN-T tinklą reikalavimai, būtų įgyvendinami visapusiškai, kad būtų išvengta neišnaudojamo turto, ir taip, kad būtų užtikrintas koordinuotas Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 ir šio reglamento įgyvendinimas; |
| --- | --- |

(21)

kai kurios valstybės narės šiuo metu modernizuoja TEN-T tinklo atkarpas, kad įgyvendintų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1315/2013 (9) nustatytus reikalavimus. Tai darydamos valstybės narės turėtų stengtis užtikrinti, kad šiame reglamente nustatyti įkrovimo ir degalų papildymo infrastruktūros diegimo palei TEN-T tinklą reikalavimai, būtų įgyvendinami visapusiškai, kad būtų išvengta neišnaudojamo turto, ir taip, kad būtų užtikrintas koordinuotas Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 ir šio reglamento įgyvendinimas;

| (22) | šiuo metu rengiami nauji sunkiųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros standartai. Todėl Komisija turėtų apsvarstyti galimybę padidinti įkrovimo stotelių individualią atiduodamąją galią įkrovimo parkuose, kai tik bus parengtos naujos bendros techninės specifikacijos; |
| --- | --- |

(22)

šiuo metu rengiami nauji sunkiųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros standartai. Todėl Komisija turėtų apsvarstyti galimybę padidinti įkrovimo stotelių individualią atiduodamąją galią įkrovimo parkuose, kai tik bus parengtos naujos bendros techninės specifikacijos;

| (23) | įkrovimo infrastruktūra palei TEN-T tinklą turėtų būti papildyta viešai prieinama greitojo įkrovimo infrastruktūra miestų transporto mazguose. Ta infrastruktūra yra būtina, visų pirma, tam, kad būtų galima įkrauti pristatymo paslaugas teikiančius sunkvežimius, taip pat į paskirties vietą atvažiavusius tolimojo susisiekimo sunkvežimius. Tačiau lengvųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigoms miesto teritorijose turėtų būti taikomas nacionaliniu transporto priemonių parku grindžiamas tikslas. Be greitojo įkrovimo prieigų palei TEN-T tinklą ir miestų transporto mazguose, sunkiosios elektrinės transporto priemonės taip pat turėtų galėti naudotis įkrovimui naktį skirta viešai prieinama įkrovimo infrastruktūra palei pagrindinį transporto tinklą, taip būtų konkrečiai remiamas tolimojo susisiekimo sektoriaus elektrifikavimas; |
| --- | --- |

(23)

įkrovimo infrastruktūra palei TEN-T tinklą turėtų būti papildyta viešai prieinama greitojo įkrovimo infrastruktūra miestų transporto mazguose. Ta infrastruktūra yra būtina, visų pirma, tam, kad būtų galima įkrauti pristatymo paslaugas teikiančius sunkvežimius, taip pat į paskirties vietą atvažiavusius tolimojo susisiekimo sunkvežimius. Tačiau lengvųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigoms miesto teritorijose turėtų būti taikomas nacionaliniu transporto priemonių parku grindžiamas tikslas. Be greitojo įkrovimo prieigų palei TEN-T tinklą ir miestų transporto mazguose, sunkiosios elektrinės transporto priemonės taip pat turėtų galėti naudotis įkrovimui naktį skirta viešai prieinama įkrovimo infrastruktūra palei pagrindinį transporto tinklą, taip būtų konkrečiai remiamas tolimojo susisiekimo sektoriaus elektrifikavimas;

| (24) | siekiant išvengti investicijų, kurios būtų neproporcingos, palyginti su eismo intensyvumu kai kuriuose TEN-T tinklo keliuose, tais atvejais kai įkrovimo infrastruktūros diegimo negalima pagrįsti socialiniu ir ekonominiu sąnaudų ir naudos aspektu, valstybės narės turėtų galėti nustatyti, kad vienas viešai prieinamas įkrovimo parkas aptarnautų abi eismo kryptis, su sąlyga, kad laikomasi kitų taikytinų reikalavimų, susijusių su didžiausiu atstumu tarp įkrovimo parkų, bendra įkrovimo parko atiduodamąja galia ir įkrovimo prieigų skaičiumi įkrovimo parkuose, kurie taikomi vienai eismo krypčiai. Alternatyviai, valstybės narės turėtų galėti sumažinti bendrą palei TEN-T kelių tinklą esančių lengvųjų elektrinių transporto priemonių arba sunkiųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo parkų, kuriuose atitinkamai lengvųjų elektrinių transporto priemonių arba sunkiųjų elektrinių transporto priemonių eismo intensyvumas yra mažas, atiduodamąją galią. Tuo pačiu tikslu valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę palei TEN-T pagrindinio tinklo kelius, kuriuose eismo apimtis yra labai maža, leisti didesnį maksimalų atstumą tarp viešai prieinamų įkrovimo parkų, skirtų lengvosioms elektrinėms transporto priemonėms ar sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms; |
| --- | --- |

(24)

siekiant išvengti investicijų, kurios būtų neproporcingos, palyginti su eismo intensyvumu kai kuriuose TEN-T tinklo keliuose, tais atvejais kai įkrovimo infrastruktūros diegimo negalima pagrįsti socialiniu ir ekonominiu sąnaudų ir naudos aspektu, valstybės narės turėtų galėti nustatyti, kad vienas viešai prieinamas įkrovimo parkas aptarnautų abi eismo kryptis, su sąlyga, kad laikomasi kitų taikytinų reikalavimų, susijusių su didžiausiu atstumu tarp įkrovimo parkų, bendra įkrovimo parko atiduodamąja galia ir įkrovimo prieigų skaičiumi įkrovimo parkuose, kurie taikomi vienai eismo krypčiai. Alternatyviai, valstybės narės turėtų galėti sumažinti bendrą palei TEN-T kelių tinklą esančių lengvųjų elektrinių transporto priemonių arba sunkiųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo parkų, kuriuose atitinkamai lengvųjų elektrinių transporto priemonių arba sunkiųjų elektrinių transporto priemonių eismo intensyvumas yra mažas, atiduodamąją galią. Tuo pačiu tikslu valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę palei TEN-T pagrindinio tinklo kelius, kuriuose eismo apimtis yra labai maža, leisti didesnį maksimalų atstumą tarp viešai prieinamų įkrovimo parkų, skirtų lengvosioms elektrinėms transporto priemonėms ar sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms;

| (25) | atsižvelgiant į tai, kad Kipras yra sala, jis neturi sausumos jungčių su kitomis valstybėmis narėmis ir žemynine dalimi, ir jo TEN-T kelių tinklo mastas yra ribotas, šioje valstybėje narėje tolimojo susisiekimo sunkiųjų transporto priemonių eismas yra ribotas. Be to, atsižvelgiant į ribotą sunkiųjų elektrinių transporto priemonių dienos ridą Kipre, jų įkrovimo poreikius daugiausia padengs naktinio įkrovimo pajėgumai privačiose vietose, pavyzdžiui, sandėliuose. Todėl Kiprui tektų neproporcinga ir nereikalinga pareiga, jei jis turėtų laikytis šiame reglamente išdėstytų reikalavimų dėl sunkiosioms transporto priemonėms skirtų viešai prieinamų įkrovimo parkų minimalios aprėpties Kipro teritorijoje, kiek tai susiję su tokių įkrovimo parkų palei TEN-T tinklą bendros atiduodamosios galios lygiu ir didžiausiu atstumu tarp tų įkrovimo parkų. Todėl Kipras turėtų galėti pateikti Komisijai pagrįstą prašymą leisti tuo atžvilgiu taikyti mažesnius reikalavimus su sąlyga, kad tokie mažesni reikalavimai netrukdytų eksploatuoti sunkiųjų elektrinių transporto priemonių toje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

(25)

atsižvelgiant į tai, kad Kipras yra sala, jis neturi sausumos jungčių su kitomis valstybėmis narėmis ir žemynine dalimi, ir jo TEN-T kelių tinklo mastas yra ribotas, šioje valstybėje narėje tolimojo susisiekimo sunkiųjų transporto priemonių eismas yra ribotas. Be to, atsižvelgiant į ribotą sunkiųjų elektrinių transporto priemonių dienos ridą Kipre, jų įkrovimo poreikius daugiausia padengs naktinio įkrovimo pajėgumai privačiose vietose, pavyzdžiui, sandėliuose. Todėl Kiprui tektų neproporcinga ir nereikalinga pareiga, jei jis turėtų laikytis šiame reglamente išdėstytų reikalavimų dėl sunkiosioms transporto priemonėms skirtų viešai prieinamų įkrovimo parkų minimalios aprėpties Kipro teritorijoje, kiek tai susiję su tokių įkrovimo parkų palei TEN-T tinklą bendros atiduodamosios galios lygiu ir didžiausiu atstumu tarp tų įkrovimo parkų. Todėl Kipras turėtų galėti pateikti Komisijai pagrįstą prašymą leisti tuo atžvilgiu taikyti mažesnius reikalavimus su sąlyga, kad tokie mažesni reikalavimai netrukdytų eksploatuoti sunkiųjų elektrinių transporto priemonių toje valstybėje narėje;

| (26) | tikimasi, kad elektrinių transporto priemonių savininkai įkrovimo prieigomis daugiausia naudosis savo patalpose arba kolektyvinėse automobilių stovėjimo vietose gyvenamuosiuose ir negyvenamuosiuose pastatuose. Nors kabelių kanalų infrastruktūros įrengimas ir įkrovimo prieigų diegimas tuose pastatuose yra reglamentuojamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES (10), svarbu, kad valstybės narės, planuodamos viešai prieinamų įkrovimo prieigų diegimą, atsižvelgtų į tokios privačios infrastruktūros prieinamumą; |
| --- | --- |

(26)

tikimasi, kad elektrinių transporto priemonių savininkai įkrovimo prieigomis daugiausia naudosis savo patalpose arba kolektyvinėse automobilių stovėjimo vietose gyvenamuosiuose ir negyvenamuosiuose pastatuose. Nors kabelių kanalų infrastruktūros įrengimas ir įkrovimo prieigų diegimas tuose pastatuose yra reglamentuojamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES (10), svarbu, kad valstybės narės, planuodamos viešai prieinamų įkrovimo prieigų diegimą, atsižvelgtų į tokios privačios infrastruktūros prieinamumą;

| (27) | lygiai taip pat svarbu sunkiųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo infrastruktūrą diegti privačiosiose erdvėse, kurios nėra prieinamos visuomenei, pavyzdžiui, privačiuose sandėliuose ir logistikos centruose, kad transporto priemones būtų galima įkrauti naktį ir paskirties vietoje. Valdžios institucijos, nustatydamos savo peržiūrėtas nacionalines politikos sistemas, turėtų apsvarstyti galimybę imtis priemonių užtikrinti, kad būtų sukurta tinkama sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirta įkrovimo naktį arba paskirties vietoje infrastruktūra; |
| --- | --- |

(27)

lygiai taip pat svarbu sunkiųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo infrastruktūrą diegti privačiosiose erdvėse, kurios nėra prieinamos visuomenei, pavyzdžiui, privačiuose sandėliuose ir logistikos centruose, kad transporto priemones būtų galima įkrauti naktį ir paskirties vietoje. Valdžios institucijos, nustatydamos savo peržiūrėtas nacionalines politikos sistemas, turėtų apsvarstyti galimybę imtis priemonių užtikrinti, kad būtų sukurta tinkama sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirta įkrovimo naktį arba paskirties vietoje infrastruktūra;

| (28) | remiantis 2017 m. kovo 23 d. Komisijos komunikate „Europos sąveikumo sistema. Įgyvendinimo strategija“ nustatytais principais, galimybė plėtoti pažangiąsias skaitmenines paslaugas, įskaitant mokėjimo pagal sutartį sprendimus, ir užtikrinti skaidrų naudotojų informavimą skaitmeninėmis priemonėmis priklauso nuo to, ar bus diegiamos skaitmeniniais ryšiais susietos ir išmaniojo įkrovimo prieigos, taip padedant sukurti skaitmeniniais ryšiais susietą ir sąveikią infrastruktūrą. Tos išmaniojo įkrovimo prieigos turėtų apimti fizinių savybių ir techninių specifikacijų rinkinį (techninę ir programinę įrangą), kuris yra būtinas užtikrinti duomenų siuntimą ir gavimą tikruoju laiku, ir sudaryti sąlygas informacijos srautams tarp rinkos dalyvių, kuriems tie duomenys būtini visoms įkrovimo galimybėms išnaudoti, įskaitant įkrovimo prieigų operatorius, judumo paslaugų teikėjus, e. tarptinklinio ryšio platformas, skirstymo sistemų operatorius ir, galiausiai, galutinius naudotojus; |
| --- | --- |

(28)

remiantis 2017 m. kovo 23 d. Komisijos komunikate „Europos sąveikumo sistema. Įgyvendinimo strategija“ nustatytais principais, galimybė plėtoti pažangiąsias skaitmenines paslaugas, įskaitant mokėjimo pagal sutartį sprendimus, ir užtikrinti skaidrų naudotojų informavimą skaitmeninėmis priemonėmis priklauso nuo to, ar bus diegiamos skaitmeniniais ryšiais susietos ir išmaniojo įkrovimo prieigos, taip padedant sukurti skaitmeniniais ryšiais susietą ir sąveikią infrastruktūrą. Tos išmaniojo įkrovimo prieigos turėtų apimti fizinių savybių ir techninių specifikacijų rinkinį (techninę ir programinę įrangą), kuris yra būtinas užtikrinti duomenų siuntimą ir gavimą tikruoju laiku, ir sudaryti sąlygas informacijos srautams tarp rinkos dalyvių, kuriems tie duomenys būtini visoms įkrovimo galimybėms išnaudoti, įskaitant įkrovimo prieigų operatorius, judumo paslaugų teikėjus, e. tarptinklinio ryšio platformas, skirstymo sistemų operatorius ir, galiausiai, galutinius naudotojus;

| (29) | išmaniosiomis apskaitos sistemomis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/944 (11), suteikiama galimybė tikruoju laiku gauti duomenis, kurių reikia siekiant užtikrinti elektros tinklo stabilumą ir skatinti racionalų naudojimąsi įkrovimo paslaugomis. Išmaniojo įkrovimo prieigas derinant su tikralaikiu energijos matavimu ir tikslia bei skaidria informacija apie kainas, išmaniosiomis apskaitos sistemomis skatinamas įkrovimas tuo metu, kai bendra elektros energijos paklausa maža, o kainos yra žemos. Naudojant išmaniąsias apskaitos sistemas kartu su išmaniojo įkrovimo prieigomis galima optimizuoti įkrovimą, o tai naudinga tiek elektros energijos sistemai, tiek galutiniam naudotojui. Valstybės narės turėtų skatinti naudoti išmaniąsias apskaitos sistemas įkraunant elektrines transporto priemones viešai prieinamose įkrovimo stotelėse, kai tai techniškai įmanoma ir ekonomiškai pagrįsta, ir turėtų užtikrinti, kad tos sistemos atitiktų Direktyvos (ES) 2019/944 20 straipsnyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

(29)

išmaniosiomis apskaitos sistemomis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/944 (11), suteikiama galimybė tikruoju laiku gauti duomenis, kurių reikia siekiant užtikrinti elektros tinklo stabilumą ir skatinti racionalų naudojimąsi įkrovimo paslaugomis. Išmaniojo įkrovimo prieigas derinant su tikralaikiu energijos matavimu ir tikslia bei skaidria informacija apie kainas, išmaniosiomis apskaitos sistemomis skatinamas įkrovimas tuo metu, kai bendra elektros energijos paklausa maža, o kainos yra žemos. Naudojant išmaniąsias apskaitos sistemas kartu su išmaniojo įkrovimo prieigomis galima optimizuoti įkrovimą, o tai naudinga tiek elektros energijos sistemai, tiek galutiniam naudotojui. Valstybės narės turėtų skatinti naudoti išmaniąsias apskaitos sistemas įkraunant elektrines transporto priemones viešai prieinamose įkrovimo stotelėse, kai tai techniškai įmanoma ir ekonomiškai pagrįsta, ir turėtų užtikrinti, kad tos sistemos atitiktų Direktyvos (ES) 2019/944 20 straipsnyje nustatytus reikalavimus;

| (30) | didėjant elektrinių transporto priemonių skaičiui kelių, geležinkelių, jūrų ir kitų rūšių transporto sektoriuose, reikės optimizuoti įkrovimo operacijas ir jas valdyti taip, kad nesusidarytų grūsčių ir kad būtų išnaudotos visos galimybės naudoti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją bei mažomis sistemoje taikomomis elektros energijos kainomis. Išmanusis įkrovimas, visų pirma, gali palengvinti tolesnį elektrinių transporto priemonių integravimą į elektros energijos sistemą, nes juo sudaromos sąlygos taikyti reguliavimą apkrova per telkimą. Sistemos integraciją gali dar labiau palengvinti abikryptis įkrovimas (transporto priemonių energetinė integracija į elektros tinklą), o išmanusis ir abikryptis įkrovimas taip pat gali sumažinti vartotojų įkrovimo išlaidas. Todėl visose įkrovimo prieigose, kurios buvo pastatytos arba renovuotos po 2024 m. balandžio 13 d., turėtų būti palaikomas išmanusis įkrovimas. Be to, siekiant užtikrinti sąveikumą, turėtų būti priimti komunikacijos standartai, palaikantys išmanųjį ir abikryptį įkrovimą; |
| --- | --- |

(30)

didėjant elektrinių transporto priemonių skaičiui kelių, geležinkelių, jūrų ir kitų rūšių transporto sektoriuose, reikės optimizuoti įkrovimo operacijas ir jas valdyti taip, kad nesusidarytų grūsčių ir kad būtų išnaudotos visos galimybės naudoti atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją bei mažomis sistemoje taikomomis elektros energijos kainomis. Išmanusis įkrovimas, visų pirma, gali palengvinti tolesnį elektrinių transporto priemonių integravimą į elektros energijos sistemą, nes juo sudaromos sąlygos taikyti reguliavimą apkrova per telkimą. Sistemos integraciją gali dar labiau palengvinti abikryptis įkrovimas (transporto priemonių energetinė integracija į elektros tinklą), o išmanusis ir abikryptis įkrovimas taip pat gali sumažinti vartotojų įkrovimo išlaidas. Todėl visose įkrovimo prieigose, kurios buvo pastatytos arba renovuotos po 2024 m. balandžio 13 d., turėtų būti palaikomas išmanusis įkrovimas. Be to, siekiant užtikrinti sąveikumą, turėtų būti priimti komunikacijos standartai, palaikantys išmanųjį ir abikryptį įkrovimą;

| (31) | plėtojant elektrinių transporto priemonių tinklo ir tinklui nepriklausančią infrastruktūrą, užtikrinant tos infrastruktūros sąveiką su elektros energijos sistema, taip pat užtikrinant įvairių elektromobilumo rinkos dalyvių teises ir pareigas turėtų būti laikomasi Direktyvoje (ES) 2019/944 nustatytų principų. Tame kontekste skirstymo sistemos operatoriai turėtų nediskriminuodami bendradarbiauti su bet kuriuo asmeniu, steigiančiu ar eksploatuojančiu viešai prieinamas įkrovimo prieigas. Sąjungos elektros energijos tiekėjų galimybe naudotis įkrovimo prieigomis neturėtų būti daromas poveikis nukrypti leidžiančioms nuostatoms, numatytoms Direktyvos (ES) 2019/944 66 straipsnyje; |
| --- | --- |

(31)

plėtojant elektrinių transporto priemonių tinklo ir tinklui nepriklausančią infrastruktūrą, užtikrinant tos infrastruktūros sąveiką su elektros energijos sistema, taip pat užtikrinant įvairių elektromobilumo rinkos dalyvių teises ir pareigas turėtų būti laikomasi Direktyvoje (ES) 2019/944 nustatytų principų. Tame kontekste skirstymo sistemos operatoriai turėtų nediskriminuodami bendradarbiauti su bet kuriuo asmeniu, steigiančiu ar eksploatuojančiu viešai prieinamas įkrovimo prieigas. Sąjungos elektros energijos tiekėjų galimybe naudotis įkrovimo prieigomis neturėtų būti daromas poveikis nukrypti leidžiančioms nuostatoms, numatytoms Direktyvos (ES) 2019/944 66 straipsnyje;

| (32) | elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigų įrengimo ir eksploatavimo rinka turėtų būti plėtojama kaip konkurencinga rinka, atvira visiems įkrovimo infrastruktūros diegimu ar eksploatavimu suinteresuotiems subjektams. Atsižvelgiant į ribotas alternatyvias vietas elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigoms greitkeliuose, susirūpinimą, visų pirma, kelia esamos greitkelių koncesijos sutartys, pavyzdžiui, susijusios su įprastinėmis degalų pildymo stotelėmis ar poilsio aikštelėmis, nes tos sutartys gali tęstis labai ilgai, o kartais konkreti galutinė data jose net nėra nustatyta. Valstybės narės turėtų, kiek įmanoma bei laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/23/ES (12), siekti konkurso tvarka skirti naujas specialias koncesijos sutartis dėl įkrovimo stotelių, įrengtų esamose greitkelių poilsio aikštelėse arba greta jų, kad būtų išvengta brovimosi į žaliąsias erdves, būtų sumažintos diegimo sąnaudos ir kad rastųsi naujų rinkos dalyvių; |
| --- | --- |

(32)

elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigų įrengimo ir eksploatavimo rinka turėtų būti plėtojama kaip konkurencinga rinka, atvira visiems įkrovimo infrastruktūros diegimu ar eksploatavimu suinteresuotiems subjektams. Atsižvelgiant į ribotas alternatyvias vietas elektrinių transporto priemonių įkrovimo prieigoms greitkeliuose, susirūpinimą, visų pirma, kelia esamos greitkelių koncesijos sutartys, pavyzdžiui, susijusios su įprastinėmis degalų pildymo stotelėmis ar poilsio aikštelėmis, nes tos sutartys gali tęstis labai ilgai, o kartais konkreti galutinė data jose net nėra nustatyta. Valstybės narės turėtų, kiek įmanoma bei laikydamosi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/23/ES (12), siekti konkurso tvarka skirti naujas specialias koncesijos sutartis dėl įkrovimo stotelių, įrengtų esamose greitkelių poilsio aikštelėse arba greta jų, kad būtų išvengta brovimosi į žaliąsias erdves, būtų sumažintos diegimo sąnaudos ir kad rastųsi naujų rinkos dalyvių;

| (33) | kainų skaidrumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti sklandų ir nesudėtingą įkrovimą ir degalų pildymą. Prieš įkrovimo ar degalų pildymo seansą alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių naudotojams turėtų būti pateikta tiksli informacija apie kainą. Kaina turėtų būti nurodoma aiškiai ir struktūruotai, kad galutiniai naudotojai galėtų atskirti įvairius kainos komponentus, kuriuos operatorius taiko įkrovimo ar degalų pildymo seanso kainai apskaičiuoti, ir iš anksto numatyti bendras išlaidas. Įkrovimo stotelių operatoriui taip pat turėtų būti leidžiama imti papildomus mokesčius siekiant, inter alia, išvengti įkrovimo prieigos blokavimo taip, kad ja negalėtų naudotis kiti naudotojai, su sąlyga, kad tie mokesčiai būtų aiškiai nurodyti ir apie juos būtų pranešama prieš pradedant įkrovimo seansą. Jei įkrovimo ad hoc pagrindu kaina pateikiama specialioje interneto svetainėje, ji turėtų būti aiškiai nurodyta tame pačiame tinklalapyje, kuriame sumokama už seansą. Nustačius reikalavimus operatoriams ir judumo paslaugų teikėjams, vartotojams būtų suteiktos garantijos ir nuspėjamumas, o tai padėtų užtikrinti pasitikėjimą pirmaisiais elektromobilumo diegimo etapais. Tai taip pat paskatintų sparčiai diegti elektrines transporto priemones su baterijomis ir vandenilines transporto priemones, o tai yra labai svarbu siekiant didesnių Sąjungos užmojų klimato srityje ir 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikate „Europos žaliasis kursas“ nustatytų prioritetų. Kainos turėtų būti pagrįstos ir neturėtų viršyti patirtų išlaidų pridėjus pagrįstą pelno maržą. Tais kainų reikalavimais nedaromas poveikis valstybių narių teisei nustatyti įkrovimo stotelėje taikomą elektros energijos vieneto kainą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/6/EB (13); |
| --- | --- |

(33)

kainų skaidrumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti sklandų ir nesudėtingą įkrovimą ir degalų pildymą. Prieš įkrovimo ar degalų pildymo seansą alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių naudotojams turėtų būti pateikta tiksli informacija apie kainą. Kaina turėtų būti nurodoma aiškiai ir struktūruotai, kad galutiniai naudotojai galėtų atskirti įvairius kainos komponentus, kuriuos operatorius taiko įkrovimo ar degalų pildymo seanso kainai apskaičiuoti, ir iš anksto numatyti bendras išlaidas. Įkrovimo stotelių operatoriui taip pat turėtų būti leidžiama imti papildomus mokesčius siekiant, inter alia, išvengti įkrovimo prieigos blokavimo taip, kad ja negalėtų naudotis kiti naudotojai, su sąlyga, kad tie mokesčiai būtų aiškiai nurodyti ir apie juos būtų pranešama prieš pradedant įkrovimo seansą. Jei įkrovimo ad hoc pagrindu kaina pateikiama specialioje interneto svetainėje, ji turėtų būti aiškiai nurodyta tame pačiame tinklalapyje, kuriame sumokama už seansą. Nustačius reikalavimus operatoriams ir judumo paslaugų teikėjams, vartotojams būtų suteiktos garantijos ir nuspėjamumas, o tai padėtų užtikrinti pasitikėjimą pirmaisiais elektromobilumo diegimo etapais. Tai taip pat paskatintų sparčiai diegti elektrines transporto priemones su baterijomis ir vandenilines transporto priemones, o tai yra labai svarbu siekiant didesnių Sąjungos užmojų klimato srityje ir 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikate „Europos žaliasis kursas“ nustatytų prioritetų. Kainos turėtų būti pagrįstos ir neturėtų viršyti patirtų išlaidų pridėjus pagrįstą pelno maržą. Tais kainų reikalavimais nedaromas poveikis valstybių narių teisei nustatyti įkrovimo stotelėje taikomą elektros energijos vieneto kainą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/6/EB (13);

| (34) | laikui bėgant atsiranda naujų paslaugų, padedančių naudotis elektrinėmis transporto priemonėmis. Svarbų vaidmenį plėtojant tokias naujas paslaugas atliko valstybių narių teikiamos paskatos ir jų priimtos privalomos priemonės, pavyzdžiui, privalomas tarptinklinio ryšio pajėgumas nustatytose įkrovimo prieigose. Tas naujas paslaugas teikiantys subjektai, kaip antai judumo paslaugų teikėjai, turėtų galėti veikti sąžiningomis rinkos sąlygomis. Visų pirma, įkrovimo prieigų operatoriai neturėtų nepagrįstai taikyti palankesnių sąlygų kai kuriems judumo paslaugų teikėjams, pavyzdžiui, nepagrįstai diferencijuodami kainas, kai tai gali trukdyti konkurencijai ir galiausiai lemti didesnes kainas vartotojams. Siekiant užtikrinti perėjimą prie naujų paslaugų ir užtikrinti, kad tokių transporto priemonių naudotojai galėtų lengvai ir be kliūčių naudotis įkrovimo infrastruktūra visoje Sąjungoje, valstybės narės turėtų stebėti įkrovimo rinkos plėtrą. Peržiūrėdama šį reglamentą, Komisija turėtų imtis veiksmų, jei to prireiktų dėl rinkos pokyčių, pavyzdžiui, dėl galutiniams naudotojams teikiamų paslaugų apribojimų, paslaugų, kuriomis vartotojai klaidinami ir kurios kenkia kainų skaidrumui, arba dėl verslo praktikos, kuri gali riboti konkurenciją; |
| --- | --- |

(34)

laikui bėgant atsiranda naujų paslaugų, padedančių naudotis elektrinėmis transporto priemonėmis. Svarbų vaidmenį plėtojant tokias naujas paslaugas atliko valstybių narių teikiamos paskatos ir jų priimtos privalomos priemonės, pavyzdžiui, privalomas tarptinklinio ryšio pajėgumas nustatytose įkrovimo prieigose. Tas naujas paslaugas teikiantys subjektai, kaip antai judumo paslaugų teikėjai, turėtų galėti veikti sąžiningomis rinkos sąlygomis. Visų pirma, įkrovimo prieigų operatoriai neturėtų nepagrįstai taikyti palankesnių sąlygų kai kuriems judumo paslaugų teikėjams, pavyzdžiui, nepagrįstai diferencijuodami kainas, kai tai gali trukdyti konkurencijai ir galiausiai lemti didesnes kainas vartotojams. Siekiant užtikrinti perėjimą prie naujų paslaugų ir užtikrinti, kad tokių transporto priemonių naudotojai galėtų lengvai ir be kliūčių naudotis įkrovimo infrastruktūra visoje Sąjungoje, valstybės narės turėtų stebėti įkrovimo rinkos plėtrą. Peržiūrėdama šį reglamentą, Komisija turėtų imtis veiksmų, jei to prireiktų dėl rinkos pokyčių, pavyzdžiui, dėl galutiniams naudotojams teikiamų paslaugų apribojimų, paslaugų, kuriomis vartotojai klaidinami ir kurios kenkia kainų skaidrumui, arba dėl verslo praktikos, kuri gali riboti konkurenciją;

| (35) | vandenilinių transporto priemonių rinkoje kol kas yra labai mažai. Tačiau būtina diegti pakankamą vandenilio pildymo infrastruktūrą, kad taptų įmanoma plačiai naudoti vandenilines transporto priemones, kaip numatyta 2020 m. liepos 8 d. Komisijos komunikate „Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategija“. Dabar vandenilio pildymo punktai įrengti tik keliose valstybėse narėse ir iš esmės netinka sunkiosioms transporto priemonėms. Todėl vandenilinės transporto priemonės negali judėti po visą Sąjungą. Privalomais viešai prieinamų vandenilio pildymo punktų diegimo tikslais turėtų būti užtikrintas pakankamai tankus vandenilio pildymo punktų tinklas visame TEN-T pagrindiniame tinkle, kad vandenilinės lengvosios ir sunkiosios transporto priemonės galėtų sklandžiai judėti visoje Sąjungoje. Vandenilio pildymo infrastruktūros diegimo palei TEN-T tinklą tikslais visos vandenilio pildymo stotelės, kurios turi būti įrengtos palei TEN-T kelių tinklą, turėtų būti TEN-T kelių tinkle arba ne toliau kaip 10 km atstumu nuo artimiausio išvažiavimo iš TEN-T kelio; |
| --- | --- |

(35)

vandenilinių transporto priemonių rinkoje kol kas yra labai mažai. Tačiau būtina diegti pakankamą vandenilio pildymo infrastruktūrą, kad taptų įmanoma plačiai naudoti vandenilines transporto priemones, kaip numatyta 2020 m. liepos 8 d. Komisijos komunikate „Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategija“. Dabar vandenilio pildymo punktai įrengti tik keliose valstybėse narėse ir iš esmės netinka sunkiosioms transporto priemonėms. Todėl vandenilinės transporto priemonės negali judėti po visą Sąjungą. Privalomais viešai prieinamų vandenilio pildymo punktų diegimo tikslais turėtų būti užtikrintas pakankamai tankus vandenilio pildymo punktų tinklas visame TEN-T pagrindiniame tinkle, kad vandenilinės lengvosios ir sunkiosios transporto priemonės galėtų sklandžiai judėti visoje Sąjungoje. Vandenilio pildymo infrastruktūros diegimo palei TEN-T tinklą tikslais visos vandenilio pildymo stotelės, kurios turi būti įrengtos palei TEN-T kelių tinklą, turėtų būti TEN-T kelių tinkle arba ne toliau kaip 10 km atstumu nuo artimiausio išvažiavimo iš TEN-T kelio;

| (36) | alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių naudotojai turėtų turėti galimybę visose viešai prieinamose įkrovimo prieigose ir degalų pildymo punktuose įkrauti transporto priemones arba pasipildyti degalų ad hoc pagrindu ir lengvai bei patogiai sumokėti, neprivalėdami sudaryti sutarties su įkrovimo prieigos ar degalų pildymo punkto operatoriumi arba su judumo paslaugų teikėju. Todėl, kad būtų galimas ad hoc įkrovimas ar degalų pildymas, visose viešai prieinamose įkrovimo prieigose ir degalų pildymo punktuose turėtų būti priimamos Sąjungoje plačiai taikomos mokėjimo priemonės, visų pirma, elektroniniai mokėjimai per terminalus ir mokėjimo paslaugoms teikti naudojami prietaisai. Iki šio reglamento taikymo pradžios datos įrengtos infrastruktūros atveju, tų reikalavimų taikymas turėtų būti atidėtas. Vartotojai visada turėtų turėti galimybę atlikti tokį ad hoc mokėjimą, net jei įkrovimo prieigoje arba degalų pildymo punkte yra galimas mokėjimas pagal sutartį; |
| --- | --- |

(36)

alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių naudotojai turėtų turėti galimybę visose viešai prieinamose įkrovimo prieigose ir degalų pildymo punktuose įkrauti transporto priemones arba pasipildyti degalų ad hoc pagrindu ir lengvai bei patogiai sumokėti, neprivalėdami sudaryti sutarties su įkrovimo prieigos ar degalų pildymo punkto operatoriumi arba su judumo paslaugų teikėju. Todėl, kad būtų galimas ad hoc įkrovimas ar degalų pildymas, visose viešai prieinamose įkrovimo prieigose ir degalų pildymo punktuose turėtų būti priimamos Sąjungoje plačiai taikomos mokėjimo priemonės, visų pirma, elektroniniai mokėjimai per terminalus ir mokėjimo paslaugoms teikti naudojami prietaisai. Iki šio reglamento taikymo pradžios datos įrengtos infrastruktūros atveju, tų reikalavimų taikymas turėtų būti atidėtas. Vartotojai visada turėtų turėti galimybę atlikti tokį ad hoc mokėjimą, net jei įkrovimo prieigoje arba degalų pildymo punkte yra galimas mokėjimas pagal sutartį;

| (37) | nepriklausomai nuo jų transporto priemonės prekių ženklo, galutiniai naudotojai turėtų turėti prieigą prie viešai prieinamų įkrovimo stotelių ir galimybę jomis naudotis naudotojui patogiu ir nediskriminaciniu būdu; |
| --- | --- |

(37)

nepriklausomai nuo jų transporto priemonės prekių ženklo, galutiniai naudotojai turėtų turėti prieigą prie viešai prieinamų įkrovimo stotelių ir galimybę jomis naudotis naudotojui patogiu ir nediskriminaciniu būdu;

| (38) | transporto infrastruktūroje turėtų būti užtikrintas sklandus judumas ir prieinamumas visiems naudotojams, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, riboto judumo asmenis ir asmenis su negalia. Iš esmės visų įkrovimo stotelių ir degalų pildymo stotelių vieta ir pačios įkrovimo stotelės ir degalų pildymo stotelės turėtų būti suprojektuotos taip, kad jos būtų prieinamos ir patogios naudoti kuo didesnei visuomenės daliai, visų pirma, vyresnio amžiaus asmenims, riboto judumo asmenims ir asmenims su negalia. Tuo tikslu, pavyzdžiui, turėtų būti numatytas pakankamas plotas stovėjimo vietoje, užtikrinant, kad įkrovimo stotelės nebūtų įrengiamos ant paaukštinto paviršiaus, užtikrinant, kad įkrovimo stotelės mygtukai ar ekranas būtų tinkamame aukštyje, o įkrovimo laido ir degalų pildymo žarnos svoris būtų toks, kad riboto stiprumo asmenys galėtų lengvai jais naudotis. Be to, turėtų būti prieinama susijusių įkrovimo stotelių naudotojo sąsaja. Šiuo atžvilgiu įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūrai turėtų būti taikomi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/882 (14) nustatyti prieinamumo reikalavimai; |
| --- | --- |

(38)

transporto infrastruktūroje turėtų būti užtikrintas sklandus judumas ir prieinamumas visiems naudotojams, įskaitant vyresnio amžiaus asmenis, riboto judumo asmenis ir asmenis su negalia. Iš esmės visų įkrovimo stotelių ir degalų pildymo stotelių vieta ir pačios įkrovimo stotelės ir degalų pildymo stotelės turėtų būti suprojektuotos taip, kad jos būtų prieinamos ir patogios naudoti kuo didesnei visuomenės daliai, visų pirma, vyresnio amžiaus asmenims, riboto judumo asmenims ir asmenims su negalia. Tuo tikslu, pavyzdžiui, turėtų būti numatytas pakankamas plotas stovėjimo vietoje, užtikrinant, kad įkrovimo stotelės nebūtų įrengiamos ant paaukštinto paviršiaus, užtikrinant, kad įkrovimo stotelės mygtukai ar ekranas būtų tinkamame aukštyje, o įkrovimo laido ir degalų pildymo žarnos svoris būtų toks, kad riboto stiprumo asmenys galėtų lengvai jais naudotis. Be to, turėtų būti prieinama susijusių įkrovimo stotelių naudotojo sąsaja. Šiuo atžvilgiu įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūrai turėtų būti taikomi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2019/882 (14) nustatyti prieinamumo reikalavimai;

| (39) | naudotojų saugos ir saugumo klausimai, ypač be priežiūros esančiose įkrovimo stotelėse, galėtų būti sprendžiami įkrovimo stotelėse įrengiant avarinius mygtukus, nurodant skubios pagalbos tarnybų kontaktinius duomenis, užtikrinant tinkamą apšvietimą arba taikant kitas tinkamas priemones; |
| --- | --- |

(39)

naudotojų saugos ir saugumo klausimai, ypač be priežiūros esančiose įkrovimo stotelėse, galėtų būti sprendžiami įkrovimo stotelėse įrengiant avarinius mygtukus, nurodant skubios pagalbos tarnybų kontaktinius duomenis, užtikrinant tinkamą apšvietimą arba taikant kitas tinkamas priemones;

| (40) | vandenilines transporto priemones turėtų būti galima papildyti degalais paskirties vietoje arba netoli jos, o tokios paskirties vietos paprastai būna miesto teritorijoje. Siekiant užtikrinti, kad bent pagrindinėse miesto teritorijose viešai prieinamose paskirties vietose būtų galima pasipildyti degalų, tokios vandenilio pildymo stotelės turėtų būti įrengtos visuose miestų transporto mazguose, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 1315/2013. Miestų transporto mazguose valdžios institucijos turėtų apsvarstyti galimybę vandenilio pildymo stoteles įrengti daugiarūšio transporto mazguose, nes tokie mazgai yra įprasta sunkiųjų transporto priemonių paskirties vieta ir jie taip pat galėtų tiekti vandenilį kitų rūšių, pavyzdžiui, geležinkelių ir vidaus vandenų, transportui. Kad būtų įvykdytas TEN-T reikalavimas, turėtų būti įmanoma atsižvelgti į vieną viešai prieinamą vandenilio pildymo stotelę, esančią miestų transporto mazge, su sąlyga, kad būtų pasiektas pajėgumo tikslas; |
| --- | --- |

(40)

vandenilines transporto priemones turėtų būti galima papildyti degalais paskirties vietoje arba netoli jos, o tokios paskirties vietos paprastai būna miesto teritorijoje. Siekiant užtikrinti, kad bent pagrindinėse miesto teritorijose viešai prieinamose paskirties vietose būtų galima pasipildyti degalų, tokios vandenilio pildymo stotelės turėtų būti įrengtos visuose miestų transporto mazguose, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 1315/2013. Miestų transporto mazguose valdžios institucijos turėtų apsvarstyti galimybę vandenilio pildymo stoteles įrengti daugiarūšio transporto mazguose, nes tokie mazgai yra įprasta sunkiųjų transporto priemonių paskirties vieta ir jie taip pat galėtų tiekti vandenilį kitų rūšių, pavyzdžiui, geležinkelių ir vidaus vandenų, transportui. Kad būtų įvykdytas TEN-T reikalavimas, turėtų būti įmanoma atsižvelgti į vieną viešai prieinamą vandenilio pildymo stotelę, esančią miestų transporto mazge, su sąlyga, kad būtų pasiektas pajėgumo tikslas;

| (41) | šiame pradiniame diegimo rinkoje etape vis dar ne iki galo aišku, kokių transporto priemonių rasis rinkoje ir kokios technologijų rūšys bus plačiai naudojamos. Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijoje nurodyta, kad ankstyvas masinis vandenilinių transporto priemonių naudojimas labiausiai yra tikėtinas sunkiųjų transporto priemonių segmente. Todėl iš pradžių vandenilio pildymo infrastruktūra turėtų būti diegiama tame segmente, kartu užtikrinant, kad pasipildyti degalų viešai prieinamose vandenilio pildymo stotelėse galėtų ir lengvosios transporto priemonės. Siekiant užtikrinti sąveikumą, visose viešai prieinamose vandenilio pildymo stotelėse turėtų būti tiekiamas bent dujinis vandenilis, kurio slėgis 700 barų. Plėtojant infrastruktūrą taip pat turėtų būti atsižvelgiama į atsirandančias naujas technologijas, pavyzdžiui, skystojo vandenilio technologiją, kurios tinka įvairesnėms sunkiosioms transporto priemonėms ir kurioms, kaip tikėtina, tam tikri transporto priemonių gamintojai teiks pirmenybę; |
| --- | --- |

(41)

šiame pradiniame diegimo rinkoje etape vis dar ne iki galo aišku, kokių transporto priemonių rasis rinkoje ir kokios technologijų rūšys bus plačiai naudojamos. Neutralaus poveikio klimatui Europos vandenilio strategijoje nurodyta, kad ankstyvas masinis vandenilinių transporto priemonių naudojimas labiausiai yra tikėtinas sunkiųjų transporto priemonių segmente. Todėl iš pradžių vandenilio pildymo infrastruktūra turėtų būti diegiama tame segmente, kartu užtikrinant, kad pasipildyti degalų viešai prieinamose vandenilio pildymo stotelėse galėtų ir lengvosios transporto priemonės. Siekiant užtikrinti sąveikumą, visose viešai prieinamose vandenilio pildymo stotelėse turėtų būti tiekiamas bent dujinis vandenilis, kurio slėgis 700 barų. Plėtojant infrastruktūrą taip pat turėtų būti atsižvelgiama į atsirandančias naujas technologijas, pavyzdžiui, skystojo vandenilio technologiją, kurios tinka įvairesnėms sunkiosioms transporto priemonėms ir kurioms, kaip tikėtina, tam tikri transporto priemonių gamintojai teiks pirmenybę;

| (42) | kuriant naujas technologijas reikės koordinuoti visų suinteresuotųjų subjektų veiksmus. Pavyzdžiui, Švariojo vandenilio bendroji įmonė, įsteigta Tarybos reglamentu (ES) 2021/2085 (15), taip pat turėtų būti naudojama siekiant sudaryti palankesnes sąlygas privačiam finansavimui ir jį pritraukti, kad būtų galima pasiekti atitinkamus šiame reglamente nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

(42)

kuriant naujas technologijas reikės koordinuoti visų suinteresuotųjų subjektų veiksmus. Pavyzdžiui, Švariojo vandenilio bendroji įmonė, įsteigta Tarybos reglamentu (ES) 2021/2085 (15), taip pat turėtų būti naudojama siekiant sudaryti palankesnes sąlygas privačiam finansavimui ir jį pritraukti, kad būtų galima pasiekti atitinkamus šiame reglamente nustatytus tikslus;

| (43) | Sąjungoje įrengta nemažai suskystinto metano pildymo punktų, taigi jau padėtas suskystintu metanu varomų sunkiųjų transporto priemonių judėjimo pagrindas. TEN-T pagrindinis tinklas ir toliau turėtų būti suskystinto metano infrastruktūros diegimo pagrindas, nes jam tenka pagrindiniai eismo srautai ir jame vyksta tarpvalstybinis susisiekimas visoje Sąjungoje. Direktyvoje 2014/94/ES buvo rekomenduota tokius degalų pildymo punktus įrengti kas 400 km palei TEN-T pagrindinį tinklą. Tačiau dėl tam tikrų nedidelių spragų palei tinklą tas tikslas nebuvo nepasiektas. Valstybės narės turėtų pasiekti tą tikslą ir panaikinti likusias spragas ne vėliau kaip 2025 m., o vėliau pareiga taikyti tikslą nebeturėtų būti taikoma; |
| --- | --- |

(43)

Sąjungoje įrengta nemažai suskystinto metano pildymo punktų, taigi jau padėtas suskystintu metanu varomų sunkiųjų transporto priemonių judėjimo pagrindas. TEN-T pagrindinis tinklas ir toliau turėtų būti suskystinto metano infrastruktūros diegimo pagrindas, nes jam tenka pagrindiniai eismo srautai ir jame vyksta tarpvalstybinis susisiekimas visoje Sąjungoje. Direktyvoje 2014/94/ES buvo rekomenduota tokius degalų pildymo punktus įrengti kas 400 km palei TEN-T pagrindinį tinklą. Tačiau dėl tam tikrų nedidelių spragų palei tinklą tas tikslas nebuvo nepasiektas. Valstybės narės turėtų pasiekti tą tikslą ir panaikinti likusias spragas ne vėliau kaip 2025 m., o vėliau pareiga taikyti tikslą nebeturėtų būti taikoma;

| (44) | šiame reglamente terminas „suskystintas metanas“ turėtų būti suprantamas kaip „SkGD, suskystintos biodujos arba sintetinis suskystintas metanas, įskaitant šių degalų mišinius“. Apibrėžto termino „suskystintas metanas“ vartojimas nekeičia atskirų degalų (SkGD, suskystintų biodujų ar sintetinio suskystinto metano) apibrėžties ar sudėties, kaip apibrėžta kituose Sąjungos teisės aktuose; |
| --- | --- |

(44)

šiame reglamente terminas „suskystintas metanas“ turėtų būti suprantamas kaip „SkGD, suskystintos biodujos arba sintetinis suskystintas metanas, įskaitant šių degalų mišinius“. Apibrėžto termino „suskystintas metanas“ vartojimas nekeičia atskirų degalų (SkGD, suskystintų biodujų ar sintetinio suskystinto metano) apibrėžties ar sudėties, kaip apibrėžta kituose Sąjungos teisės aktuose;

| (45) | stacionarūs ar mobilūs elektros tiekimo nuo kranto įrenginiai gali būti naudojami jūrų transportui ir vidaus vandenų transportui aprūpinti švaria energija ir gali padėti mažinti jūrų laivų ir vidaus vandenų laivų poveikį aplinkai, klimatui ir sveikatai, visų pirmą, oro kokybės požiūriu uostus supančiose miesto teritorijose. Pagal Reglamentą (ES) 2023/1805 laivo valdytojai, eksploatuojantys jūrų konteinervežius ir jūrų keleivinius laivus, turi sumažinti prie krantinės prišvartuotų jų laivų išmetamą teršalų kiekį. Privalomais diegimo tikslais turėtų būti užtikrinta, kad sektoriuje TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose prie krantinės prišvartuotiems laivams būtų užtikrintas pakankamas elektros tiekimas nuo kranto, atitinkantis tuos reikalavimus. Todėl svarbu nustatyti aiškius nuo kranto tiekiamos elektros infrastruktūros diegimo TEN-T uostuose tikslus. Atsižvelgiant į tai, kad valstybės narės taiko skirtingus uostų valdymo modelius, kad pasiektų tuos tikslus, valstybės narės turėtų turėti galimybę pačios nuspręsti, kaip joms yra geriausia įdiegti infrastruktūrą savo uostuose ir įvairiuose terminaluose, atsižvelgiant į jų poreikius. Svarbu, kad uostuose ir, kai tinkama, tarp terminalų infrastruktūra būtų įdiegta ten, kur yra didžiausia investicijų grąža ir užimtumo lygis duotų didžiausią naudą mažinant aplinkai išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir oro taršą; |
| --- | --- |

(45)

stacionarūs ar mobilūs elektros tiekimo nuo kranto įrenginiai gali būti naudojami jūrų transportui ir vidaus vandenų transportui aprūpinti švaria energija ir gali padėti mažinti jūrų laivų ir vidaus vandenų laivų poveikį aplinkai, klimatui ir sveikatai, visų pirmą, oro kokybės požiūriu uostus supančiose miesto teritorijose. Pagal Reglamentą (ES) 2023/1805 laivo valdytojai, eksploatuojantys jūrų konteinervežius ir jūrų keleivinius laivus, turi sumažinti prie krantinės prišvartuotų jų laivų išmetamą teršalų kiekį. Privalomais diegimo tikslais turėtų būti užtikrinta, kad sektoriuje TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose prie krantinės prišvartuotiems laivams būtų užtikrintas pakankamas elektros tiekimas nuo kranto, atitinkantis tuos reikalavimus. Todėl svarbu nustatyti aiškius nuo kranto tiekiamos elektros infrastruktūros diegimo TEN-T uostuose tikslus. Atsižvelgiant į tai, kad valstybės narės taiko skirtingus uostų valdymo modelius, kad pasiektų tuos tikslus, valstybės narės turėtų turėti galimybę pačios nuspręsti, kaip joms yra geriausia įdiegti infrastruktūrą savo uostuose ir įvairiuose terminaluose, atsižvelgiant į jų poreikius. Svarbu, kad uostuose ir, kai tinkama, tarp terminalų infrastruktūra būtų įdiegta ten, kur yra didžiausia investicijų grąža ir užimtumo lygis duotų didžiausią naudą mažinant aplinkai išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir oro taršą;

| (46) | planuojant, plėtojant ir diegiant elektros tiekimą nuo kranto jūrų laivams reikia taikyti koordinuotą požiūrį, kad būtų galima suderinti pasiūlą ir paklausą. Todėl visi viešieji ir privatieji suinteresuotieji subjektai tiek laive, tiek uoste, taip pat visi kiti susiję rinkos dalyviai turėtų koordinuoti savo veiksmus, kad būtų galima užtikrinti sklandžią kasdienę veiklą; |
| --- | --- |

(46)

planuojant, plėtojant ir diegiant elektros tiekimą nuo kranto jūrų laivams reikia taikyti koordinuotą požiūrį, kad būtų galima suderinti pasiūlą ir paklausą. Todėl visi viešieji ir privatieji suinteresuotieji subjektai tiek laive, tiek uoste, taip pat visi kiti susiję rinkos dalyviai turėtų koordinuoti savo veiksmus, kad būtų galima užtikrinti sklandžią kasdienę veiklą;

| (47) | svarbu išvengti neišnaudojamo turto ir užtikrinti, kad šiandien daromos viešosios ir privačiosios investicijos būtų atsparios ateičiai ir prisidėtų prie perėjimo prie poveikio klimatui neutralumo, kaip išdėstyta Europos žaliajame kurse. Nuo kranto tiekiamos elektros infrastruktūros diegimas jūrų uostuose turėtų būti taikomas kartu su šiuo metu ir ateityje diegiamomis lygiavertėmis alternatyviomis išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir nulinio teršalų kiekio technologijomis, visų pirma, tokiomis technologijomis, kuriomis būtų mažinami teršalų išmetimas ir tarša tiek prisišvartavus, tiek laivybos metu; |
| --- | --- |

(47)

svarbu išvengti neišnaudojamo turto ir užtikrinti, kad šiandien daromos viešosios ir privačiosios investicijos būtų atsparios ateičiai ir prisidėtų prie perėjimo prie poveikio klimatui neutralumo, kaip išdėstyta Europos žaliajame kurse. Nuo kranto tiekiamos elektros infrastruktūros diegimas jūrų uostuose turėtų būti taikomas kartu su šiuo metu ir ateityje diegiamomis lygiavertėmis alternatyviomis išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio ir nulinio teršalų kiekio technologijomis, visų pirma, tokiomis technologijomis, kuriomis būtų mažinami teršalų išmetimas ir tarša tiek prisišvartavus, tiek laivybos metu;

| (48) | nuo kranto tiekiama elektra pirmumo tvarka turėtų būti tiekiama jūrų konteinervežiams ir jūrų keleiviniams laivams, nes šių kategorijų laivai prisišvartavę prie krantinės išmeta daugiausiai teršalų, skaičiuojant vienam laivui tenkantį kiekį. Siekiant atsižvelgti į prie krantinės prišvartuotų įvairių keleivinių laivų galios poreikio charakteristikas ir į uosto eksploatavimo charakteristikas, ro-ro keleiviniams laivams ir greitaeigiams keleiviniams laivams taikomus reikalavimus būtina atskirti nuo reikalavimų, taikomų kitiems keleiviniams laivams; |
| --- | --- |

(48)

nuo kranto tiekiama elektra pirmumo tvarka turėtų būti tiekiama jūrų konteinervežiams ir jūrų keleiviniams laivams, nes šių kategorijų laivai prisišvartavę prie krantinės išmeta daugiausiai teršalų, skaičiuojant vienam laivui tenkantį kiekį. Siekiant atsižvelgti į prie krantinės prišvartuotų įvairių keleivinių laivų galios poreikio charakteristikas ir į uosto eksploatavimo charakteristikas, ro-ro keleiviniams laivams ir greitaeigiams keleiviniams laivams taikomus reikalavimus būtina atskirti nuo reikalavimų, taikomų kitiems keleiviniams laivams;

| (49) | nustatant privalomus diegimo tikslus turėtų būti atsižvelgiama į aptarnaujamų laivų tipus ir jūrų uostų eismo apimtį. Siekiant išvengti, kad nebūtų įrengti pajėgumai, kurie vėliau bus nepakankamai naudojami, jūrų uostams, kuriuose, remiantis vidutiniu metiniu įplaukimų į uostus skaičiumi, tam tikrų kategorijų laivų eismo apimtis yra maža, neturėtų būti taikomi privalomi diegimo tikslai, keliami atitinkamoms laivų kategorijoms. Panašiai nereikėtų siekti, kad privalomi tikslai atitiktų didžiausią paklausą, veikiau jie turėtų atitikti pakankamai didelę paklausą, kad būtų išvengta nepakankamo pajėgumų naudojimo ir atsižvelgta į uosto veiklos charakteristikas; |
| --- | --- |

(49)

nustatant privalomus diegimo tikslus turėtų būti atsižvelgiama į aptarnaujamų laivų tipus ir jūrų uostų eismo apimtį. Siekiant išvengti, kad nebūtų įrengti pajėgumai, kurie vėliau bus nepakankamai naudojami, jūrų uostams, kuriuose, remiantis vidutiniu metiniu įplaukimų į uostus skaičiumi, tam tikrų kategorijų laivų eismo apimtis yra maža, neturėtų būti taikomi privalomi diegimo tikslai, keliami atitinkamoms laivų kategorijoms. Panašiai nereikėtų siekti, kad privalomi tikslai atitiktų didžiausią paklausą, veikiau jie turėtų atitikti pakankamai didelę paklausą, kad būtų išvengta nepakankamo pajėgumų naudojimo ir atsižvelgta į uosto veiklos charakteristikas;

| (50) | nustatant įplaukimų į uostą skaičių, neturėtų būti atsižvelgiama į trumpus įplaukimus į uostą, laivų, naudojančių netaršias technologijas, įplaukimus į uostą, nereguliarius įplaukimus į uostą dėl su sauga ar gyvybės gelbėjimu jūroje susijusių priežasčių, įplaukimus į uostą išskirtinėmis aplinkybėmis, dėl kurių reikia naudoti laive gaminamą energiją, įplaukimus į uostą avarinėse situacijose, keliančiose tiesioginį pavojų gyvybei, laivui arba aplinkai, arba įplaukimus į uostą dėl kitų force majeure priežasčių; |
| --- | --- |

(50)

nustatant įplaukimų į uostą skaičių, neturėtų būti atsižvelgiama į trumpus įplaukimus į uostą, laivų, naudojančių netaršias technologijas, įplaukimus į uostą, nereguliarius įplaukimus į uostą dėl su sauga ar gyvybės gelbėjimu jūroje susijusių priežasčių, įplaukimus į uostą išskirtinėmis aplinkybėmis, dėl kurių reikia naudoti laive gaminamą energiją, įplaukimus į uostą avarinėse situacijose, keliančiose tiesioginį pavojų gyvybei, laivui arba aplinkai, arba įplaukimus į uostą dėl kitų force majeure priežasčių;

| (51) | jūrų transportas yra svarbus Sąjungos salų ir atokiausių regionų, taip pat Seutos ir Meliljos, sanglaudos ir ekonominės plėtros veiksnys. Elektros energijos gamybos pajėgumai tose salose, regionuose ir teritorijose ne visada gali būti pakankami, kad būtų galima patenkinti galios poreikį, kurio reikia elektros tiekimui nuo kranto užtikrinti. Tokiais atvejais reikalavimas tiekti elektrą nuo kranto neturėtų būti taikomas toms saloms, regionams bei teritorijoms tol, kol nebus baigta tiesti su žemynine dalimi arba, atitinkamais atvejais, kaimyninėmis valstybėmis jungianti elektros linija arba nebus pakankamai pajėgumų vietoje gaminti elektros energiją iš neiškastinių energijos šaltinių; |
| --- | --- |

(51)

jūrų transportas yra svarbus Sąjungos salų ir atokiausių regionų, taip pat Seutos ir Meliljos, sanglaudos ir ekonominės plėtros veiksnys. Elektros energijos gamybos pajėgumai tose salose, regionuose ir teritorijose ne visada gali būti pakankami, kad būtų galima patenkinti galios poreikį, kurio reikia elektros tiekimui nuo kranto užtikrinti. Tokiais atvejais reikalavimas tiekti elektrą nuo kranto neturėtų būti taikomas toms saloms, regionams bei teritorijoms tol, kol nebus baigta tiesti su žemynine dalimi arba, atitinkamais atvejais, kaimyninėmis valstybėmis jungianti elektros linija arba nebus pakankamai pajėgumų vietoje gaminti elektros energiją iš neiškastinių energijos šaltinių;

| (52) | ne vėliau kaip 2025 m. TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose turėtų būti įrengtas tinkamas suskystinto metano pildymo punktų skaičius. Tos infrastruktūros įrengimas turėtų būti grindžiamas rinkos paklausa. Suskystinto metano pildymo punktai apima suskystinto metano terminalus, rezervuarus, priekabas cisternas, automobilines cisternas, mobiliuosius konteinerius, bunkerinius laivus ir baržas; |
| --- | --- |

(52)

ne vėliau kaip 2025 m. TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose turėtų būti įrengtas tinkamas suskystinto metano pildymo punktų skaičius. Tos infrastruktūros įrengimas turėtų būti grindžiamas rinkos paklausa. Suskystinto metano pildymo punktai apima suskystinto metano terminalus, rezervuarus, priekabas cisternas, automobilines cisternas, mobiliuosius konteinerius, bunkerinius laivus ir baržas;

| (53) | įrenginiai, kuriais tiekiama elektra nuo kranto, taip pat turėtų būti įrengiami TEN-T tinklo vidaus vandenų uostuose; |
| --- | --- |

(53)

įrenginiai, kuriais tiekiama elektra nuo kranto, taip pat turėtų būti įrengiami TEN-T tinklo vidaus vandenų uostuose;

| (54) | išorinio elektros energijos tiekimo naudojimas turėtų pakeisti variklių naudojimą, kai orlaiviai stovi oro uostuose. Dėl to turėtų sumažėti išmetamų teršalų kiekis ir skleidžiamas triukšmas, pagerėti oro kokybė ir sumažėti orlaivių poveikis klimato kaitai. Todėl vykdant visas komercines transporto operacijas turėtų būti užtikrintas išorinis elektros energijos tiekimas, kai orlaiviai stovi TEN-T tinklo oro uostų kontaktinėse orlaivių stovėjimo aikštelėse arba nutolusiose orlaivių stovėjimo aikštelėse. Išorinį elektros energijos tiekimą orlaiviui būtų galima užtikrinti stacionariomis arba mobiliosiomis antžeminėmis jėgainėmis tiek kontaktinėse orlaivių stovėjimo aikštelėse, tiek nutolusiose orlaivių stovėjimo aikštelėse. Nors orlaiviams turėtų būti numatyta galimybė naudotis išoriniu elektros energijos tiekimu visose komercinio oro transporto veikloje naudojamose kontaktinėse orlaivių stovėjimo aikštelėse ir nutolusiose orlaivių stovėjimo aikštelėse, nėra privaloma kiekvienoje aikštelėje įrengti stacionariąją arba mobiliąją antžeminę jėgainę, nes viena atskira antžeminė jėgainė, nepriklausomai nuo to, ar ji yra stacionari ar mobili, yra pajėgi aptarnauti keletą stovėjimo aikštelių ir patenkinti naudojimo poreikius; |
| --- | --- |

(54)

išorinio elektros energijos tiekimo naudojimas turėtų pakeisti variklių naudojimą, kai orlaiviai stovi oro uostuose. Dėl to turėtų sumažėti išmetamų teršalų kiekis ir skleidžiamas triukšmas, pagerėti oro kokybė ir sumažėti orlaivių poveikis klimato kaitai. Todėl vykdant visas komercines transporto operacijas turėtų būti užtikrintas išorinis elektros energijos tiekimas, kai orlaiviai stovi TEN-T tinklo oro uostų kontaktinėse orlaivių stovėjimo aikštelėse arba nutolusiose orlaivių stovėjimo aikštelėse. Išorinį elektros energijos tiekimą orlaiviui būtų galima užtikrinti stacionariomis arba mobiliosiomis antžeminėmis jėgainėmis tiek kontaktinėse orlaivių stovėjimo aikštelėse, tiek nutolusiose orlaivių stovėjimo aikštelėse. Nors orlaiviams turėtų būti numatyta galimybė naudotis išoriniu elektros energijos tiekimu visose komercinio oro transporto veikloje naudojamose kontaktinėse orlaivių stovėjimo aikštelėse ir nutolusiose orlaivių stovėjimo aikštelėse, nėra privaloma kiekvienoje aikštelėje įrengti stacionariąją arba mobiliąją antžeminę jėgainę, nes viena atskira antžeminė jėgainė, nepriklausomai nuo to, ar ji yra stacionari ar mobili, yra pajėgi aptarnauti keletą stovėjimo aikštelių ir patenkinti naudojimo poreikius;

| (55) | užtikrindamos, kad oro uostuose stovintiems orlaiviams būtų suteikta galimybė gauti elektros energijos, valstybės narės, kai tinkama, turėtų skatinti oro uostą valdančios įstaigos bendradarbiavimą su antžeminių paslaugų teikėjais ir, kai tinkama, su oro uosto naudotojais, vykdančiais antžeminių paslaugų saviteiką. Visų pirma, valstybės narės tai turėtų daryti per Oro uostų naudotojų komitetą, įsteigtą pagal Tarybos direktyvą 96/67/EB (16); |
| --- | --- |

(55)

užtikrindamos, kad oro uostuose stovintiems orlaiviams būtų suteikta galimybė gauti elektros energijos, valstybės narės, kai tinkama, turėtų skatinti oro uostą valdančios įstaigos bendradarbiavimą su antžeminių paslaugų teikėjais ir, kai tinkama, su oro uosto naudotojais, vykdančiais antžeminių paslaugų saviteiką. Visų pirma, valstybės narės tai turėtų daryti per Oro uostų naudotojų komitetą, įsteigtą pagal Tarybos direktyvą 96/67/EB (16);

| (56) | valstybės narės turėtų galėti atleisti TEN-T tinklo oro uostus, kurie per pastaruosius trejus metus vidutiniškai įvykdė mažiau kaip 10 000 komercinių skrydžių per metus, nuo pareigos tiekti elektros energiją visose nutolusiose aikštelėse stovintiems orlaiviams. Atsižvelgiant į atitinkamų skrydžių skaičių, investicijų ir techninės priežiūros išlaidos, susijusios su nutolusių orlaivių stovėjimo aikštelių aprūpinimu elektros energija tuose TEN-T tinklo oro uostuose, gali būti neproporcingos naudos aplinkai aspektu, ypač palyginti su veiksmingesnėmis investicijomis į oro uostų išmetamo CO2 kiekio mažinimą; |
| --- | --- |

(56)

valstybės narės turėtų galėti atleisti TEN-T tinklo oro uostus, kurie per pastaruosius trejus metus vidutiniškai įvykdė mažiau kaip 10 000 komercinių skrydžių per metus, nuo pareigos tiekti elektros energiją visose nutolusiose aikštelėse stovintiems orlaiviams. Atsižvelgiant į atitinkamų skrydžių skaičių, investicijų ir techninės priežiūros išlaidos, susijusios su nutolusių orlaivių stovėjimo aikštelių aprūpinimu elektros energija tuose TEN-T tinklo oro uostuose, gali būti neproporcingos naudos aplinkai aspektu, ypač palyginti su veiksmingesnėmis investicijomis į oro uostų išmetamo CO2 kiekio mažinimą;

| (57) | pagal Direktyvą 2014/94/ES valstybės narės parengė nacionalines politikos sistemas, kuriose nustatyti jų tikslai ir planai siekiant užtikrinti, kad tie tikslai būtų pasiekti. Tiek nacionalinės politikos sistemų vertinimas, tiek Direktyvos 2014/94/ES vertinimas išryškino, kad valstybėse narėse reikia platesnio užmojo ir geriau koordinuoto požiūrio, atsižvelgiant į tikėtiną greitesnį alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių, visų pirma, elektrinių transporto priemonių, naudojimo masto didėjimą. Be to, siekiant įgyvendinti Europos žaliojo kurso užmojus ir Sąjungos klimato tikslus, reikės visų rūšių transporto naudojamo iškastinio kuro alternatyvų. Esamos nacionalinės politikos sistemos turėtų būti peržiūrėtos, kad būtų aiškiai nurodyta, kaip valstybės narės ketina patenkinti daug didesnį viešai prieinamos įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros poreikį, išreikštą privalomais tikslais. Peržiūrėtos nacionalinės politikos sistemos taip pat galėtų apimti transporto rūšis, kurioms nenustatyti privalomi diegimo tikslai. Valstybės narės turėtų reguliariai teikti pažangos, padarytos įgyvendinant tas peržiūrėtas nacionalinės politikos sistemas, ataskaitas; |
| --- | --- |

(57)

pagal Direktyvą 2014/94/ES valstybės narės parengė nacionalines politikos sistemas, kuriose nustatyti jų tikslai ir planai siekiant užtikrinti, kad tie tikslai būtų pasiekti. Tiek nacionalinės politikos sistemų vertinimas, tiek Direktyvos 2014/94/ES vertinimas išryškino, kad valstybėse narėse reikia platesnio užmojo ir geriau koordinuoto požiūrio, atsižvelgiant į tikėtiną greitesnį alternatyviaisiais degalais varomų transporto priemonių, visų pirma, elektrinių transporto priemonių, naudojimo masto didėjimą. Be to, siekiant įgyvendinti Europos žaliojo kurso užmojus ir Sąjungos klimato tikslus, reikės visų rūšių transporto naudojamo iškastinio kuro alternatyvų. Esamos nacionalinės politikos sistemos turėtų būti peržiūrėtos, kad būtų aiškiai nurodyta, kaip valstybės narės ketina patenkinti daug didesnį viešai prieinamos įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros poreikį, išreikštą privalomais tikslais. Peržiūrėtos nacionalinės politikos sistemos taip pat galėtų apimti transporto rūšis, kurioms nenustatyti privalomi diegimo tikslai. Valstybės narės turėtų reguliariai teikti pažangos, padarytos įgyvendinant tas peržiūrėtas nacionalinės politikos sistemas, ataskaitas;

| (58) | be to, valstybės narės turėtų reguliariai įvertinti, kaip, įrengus įkrovimo prieigas ir jas eksploatuojant, galėtų didėti elektrinių transporto priemonių indėlis į energetikos sistemos lankstumą ir į tolesnio elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimo masto didinimą. Tame vertinime turėtų būti nustatytos tinkamos priemonės, kurios turi būti įgyvendintos siekiant užtikrinti infrastruktūros planavimo ir atitinkamo tinklo planavimo nuoseklumą, kad būtų laikomasi šiame reglamente nustatytų reikalavimų. Nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2019/943 (17) ir Direktyvai (ES) 2019/944, valstybės narės turėtų imtis visų būtinų veiksmų užtikrinti, kad elektros tinklas atitiktų šiame reglamente numatytą įkrovimo infrastruktūros galios poreikį. Tuo tikslu valstybės narės turėtų atnaujinti ir prižiūrėti elektros tinklą, kad juo būtų įmanoma patenkinti esamą ir būsimą elektros energijos paklausą transporto sektoriuje; |
| --- | --- |

(58)

be to, valstybės narės turėtų reguliariai įvertinti, kaip, įrengus įkrovimo prieigas ir jas eksploatuojant, galėtų didėti elektrinių transporto priemonių indėlis į energetikos sistemos lankstumą ir į tolesnio elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimo masto didinimą. Tame vertinime turėtų būti nustatytos tinkamos priemonės, kurios turi būti įgyvendintos siekiant užtikrinti infrastruktūros planavimo ir atitinkamo tinklo planavimo nuoseklumą, kad būtų laikomasi šiame reglamente nustatytų reikalavimų. Nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2019/943 (17) ir Direktyvai (ES) 2019/944, valstybės narės turėtų imtis visų būtinų veiksmų užtikrinti, kad elektros tinklas atitiktų šiame reglamente numatytą įkrovimo infrastruktūros galios poreikį. Tuo tikslu valstybės narės turėtų atnaujinti ir prižiūrėti elektros tinklą, kad juo būtų įmanoma patenkinti esamą ir būsimą elektros energijos paklausą transporto sektoriuje;

| (59) | glaudžiai bendradarbiaujant su regioninėmis bei vietos institucijomis ir suinteresuotaisiais pramonės subjektais, taip pat atsižvelgiant į mažųjų ir vidutinių įmonių poreikius, peržiūrėtos nacionalinės politikos sistemos turėtų apimti paramos priemones alternatyviųjų degalų rinkos plėtrai, įskaitant būtinos alternatyviųjų degalų infrastruktūros įdiegimą. Be to, peržiūrėtose nacionalinės politikos sistemose turėtų būti aprašyta bendra nacionalinė tokios infrastruktūros planavimo, leidimų išdavimo ir viešųjų pirkimų sistema, nustatytos kliūtys ir veiksmai, kurių bus imtasi joms pašalinti, kad laikas tarp infrastruktūros įdiegimo ir naudojimo būtų pagrįstas ir kad infrastruktūrą būtų galima įdiegti greičiau. Peržiūrint nacionalines politikos sistemas svarbu laikytis bendrųjų technologinio neutralumo principų ir principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Valstybės narės turėtų išvardyti visas priimtas arba planuojamas priemones; |
| --- | --- |

(59)

glaudžiai bendradarbiaujant su regioninėmis bei vietos institucijomis ir suinteresuotaisiais pramonės subjektais, taip pat atsižvelgiant į mažųjų ir vidutinių įmonių poreikius, peržiūrėtos nacionalinės politikos sistemos turėtų apimti paramos priemones alternatyviųjų degalų rinkos plėtrai, įskaitant būtinos alternatyviųjų degalų infrastruktūros įdiegimą. Be to, peržiūrėtose nacionalinės politikos sistemose turėtų būti aprašyta bendra nacionalinė tokios infrastruktūros planavimo, leidimų išdavimo ir viešųjų pirkimų sistema, nustatytos kliūtys ir veiksmai, kurių bus imtasi joms pašalinti, kad laikas tarp infrastruktūros įdiegimo ir naudojimo būtų pagrįstas ir kad infrastruktūrą būtų galima įdiegti greičiau. Peržiūrint nacionalines politikos sistemas svarbu laikytis bendrųjų technologinio neutralumo principų ir principo „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“. Valstybės narės turėtų išvardyti visas priimtas arba planuojamas priemones;

| (60) | Komisija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti peržiūrėtas nacionalines politikos sistemas, užtikrindama, kad valstybės narės keistųsi informacija bei geriausios praktikos pavyzdžiais. Kiekviena valstybė narė taip pat turėtų galėti nuspręsti paskirti nacionalinį alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo koordinatorių, kuriam būtų pavesta prižiūrėti nacionalinės politikos sistemos koordinavimą ir įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

(60)

Komisija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti peržiūrėtas nacionalines politikos sistemas, užtikrindama, kad valstybės narės keistųsi informacija bei geriausios praktikos pavyzdžiais. Kiekviena valstybė narė taip pat turėtų galėti nuspręsti paskirti nacionalinį alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo koordinatorių, kuriam būtų pavesta prižiūrėti nacionalinės politikos sistemos koordinavimą ir įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu;

| (61) | siekiant skatinti alternatyviuosius degalus ir plėtoti atitinkamą infrastruktūrą, nacionalinėse politikos sistemose turėtų būti pateikta esamos padėties, perspektyvų ir planuojamų iniciatyvų dėl alternatyviųjų degalų skatinimo sektoriuose, kuriuose sunku mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, pavyzdžiui, aviacijos, jūrų transporto, vidaus vandenų transporto ir geležinkelių transporto geležinkelių atkarpose, kurios negali būti elektrifikuojamos, apžvalga. Visų pirma, valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su suinteresuotosiomis valstybėmis narėmis, turėtų pateikti esamos padėties, perspektyvų ir planuojamų iniciatyvų dėl vidaus vandenų transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo palei TEN-T tinklą apžvalgą. Taip pat galėtų būti parengtos ilgalaikės TEN-T tinklo uostams ir TEN-T tinklo oro uostams skirtos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo strategijos, visų pirma, daug dėmesio skiriant mažataršių ir netaršių laivų bei orlaivių infrastruktūros diegimui ir geležinkelio linijoms, kurios nebus elektrifikuotos. Remdamasi tomis strategijomis ir atsižvelgdama į nacionalinės rinkos ir eismo dalies duomenis bei rinkos prognozes, Komisija turėtų peržiūrėti šį reglamentą, kad tiems sektoriams būtų nustatyta papildomų privalomų tikslų; |
| --- | --- |

(61)

siekiant skatinti alternatyviuosius degalus ir plėtoti atitinkamą infrastruktūrą, nacionalinėse politikos sistemose turėtų būti pateikta esamos padėties, perspektyvų ir planuojamų iniciatyvų dėl alternatyviųjų degalų skatinimo sektoriuose, kuriuose sunku mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, pavyzdžiui, aviacijos, jūrų transporto, vidaus vandenų transporto ir geležinkelių transporto geležinkelių atkarpose, kurios negali būti elektrifikuojamos, apžvalga. Visų pirma, valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su suinteresuotosiomis valstybėmis narėmis, turėtų pateikti esamos padėties, perspektyvų ir planuojamų iniciatyvų dėl vidaus vandenų transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo palei TEN-T tinklą apžvalgą. Taip pat galėtų būti parengtos ilgalaikės TEN-T tinklo uostams ir TEN-T tinklo oro uostams skirtos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo strategijos, visų pirma, daug dėmesio skiriant mažataršių ir netaršių laivų bei orlaivių infrastruktūros diegimui ir geležinkelio linijoms, kurios nebus elektrifikuotos. Remdamasi tomis strategijomis ir atsižvelgdama į nacionalinės rinkos ir eismo dalies duomenis bei rinkos prognozes, Komisija turėtų peržiūrėti šį reglamentą, kad tiems sektoriams būtų nustatyta papildomų privalomų tikslų;

| (62) | alternatyviųjų degalų technologijų plėtra taip pat yra svarbi geležinkeliams, kur tiesioginis geležinkelio ruožo elektrifikavimas galėtų būti neįmanomas dėl tokių priežasčių kaip paslaugos ekonominis efektyvumas. Egzistuoja skirtingos technologijos, be kita ko, tiesioginė elektrifikacija, traukiniai su baterijomis ir vandenilio taikomosios technologijos, kuriomis naudojantis geležinkelių sektoriuje galima atsisakyti dyzelinių traukinių. Plėtojant tas technologijas valstybėse narėse turi būti įdiegta tinkama įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūra; |
| --- | --- |

(62)

alternatyviųjų degalų technologijų plėtra taip pat yra svarbi geležinkeliams, kur tiesioginis geležinkelio ruožo elektrifikavimas galėtų būti neįmanomas dėl tokių priežasčių kaip paslaugos ekonominis efektyvumas. Egzistuoja skirtingos technologijos, be kita ko, tiesioginė elektrifikacija, traukiniai su baterijomis ir vandenilio taikomosios technologijos, kuriomis naudojantis geležinkelių sektoriuje galima atsisakyti dyzelinių traukinių. Plėtojant tas technologijas valstybėse narėse turi būti įdiegta tinkama įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūra;

| (63) | valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su privačiojo sektoriaus subjektais, kurie turėtų atlikti svarbų vaidmenį remiant alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtrą, turėtų imtis įvairių reguliavimo ir nereguliavimo paskatų ir priemonių, kad būtų pasiekti privalomi tikslai ir įgyvendintos jų nacionalinės politikos sistemos; |
| --- | --- |

(63)

valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su privačiojo sektoriaus subjektais, kurie turėtų atlikti svarbų vaidmenį remiant alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtrą, turėtų imtis įvairių reguliavimo ir nereguliavimo paskatų ir priemonių, kad būtų pasiekti privalomi tikslai ir įgyvendintos jų nacionalinės politikos sistemos;

| (64) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/33/EB (18) minimalioji nacionalinė viešųjų pirkimų dalis rezervuota žaliesiems autobusams ir netaršiems autobusams, kai žaliajame autobuse naudojami alternatyvieji degalai, kaip apibrėžta šiame reglamente. Kadangi vis daugiau viešojo transporto institucijų ir vežėjų pereina prie žaliųjų autobusų ir netaršių autobusų, kad pasiektų tuos privalomus tikslus, svarbu, kad valstybės narės į savo nacionalines politikos sistemas įtrauktų kryptingą būtinos autobusų įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros propagavimą ir plėtojimą. Taip pat svarbu, kad valstybės narės nustatytų ir paliktų galioti tinkamas priemones, kuriomis būtų skatinamas autobusams, taip pat ir priklausomiems transporto priemonių parkams, visų pirma, žaliesiems autobusams ir netaršiems autobusams vietos lygmeniu, skirtos įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros diegimas; |
| --- | --- |

(64)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/33/EB (18) minimalioji nacionalinė viešųjų pirkimų dalis rezervuota žaliesiems autobusams ir netaršiems autobusams, kai žaliajame autobuse naudojami alternatyvieji degalai, kaip apibrėžta šiame reglamente. Kadangi vis daugiau viešojo transporto institucijų ir vežėjų pereina prie žaliųjų autobusų ir netaršių autobusų, kad pasiektų tuos privalomus tikslus, svarbu, kad valstybės narės į savo nacionalines politikos sistemas įtrauktų kryptingą būtinos autobusų įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros propagavimą ir plėtojimą. Taip pat svarbu, kad valstybės narės nustatytų ir paliktų galioti tinkamas priemones, kuriomis būtų skatinamas autobusams, taip pat ir priklausomiems transporto priemonių parkams, visų pirma, žaliesiems autobusams ir netaršiems autobusams vietos lygmeniu, skirtos įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros diegimas;

| (65) | didėjant motorinių transporto priemonių degalų rūšių įvairovei ir kartu nuolat augant piliečių judumui keliuose visoje Sąjungoje, būtina vartotojams teikti aiškią ir lengvai suprantamą informaciją apie degalus, kurių galima įsipilti degalų pildymo stotelėse, ir apie įvairių Sąjungos rinkoje siūlomų degalų arba įkrovimo prieigų suderinamumą su jų transporto priemonėmis; |
| --- | --- |

(65)

didėjant motorinių transporto priemonių degalų rūšių įvairovei ir kartu nuolat augant piliečių judumui keliuose visoje Sąjungoje, būtina vartotojams teikti aiškią ir lengvai suprantamą informaciją apie degalus, kurių galima įsipilti degalų pildymo stotelėse, ir apie įvairių Sąjungos rinkoje siūlomų degalų arba įkrovimo prieigų suderinamumą su jų transporto priemonėmis;

| (66) | paprasta ir lengvai palyginama informacija apie skirtingų rūšių degalų kainas galėtų būti svarbi vartotojams, kad jie galėtų geriau įvertinti santykinę konkrečių rinkoje esančių degalų kainą. Todėl visose atitinkamose degalų pildymo stotelėse informacijos tikslais turėtų būti rodomas tam tikrų alternatyviųjų degalų ir įprastinių degalų vieneto kainų palyginimas, išreikštas kaip „degalų, reikalingų 100 km nuvažiuoti, kaina“. Vartotojams turėtų būti aišku, kad tokie palyginimai yra susiję su vidutinėmis kuro kainomis valstybėje narėje, kurios gali skirtis nuo faktinių kainų atitinkamoje degalų pildymo stotelėje. Be to, Komisija, jeigu tinkama, turėtų peržiūrėti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/94/EB (19), siekdama užtikrinti, kad parduodant naujus keleivinius automobilius vartotojams teikiamoje informacijoje apie degalų taupymą ir išmetamą CO2 kiekį, kaip numatyta toje direktyvoje, būtų atsižvelgiama į pokyčius, susijusius su perėjimu prie alternatyviųjų degalų, ir jie būtų atspindimi; |
| --- | --- |

(66)

paprasta ir lengvai palyginama informacija apie skirtingų rūšių degalų kainas galėtų būti svarbi vartotojams, kad jie galėtų geriau įvertinti santykinę konkrečių rinkoje esančių degalų kainą. Todėl visose atitinkamose degalų pildymo stotelėse informacijos tikslais turėtų būti rodomas tam tikrų alternatyviųjų degalų ir įprastinių degalų vieneto kainų palyginimas, išreikštas kaip „degalų, reikalingų 100 km nuvažiuoti, kaina“. Vartotojams turėtų būti aišku, kad tokie palyginimai yra susiję su vidutinėmis kuro kainomis valstybėje narėje, kurios gali skirtis nuo faktinių kainų atitinkamoje degalų pildymo stotelėje. Be to, Komisija, jeigu tinkama, turėtų peržiūrėti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/94/EB (19), siekdama užtikrinti, kad parduodant naujus keleivinius automobilius vartotojams teikiamoje informacijoje apie degalų taupymą ir išmetamą CO2 kiekį, kaip numatyta toje direktyvoje, būtų atsižvelgiama į pokyčius, susijusius su perėjimu prie alternatyviųjų degalų, ir jie būtų atspindimi;

| (67) | vartotojams būtina suteikti pakankamai informacijos apie viešai prieinamų įkrovimo prieigų ir alternatyviųjų degalų pildymo punktų, kuriems taikomas šis reglamentas, geografinę padėtį, charakteristikas ir juose siūlomas paslaugas. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad viešai prieinamų įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai arba savininkai teiktų atitinkamus statinius duomenis ir dinaminius duomenis. Turėtų būti nustatyti duomenų tipams taikomi reikalavimai, susiję su atitinkamų įkrovimo ir degalų pildymo duomenų turimumu ir prieinamumu, remiantis 2022 m. užbaigto pagalbinio programos veiksmo, susijusio su duomenų apie įkrovimo prieigas ir alternatyviųjų degalų pildymo punktus rinkimu ir unikaliais e. mobilumo dalyvių identifikavimo kodais (toliau – IDACS), rezultatais; |
| --- | --- |

(67)

vartotojams būtina suteikti pakankamai informacijos apie viešai prieinamų įkrovimo prieigų ir alternatyviųjų degalų pildymo punktų, kuriems taikomas šis reglamentas, geografinę padėtį, charakteristikas ir juose siūlomas paslaugas. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad viešai prieinamų įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai arba savininkai teiktų atitinkamus statinius duomenis ir dinaminius duomenis. Turėtų būti nustatyti duomenų tipams taikomi reikalavimai, susiję su atitinkamų įkrovimo ir degalų pildymo duomenų turimumu ir prieinamumu, remiantis 2022 m. užbaigto pagalbinio programos veiksmo, susijusio su duomenų apie įkrovimo prieigas ir alternatyviųjų degalų pildymo punktus rinkimu ir unikaliais e. mobilumo dalyvių identifikavimo kodais (toliau – IDACS), rezultatais;

| (68) | šiuo reglamentu reglamentuojami duomenų tipai, kurių reikia konkurencingai ir atvirai rinkai veikti ir kurie yra būtini, kad galutiniai naudotojai galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl savo įkrovimo ir degalų pildymo seansų, be kita ko, naudodamiesi atitinkamų rinkos dalyvių sukurtomis aukštos kokybės informacinėmis paslaugomis. Šiame reglamente nustatyti duomenų tipų reikalavimai turėtų būti taikomi tik tiems duomenims, kurie yra prieinami kompiuterio skaitomu skaitmeniniu formatu; |
| --- | --- |

(68)

šiuo reglamentu reglamentuojami duomenų tipai, kurių reikia konkurencingai ir atvirai rinkai veikti ir kurie yra būtini, kad galutiniai naudotojai galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl savo įkrovimo ir degalų pildymo seansų, be kita ko, naudodamiesi atitinkamų rinkos dalyvių sukurtomis aukštos kokybės informacinėmis paslaugomis. Šiame reglamente nustatyti duomenų tipų reikalavimai turėtų būti taikomi tik tiems duomenims, kurie yra prieinami kompiuterio skaitomu skaitmeniniu formatu;

| (69) | duomenims turėtų tekti esminis vaidmuo užtikrinant tinkamą įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros veikimą. Tų duomenų teikimo formatas, dažnumas ir kokybė ir jų turimumas ir prieinamumas lemia bendrą alternatyviųjų degalų infrastruktūros, atitinkančios naudotojų poreikius, kokybę. Be to, tie duomenys turėtų būti nuosekliai prieinami visose valstybėse narėse. Valstybės narės turėtų teikti alternatyviųjų degalų infrastruktūros duomenis kaip atviruosius duomenis per savo nacionalinį prieigos punktą vadovaudamosi Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/670 (20) ir laikydamosi papildomų specifikacijų, kurios papildo tame deleguotajame reglamente išdėstytas specifikacijas. Taip pat turėtų būti įmanoma tokius duomenis teikti bendram Europos prieigos punktui, kurį turėtų įsteigti Komisija ir kuris turėtų veikti kaip bendrieji Sąjungos duomenų vartai, skirti duomenims, kuriuos operatoriai teikia nacionaliniuose prieigos punktuose. Bendras Europos prieigos punktas, kai įmanoma, turėtų būti grindžiamas esamomis Europos alternatyviųjų degalų stebėjimo centro (EAFO) struktūromis ir funkcijomis kartu su informacine sistema „TENtec“ arba, pavyzdžiui, turėtų būti prieinamas per specialų interneto portalą. Bendras Europos prieigos punktas duomenų naudotojams turėtų suteikti galimybę lengvai prieiti prie duomenų, palyginti informaciją apie kainas ir gauti informaciją apie alternatyviųjų degalų infrastruktūros charakteristikas, pavyzdžiui, prieinamumą, turimumą ar sukauptos energijos kiekį; |
| --- | --- |

(69)

duomenims turėtų tekti esminis vaidmuo užtikrinant tinkamą įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros veikimą. Tų duomenų teikimo formatas, dažnumas ir kokybė ir jų turimumas ir prieinamumas lemia bendrą alternatyviųjų degalų infrastruktūros, atitinkančios naudotojų poreikius, kokybę. Be to, tie duomenys turėtų būti nuosekliai prieinami visose valstybėse narėse. Valstybės narės turėtų teikti alternatyviųjų degalų infrastruktūros duomenis kaip atviruosius duomenis per savo nacionalinį prieigos punktą vadovaudamosi Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/670 (20) ir laikydamosi papildomų specifikacijų, kurios papildo tame deleguotajame reglamente išdėstytas specifikacijas. Taip pat turėtų būti įmanoma tokius duomenis teikti bendram Europos prieigos punktui, kurį turėtų įsteigti Komisija ir kuris turėtų veikti kaip bendrieji Sąjungos duomenų vartai, skirti duomenims, kuriuos operatoriai teikia nacionaliniuose prieigos punktuose. Bendras Europos prieigos punktas, kai įmanoma, turėtų būti grindžiamas esamomis Europos alternatyviųjų degalų stebėjimo centro (EAFO) struktūromis ir funkcijomis kartu su informacine sistema „TENtec“ arba, pavyzdžiui, turėtų būti prieinamas per specialų interneto portalą. Bendras Europos prieigos punktas duomenų naudotojams turėtų suteikti galimybę lengvai prieiti prie duomenų, palyginti informaciją apie kainas ir gauti informaciją apie alternatyviųjų degalų infrastruktūros charakteristikas, pavyzdžiui, prieinamumą, turimumą ar sukauptos energijos kiekį;

| (70) | labai svarbu, kad visi elektromobilumo sektoriaus dalyviai galėtų lengvai palaikyti ryšį skaitmeninėmis priemonėmis, kad galutiniams naudotojams būtų užtikrinta geriausia paslaugų kokybė. Tokiam ryšio palaikymui reikalingi unikalūs vertės grandinės dalyvių identifikatoriai. Tuo tikslu visos valstybės narės turėtų įsteigti identifikavimo duomenų registravimo organizaciją (toliau – IDRO), kuri išduotų ir administruotų unikalius identifikavimo kodus, pagal kuriuos būtų identifikuojami bent įkrovimo prieigų operatoriai ir judumo paslaugų teikėjai. Kiekviena IDRO turėtų rinkti informaciją apie e. mobilumo identifikavimo kodus, kurie jau naudojami jos valstybėje narėje, prireikus įkrovimo prieigų operatoriams ir judumo paslaugų teikėjams suteikti naujus e. mobilumo identifikavimo kodus vadovaujantis logika, dėl kurios susitarta visos Sąjungos mastu ir pagal kurią sudaromi e. mobilumo identifikavimo kodai, ir sudaryti sąlygas keistis tais e. mobilumo kodais ir patikrinti jų unikalumą naudojantis galima būsima bendrąja identifikavimo kodų registracijos saugykla. Komisija turėtų paskelbti tokių organizacijų sudarymo technines gaires, remdamasi IDACS rezultatais; |
| --- | --- |

(70)

labai svarbu, kad visi elektromobilumo sektoriaus dalyviai galėtų lengvai palaikyti ryšį skaitmeninėmis priemonėmis, kad galutiniams naudotojams būtų užtikrinta geriausia paslaugų kokybė. Tokiam ryšio palaikymui reikalingi unikalūs vertės grandinės dalyvių identifikatoriai. Tuo tikslu visos valstybės narės turėtų įsteigti identifikavimo duomenų registravimo organizaciją (toliau – IDRO), kuri išduotų ir administruotų unikalius identifikavimo kodus, pagal kuriuos būtų identifikuojami bent įkrovimo prieigų operatoriai ir judumo paslaugų teikėjai. Kiekviena IDRO turėtų rinkti informaciją apie e. mobilumo identifikavimo kodus, kurie jau naudojami jos valstybėje narėje, prireikus įkrovimo prieigų operatoriams ir judumo paslaugų teikėjams suteikti naujus e. mobilumo identifikavimo kodus vadovaujantis logika, dėl kurios susitarta visos Sąjungos mastu ir pagal kurią sudaromi e. mobilumo identifikavimo kodai, ir sudaryti sąlygas keistis tais e. mobilumo kodais ir patikrinti jų unikalumą naudojantis galima būsima bendrąja identifikavimo kodų registracijos saugykla. Komisija turėtų paskelbti tokių organizacijų sudarymo technines gaires, remdamasi IDACS rezultatais;

| (71) | įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų sąveikumo techninės specifikacijos turėtų būti nustatytos Europos arba tarptautiniais standartais. Europos standartizacijos organizacijos turėtų patvirtinti Europos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1025/2012 (21) 10 straipsnį. Svarbu, kad tie standartai būtų grindžiami dabartiniais tarptautiniais standartais arba, kai taikytina, vykstančiu tarptautinės standartizacijos darbu. Tuo tikslu svarbu, kad Europos standartizavimo procesai dėl įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros būtų vykdomi greitai, padedant griežtai laikytis tvarkaraščio, būtino pagal šį reglamentą reikalaujamai infrastruktūrai planuoti, su ja susijusiems konkursams rengti ir jai statyti. Taip pat svarbu inicijuoti arba paspartinti Sąjungos mastu suderintos stacionariojo ir dinaminio įkrovimo infrastruktūros standartizacijos procesus; |
| --- | --- |

(71)

įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų sąveikumo techninės specifikacijos turėtų būti nustatytos Europos arba tarptautiniais standartais. Europos standartizacijos organizacijos turėtų patvirtinti Europos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1025/2012 (21) 10 straipsnį. Svarbu, kad tie standartai būtų grindžiami dabartiniais tarptautiniais standartais arba, kai taikytina, vykstančiu tarptautinės standartizacijos darbu. Tuo tikslu svarbu, kad Europos standartizavimo procesai dėl įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros būtų vykdomi greitai, padedant griežtai laikytis tvarkaraščio, būtino pagal šį reglamentą reikalaujamai infrastruktūrai planuoti, su ja susijusiems konkursams rengti ir jai statyti. Taip pat svarbu inicijuoti arba paspartinti Sąjungos mastu suderintos stacionariojo ir dinaminio įkrovimo infrastruktūros standartizacijos procesus;

| (72) | siekiant, kad alternatyvieji degalai lengviau patektų į rinką ir joje užimtų stipresnes pozicijas, jūrų transportui ir vidaus vandenų transportui reikia naujų standartų, susijusių su elektros tiekimu ir vandenilio, metanolio bei amoniako bunkeriavimu, taip pat reikia standartų, skirtų komunikacijai palaikyti tarp laivų ir infrastruktūros; |
| --- | --- |

(72)

siekiant, kad alternatyvieji degalai lengviau patektų į rinką ir joje užimtų stipresnes pozicijas, jūrų transportui ir vidaus vandenų transportui reikia naujų standartų, susijusių su elektros tiekimu ir vandenilio, metanolio bei amoniako bunkeriavimu, taip pat reikia standartų, skirtų komunikacijai palaikyti tarp laivų ir infrastruktūros;

| (73) | Tarptautinė jūrų organizacija (toliau – IMO) rengia vienodus ir tarptautiniu mastu pripažįstamus saugos bei aplinkosaugos standartus, skirtus jūrų transportui. Atsižvelgiant į jūrų transporto globalumą, turėtų būti vengiama kolizijos su tarptautiniais standartais. Todėl Sąjunga turėtų užtikrinti, kad pagal šį reglamentą priimtos jūrų transporto techninės specifikacijos atitiktų IMO priimtas tarptautines taisykles; |
| --- | --- |

(73)

Tarptautinė jūrų organizacija (toliau – IMO) rengia vienodus ir tarptautiniu mastu pripažįstamus saugos bei aplinkosaugos standartus, skirtus jūrų transportui. Atsižvelgiant į jūrų transporto globalumą, turėtų būti vengiama kolizijos su tarptautiniais standartais. Todėl Sąjunga turėtų užtikrinti, kad pagal šį reglamentą priimtos jūrų transporto techninės specifikacijos atitiktų IMO priimtas tarptautines taisykles;

| (74) | taikydama šį reglamentą Komisija turėtų konsultuotis su atitinkamomis ekspertų grupėmis, visų pirma, su Darniojo transporto forumu ir Europos tvarios laivybos forumu. Tokios konsultacijos su ekspertais ypač svarbios, kai Komisija ketina priimti deleguotuosius arba įgyvendinimo aktus pagal šį reglamentą; |
| --- | --- |

(74)

taikydama šį reglamentą Komisija turėtų konsultuotis su atitinkamomis ekspertų grupėmis, visų pirma, su Darniojo transporto forumu ir Europos tvarios laivybos forumu. Tokios konsultacijos su ekspertais ypač svarbios, kai Komisija ketina priimti deleguotuosius arba įgyvendinimo aktus pagal šį reglamentą;

| (75) | alternatyviųjų degalų infrastruktūra yra sparčiai besiplėtojanti sritis. Kurti bendrąją alternatyviųjų degalų infrastruktūros rinką trukdo bendrų techninių specifikacijų stoka. Todėl būtina nustatyti technines specifikacijas tose srityse, kuriose bendrų techninių specifikacijų dar nėra, bet jos yra būtinos. Visų pirma, tos techninės specifikacijos turėtų apimti elektrinės transporto priemonės ir įkrovimo prieigos komunikaciją, įkrovimo prieigos ir įkrovimo programinės įrangos valdymo sistemos (galinės sistemos) komunikaciją, komunikaciją, susijusią su elektrinių transporto priemonių tarptinklinio ryšio paslauga, ir komunikaciją su elektros tinklu, kartu užtikrinant aukščiausio lygio kibernetinio saugumo ir galutinių naudotojų asmens duomenų apsaugą. Taip pat būtina nustatyti tinkamą valdymo sistemą ir įvairių subjektų, dalyvaujančių komunikacijos tarp transporto priemonės ir elektros tinklo sektoriuje, vaidmenis. Be to, reikia atsižvelgti į besiformuojančias technologines naujoves, pavyzdžiui, elektrifikuotojo kelio sistemas, visų pirma, dinaminį antžeminį elektros tiekimą naudojant pantografą, dinaminį antžeminį elektros energijos tiekimą laidžiaisiais bėgiais ir indukcinį elektros energijos tiekimą kelyje įrengtomis ritėmis. Kalbant apie duomenų teikimą, prie viešai prieinamo įkrovimo duomenų būtina pridėti papildomų rūšių duomenų, pavyzdžiui, duomenis, susijusius su įrenginių, kuriais galutiniams naudotojams siūlomos susijusios paslaugos, buvimu; duomenis, susijusius su priimamais mokėjimo metodais; duomenis, susijusius su kalbomis, kuriomis galima naudoti infrastruktūrą, ir duomenis, susijusius su išmaniojo ir abikrypčio įkrovimo paslaugų teikimu; |
| --- | --- |

(75)

alternatyviųjų degalų infrastruktūra yra sparčiai besiplėtojanti sritis. Kurti bendrąją alternatyviųjų degalų infrastruktūros rinką trukdo bendrų techninių specifikacijų stoka. Todėl būtina nustatyti technines specifikacijas tose srityse, kuriose bendrų techninių specifikacijų dar nėra, bet jos yra būtinos. Visų pirma, tos techninės specifikacijos turėtų apimti elektrinės transporto priemonės ir įkrovimo prieigos komunikaciją, įkrovimo prieigos ir įkrovimo programinės įrangos valdymo sistemos (galinės sistemos) komunikaciją, komunikaciją, susijusią su elektrinių transporto priemonių tarptinklinio ryšio paslauga, ir komunikaciją su elektros tinklu, kartu užtikrinant aukščiausio lygio kibernetinio saugumo ir galutinių naudotojų asmens duomenų apsaugą. Taip pat būtina nustatyti tinkamą valdymo sistemą ir įvairių subjektų, dalyvaujančių komunikacijos tarp transporto priemonės ir elektros tinklo sektoriuje, vaidmenis. Be to, reikia atsižvelgti į besiformuojančias technologines naujoves, pavyzdžiui, elektrifikuotojo kelio sistemas, visų pirma, dinaminį antžeminį elektros tiekimą naudojant pantografą, dinaminį antžeminį elektros energijos tiekimą laidžiaisiais bėgiais ir indukcinį elektros energijos tiekimą kelyje įrengtomis ritėmis. Kalbant apie duomenų teikimą, prie viešai prieinamo įkrovimo duomenų būtina pridėti papildomų rūšių duomenų, pavyzdžiui, duomenis, susijusius su įrenginių, kuriais galutiniams naudotojams siūlomos susijusios paslaugos, buvimu; duomenis, susijusius su priimamais mokėjimo metodais; duomenis, susijusius su kalbomis, kuriomis galima naudoti infrastruktūrą, ir duomenis, susijusius su išmaniojo ir abikrypčio įkrovimo paslaugų teikimu;

| (76) | siekiant šį reglamentą papildyti nustatant papildomas technines specifikacijas ir iš dalies pakeisti šį reglamentą įtraukiant papildomas duomenų rūšis, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl bendrų techninių reikalavimų, taikomų bendros taikomosios programos sąsajai, kad viešai prieinamų įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai ir duomenų naudotojai galėtų automatiškai ir vienodai keistis duomenimis. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (22) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(76)

siekiant šį reglamentą papildyti nustatant papildomas technines specifikacijas ir iš dalies pakeisti šį reglamentą įtraukiant papildomas duomenų rūšis, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl bendrų techninių reikalavimų, taikomų bendros taikomosios programos sąsajai, kad viešai prieinamų įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai ir duomenų naudotojai galėtų automatiškai ir vienodai keistis duomenimis. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (22) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (77) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su ženklinimo nuostatų rengimu, duomenų apie viešai prieinamas įkrovimo prieigas ir degalų pildymo punktus, kurie turi būti turimi ir prieinami pagal šį reglamentą, formatu, dažnumu ir kokybe, taip pat su procedūra, kuria sudaromos sąlygos tokiam duomenų turimumui ir prieinamumui. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (23); |
| --- | --- |

(77)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su ženklinimo nuostatų rengimu, duomenų apie viešai prieinamas įkrovimo prieigas ir degalų pildymo punktus, kurie turi būti turimi ir prieinami pagal šį reglamentą, formatu, dažnumu ir kokybe, taip pat su procedūra, kuria sudaromos sąlygos tokiam duomenų turimumui ir prieinamumui. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (23);

| (78) | alternatyviųjų degalų, visų pirma, netaršių degalų, rinka vis dar yra ankstyvame plėtros etape, o technologijos sparčiai vystosi. Tikėtina, kad ši plėtra turės įtakos alternatyviųjų degalų paklausai, taigi ir alternatyviųjų degalų infrastruktūros, reikalingos visų rūšių transportui, paklausai. Todėl Komisija ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. turėtų pateikti sunkiosioms transporto priemonėms skirtą technologinės parengties ir parengimo rinkai ataskaitą. Toje ataskaitoje turėtų būti atsižvelgiama į pirmuosius rinkos preferencijų požymius ir į technologinę plėtrą bei techninių specifikacijų plėtojimą. Ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 31 d., o vėliau – kas penkerius metus, Komisija turėtų atlikti šio reglamento peržiūrą; |
| --- | --- |

(78)

alternatyviųjų degalų, visų pirma, netaršių degalų, rinka vis dar yra ankstyvame plėtros etape, o technologijos sparčiai vystosi. Tikėtina, kad ši plėtra turės įtakos alternatyviųjų degalų paklausai, taigi ir alternatyviųjų degalų infrastruktūros, reikalingos visų rūšių transportui, paklausai. Todėl Komisija ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. turėtų pateikti sunkiosioms transporto priemonėms skirtą technologinės parengties ir parengimo rinkai ataskaitą. Toje ataskaitoje turėtų būti atsižvelgiama į pirmuosius rinkos preferencijų požymius ir į technologinę plėtrą bei techninių specifikacijų plėtojimą. Ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 31 d., o vėliau – kas penkerius metus, Komisija turėtų atlikti šio reglamento peržiūrą;

| (79) | atsižvelgiant į tai, kad dėl šio reglamento atsiras papildomų koregavimo ir administracinių išlaidų, bendra reguliavimo našta sektoriams, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti nuolat peržiūrima. Todėl savo ataskaitoje, kurioje vertinamas šio reglamento veikimas, Komisija turėtų įvertinti, kokiu mastu buvo pasiekti šio reglamento tikslai ir kokiu mastu jis padarė poveikį atitinkamų sektorių konkurencingumui. Ta peržiūra taip pat turėtų apimti šio reglamento sąveiką su kitais atitinkamais Sąjungos teisės aktais, įskaitant galimus veiksmus ir priemones, kurių buvo arba galėtų būti imtasi siekiant sumažinti bendrą su sąnaudomis susijusį spaudimą atitinkamiems sektoriams; |
| --- | --- |

(79)

atsižvelgiant į tai, kad dėl šio reglamento atsiras papildomų koregavimo ir administracinių išlaidų, bendra reguliavimo našta sektoriams, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti nuolat peržiūrima. Todėl savo ataskaitoje, kurioje vertinamas šio reglamento veikimas, Komisija turėtų įvertinti, kokiu mastu buvo pasiekti šio reglamento tikslai ir kokiu mastu jis padarė poveikį atitinkamų sektorių konkurencingumui. Ta peržiūra taip pat turėtų apimti šio reglamento sąveiką su kitais atitinkamais Sąjungos teisės aktais, įskaitant galimus veiksmus ir priemones, kurių buvo arba galėtų būti imtasi siekiant sumažinti bendrą su sąnaudomis susijusį spaudimą atitinkamiems sektoriams;

| (80) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. užtikrinti, kad Sąjungoje būtų įdiegta pakankama alternatyviųjų degalų infrastruktūra, visų pirma, skirta kelių transporto priemonėms, traukiniams, laivams ir oro uoste stovintiems orlaiviams, valstybės narės atskirai negali deramai pasiekti, bet dėl poreikio sudaryti sąlygas alternatyviaisiais degalais varomomis transporto priemonėmis judėti visoje Sąjungoje, to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(80)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. užtikrinti, kad Sąjungoje būtų įdiegta pakankama alternatyviųjų degalų infrastruktūra, visų pirma, skirta kelių transporto priemonėms, traukiniams, laivams ir oro uoste stovintiems orlaiviams, valstybės narės atskirai negali deramai pasiekti, bet dėl poreikio sudaryti sąlygas alternatyviaisiais degalais varomomis transporto priemonėmis judėti visoje Sąjungoje, to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (81) | todėl Direktyva 2014/94/ES turėtų būti panaikinta. Komisijos deleguotaisiais reglamentais (ES) 2019/1745 (24) ir (ES) 2021/1444 (25) buvo nustatytos tam tikrų tipų alternatyviųjų degalų infrastruktūros techninės specifikacijos be datų; tos specifikacijos dabar yra su datomis ir yra išvardytos šio reglamento II priede. Todėl tie deleguotieji reglamentai taip pat turėtų būti panaikinti, |
| --- | --- |

(81)

todėl Direktyva 2014/94/ES turėtų būti panaikinta. Komisijos deleguotaisiais reglamentais (ES) 2019/1745 (24) ir (ES) 2021/1444 (25) buvo nustatytos tam tikrų tipų alternatyviųjų degalų infrastruktūros techninės specifikacijos be datų; tos specifikacijos dabar yra su datomis ir yra išvardytos šio reglamento II priede. Todėl tie deleguotieji reglamentai taip pat turėtų būti panaikinti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šiuo reglamentu nustatomi privalomi nacionaliniai tikslai, pagal kuriuos Sąjungoje įdiegiama pakankama alternatyviųjų degalų infrastruktūra, skirta kelių transporto priemonėms, traukiniams, laivams ir oro uoste stovintiems orlaiviams. Juo nustatomos alternatyviųjų degalų infrastruktūros naudotojų informavimo, duomenų teikimo ir mokėjimo reikalavimų bendros techninės specifikacijos ir reikalavimai.

2.   Šiuo reglamentu taip pat nustatomos taisyklės dėl 14 straipsnyje nurodytų nacionalinių politikos sistemų, kurias turi patvirtinti valstybės narės, įskaitant taisykles, dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo srityse, kuriose nėra nustatyti privalomi Sąjungos masto tikslai, ir dėl ataskaitų apie alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimą teikimo.

3.   Šiuo reglamentu nustatomas ataskaitų teikimo mechanizmas bendradarbiavimui skatinti ir užtikrinamas patikimas pažangos stebėjimas. Ataskaitų teikimo mechanizmas turi būti struktūrizuotas, skaidrus ir kartotinis Komisijos ir valstybių narių tarpusavio vykdomas procesas, kad, atsižvelgiant į esamas vietos ir regionines alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo strategijas, būtų užbaigtos rengti ir vėliau įgyvendintos nacionalinės politikos sistemos ir kad Komisija imtųsi atitinkamų veiksmų nuosekliam ir greitesniam alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimui valstybėse narėse remti.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | duomenų prieinamumas – galimybė bet kuriuo metu prašyti duomenų ir juos gauti kompiuterio skaitomu formatu; |
| --- | --- |

1)

duomenų prieinamumas – galimybė bet kuriuo metu prašyti duomenų ir juos gauti kompiuterio skaitomu formatu;

| 2) | ad hoc kaina – įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punkto operatoriaus nustatyta kaina, kurią galutinis naudotojas moka už ad hoc įkrovimą ar degalų pildymą; |
| --- | --- |

2)

ad hoc kaina – įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punkto operatoriaus nustatyta kaina, kurią galutinis naudotojas moka už ad hoc įkrovimą ar degalų pildymą;

ad hoc

ad hoc

| 3) | palei TEN-T kelių tinklą:






  a) | elektros įkrovimo stotelių atveju reiškia, kad jos yra TEN-T kelių tinkle arba ne toliau kaip 3 km važiavimo atstumu nuo artimiausio išvažiavimo iš TEN-T kelio, o |
| --- | --- | --- |

3)

palei TEN-T kelių tinklą:

a)

elektros įkrovimo stotelių atveju reiškia, kad jos yra TEN-T kelių tinkle arba ne toliau kaip 3 km važiavimo atstumu nuo artimiausio išvažiavimo iš TEN-T kelio, o

| b) | vandenilio pildymo stotelių atveju reiškia, kad jos yra TEN-T kelių tinkle arba ne toliau kaip 10 km važiavimo atstumu nuo artimiausio išvažiavimo iš TEN-T kelio; |
| --- | --- |

b)

vandenilio pildymo stotelių atveju reiškia, kad jos yra TEN-T kelių tinkle arba ne toliau kaip 10 km važiavimo atstumu nuo artimiausio išvažiavimo iš TEN-T kelio;

| 4) | alternatyvieji degalai – degalai arba energijos šaltiniai, kurie, naudojant energiją transportui, bent iš dalies pakeičia degalus, gaunamus iš iškastinės naftos šaltinių, ir kurie gali padėti mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro ir didinti transporto sektoriaus aplinkosauginį veiksmingumą, įskaitant:






  a) | netaršioms transporto priemonėms, traukiniams, laivams ar orlaiviams skirtus alternatyviuosius degalus:






  — | elektrą; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

alternatyvieji degalai – degalai arba energijos šaltiniai, kurie, naudojant energiją transportui, bent iš dalies pakeičia degalus, gaunamus iš iškastinės naftos šaltinių, ir kurie gali padėti mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro ir didinti transporto sektoriaus aplinkosauginį veiksmingumą, įskaitant:

a)

netaršioms transporto priemonėms, traukiniams, laivams ar orlaiviams skirtus alternatyviuosius degalus:

—

elektrą;

| — | vandenilį; |
| --- | --- |

—

vandenilį;

| — | amoniaką; |
| --- | --- |

—

amoniaką;

| b) | degalus iš atsinaujinančiųjų išteklių:






  — | biomasės kurą, įskaitant biodujas, ir biodegalus, kaip apibrėžta atitinkamai Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio 27, 28 ir 33 punktuose; |
| --- | --- | --- |

b)

degalus iš atsinaujinančiųjų išteklių:

—

biomasės kurą, įskaitant biodujas, ir biodegalus, kaip apibrėžta atitinkamai Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio 27, 28 ir 33 punktuose;

| — | sintetinius ir parafininius degalus, įskaitant amoniaką, gaminamus iš atsinaujinančiosios energijos; |
| --- | --- |

—

sintetinius ir parafininius degalus, įskaitant amoniaką, gaminamus iš atsinaujinančiosios energijos;

| c) | alternatyviuosius degalus iš neatsinaujinančiųjų išteklių ir pereinamojo laikotarpio iškastinį kurą:






  — | dujinės būsenos gamtines dujas (suslėgtąsias gamtines dujas (SGD)) ir skystosios būsenos gamtines dujas (suskystintąsias gamtines dujas (SkGD)); |
| --- | --- | --- |

c)

alternatyviuosius degalus iš neatsinaujinančiųjų išteklių ir pereinamojo laikotarpio iškastinį kurą:

—

dujinės būsenos gamtines dujas (suslėgtąsias gamtines dujas (SGD)) ir skystosios būsenos gamtines dujas (suskystintąsias gamtines dujas (SkGD));

| — | suskystintąsias naftos dujas (SND); |
| --- | --- |

—

suskystintąsias naftos dujas (SND);

| — | sintetinius ir parafininius degalus, gaminamus iš neatsinaujinančiosios energijos; |
| --- | --- |

—

sintetinius ir parafininius degalus, gaminamus iš neatsinaujinančiosios energijos;

| 5) | kontaktinė orlaivių stovėjimo aikštelė – aikštelė nustatytoje oro uosto perono vietoje su įrengta keleivių įlaipinimo galerija; |
| --- | --- |

5)

kontaktinė orlaivių stovėjimo aikštelė – aikštelė nustatytoje oro uosto perono vietoje su įrengta keleivių įlaipinimo galerija;

| 6) | nutolusi orlaivių stovėjimo aikštelė – aikštelė nustatytoje oro uosto perono vietoje be įrengtos keleivių įlaipinimo galerijos; |
| --- | --- |

6)

nutolusi orlaivių stovėjimo aikštelė – aikštelė nustatytoje oro uosto perono vietoje be įrengtos keleivių įlaipinimo galerijos;

| 7) | TEN-T pagrindinio tinklo oro uostas arba TEN-T visuotinio tinklo oro uostas – oro uostas, įtrauktas į Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priedą ir jame klasifikuojamas; |
| --- | --- |

7)

TEN-T pagrindinio tinklo oro uostas arba TEN-T visuotinio tinklo oro uostas – oro uostas, įtrauktas į Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priedą ir jame klasifikuojamas;

| 8) | automatinis tapatumo nustatymas – transporto priemonės tapatumo nustatymas įkrovimo prieigos vietoje per įkrovimo jungtį arba telematikos priemonėmis; |
| --- | --- |

8)

automatinis tapatumo nustatymas – transporto priemonės tapatumo nustatymas įkrovimo prieigos vietoje per įkrovimo jungtį arba telematikos priemonėmis;

| 9) | duomenų turimumas – duomenų buvimas kompiuterio skaitomu skaitmeniniu formatu; |
| --- | --- |

9)

duomenų turimumas – duomenų buvimas kompiuterio skaitomu skaitmeniniu formatu;

| 10) | elektrinė transporto priemonė su baterijomis – elektrinė transporto priemonė, varoma tik elektros varikliu be antrinio varomojo šaltinio; |
| --- | --- |

10)

elektrinė transporto priemonė su baterijomis – elektrinė transporto priemonė, varoma tik elektros varikliu be antrinio varomojo šaltinio;

| 11) | abikryptis įkrovimas – išmaniojo įkrovimo operacija, kai elektros energijos srautas gali būti apgręžtas ir elektra iš baterijos gali tekėti į įkrovimo prieigą, prie kurios ji prijungta; |
| --- | --- |

11)

abikryptis įkrovimas – išmaniojo įkrovimo operacija, kai elektros energijos srautas gali būti apgręžtas ir elektra iš baterijos gali tekėti į įkrovimo prieigą, prie kurios ji prijungta;

| 12) | jungtis – fizinė įkrovimo prieigos ar degalų pildymo punkto ir transporto priemonės sąsaja, per kurią keičiamasi degalais ar elektros energija; |
| --- | --- |

12)

jungtis – fizinė įkrovimo prieigos ar degalų pildymo punkto ir transporto priemonės sąsaja, per kurią keičiamasi degalais ar elektros energija;

| 13) | komercinis oro transportas – komercinis oro transportas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1139 (26) 3 straipsnio 24 punkte; |
| --- | --- |

13)

komercinis oro transportas – komercinis oro transportas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1139 (26) 3 straipsnio 24 punkte;

26

| 14) | konteinervežis – laivas, skirtas išimtinai konteineriams triumuose ir denyje vežti; |
| --- | --- |

14)

konteinervežis – laivas, skirtas išimtinai konteineriams triumuose ir denyje vežti;

| 15) | mokėjimas pagal sutartį – galutinio naudotojo mokėjimas judumo paslaugų teikėjui už įkrovimo ar degalų pildymo paslaugą pagal to galutinio naudotojo ir to judumo paslaugų teikėjo sudarytą sutartį; |
| --- | --- |

15)

mokėjimas pagal sutartį – galutinio naudotojo mokėjimas judumo paslaugų teikėjui už įkrovimo ar degalų pildymo paslaugą pagal to galutinio naudotojo ir to judumo paslaugų teikėjo sudarytą sutartį;

| 16) | duomenų naudotojas – valdžios institucija, kelių direkcija, kelio valdytojas, įkrovimo prieigos ir degalų pildymo punkto operatorius, mokslinių tyrimų ar nevyriausybinė organizacija, judumo paslaugų teikėjas, e. tarptinklinio ryšio platforma, skaitmeninių žemėlapių teikėjas arba bet kuris kitas subjektas, norintis naudoti duomenis informacijai teikti, paslaugoms kurti arba alternatyviųjų degalų infrastruktūros moksliniams tyrimams ar analizei atlikti; |
| --- | --- |

16)

duomenų naudotojas – valdžios institucija, kelių direkcija, kelio valdytojas, įkrovimo prieigos ir degalų pildymo punkto operatorius, mokslinių tyrimų ar nevyriausybinė organizacija, judumo paslaugų teikėjas, e. tarptinklinio ryšio platforma, skaitmeninių žemėlapių teikėjas arba bet kuris kitas subjektas, norintis naudoti duomenis informacijai teikti, paslaugoms kurti arba alternatyviųjų degalų infrastruktūros moksliniams tyrimams ar analizei atlikti;

| 17) | skaitmeniniais ryšiais susieta įkrovimo prieiga – įkrovimo prieiga, kuri gali siųsti ir gauti informaciją tikruoju laiku, palaikyti abikryptį ryšį su elektros tinklu ir elektrine transporto priemone ir kurią galima stebėti bei kontroliuoti nuotoliniu būdu, be kita ko, siekiant pradėti ir sustabdyti įkrovimo seansą bei matuoti elektros energijos srautus; |
| --- | --- |

17)

skaitmeniniais ryšiais susieta įkrovimo prieiga – įkrovimo prieiga, kuri gali siųsti ir gauti informaciją tikruoju laiku, palaikyti abikryptį ryšį su elektros tinklu ir elektrine transporto priemone ir kurią galima stebėti bei kontroliuoti nuotoliniu būdu, be kita ko, siekiant pradėti ir sustabdyti įkrovimo seansą bei matuoti elektros energijos srautus;

| 18) | skirstymo sistemos operatorius – skirstymo sistemos operatorius, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2019/944 2 straipsnio 29 punkte; |
| --- | --- |

18)

skirstymo sistemos operatorius – skirstymo sistemos operatorius, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2019/944 2 straipsnio 29 punkte;

| 19) | platintojas – platintojas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/858 (27) 3 straipsnio 43 punkte; |
| --- | --- |

19)

platintojas – platintojas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/858 (27) 3 straipsnio 43 punkte;

27

| 20) | dinaminiai duomenys – dažnai arba reguliariai kintantys duomenys; |
| --- | --- |

20)

dinaminiai duomenys – dažnai arba reguliariai kintantys duomenys;

| 21) | elektrifikuotojo kelio sistema – palei kelią įrengti fiziniai įrenginiai, skirti perduoti elektrą judančiai elektrinei transporto priemonei; |
| --- | --- |

21)

elektrifikuotojo kelio sistema – palei kelią įrengti fiziniai įrenginiai, skirti perduoti elektrą judančiai elektrinei transporto priemonei;

| 22) | elektrinė transporto priemonė – motorinė transporto priemonė, kurioje sumontuota jėgos pavara, turinti bent vieną ne išorinę elektros mašiną, veikiančią kaip energijos keitiklis su elektrine įkraunamąja energijos kaupimo sistema, kurią galima įkrauti iš išorės; |
| --- | --- |

22)

elektrinė transporto priemonė – motorinė transporto priemonė, kurioje sumontuota jėgos pavara, turinti bent vieną ne išorinę elektros mašiną, veikiančią kaip energijos keitiklis su elektrine įkraunamąja energijos kaupimo sistema, kurią galima įkrauti iš išorės;

| 23) | elektros tiekimas oro uoste stovintiems orlaiviams – elektros tiekimas per standartizuotą stacionariąją ar mobiliąją sąsają orlaiviams, stovintiems kontaktinėje orlaivių stovėjimo aikštelėje arba nutolusioje orlaivių stovėjimo aikštelėje; |
| --- | --- |

23)

elektros tiekimas oro uoste stovintiems orlaiviams – elektros tiekimas per standartizuotą stacionariąją ar mobiliąją sąsają orlaiviams, stovintiems kontaktinėje orlaivių stovėjimo aikštelėje arba nutolusioje orlaivių stovėjimo aikštelėje;

| 24) | galutinis naudotojas – fizinis arba juridinis asmuo, įsigyjantis alternatyviuosius degalus tiesiogiai naudoti transporto priemonėje; |
| --- | --- |

24)

galutinis naudotojas – fizinis arba juridinis asmuo, įsigyjantis alternatyviuosius degalus tiesiogiai naudoti transporto priemonėje;

| 25) | e. tarptinklinis ryšys – įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punkto operatoriaus ir judumo paslaugų teikėjo, iš kurio galutinis naudotojas perka įkrovimo ar degalų pildymo paslaugą, keitimasis duomenimis ir mokėjimais; |
| --- | --- |

25)

e. tarptinklinis ryšys – įkrovimo prieigos arba degalų pildymo punkto operatoriaus ir judumo paslaugų teikėjo, iš kurio galutinis naudotojas perka įkrovimo ar degalų pildymo paslaugą, keitimasis duomenimis ir mokėjimais;

| 26) | e. tarptinklinio ryšio platforma – platforma, jungianti rinkos dalyvius, visų pirma, judumo paslaugų teikėjus ir įkrovimo prieigų arba degalų pildymo punktų operatorius, kad jie galėtų teikti paslaugas tarpusavyje, įskaitant e. tarptinklinio ryšio paslaugas; |
| --- | --- |

26)

e. tarptinklinio ryšio platforma – platforma, jungianti rinkos dalyvius, visų pirma, judumo paslaugų teikėjus ir įkrovimo prieigų arba degalų pildymo punktų operatorius, kad jie galėtų teikti paslaugas tarpusavyje, įskaitant e. tarptinklinio ryšio paslaugas;

| 27) | Europos standartas – Europos standartas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 2 straipsnio 1 punkto b papunktyje; |
| --- | --- |

27)

Europos standartas – Europos standartas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 2 straipsnio 1 punkto b papunktyje;

| 28) | bendroji aviacija – visa civilinės aviacijos veikla, išskyrus reguliariojo oro susisiekimo paslaugas ir nereguliariuosius skrydžius už atlygį arba samdos pagrindais; |
| --- | --- |

28)

bendroji aviacija – visa civilinės aviacijos veikla, išskyrus reguliariojo oro susisiekimo paslaugas ir nereguliariuosius skrydžius už atlygį arba samdos pagrindais;

| 29) | bendroji talpa (BT) – bendroji talpa, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/757 (28) 3 straipsnio e punkte; |
| --- | --- |

29)

bendroji talpa (BT) – bendroji talpa, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2015/757 (28) 3 straipsnio e punkte;

28

| 30) | sunkioji transporto priemonė – M2 kategorijos motorinė transporto priemonė, kaip apibūdinta Reglamento (ES) 2018/858 4 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, M3 kategorijos motorinė transporto priemonė, kaip apibūdinta to reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktyje, N2 kategorijos motorinė transporto priemonė, kaip apibūdinta to reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktyje, arba N3 kategorijos motorinė transporto priemonė, kaip apibūdinta to reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkto iii papunktyje; |
| --- | --- |

30)

sunkioji transporto priemonė – M2 kategorijos motorinė transporto priemonė, kaip apibūdinta Reglamento (ES) 2018/858 4 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktyje, M3 kategorijos motorinė transporto priemonė, kaip apibūdinta to reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkto iii papunktyje, N2 kategorijos motorinė transporto priemonė, kaip apibūdinta to reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktyje, arba N3 kategorijos motorinė transporto priemonė, kaip apibūdinta to reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkto iii papunktyje;

2

3

2

3

| 31) | didelės galios įkrovimo prieiga – įkrovimo prieiga, kurios atiduodamoji galia perduodant elektrą elektrinei transporto priemonei yra didesnė kaip 22 kW; |
| --- | --- |

31)

didelės galios įkrovimo prieiga – įkrovimo prieiga, kurios atiduodamoji galia perduodant elektrą elektrinei transporto priemonei yra didesnė kaip 22 kW;

| 32) | greitaeigis keleivinis laivas – greitaeigis laivas, kaip apibrėžta 1974 m. Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS 74) X skyriaus 1 taisyklėje, kuris plukdo daugiau kaip 12 keleivių; |
| --- | --- |

32)

greitaeigis keleivinis laivas – greitaeigis laivas, kaip apibrėžta 1974 m. Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS 74) X skyriaus 1 taisyklėje, kuris plukdo daugiau kaip 12 keleivių;

| 33) | lengvoji transporto priemonė – M1 kategorijos motorinė transporto priemonė, kaip apibūdinta Reglamento (ES) 2018/858 4 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, arba N1 kategorijos motorinė transporto priemonė, kaip apibūdinta to reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktyje; |
| --- | --- |

33)

lengvoji transporto priemonė – M1 kategorijos motorinė transporto priemonė, kaip apibūdinta Reglamento (ES) 2018/858 4 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktyje, arba N1 kategorijos motorinė transporto priemonė, kaip apibūdinta to reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktyje;

1

1

| 34) | suskystintas metanas – SkGD, suskystintos biodujos arba sintetinis suskystintas metanas, įskaitant tų degalų mišinius; |
| --- | --- |

34)

suskystintas metanas – SkGD, suskystintos biodujos arba sintetinis suskystintas metanas, įskaitant tų degalų mišinius;

| 35) | gamintojas – gamintojas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2018/858 3 straipsnio 40 punkte; |
| --- | --- |

35)

gamintojas – gamintojas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2018/858 3 straipsnio 40 punkte;

| 36) | judumo paslaugų teikėjas – juridinis asmuo, kuris galutiniam naudotojui teikia paslaugas už atlygį, įskaitant įkrovimo ar degalų pildymo paslaugų pardavimą; |
| --- | --- |

36)

judumo paslaugų teikėjas – juridinis asmuo, kuris galutiniam naudotojui teikia paslaugas už atlygį, įskaitant įkrovimo ar degalų pildymo paslaugų pardavimą;

| 37) | įprastos galios įkrovimo prieiga – įkrovimo prieiga, kurios atiduodamoji galia perduodant elektrą elektrinei transporto priemonei yra ne mažesnė arba lygi 22 kW; |
| --- | --- |

37)

įprastos galios įkrovimo prieiga – įkrovimo prieiga, kurios atiduodamoji galia perduodant elektrą elektrinei transporto priemonei yra ne mažesnė arba lygi 22 kW;

| 38) | nacionalinis prieigos punktas – valstybės narės sukurta skaitmeninė sąsaja, kuri yra bendras prieigos prie duomenų punktas; |
| --- | --- |

38)

nacionalinis prieigos punktas – valstybės narės sukurta skaitmeninė sąsaja, kuri yra bendras prieigos prie duomenų punktas;

| 39) | įkrovimo prieigos operatorius – subjektas, kuris yra atsakingas už įkrovimo prieigos valdymą ir eksploatavimą, ir kuris galutiniams naudotojams teikia įkrovimo paslaugą, be kita ko judumo paslaugų teikėjo vardu bei jo pavedimu; |
| --- | --- |

39)

įkrovimo prieigos operatorius – subjektas, kuris yra atsakingas už įkrovimo prieigos valdymą ir eksploatavimą, ir kuris galutiniams naudotojams teikia įkrovimo paslaugą, be kita ko judumo paslaugų teikėjo vardu bei jo pavedimu;

| 40) | degalų pildymo punkto operatorius – subjektas, kuris yra atsakingas už degalų pildymo punkto valdymą ir eksploatavimą ir kuris galutiniams naudotojams teikia degalų pildymo paslaugą, be kita ko judumo paslaugų teikėjo vardu bei jo pavedimu; |
| --- | --- |

40)

degalų pildymo punkto operatorius – subjektas, kuris yra atsakingas už degalų pildymo punkto valdymą ir eksploatavimą ir kuris galutiniams naudotojams teikia degalų pildymo paslaugą, be kita ko judumo paslaugų teikėjo vardu bei jo pavedimu;

| 41) | keleivinis laivas – laivas, kuris plukdo daugiau kaip 12 keleivių, įskaitant kruizinius laivus, greitaeigius keleivinius laivus ir ro-ro keleivinius laivus; |
| --- | --- |

41)

keleivinis laivas – laivas, kuris plukdo daugiau kaip 12 keleivių, įskaitant kruizinius laivus, greitaeigius keleivinius laivus ir ro-ro keleivinius laivus;

ro-ro

| 42) | mokėjimo paslauga – mokėjimo paslauga, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/2366 (29) 4 straipsnio 3 punkte; |
| --- | --- |

42)

mokėjimo paslauga – mokėjimo paslauga, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2015/2366 (29) 4 straipsnio 3 punkte;

29

| 43) | laidu įkraunama hibridinė transporto priemonė – elektrinė transporto priemonė, turinti įprastą vidaus degimo variklį ir elektrinę varymo sistemą, kurią galima įkrauti iš išorinio elektros energijos šaltinio; |
| --- | --- |

43)

laidu įkraunama hibridinė transporto priemonė – elektrinė transporto priemonė, turinti įprastą vidaus degimo variklį ir elektrinę varymo sistemą, kurią galima įkrauti iš išorinio elektros energijos šaltinio;

| 44) | atiduodamoji galia – didžiausia teorinė galia, išreikšta kW, kurią įkrovimo prieiga, stotelė ar įkrovimo parkas arba elektros tiekimo nuo kranto įranga gali perduoti prie jos (jo) prijungtoms transporto priemonėms ar laivams; |
| --- | --- |

44)

atiduodamoji galia – didžiausia teorinė galia, išreikšta kW, kurią įkrovimo prieiga, stotelė ar įkrovimo parkas arba elektros tiekimo nuo kranto įranga gali perduoti prie jos (jo) prijungtoms transporto priemonėms ar laivams;

| 45) | viešai prieinama alternatyviųjų degalų infrastruktūra – alternatyviųjų degalų infrastruktūra plačiajai visuomenei prieinamoje vietoje arba patalpose, neatsižvelgiant į tai, ar alternatyviųjų degalų infrastruktūra yra viešoje ar privačioje teritorijoje, ar taikomi prieigos prie vietos arba patalpų apribojimai arba sąlygos, ir neatsižvelgiant į taikomas alternatyviųjų degalų infrastruktūros naudojimo sąlygas; |
| --- | --- |

45)

viešai prieinama alternatyviųjų degalų infrastruktūra – alternatyviųjų degalų infrastruktūra plačiajai visuomenei prieinamoje vietoje arba patalpose, neatsižvelgiant į tai, ar alternatyviųjų degalų infrastruktūra yra viešoje ar privačioje teritorijoje, ar taikomi prieigos prie vietos arba patalpų apribojimai arba sąlygos, ir neatsižvelgiant į taikomas alternatyviųjų degalų infrastruktūros naudojimo sąlygas;

| 46) | greitojo atsako kodas (QR kodas) – ISO/IEC 18004:2015 atitinkantis duomenų kodavimo ir vizualizavimo kodas; |
| --- | --- |

46)

greitojo atsako kodas (QR kodas) – ISO/IEC 18004:2015 atitinkantis duomenų kodavimo ir vizualizavimo kodas;

| 47) | ad hoc įkrovimas – įkrovimo paslauga, kurią įsigyti norinčiam galutiniam naudotojui nereikia užsiregistruoti, sudaryti rašytinio susitarimo arba užmegzti komercinių santykių su tos įkrovimo prieigos operatoriumi, neapsiribojančių vien įkrovimo paslaugos pirkimu; |
| --- | --- |

47)

ad hoc įkrovimas – įkrovimo paslauga, kurią įsigyti norinčiam galutiniam naudotojui nereikia užsiregistruoti, sudaryti rašytinio susitarimo arba užmegzti komercinių santykių su tos įkrovimo prieigos operatoriumi, neapsiribojančių vien įkrovimo paslaugos pirkimu;

ad hoc

| 48) | įkrovimo prieiga – prie elektros tinklo prijungta arba neprijungta stacionarioji arba mobilioji sąsaja, per kurią gali būti perduodama elektra elektrinei transporto priemonei ir, nors ji gali turėti vieną ar daugiau skirtingų tipų jungčių, vienu metu galima įkrauti tik vieną elektrinę transporto priemonę ir kuri neapima įtaisų, kurių atiduodamoji galia yra mažesnė arba lygi 3,7 kW ir kurių pagrindinė paskirtis nėra elektrinių transporto priemonių įkrovimas; |
| --- | --- |

48)

įkrovimo prieiga – prie elektros tinklo prijungta arba neprijungta stacionarioji arba mobilioji sąsaja, per kurią gali būti perduodama elektra elektrinei transporto priemonei ir, nors ji gali turėti vieną ar daugiau skirtingų tipų jungčių, vienu metu galima įkrauti tik vieną elektrinę transporto priemonę ir kuri neapima įtaisų, kurių atiduodamoji galia yra mažesnė arba lygi 3,7 kW ir kurių pagrindinė paskirtis nėra elektrinių transporto priemonių įkrovimas;

| 49) | lengvųjų transporto priemonių įkrovimo prieiga, stotelė arba parkas – įkrovimo prieiga, stotelė arba parkas, skirti lengvosioms transporto priemonėms įkrauti dėl specialios jungčių ir (arba) kištukų konstrukcijos arba dėl šalia įkrovimo prieigos, stotelės ar parko suplanuotos stovėjimo vietos, arba dėl abiejų šių elementų; |
| --- | --- |

49)

lengvųjų transporto priemonių įkrovimo prieiga, stotelė arba parkas – įkrovimo prieiga, stotelė arba parkas, skirti lengvosioms transporto priemonėms įkrauti dėl specialios jungčių ir (arba) kištukų konstrukcijos arba dėl šalia įkrovimo prieigos, stotelės ar parko suplanuotos stovėjimo vietos, arba dėl abiejų šių elementų;

| 50) | sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo prieiga, stotelė arba parkas – įkrovimo prieiga, stotelė arba parkas, skirti sunkiosioms transporto priemonėms įkrauti dėl specialios jungčių ir (arba) kištukų konstrukcijos arba dėl šalia įkrovimo prieigos, stotelės arba parko suplanuotos stovėjimo vietos, arba dėl abiejų šių elementų; |
| --- | --- |

50)

sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo prieiga, stotelė arba parkas – įkrovimo prieiga, stotelė arba parkas, skirti sunkiosioms transporto priemonėms įkrauti dėl specialios jungčių ir (arba) kištukų konstrukcijos arba dėl šalia įkrovimo prieigos, stotelės arba parko suplanuotos stovėjimo vietos, arba dėl abiejų šių elementų;

| 51) | įkrovimo parkas – viena arba daugiau įkrovimo stotelių konkrečioje vietoje; |
| --- | --- |

51)

įkrovimo parkas – viena arba daugiau įkrovimo stotelių konkrečioje vietoje;

| 52) | įkrovimo stotelė – fizinis įrenginys konkrečioje vietoje, kurį sudaro viena ar daugiau įkrovimo prieigų; |
| --- | --- |

52)

įkrovimo stotelė – fizinis įrenginys konkrečioje vietoje, kurį sudaro viena ar daugiau įkrovimo prieigų;

| 53) | įkrovimo paslauga – naudojantis viešai prieinama įkrovimo prieiga vykdomas elektros energijos pardavimas arba tiekimas, įskaitant susijusias paslaugas; |
| --- | --- |

53)

įkrovimo paslauga – naudojantis viešai prieinama įkrovimo prieiga vykdomas elektros energijos pardavimas arba tiekimas, įskaitant susijusias paslaugas;

| 54) | įkrovimo seansas – visas transporto priemonės įkrovimo naudojantis viešai prieinama įkrovimo prieiga procesas nuo transporto priemonės prijungimo momento iki jos atjungimo momento; |
| --- | --- |

54)

įkrovimo seansas – visas transporto priemonės įkrovimo naudojantis viešai prieinama įkrovimo prieiga procesas nuo transporto priemonės prijungimo momento iki jos atjungimo momento;

| 55) | ad hoc degalų pildymas – degalų pildymo paslauga, kurią įsigyti norinčiam galutiniam naudotojui nereikia užsiregistruoti, sudaryti rašytinio susitarimo arba užmegzti komercinių santykių su to degalų pildymo punkto operatoriumi, neapsiribojančių vien degalų pildymo paslaugos pirkimu; |
| --- | --- |

55)

ad hoc degalų pildymas – degalų pildymo paslauga, kurią įsigyti norinčiam galutiniam naudotojui nereikia užsiregistruoti, sudaryti rašytinio susitarimo arba užmegzti komercinių santykių su to degalų pildymo punkto operatoriumi, neapsiribojančių vien degalų pildymo paslaugos pirkimu;

ad hoc

| 56) | degalų pildymo punktas – skystiesiems arba dujiniams degalams tiekti skirta degalų pildymo infrastruktūra, kurią sudaro stacionarusis arba mobilusis įrenginys, kuriuo vienu metu galima papildyti tik vieną transporto priemonę, vieną traukinį, vieną laivą arba vieną orlaivį; |
| --- | --- |

56)

degalų pildymo punktas – skystiesiems arba dujiniams degalams tiekti skirta degalų pildymo infrastruktūra, kurią sudaro stacionarusis arba mobilusis įrenginys, kuriuo vienu metu galima papildyti tik vieną transporto priemonę, vieną traukinį, vieną laivą arba vieną orlaivį;

| 57) | degalų pildymo paslauga – bet kokių skystųjų arba dujinių degalų pardavimas ar tiekimas per viešai prieinamą degalų pildymo punktą; |
| --- | --- |

57)

degalų pildymo paslauga – bet kokių skystųjų arba dujinių degalų pardavimas ar tiekimas per viešai prieinamą degalų pildymo punktą;

| 58) | degalų pildymo seansas – visas transporto priemonės degalų pildymo procesas viešai prieinamame degalų pildymo punkte nuo transporto priemonės prijungimo momento iki transporto priemonės atjungimo momento; |
| --- | --- |

58)

degalų pildymo seansas – visas transporto priemonės degalų pildymo procesas viešai prieinamame degalų pildymo punkte nuo transporto priemonės prijungimo momento iki transporto priemonės atjungimo momento;

| 59) | degalų pildymo stotelė – vienas fizinis įrenginys konkrečioje vietoje, kurį sudaro vienas arba daugiau degalų pildymo punktų; |
| --- | --- |

59)

degalų pildymo stotelė – vienas fizinis įrenginys konkrečioje vietoje, kurį sudaro vienas arba daugiau degalų pildymo punktų;

| 60) | reguliavimo institucija – reguliavimo institucija, kurią kiekviena valstybė narė paskiria pagal Direktyvos (ES) 2019/944 57 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

60)

reguliavimo institucija – reguliavimo institucija, kurią kiekviena valstybė narė paskiria pagal Direktyvos (ES) 2019/944 57 straipsnio 1 dalį;

| 61) | atsinaujinančioji energija – atsinaujinančiųjų išteklių energija, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 1 punkte; |
| --- | --- |

61)

atsinaujinančioji energija – atsinaujinančiųjų išteklių energija, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 1 punkte;

| 62) | ro-ro keleivinis laivas – laivas su įrenginiais, skirtais kelių transporto priemonėms ar geležinkelio transporto priemonėms įvažiuoti į laivą ir išvažiuoti iš jo, kuris plukdo daugiau kaip 12 keleivių; |
| --- | --- |

62)

ro-ro keleivinis laivas – laivas su įrenginiais, skirtais kelių transporto priemonėms ar geležinkelio transporto priemonėms įvažiuoti į laivą ir išvažiuoti iš jo, kuris plukdo daugiau kaip 12 keleivių;

ro-ro

| 63) | saugi ir apsaugota stovėjimo aikštelė – stovėjimo aikštelė, kuria gali naudotis vairuotojai, vežantys prekes ar keleivius, ir kuri yra sertifikuota pagal Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2022/1012 (30); |
| --- | --- |

63)

saugi ir apsaugota stovėjimo aikštelė – stovėjimo aikštelė, kuria gali naudotis vairuotojai, vežantys prekes ar keleivius, ir kuri yra sertifikuota pagal Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2022/1012 (30);

30

| 64) | elektros tiekimas nuo kranto – prie krantinės prisišvartavusių jūrų laivų arba vidaus vandenų laivų aprūpinimas elektros energija nuo kranto, naudojant stacionariąją arba mobiliąją standartizuotą sąsają; |
| --- | --- |

64)

elektros tiekimas nuo kranto – prie krantinės prisišvartavusių jūrų laivų arba vidaus vandenų laivų aprūpinimas elektros energija nuo kranto, naudojant stacionariąją arba mobiliąją standartizuotą sąsają;

| 65) | išmanusis įkrovimas – įkrovimo operacija, kai elektros energijos tiekimo baterijai intensyvumas koreguojamas realiuoju laiku pagal elektroniniu ryšiu gaunamą informaciją; |
| --- | --- |

65)

išmanusis įkrovimas – įkrovimo operacija, kai elektros energijos tiekimo baterijai intensyvumas koreguojamas realiuoju laiku pagal elektroniniu ryšiu gaunamą informaciją;

| 66) | statiniai duomenys – duomenys, kurie nesikeičia dažnai ar reguliariai; |
| --- | --- |

66)

statiniai duomenys – duomenys, kurie nesikeičia dažnai ar reguliariai;

| 67) | TEN-T visuotinis tinklas – visuotinis tinklas, kaip tai suprantama Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 9 straipsnyje; |
| --- | --- |

67)

TEN-T visuotinis tinklas – visuotinis tinklas, kaip tai suprantama Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 9 straipsnyje;

| 68) | TEN-T pagrindinis tinklas – pagrindinis tinklas, kaip tai suprantama Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 38 straipsnyje; |
| --- | --- |

68)

TEN-T pagrindinis tinklas – pagrindinis tinklas, kaip tai suprantama Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 38 straipsnyje;

| 69) | TEN-T pagrindinio tinklo vidaus vandenų uostas arba TEN-T visuotinio tinklo vidaus vandens kelių uostas – TEN-T pagrindinio tinklo ar TEN-T visuotinio tinklo vidaus vandenų uostas, įtrauktas į Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priedą ir jame klasifikuojamas; |
| --- | --- |

69)

TEN-T pagrindinio tinklo vidaus vandenų uostas arba TEN-T visuotinio tinklo vidaus vandens kelių uostas – TEN-T pagrindinio tinklo ar TEN-T visuotinio tinklo vidaus vandenų uostas, įtrauktas į Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priedą ir jame klasifikuojamas;

| 70) | TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostas arba TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostas – TEN-T pagrindinio tinklo ar TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostas, įtrauktas į Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priedą ir jame klasifikuojamas; |
| --- | --- |

70)

TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostas arba TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostas – TEN-T pagrindinio tinklo ar TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostas, įtrauktas į Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 II priedą ir jame klasifikuojamas;

| 71) | perdavimo sistemos operatorius – perdavimo sistemos operatorius, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2019/944 2 straipsnio 35 punkte; |
| --- | --- |

71)

perdavimo sistemos operatorius – perdavimo sistemos operatorius, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2019/944 2 straipsnio 35 punkte;

| 72) | miestų transporto mazgas – miestų transporto mazgas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 3 straipsnio p punkte. |
| --- | --- |

72)

miestų transporto mazgas – miestų transporto mazgas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1315/2013 3 straipsnio p punkte.

3 straipsnis

Su lengvųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo infrastruktūra susiję tikslai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad jų teritorijoje viešai prieinamos lengvosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtos įkrovimo stotelės būtų įrengtos taip, kad atitiktų lengvųjų elektrinių transporto priemonių naudojimo mastą ir kad jos toms transporto priemonėms teiktų pakankamą atiduodamąją galią.

Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad kiekvienų metų pabaigoje, pradedant nuo 2024 m., susumavus būtų pasiekti šie su atiduodamąja galia susiję tikslai:

| a) | kiekvienai jų teritorijoje registruotai lengvajai elektrinei transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1,3 kW ir |
| --- | --- |

a)

kiekvienai jų teritorijoje registruotai lengvajai elektrinei transporto priemonei su baterijomis tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 1,3 kW ir

| b) | kiekvienai jų teritorijoje registruotai lengvajai laidu įkraunamai hibridinei transporto priemonei tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 0,80 kW. |
| --- | --- |

b)

kiekvienai jų teritorijoje registruotai lengvajai laidu įkraunamai hibridinei transporto priemonei tenkanti bendra viešai prieinamų įkrovimo stotelių atiduodamoji galia turi būti bent 0,80 kW.

2.   Kai lengvųjų elektrinių transporto priemonių su baterijomis dalis, palyginti su visu valstybės narės teritorijoje užregistruotų lengvųjų transporto priemonių parku, pasiekia bent 15 % ir valstybė narė įrodo, kad 1 dalies antroje pastraipoje išdėstytų reikalavimų įgyvendinimas sukelia neigiamų padarinių toje valstybėje narėje, nes atgraso nuo privačiųjų investicijų ir nebėra pagrįstas, ta valstybė narė gali pateikti Komisijai motyvuotą prašymą leisti taikyti mažesnius reikalavimus dėl bendros atiduodamosios galios arba leisti nustoti taikyti tokius reikalavimus.

3.   Komisija, remdamasi kiekvieno atvejo atžvilgiu pateisinamomis priežastimis, priima sprendimą per šešis mėnesius nuo pagal 2 dalį pateikto motyvuoto prašymo gavimo datos.

4.   Valstybės narės savo teritorijos kelių tinkle užtikrina minimalų lengvųjų elektrinių transporto priemonių viešai prieinamų įkrovimo prieigų skaičių.

Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | TEN-T pagrindiniame kelių tinkle kiekviena kelio kryptimi ne rečiau kaip kas 60 km būtų įrengti viešai prieinami lengvųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo parkai, atitinkantys šiuos reikalavimus:






  i) | ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 400 kW ir jame būtų bent viena įkrovimo prieiga, kurios individuali atiduodamoji galia būtų bent 150 kW; |
| --- | --- | --- |

a)

TEN-T pagrindiniame kelių tinkle kiekviena kelio kryptimi ne rečiau kaip kas 60 km būtų įrengti viešai prieinami lengvųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo parkai, atitinkantys šiuos reikalavimus:

i)

ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 400 kW ir jame būtų bent viena įkrovimo prieiga, kurios individuali atiduodamoji galia būtų bent 150 kW;

| ii) | ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 600 kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo prieigos, kurių individuali atiduodamoji galia būtų bent 150 kW; |
| --- | --- |

ii)

ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 600 kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo prieigos, kurių individuali atiduodamoji galia būtų bent 150 kW;

| b) | TEN-T visuotiniame kelių tinkle kiekviena kelio kryptimi ne rečiau kaip kas 60 km būtų įrengti viešai prieinami lengvųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo parkai, atitinkantys šiuos reikalavimus:






  i) | ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad palei bent 50 % TEN-T visuotinio kelių tinklo kiekviename įkrovimo parke būtų teikiama bent 300 kW atiduodamoji galia ir jame būtų bent viena įkrovimo prieiga, kurios individuali atiduodamoji galia būtų bent 150 kW; |
| --- | --- | --- |

b)

TEN-T visuotiniame kelių tinkle kiekviena kelio kryptimi ne rečiau kaip kas 60 km būtų įrengti viešai prieinami lengvųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo parkai, atitinkantys šiuos reikalavimus:

i)

ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad palei bent 50 % TEN-T visuotinio kelių tinklo kiekviename įkrovimo parke būtų teikiama bent 300 kW atiduodamoji galia ir jame būtų bent viena įkrovimo prieiga, kurios individuali atiduodamoji galia būtų bent 150 kW;

| ii) | ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 300 kW ir jame būtų bent viena įkrovimo prieiga, kurios individuali atiduodamoji galia būtų bent 150 kW; |
| --- | --- |

ii)

ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 300 kW ir jame būtų bent viena įkrovimo prieiga, kurios individuali atiduodamoji galia būtų bent 150 kW;

| iii) | ne vėliau kaip 2035 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 600 kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo prieigos, kurių individuali atiduodamoji galia yra bent 150 kW. |
| --- | --- |

iii)

ne vėliau kaip 2035 m. gruodžio 31 d. užtikrinama, kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 600 kW ir jame būtų bent dvi įkrovimo prieigos, kurių individuali atiduodamoji galia yra bent 150 kW.

5.   4 dalies b punkto i papunktyje nurodyta TEN-T visuotinio kelių tinklo ilgio procentinė dalis apskaičiuojama remiantis šiais elementais:

| a) | vardikliui apskaičiuoti: bendras TEN-T visuotinio kelių tinklo ilgis valstybės narės teritorijoje; |
| --- | --- |

a)

vardikliui apskaičiuoti: bendras TEN-T visuotinio kelių tinklo ilgis valstybės narės teritorijoje;

| b) | skaitikliui apskaičiuoti: bendras TEN-T visuotinio kelių tinklo atkarpų tarp dviejų lengvosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtų viešai prieinamų įkrovimo parkų, atitinkančių 4 dalies b punkto i papunktyje išdėstytus reikalavimus, ilgis, išskyrus TEN-T visuotinio kelių tinklo atkarpas tarp tų dviejų įkrovimo parkų, tarp kurių atstumas yra didesnis kaip 60 km. |
| --- | --- |

b)

skaitikliui apskaičiuoti: bendras TEN-T visuotinio kelių tinklo atkarpų tarp dviejų lengvosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtų viešai prieinamų įkrovimo parkų, atitinkančių 4 dalies b punkto i papunktyje išdėstytus reikalavimus, ilgis, išskyrus TEN-T visuotinio kelių tinklo atkarpas tarp tų dviejų įkrovimo parkų, tarp kurių atstumas yra didesnis kaip 60 km.

6.   Bendras viešai prieinamas lengvosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtas įkrovimo parkas gali būti įrengtas palei TEN-T kelių tinklą abiem važiavimo kryptimis, jei:

| a) | tas įkrovimo parkas yra lengvai prieinamas abiem važiavimo kryptimis; |
| --- | --- |

a)

tas įkrovimo parkas yra lengvai prieinamas abiem važiavimo kryptimis;

| b) | yra įrengtas tinkamas to įkrovimo parko ženklinimas ir |
| --- | --- |

b)

yra įrengtas tinkamas to įkrovimo parko ženklinimas ir

| c) | abiem važiavimo kryptimis įvykdyti 4 dalyje išdėstyti reikalavimai, susiję su didžiausiu atstumu tarp įkrovimo parkų, bendra įkrovimo parko atiduodamąja galia, įkrovimo prieigų skaičiumi ir atskirų įkrovimo prieigų atiduodamąja galia, taikoma vienai kelio krypčiai. |
| --- | --- |

c)

abiem važiavimo kryptimis įvykdyti 4 dalyje išdėstyti reikalavimai, susiję su didžiausiu atstumu tarp įkrovimo parkų, bendra įkrovimo parko atiduodamąja galia, įkrovimo prieigų skaičiumi ir atskirų įkrovimo prieigų atiduodamąja galia, taikoma vienai kelio krypčiai.

7.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 4 dalies, palei TEN-T tinklo kelius, kurių bendrą metinį vidutinį dienos eismą sudaro mažiau nei 8 500 lengvųjų transporto priemonių ir kai infrastruktūros diegimo negalima pagrįsti socialiniu ir ekonominiu sąnaudų ir naudos požiūriu, valstybės narės gali nustatyti, kad viešai prieinamas lengvųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo parkas būtų naudojamas abiem važiavimo kryptimis, jei įvykdyti šio straipsnio 4 dalyje išdėstyti reikalavimai, susiję su didžiausiu atstumu tarp įkrovimo parkų, bendrą įkrovimo parko atiduodamąja galia, įkrovimo prieigų skaičiumi ir atskirų įkrovimo prieigų atiduodamąja galia, taikoma vienai kelio krypčiai ir jei įkrovimo parkas yra lengvai prieinamas abiem važiavimo kryptimis ir yra įrengtas tinkamas to įkrovimo parko ženklinimas. Valstybės narės praneša Komisijai apie visus atvejus, kai jos pasinaudojo šioje dalyje nurodyta nukrypti leidžiančia nuostata. Valstybės narės tuos atvejus peržiūri kas dvejus metus teikdamos 15 straipsnyje nurodytas nacionalines pažangos ataskaitas.

8.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 4 dalies, palei TEN-T tinklo kelius, kurių bendrą metinį vidutinį dienos eismą sudaro mažiau nei 8 500 lengvųjų transporto priemonių ir kai infrastruktūros diegimo negalima pagrįsti socialiniu ir ekonominiu sąnaudų ir naudos požiūriu, valstybės narės gali iki 50 % sumažinti pagal šio straipsnio 4 dalį reikalaujamą viešai prieinamo lengvųjų transporto priemonių įkrovimo parko bendrą atiduodamąją galią, jei tas įkrovimo parkas aptarnauja tik vieną eismo kryptį ir jei įvykdomi šio straipsnio 4 dalyje išdėstyti kiti reikalavimai, susiję su didžiausiu atstumu tarp įkrovimo parkų, įkrovimo prieigų skaičiumi ir atskirų įkrovimo prieigų atiduodamąja galia. Valstybės narės Komisijai praneša apie visus atvejus, kai jos pasinaudojo šioje dalyje nurodyta nukrypti leidžiančia nuostata. Valstybės narės tuos atvejus peržiūri kas dvejus metus teikdamos 15 straipsnyje nurodytas nacionalines pažangos ataskaitas.

9.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 4 dalies a ir b punktuose išdėstyto reikalavimo, susijusio su didžiausiu 60 km atstumu tarp viešai prieinamų lengvosioms transporto priemonėms skirtų įkrovimo parkų, valstybės narės gali leisti didesnį, iki 100 km, atstumą tarp tokių įkrovimo parkų palei TEN-T tinklo kelius, kurių bendras metinis vidutinis dienos eismas yra mažesnis nei 3 000 lengvųjų transporto priemonių, jei tarp įkrovimo parkų įrengiamas tinkamas ženklinimas dėl atstumo. Valstybės narės praneša Komisijai apie visus atvejus, kai jos pasinaudojo šioje dalyje nurodyta nukrypti leidžiančia nuostata. Valstybės narės tuos atvejus peržiūri kas dvejus metus teikdamos 15 straipsnyje nurodytas nacionalines pažangos ataskaitas.

10.   Kai valstybė narė praneša Komisijai apie atvejį, kai ji pasinaudojo 7 dalyje nurodyta nukrypti leidžiančia nuostata, laikoma, kad 4 dalies a ir b punktuose išdėstyti reikalavimai dėl didžiausio atstumo tarp įkrovimo parkų yra įvykdyti.

11.   Kaimyninės valstybės narės užtikrina, kad TEN-T pagrindinio kelių tinklo ir TEN-T visuotinio kelių tinklo tarpvalstybinėse atkarpose nebūtų viršijami 4 dalies a ir b punktuose nurodyti didžiausi atstumai.

4 straipsnis

Su sunkiųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo infrastruktūra susiję tikslai

1.   Valstybės narės užtikrina savo teritorijoje minimalųjį sunkiųjų elektrinių transporto priemonių viešųjų įkrovimo prieigų skaičių.

Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. palei bent 15 % TEN-T kelių tinklo ilgio kiekviena eismo kryptimi būtų įrengti viešai prieinami sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirti įkrovimo parkai ir kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 1 400 kW ir jame būtų bent viena įkrovimo prieiga, kurios individuali atiduodamoji galia būtų bent 350 kW; |
| --- | --- |

a)

ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. palei bent 15 % TEN-T kelių tinklo ilgio kiekviena eismo kryptimi būtų įrengti viešai prieinami sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirti įkrovimo parkai ir kad kiekvieno įkrovimo parko atiduodamoji galia būtų bent 1 400 kW ir jame būtų bent viena įkrovimo prieiga, kurios individuali atiduodamoji galia būtų bent 350 kW;

| b) | ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d. palei bent 50 % TEN-T kelių tinklo ilgio kiekviena eismo kryptimi būtų įrengti viešai prieinami sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirti įkrovimo parkai ir kad kiekviename įkrovimo parke:






  i) | palei TEN-T pagrindinį kelių tinklą būtų teikiama bent 2 800 kW atiduodamoji galia ir jame būtų bent dvi įkrovimo prieigos, kurių individuali atiduodamoji galia būtų bent 350 kW; |
| --- | --- | --- |

b)

ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d. palei bent 50 % TEN-T kelių tinklo ilgio kiekviena eismo kryptimi būtų įrengti viešai prieinami sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirti įkrovimo parkai ir kad kiekviename įkrovimo parke:

i)

palei TEN-T pagrindinį kelių tinklą būtų teikiama bent 2 800 kW atiduodamoji galia ir jame būtų bent dvi įkrovimo prieigos, kurių individuali atiduodamoji galia būtų bent 350 kW;

| ii) | palei TEN-T visuotinį kelių tinklą būtų teikiama bent 1 400 kW atiduodamoji galia ir jame būtų bent viena įkrovimo prieiga, kurios individuali atiduodamoji galia būtų bent 350 kW; |
| --- | --- |

ii)

palei TEN-T visuotinį kelių tinklą būtų teikiama bent 1 400 kW atiduodamoji galia ir jame būtų bent viena įkrovimo prieiga, kurios individuali atiduodamoji galia būtų bent 350 kW;

| c) | ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. palei TEN-T pagrindinį kelių tinklą kiekviena eismo kryptimi būtų įrengti viešai prieinami sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirti įkrovimo parkai, tarp kurių didžiausias atstumas būtų 60 km, ir kad kiekviename įkrovimo parke būtų teikiama bent 3 600 kW atiduodamoji galia ir jame būtų bent dvi įkrovimo prieigos, kurių individuali atiduodamoji galia būtų bent 350 kW; |
| --- | --- |

c)

ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. palei TEN-T pagrindinį kelių tinklą kiekviena eismo kryptimi būtų įrengti viešai prieinami sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirti įkrovimo parkai, tarp kurių didžiausias atstumas būtų 60 km, ir kad kiekviename įkrovimo parke būtų teikiama bent 3 600 kW atiduodamoji galia ir jame būtų bent dvi įkrovimo prieigos, kurių individuali atiduodamoji galia būtų bent 350 kW;

| d) | ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. palei TEN-T visuotinį kelių tinklą kiekviena eismo kryptimi būtų įrengti viešai prieinami sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirti įkrovimo parkai, tarp kurių didžiausias atstumas būtų 100 km, ir kad kiekviename įkrovimo parke būtų teikiama bent 1 500 kW atiduodamoji galia ir jame būtų bent viena įkrovimo prieiga, kurios individuali atiduodamoji galia būtų bent 350 kW; |
| --- | --- |

d)

ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. palei TEN-T visuotinį kelių tinklą kiekviena eismo kryptimi būtų įrengti viešai prieinami sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirti įkrovimo parkai, tarp kurių didžiausias atstumas būtų 100 km, ir kad kiekviename įkrovimo parke būtų teikiama bent 1 500 kW atiduodamoji galia ir jame būtų bent viena įkrovimo prieiga, kurios individuali atiduodamoji galia būtų bent 350 kW;

| e) | ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d. kiekvienoje saugioje ir apsaugotoje stovėjimo aikštelėje būtų įrengtos bent dvi viešai prieinamos sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtos įkrovimo stotelės, kurių individuali atiduodamoji galia būtų bent 100 kW; |
| --- | --- |

e)

ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d. kiekvienoje saugioje ir apsaugotoje stovėjimo aikštelėje būtų įrengtos bent dvi viešai prieinamos sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtos įkrovimo stotelės, kurių individuali atiduodamoji galia būtų bent 100 kW;

| f) | ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. kiekvienoje saugioje ir apsaugotoje stovėjimo aikštelėje būtų įrengtos bent keturios viešai prieinamos sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtos įkrovimo stotelės, kurių individuali atiduodamoji galia būtų bent 100 kW; |
| --- | --- |

f)

ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. kiekvienoje saugioje ir apsaugotoje stovėjimo aikštelėje būtų įrengtos bent keturios viešai prieinamos sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtos įkrovimo stotelės, kurių individuali atiduodamoji galia būtų bent 100 kW;

| g) | ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengtos viešai prieinamos sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtos įkrovimo prieigos, kurių bendra atiduodamoji galia būtų bent 900 kW, o atskirų įkrovimo stotelių individuali atiduodamoji galia – bent 150 kW; |
| --- | --- |

g)

ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengtos viešai prieinamos sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtos įkrovimo prieigos, kurių bendra atiduodamoji galia būtų bent 900 kW, o atskirų įkrovimo stotelių individuali atiduodamoji galia – bent 150 kW;

| h) | ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengtos viešai prieinamos sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtos įkrovimo prieigos, kurių bendra atiduodamoji galia būtų bent 1 800 kW, o atskirų įkrovimo stotelių individuali atiduodamoji galia – bent 150 kW. |
| --- | --- |

h)

ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengtos viešai prieinamos sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtos įkrovimo prieigos, kurių bendra atiduodamoji galia būtų bent 1 800 kW, o atskirų įkrovimo stotelių individuali atiduodamoji galia – bent 150 kW.

2.   1 dalies a ir b punktuose nurodyta TEN-T kelių tinklo ilgio procentinė dalis apskaičiuojama remiantis šiais elementais:

| a) | vardikliui apskaičiuoti: bendras TEN-T kelių tinklo ilgis valstybės narės teritorijoje; |
| --- | --- |

a)

vardikliui apskaičiuoti: bendras TEN-T kelių tinklo ilgis valstybės narės teritorijoje;

| b) | skaitikliui apskaičiuoti: bendras TEN-T kelių tinklo atkarpų tarp dviejų viešai prieinamų sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtų įkrovimo parkų, atitinkančių atitinkamai 1 dalies a ir b punktuose išdėstytus reikalavimus, ilgis, išskyrus TEN-T kelių tinklo atkarpas tarp dviejų iš tų įkrovimo parkų, tarp kurių atstumas yra didesnis kaip 120 km. |
| --- | --- |

b)

skaitikliui apskaičiuoti: bendras TEN-T kelių tinklo atkarpų tarp dviejų viešai prieinamų sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtų įkrovimo parkų, atitinkančių atitinkamai 1 dalies a ir b punktuose išdėstytus reikalavimus, ilgis, išskyrus TEN-T kelių tinklo atkarpas tarp dviejų iš tų įkrovimo parkų, tarp kurių atstumas yra didesnis kaip 120 km.

3.   Bendras viešai prieinamas sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtas įkrovimo parkas gali būti įrengtas palei TEN-T kelių tinklą abiem važiavimo kryptimis, jei:

| a) | tas įkrovimo parkas yra lengvai prieinamas abiem važiavimo kryptimis; |
| --- | --- |

a)

tas įkrovimo parkas yra lengvai prieinamas abiem važiavimo kryptimis;

| b) | yra įrengtas tinkamas to įkrovimo parko ženklinimas ir |
| --- | --- |

b)

yra įrengtas tinkamas to įkrovimo parko ženklinimas ir

| c) | abiem važiavimo kryptimis įvykdyti 1 dalyje išdėstyti reikalavimai, susiję su didžiausiu atstumu tarp įkrovimo parkų, bendra įkrovimo parko atiduodamąja galia, įkrovimo prieigų skaičiumi ir atskirų įkrovimo prieigų atiduodamąja galia, taikoma vienai kelio krypčiai. |
| --- | --- |

c)

abiem važiavimo kryptimis įvykdyti 1 dalyje išdėstyti reikalavimai, susiję su didžiausiu atstumu tarp įkrovimo parkų, bendra įkrovimo parko atiduodamąja galia, įkrovimo prieigų skaičiumi ir atskirų įkrovimo prieigų atiduodamąja galia, taikoma vienai kelio krypčiai.

4.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, palei TEN-T tinklo kelius, kurių bendrą metinį vidutinį dienos eismą sudaro mažiau nei 2 000 sunkiųjų transporto priemonių ir kai infrastruktūros diegimo negalima pagrįsti socialiniu ir ekonominiu sąnaudų ir naudos požiūriu, valstybės narės gali nustatyti, kad viešai prieinamas sunkiųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo parkas būtų naudojamas abiem važiavimo kryptimis, jei įvykdomi šio straipsnio 1 dalyje išdėstyti reikalavimai, susiję su didžiausiu atstumu tarp įkrovimo parkų, bendra įkrovimo parko atiduodamąja galia, įkrovimo prieigų skaičiumi ir atskirų įkrovimo prieigų atiduodamąja galia, taikoma vienai kelio krypčiai, ir jei tas įkrovimo parkas lengvai prieinamas abiem važiavimo kryptimis ir yra įrengtas tinkamas jo ženklinimas. Valstybės narės praneša Komisijai apie visus atvejus, kai jos pasinaudojo šioje dalyje nurodyta nukrypti leidžiančia nuostata. Valstybės narės tuos atvejus peržiūri kas dvejus metus teikdamos 15 straipsnyje nurodytas nacionalines pažangos ataskaitas.

5.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, palei TEN-T pagrindinio tinklo kelius, kurių bendrą metinį vidutinį dienos eismą sudaro mažiau nei 2 000 sunkiųjų transporto priemonių ir kai infrastruktūros diegimo negalima pagrįsti socialiniu ir ekonominiu sąnaudų ir naudos požiūriu, valstybės narės gali iki 50 % sumažinti pagal šio straipsnio 1 dalį reikalaujamą viešai prieinamo sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirto įkrovimo parko bendrą atiduodamąją galią, jei tas įkrovimo parkas aptarnauja tik vieną eismo kryptį ir jei yra laikomasi šio straipsnio 1 dalyje išdėstytų reikalavimų didžiausio atstumo tarp įkrovimo parkų, įkrovimo prieigų skaičiaus ir atskirų įkrovimo prieigų atiduodamosios galios požiūriu. Valstybės narės praneša Komisijai apie visus atvejus, kai jos pasinaudojo šioje dalyje nurodyta nukrypti leidžiančia nuostata. Valstybės narės tuos atvejus peržiūri kas dvejus metus teikdamos 15 straipsnyje nurodytas nacionalines pažangos ataskaitas.

6.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies c punkte nustatyto reikalavimo, susijusio su didžiausiu 60 km atstumu tarp viešai prieinamų sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtų įkrovimo parkų, valstybės narės gali leisti didesnį, iki 100 km, atstumą tarp tokių įkrovimo parkų palei TEN-T pagrindinio tinklo kelius, kurių bendras metinis vidutinis dienos eismas yra mažesnis nei 800 sunkiųjų transporto priemonių, jei tarp įkrovimo parkų įrengiamas tinkamas ženklinimas dėl atstumo. Valstybės narės praneša Komisijai apie visus atvejus, kai jos pasinaudojo šioje dalyje nurodytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis. Valstybės narės tuos atvejus peržiūri kas dvejus metus teikdamos 15 straipsnyje nurodytas nacionalines pažangos ataskaitas.

7.   Kai valstybė narė Komisijai praneša apie atvejį, kai ji pasinaudojo 6 dalyje nurodyta nukrypti leidžiančia nuostata, laikoma, kad 1 dalies c punkte išdėstytas reikalavimas dėl didžiausio atstumo tarp įkrovimo parkų yra įvykdytas.

8.   Nukrypstant nuo 1 dalies a, b, c ir d punktuose išdėstytų reikalavimų, susijusių su viešai prieinamų sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtų įkrovimo parkų bendra atiduodamąja galia, ir nuo 1 dalies c punkte išdėstyto reikalavimo susijusio su didžiausiu atstumu tarp tų įkrovimo parkų, Kipras Komisijai gali pateikti pagrįstą prašymą leisti taikyti mažesnius reikalavimus, susijusius su viešai prieinamų sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms skirtų įkrovimo parkų bendros atiduodamosios galios dydžiu arba leisti taikyti ilgesnį, tačiau neviršijantį 100 km, didžiausią atstumą tarp tų įkrovimo parkų arba abi šias nukrypti leidžiančias nuostatas, su sąlyga, kad toks prašymas, jeigu jis būtų patenkintas, netrukdytų sunkiųjų elektrinių transporto priemonių judėjimui toje valstybėje narėje.

Komisija, remdamasi kiekvieno atvejo atžvilgiu pateisinamomis priežastimis, priima sprendimą per šešis mėnesius nuo pagal 2 dalį pateikto prašymo gavimo datos. Pagal tokį sprendimą Kiprui suteiktas leidimas galioja ne ilgiau kaip ketverius metus. Jei Kipras siekia pratęsti leidimo galiojimą, jis gali Komisijai pateikti papildomą pagrįstą prašymą iki leidimo galiojimo pabaigos.

9.   Ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. kaimyninės valstybės narės užtikrina, kad TEN-T pagrindinio kelių tinklo ir TEN-T visuotinio kelių tinklo tarpvalstybinėse atkarpose nebūtų viršijami 1 dalies c ir d punktuose nurodyti didžiausi atstumai tarp įkrovimo parkų. Iki tos datos ypatingas dėmesys skiriamas tarpvalstybinėms atkarpoms, o kaimyninės valstybės narės deda visas įmanomas pastangas, kad būtų laikomasi tų didžiausių leidžiamų atstumų, kai tik jos pradės įrenginėti įkrovimo infrastruktūrą palei TEN-T kelių tinklo tarpvalstybines atkarpas.

5 straipsnis

Įkrovimo infrastruktūra

1.   Įkrovimo prieigų operatoriai savo eksploatuojamose viešai prieinamose įkrovimo prieigose galutiniams naudotojams suteikia galimybę ad hoc įkrauti savo elektrines transporto priemones.

Viešai prieinamose įkrovimo prieigose, įrengtose po 2024 m. balandžio 13 d., ad hoc įkrovimas turi būti įmanomas naudojant Sąjungoje plačiai naudojamą mokėjimo priemonę. Tuo tikslu įkrovimo prieigų operatoriai tose prieigose priima elektroninius mokėjimus terminalais ir prietaisais, naudojamais mokėjimo paslaugoms teikti, įskaitant bent vieną iš šių įtaisų:

| a) | mokėjimo kortelių skaitytuvus; |
| --- | --- |

a)

mokėjimo kortelių skaitytuvus;

| b) | bekontaktę funkciją turinčius prietaisus, galinčius nuskaityti bent mokėjimo korteles; |
| --- | --- |

b)

bekontaktę funkciją turinčius prietaisus, galinčius nuskaityti bent mokėjimo korteles;

| c) | viešai prieinamų įkrovimo prieigų, kurių atiduodamoji galia mažesnė kaip 50 kW, atveju prietaisus, kurie naudoja interneto ryšį ir leidžia atlikti saugias mokėjimo operacijas, pavyzdžiui, prietaisus, generuojančius specialų greitojo atsako kodą. |
| --- | --- |

c)

viešai prieinamų įkrovimo prieigų, kurių atiduodamoji galia mažesnė kaip 50 kW, atveju prietaisus, kurie naudoja interneto ryšį ir leidžia atlikti saugias mokėjimo operacijas, pavyzdžiui, prietaisus, generuojančius specialų greitojo atsako kodą.

Nuo 2027 m. sausio 1 d. įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad visos jų eksploatuojamos palei TEN-T kelių tinklą įrengtos arba saugiose ir apsaugotose stovėjimo aikštelėse įrengtos viešai prieinamos įkrovimo prieigos, kurių atiduodamoji galia yra lygi arba didesnė nei 50 kW, įskaitant įkrovimo prieigas, įrengtas anksčiau nei 2024 m. balandžio 13 d., atitiktų a arba b punkte išdėstytus reikalavimus.

Vienas antroje pastraipoje nurodytas mokėjimo terminalas ar prietaisas gali aptarnauti kelias viešai prieinamas įkrovimo prieigas įkrovimo parke.

Reikalavimai, nustatyti šioje dalyje, netaikomi viešai prieinamoms įkrovimo prieigoms, už kurių teikiamą įkrovimo paslaugą mokėti nereikia.

2.   Įkrovimo prieigų operatoriai, savo eksploatuojamoje viešai prieinamoje įkrovimo prieigoje siūlantys automatinį tapatumo nustatymą, užtikrina, kad galutiniai naudotojai visada turėtų teisę nesinaudoti automatiniu tapatumo nustatymu ir vietoje to galėtų arba ad hoc įkrauti savo transporto priemonę, kaip numatyta 1 dalyje, arba rinktis kitą sutartimi grindžiamą įkrovimo sprendimą, siūlomą toje įkrovimo prieigoje. Įkrovimo prieigų operatoriai aiškiai rodo tą galimybę galutiniams naudotojams ir jiems patogiu būdu siūlo ją kiekvienoje savo eksploatuojamoje viešai prieinamoje įkrovimo prieigoje, kurioje naudojamas automatinis tapatumo nustatymas.

3.   Viešai prieinamų įkrovimo prieigų operatorių nustatomos kainos turi būti pagrįstos, lengvai ir aiškiai palyginamos, skaidrios ir nediskriminacinės. Viešai prieinamų įkrovimo prieigų operatorių nustatomos kainos galutiniams naudotojams ir kainos judumo paslaugų teikėjams negali skirtis, taip pat negali skirtis skirtingiems judumo paslaugų teikėjams nustatomos kainos. Tačiau kainų lygis gali būti diferencijuojamas, tačiau tik tuo atveju, jeigu diferencijavimas yra proporcingas ir jis gali būti pateisinamas dėl objektyvių priežasčių.

4.   Viešai prieinamose įkrovimo prieigose, kurių atiduodamoji galia lygi arba yra didesnė nei 50 kW, operatoriaus taikoma ad hoc kaina grindžiama pristatytos elektros energijos kaina už kWh. Be to, tų įkrovimo prieigų operatoriai, siekdami atgrasyti nuo ilgo įkrovimo prieigos užimtumo, gali imti užimtumo mokestį kaip kaina už minutę.

Viešai prieinamų įkrovimo prieigų, kurių atiduodamoji galia yra lygi arba didesnė nei 50 kW, operatoriai įkrovimo stotelėse nurodo ad hoc kainą už kWh ir bet kokį galimą užimtumo mokestį, išreikštą kaina už minutę, kad galutiniams naudotojams ta informacija būtų žinoma prieš jiems pradedant įkrovimo seansą ir kad būtų galima lengviau palyginti kainas.

Viešai prieinamų įkrovimo prieigų, kurių atiduodamoji galia yra mažesnė nei 50 kW, operatoriai jų eksploatuojamose įkrovimo stotelėse aiškiai ir lengvai pateikia informaciją apie ad hoc kainą ir visus jos kainos komponentus, kad galutiniams naudotojams ta informacija būtų žinoma prieš jiems pradedant įkrovimo seansą ir būtų lengviau palyginti kainas. Taikomos kainos sudedamosios dalys pateikiamos tokia tvarka:

| — | kaina už kWh; |
| --- | --- |

—

kaina už kWh;

| — | kaina už minutę; |
| --- | --- |

—

kaina už minutę;

| — | kaina už seansą ir |
| --- | --- |

—

kaina už seansą ir

| — | bet kuris kitas taikomas kainos komponentas. |
| --- | --- |

—

bet kuris kitas taikomas kainos komponentas.

Pirma ir antra pastraipos taikomos visoms įkrovimo prieigoms, įrengtoms po 2024 m. balandžio 13 d.

5.   Judumo paslaugų teikėjų nustatomos kainos galutiniams naudotojams turi būti pagrįstos, skaidrios ir nediskriminacinės. Judumo paslaugų teikėjai galutiniams naudotojams visą informaciją apie kainas, kuri yra susijusi su įkrovimo seansu, pateikia prieš jiems pradedant tą numatomą įkrovimo seansą; tam naudojamos laisvai prieinamos, plačiai naudojamos elektroninės priemonės, aiškiai atskiriant visus kainos komponentus, įskaitant taikytiną e. tarptinklinio ryšio kainą ir kitus judumo paslaugų teikėjo taikomus mokesčius ar rinkliavas. Mokesčiai turi būti pagrįsti, skaidrūs ir nediskriminaciniai. Judumo paslaugų teikėjai netaiko jokių papildomų mokesčių už tarpvalstybinį e. tarptinklinio ryšio paslaugų teikimą.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad jų institucijos reguliariai stebėtų įkrovimo infrastruktūros rinką, visų pirma, kad jos stebėtų, kaip įkrovimo prieigų operatoriai ir judumo paslaugų teikėjai laikosi 3 ir 5 dalių. Valstybės narės taip pat siekia užtikrinti, kad jų institucijos reguliariai stebėtų galimą nesąžiningą komercinę praktiką, darančią poveikį vartotojams.

7.   Ne vėliau kaip 2024 m. spalio 14 d. įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad visos jų eksploatuojamos viešai prieinamos įkrovimo prieigos būtų skaitmeniniais ryšiais susietos įkrovimo prieigos.

8.   Įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad visose jų eksploatuojamose viešai prieinamose įkrovimo prieigose, įrengtose po 2024 m. balandžio 13 d. arba renovuotose po 2024 m. spalio 14 d. būtų galimas išmanusis įkrovimas.

9.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad palei TEN-T kelių tinklą esančiose stovėjimo ir poilsio aikštelėse, kuriose įrengta alternatyviųjų degalų infrastruktūra, būtų įrengiamas tinkamas ženklinimas, kad būtų galima lengvai rasti tikslią alternatyviųjų degalų infrastruktūros vietą.

10.   Ne vėliau kaip 2025 m. balandžio 14 d. viešai prieinamų įkrovimo prieigų operatoriai užtikrina, kad visose jų eksploatuojamose viešai prieinamose nuolatinės srovės įkrovimo prieigose būtų įrengtas stacionarus įkrovimo kabelis.

11.   Jei įkrovimo prieigos operatorius nėra tos prieigos savininkas, savininkas operatoriui jų abiejų tarpusavio susitarimu suteikia įkrovimo prieigą, kurios techninės charakteristikos būtų tokios, kad operatorius galėtų įvykdyti 2, 7, 8 ir 10 dalyse išdėstytas pareigas.

6 straipsnis

Su kelių transporto priemonėms skirta vandenilio pildymo infrastruktūra susiję tikslai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad jų teritorijoje ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. būtų įrengtas minimalusis viešai prieinamų vandenilio pildymo stotelių skaičius.

Tuo tikslu valstybės narės užtikrina, kad ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. palei TEN-T pagrindinį tinklą būtų įrengtos viešai prieinamos vandenilio pildymo stotelės, kurių minimalus suminis pajėgumas siektų bent 1 toną per parą ir kuriose būtų įrengtas bent 700 barų dozatorius, ir tarp kurių didžiausias atstumas būtų ne didesnis kaip 200 km.

Valstybės narės užtikrina, kad ne vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. kiekviename miestų transporto mazge būtų įrengta bent viena viešai prieinama vandenilio pildymo stotelė. Valstybės narės užtikrina, kad būtų atlikta analizė siekiant nustatyti, kurioje vietoje būtų geriausia įrengti tokias degalų pildymo stoteles, ir kad analizės metu, visų pirma, būtų apsvarstyta galimybė tokias degalų pildymo stoteles įrengti daugiarūšio transporto mazguose, į kuriuos būtų galima integruoti kitų rūšių transportą.

Valstybės narės savo nacionalinėse politikos sistemose nustato aiškią linijinę 2030 m. tikslų pasiekimo trajektoriją ir aiškų orientacinį 2027 m. tikslą, kuriuo užtikrinama pakankama TEN-T pagrindinio tinklo aprėptis, kad būtų patenkinti besikeičiantys rinkos poreikiai.

2.   Kaimyninės valstybės narės užtikrina, kad TEN-T pagrindinio tinklo tarpvalstybinėse atkarpose nebūtų viršijamas 1 dalies antroje pastraipoje nurodytas didžiausias atstumas.

3.   Viešai prieinamos degalų pildymo stotelės operatorius arba, jei operatorius nėra tos degalų pildymo stotelės savininkas, tos degalų pildymo stotelės savininkas jų abiejų tarpusavio susitarimu užtikrina, kad degalų pildymo stotelė būtų suprojektuota taip, kad ja galėtų naudotis lengvosios ir sunkiosios transporto priemonės.

4.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, palei TEN-T pagrindinio tinklo kelius, kurių bendrą metinį vidutinį dienos eismą sudaro mažiau nei 2 000 sunkiųjų transporto priemonių ir kai infrastruktūros diegimo negalima pagrįsti socialiniu ir ekonominiu sąnaudų ir naudos požiūriu, valstybės narės gali iki 50 % sumažinti pagal šio straipsnio 1 dalį reikalaujamą viešai prieinamos vandenilio pildymo stotelės pajėgumą, jei įvykdyti toje dalyje išdėstyti reikalavimai, susiję su didžiausiu atstumu tarp vandenilio pildymo stotelių ir dozatoriaus slėgiu. Valstybės narės praneša Komisijai apie visus atvejus, kai jos pasinaudojo šioje dalyje nurodyta nukrypti leidžiančia nuostata. Valstybės narės tuos atvejus peržiūri kas dvejus metus teikdamos 15 straipsnyje nurodytas nacionalines pažangos ataskaitas.

5.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, jeigu infrastruktūros įrengimo išlaidos yra neproporcingos naudai, įskaitant naudą aplinkai, valstybės narės gali nuspręsti netaikyti šio straipsnio 1 dalies:

| a) | atokiausiems Sąjungos regionams, nurodytiems SESV 349 straipsnyje, arba |
| --- | --- |

a)

atokiausiems Sąjungos regionams, nurodytiems SESV 349 straipsnyje, arba

| b) | saloms, kurioms taikoma termino „mažų sujungta sistema“ arba termino „maža atskira sistema“ apibrėžtis pagal Direktyvą (ES) 2019/944. |
| --- | --- |

b)

saloms, kurioms taikoma termino „mažų sujungta sistema“ arba termino „maža atskira sistema“ apibrėžtis pagal Direktyvą (ES) 2019/944.

Tokiais atvejais valstybės narės pagrindžia savo sprendimus Komisijai ir pateikia visą susijusią informaciją savo nacionalinėse politikos sistemose.

7 straipsnis

Vandenilio pildymo infrastruktūra

1.   Vandenilio pildymo punktų operatoriai savo eksploatuojamuose viešai prieinamuose degalų pildymo punktuose galutiniams naudotojams suteikia galimybę ad hoc pasipildyti degalais.

Ad hoc degalų pildymas turi būti įmanomas visuose viešai prieinamuose vandenilio pildymo punktuose, naudojant Sąjungoje plačiai taikomą mokėjimo priemonę. Tuo tikslu tų degalų pildymo punktų operatoriai priima elektroninius mokėjimus terminalais ir prietaisais, naudojamais mokėjimo paslaugoms teikti, įskaitant bent vieną iš šių įtaisų:

| a) | mokėjimo kortelių skaitytuvus; |
| --- | --- |

a)

mokėjimo kortelių skaitytuvus;

| b) | bekontaktę funkciją turinčius prietaisus, galinčius nuskaityti bent mokėjimo korteles. |
| --- | --- |

b)

bekontaktę funkciją turinčius prietaisus, galinčius nuskaityti bent mokėjimo korteles.

Viešai prieinamiems vandenilio pildymo punktams, įrengtiems po 2024 m. balandžio 13 d., šioje dalyje nustatyti reikalavimai taikomi nuo jų įrengimo pradžios. Viešai prieinamiems degalų pildymo punktams, įrengtiems anksčiau nei 2024 m. balandžio 13 d., šioje dalyje nustatyti reikalavimai taikomi nuo 2024 m. spalio 14 d.

Jeigu vandenilio pildymo punkto operatorius nėra to punkto savininkas, savininkas operatoriui jų abiejų tarpusavio susitarimu suteikia vandenilio pildymo punktą, kurio techninės charakteristikos būtų tokios, kad operatorius galėtų vykdyti šioje dalyje išdėstytas pareigas.

2.   Viešai prieinamų vandenilio pildymo punktų operatorių nustatomos kainos turi būti pagrįstos, lengvai ir aiškiai palyginamos, skaidrios ir nediskriminacinės. Viešai prieinamų vandenilio pildymo punktų operatorių nustatomos kainos galutiniams naudotojams ir kainos judumo paslaugų teikėjams negali skirtis, taip pat negali skirtis skirtingiems judumo paslaugų teikėjams nustatomos kainos. Vis dėlto kainų lygis gali būti diferencijuojamas, tačiau tik tuo atveju, jeigu diferencijavimas gali būti pateisinamas dėl objektyvių priežasčių.

3.   Viešai prieinamų vandenilio pildymo punktų operatoriai savo eksploatuojamose viešai prieinamose vandenilio pildymo stotelėse aiškiai pateikia informaciją apie ad hoc kainą už kg, kad ta informacija galutiniams naudotojams būtų žinoma prieš jiems pradedant degalų pildymo seansą ir kad būtų lengviau palyginti kainas.

4.   Viešai prieinamų vandenilio pildymo stotelių operatoriai klientams gali teikti vandenilio pildymo paslaugas pagal sutartį, be kita ko kitų judumo paslaugų teikėjų vardu bei jų pavedimu. Judumo paslaugų teikėjai galutiniams naudotojams nustato pagrįstas, skaidrias ir nediskriminacines kainas. Judumo paslaugų teikėjai galutiniams naudotojams visą informaciją apie kainas, kuri yra susijusi su degalų pildymo seansu, pateikia prieš jiems pradedant tą numatomą degalų pildymo seansą; tam naudojamos laisvai prieinamos, plačiai naudojamos elektroninės priemonės, aiškiai atskiriant visus kainos komponentus, taikomus vandenilio pildymo punkto operatoriaus, įskaitant taikytiną e. tarptinklinio ryšio kainą ir kitus taikomus mokesčius ar rinkliavas.

8 straipsnis

Kelių transporto priemonėms skirta suskystinto metano infrastruktūra

Iki 2024 m. gruodžio 31 d. valstybės narės užtikrina, kad būtų įrengtas tinkamas viešai prieinamų suskystinto metano pildymo punktų skaičius bent palei TEN-T pagrindinį tinklą, kad suskystintu metanu varomos sunkiosios motorinės transporto priemonės galėtų judėti visoje Sąjungoje, kai yra paklausa, išskyrus atvejus, kai išlaidos būtų per didelės, palyginti su nauda, įskaitant naudą aplinkai.

9 straipsnis

Su elektros tiekimu nuo kranto jūrų uostuose susiję tikslai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad TEN-T jūrų uostuose jūrų konteinervežiams ir jūrų keleiviniams laivams būtų užtikrintas būtinasis elektros tiekimas nuo kranto.

Tuo tikslu valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad ne vėliau kaip 2029 m. gruodžio 31 d. užtikrintų, kad:

| a) | TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostai ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostai, kuriuose vidutinis metinis laivų, prisišvartavusių prie krantinės, įplaukimų į uostą skaičius per paskutinius trejus metus didesnių kaip 5 000 bruto tonų jūrų konteinervežių atveju viršijo 100, būtų įrengti taip, kad galėtų kasmet tiekti elektrą nuo kranto bent 90 % visų prisišvartavusių prie atitinkamo jūrų uosto krantinės didesnių kaip 5 000 bruto tonų jūrų konteinervežių įplaukimo į uostą atvejų; |
| --- | --- |

a)

TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostai ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostai, kuriuose vidutinis metinis laivų, prisišvartavusių prie krantinės, įplaukimų į uostą skaičius per paskutinius trejus metus didesnių kaip 5 000 bruto tonų jūrų konteinervežių atveju viršijo 100, būtų įrengti taip, kad galėtų kasmet tiekti elektrą nuo kranto bent 90 % visų prisišvartavusių prie atitinkamo jūrų uosto krantinės didesnių kaip 5 000 bruto tonų jūrų konteinervežių įplaukimo į uostą atvejų;

| b) | TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostai ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostai, kuriuose vidutinis metinis laivų, prisišvartavusių prie krantinės, įplaukimų į uostą skaičius per paskutinius trejus metus didesnių kaip 5 000 bruto tonų jūrų ro-ro keleivinių laivų ir didesnių kaip 5 000 bruto tonų jūrų greitaeigių keleivinių laivų atveju viršijo 40, būtų įrengti taip, kad galėtų kasmet tiekti elektrą nuo kranto bent 90 % visų prisišvartavusių prie atitinkamo jūrų uosto krantinės didesnių kaip 5 000 bruto tonų jūrų ro-ro keleivinių laivų ir didesnių kaip 5 000 bruto tonų jūrų greitaeigių keleivinių laivų įplaukimo į uostą atvejų; |
| --- | --- |

b)

TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostai ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostai, kuriuose vidutinis metinis laivų, prisišvartavusių prie krantinės, įplaukimų į uostą skaičius per paskutinius trejus metus didesnių kaip 5 000 bruto tonų jūrų ro-ro keleivinių laivų ir didesnių kaip 5 000 bruto tonų jūrų greitaeigių keleivinių laivų atveju viršijo 40, būtų įrengti taip, kad galėtų kasmet tiekti elektrą nuo kranto bent 90 % visų prisišvartavusių prie atitinkamo jūrų uosto krantinės didesnių kaip 5 000 bruto tonų jūrų ro-ro keleivinių laivų ir didesnių kaip 5 000 bruto tonų jūrų greitaeigių keleivinių laivų įplaukimo į uostą atvejų;

| c) | TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostai ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostai, kuriuose vidutinis metinis laivų, prisišvartavusių prie krantinės, įplaukimų į uostą skaičius per paskutinius trejus metus didesnių kaip 5 000 bruto tonų jūrų keleivinių laivų, kurie nėra jūrų ro-ro keleiviniai laivai ir greitaeigiai keleiviniai laivai, atveju viršijo 25, būtų įrengti taip, kad galėtų kasmet tiekti elektrą nuo kranto bent 90 % visų prisišvartavusių prie atitinkamo jūrų uosto krantinės didesnių kaip 5 000 bruto tonų jūrų keleivinių laivų, kurie nėra jūrų ro-ro keleiviniai laivai ir greitaeigiai keleiviniai laivai, įplaukimo į uostą atvejų. |
| --- | --- |

c)

TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostai ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostai, kuriuose vidutinis metinis laivų, prisišvartavusių prie krantinės, įplaukimų į uostą skaičius per paskutinius trejus metus didesnių kaip 5 000 bruto tonų jūrų keleivinių laivų, kurie nėra jūrų ro-ro keleiviniai laivai ir greitaeigiai keleiviniai laivai, atveju viršijo 25, būtų įrengti taip, kad galėtų kasmet tiekti elektrą nuo kranto bent 90 % visų prisišvartavusių prie atitinkamo jūrų uosto krantinės didesnių kaip 5 000 bruto tonų jūrų keleivinių laivų, kurie nėra jūrų ro-ro keleiviniai laivai ir greitaeigiai keleiviniai laivai, įplaukimo į uostą atvejų.

2.   Reglamento (ES) 2023/1805 6 straipsnio 5 dalies a, b, c, e ir g punktuose nurodyti laivų įplaukimai į uostą neskaičiuojami pagal šio straipsnio 1 dalį bendro prisišvartavusių atitinkamo jūrų uosto krantinėje laivų įplaukimų į uostą skaičiaus nustatymo tikslais.

3.   Jei TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostas ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostas yra saloje arba atokiausiame regione, nurodytame SESV 349 straipsnyje, arba Seutos ir Meliljos teritorijoje, kuri (-is) nėra tiesiogiai prijungta (-as) prie žemyninės dalies elektros tinklo, arba atokiausio regiono arba Seutos ir Meliljos atveju – prie kaimyninės šalies elektros tinklo, šio straipsnio 1 dalis netaikoma tol, kol tokia jungtis nebus užbaigta arba nebus pakankamai pajėgumų vietoje gaminti elektros energiją iš neiškastinių energijos šaltinių, kad būtų patenkinti atitinkamai salos, atokiausio regiono arba Seutos ir Meliljos poreikiai.

10 straipsnis

Su elektros tiekimu nuo kranto vidaus vandenų uostuose susiję tikslai

Valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. visuose TEN-T pagrindinio tinklo vidaus vandenų uostuose būtų įrengtas bent vienas įrenginys, kuriuo vidaus vandenų laivams nuo kranto būtų tiekiama elektra; |
| --- | --- |

a)

ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. visuose TEN-T pagrindinio tinklo vidaus vandenų uostuose būtų įrengtas bent vienas įrenginys, kuriuo vidaus vandenų laivams nuo kranto būtų tiekiama elektra;

| b) | ne vėliau kaip 2029 m. gruodžio 31 d. visuose TEN-T visuotinio tinklo vidaus vandenų uostuose būtų įrengtas bent vienas įrenginys, kuriuo vidaus vandenų laivams nuo kranto būtų tiekiama elektra. |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip 2029 m. gruodžio 31 d. visuose TEN-T visuotinio tinklo vidaus vandenų uostuose būtų įrengtas bent vienas įrenginys, kuriuo vidaus vandenų laivams nuo kranto būtų tiekiama elektra.

11 straipsnis

Su suskystinto metano tiekimu jūrų uostuose susiję tikslai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose, nurodytuose 2 dalyje, būtų įrengtas tinkamas suskystinto metano pildymo punktų skaičius, kad jūrų laivai galėtų judėti TEN-T pagrindiniame tinkle. Kai tai būtina siekiant užtikrinti pakankamą TEN-T pagrindinio tinklo aprėptį, valstybės narės bendradarbiauja su kaimyninėmis valstybėmis narėmis.

2.   Valstybės narės savo nacionalinėse politikos sistemose nustato, kuriuose TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose turi būti užtikrinta galimybė naudotis suskystinto metano pildymo punktais, nurodytais 1 dalyje, atsižvelgdamos į uostų plėtrą, esamus suskystinto metano pildymo punktus bei realius rinkos poreikius tiek trumpuoju laikotarpiu, tiek ilguoju laikotarpiu, taip pat į kitus pokyčius.

12 straipsnis

Su elektros tiekimu oro uoste stovintiems orlaiviams susiję tikslai

1.   Valstybės narės užtikrina, kad visuose TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo oro uostuose elektros tiekimas oro uoste stovintiems orlaiviams būtų užtikrintas taip:

| a) | ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. – visose kontaktinėse orlaivių stovėjimo aikštelėse, naudojamose komercinio oro transporto veikloje, keleiviams įlaipinti ar išlaipinti arba kroviniams pakrauti ar iškrauti; |
| --- | --- |

a)

ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. – visose kontaktinėse orlaivių stovėjimo aikštelėse, naudojamose komercinio oro transporto veikloje, keleiviams įlaipinti ar išlaipinti arba kroviniams pakrauti ar iškrauti;

| b) | ne vėliau kaip 2029 m. gruodžio 31 d. – visose nutolusiose orlaivių stovėjimo aikštelėse, naudojamose komercinio oro transporto veikloje, keleiviams įlaipinti ar išlaipinti, arba kroviniams pakrauti ar iškrauti. |
| --- | --- |

b)

ne vėliau kaip 2029 m. gruodžio 31 d. – visose nutolusiose orlaivių stovėjimo aikštelėse, naudojamose komercinio oro transporto veikloje, keleiviams įlaipinti ar išlaipinti, arba kroviniams pakrauti ar iškrauti.

2.   Valstybės narės gali atleisti TEN-T tinklo oro uostus, kurie per pastaruosius trejus metus vidutiniškai įvykdė mažiau kaip 10 000 komercinių skrydžių per metus, nuo pareigos tiekti elektros energiją visose nutolusiose orlaivių stovėjimo aikštelėse stovintiems orlaiviams.

3.   1 dalis netaikoma specialiai ledo šalinimui skirtoms aikštelėms, aikštelėms nustatytose karinėse zonose ir aikštelėms, specialiai skirtoms bendrosios aviacijos orlaiviams, kurių didžiausioji kilimo masė yra mažesnė nei 5,7 tonos.

4.   Ne vėliau kaip nuo 2030 m. sausio 1 d. valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad pagal 1 dalį tiekiama elektra būtų gaunama iš elektros energijos tinklo arba būtų pagaminta vietoje nenaudojant iškastinio kuro.

13 straipsnis

Geležinkelių infrastruktūra

Kalbant apie geležinkelių infrastruktūrą, kuriai netaikomas Reglamentas (ES) Nr. 1315/2013, valstybės narės įvertina geležinkelių atkarpoms, kurios negali būti visiškai elektrifikuotos dėl techninių ar ekonominio efektyvumo priežasčių, skirtų alternatyviųjų degalų technologijų ir varymo sistemų, pavyzdžiui, vandenilinių ar baterijomis varomų traukinių, kūrimą ir, jeigu aktualu, visus įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros poreikius.

14 straipsnis

Nacionalinės politikos sistemos

1.   Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. kiekviena valstybė narė parengia ir Komisijai perduoda nacionalinės transporto sektoriuje naudojamų alternatyviųjų degalų rinkos plėtojimui ir atitinkamos infrastruktūros diegimui skirtos politikos sistemos projektą.

2.   Nacionalinės politikos sistemą sudaro bent šie elementai:

| a) | rinkos dabartinės padėties ir būsimos raidos, kiek tai susiję su transporto sektoriuje naudojamais alternatyviaisiais degalais, vertinimas, taip pat alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtros vertinimas atsižvelgiant į galimybę naudotis alternatyviųjų degalų infrastruktūra vykdant įvairiarūšį vežimą ir, jei aktualu, į tarpvalstybinį tęstinumą ir alternatyvių degalų infrastruktūros plėtrą salose ir atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

a)

rinkos dabartinės padėties ir būsimos raidos, kiek tai susiję su transporto sektoriuje naudojamais alternatyviaisiais degalais, vertinimas, taip pat alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtros vertinimas atsižvelgiant į galimybę naudotis alternatyviųjų degalų infrastruktūra vykdant įvairiarūšį vežimą ir, jei aktualu, į tarpvalstybinį tęstinumą ir alternatyvių degalų infrastruktūros plėtrą salose ir atokiausiuose regionuose;

| b) | nacionaliniai tikslai ir uždaviniai pagal 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 ir 12 straipsnius, kuriems šiame reglamente išdėstyti privalomi nacionaliniai tikslai; |
| --- | --- |

b)

nacionaliniai tikslai ir uždaviniai pagal 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 ir 12 straipsnius, kuriems šiame reglamente išdėstyti privalomi nacionaliniai tikslai;

| c) | politika ir priemonės, būtinos siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti b punkte nurodyti privalomi tikslai ir uždaviniai; |
| --- | --- |

c)

politika ir priemonės, būtinos siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti b punkte nurodyti privalomi tikslai ir uždaviniai;

| d) | planuojamos ar patvirtintos priemonės, kuriomis skatinama alternatyviųjų degalų infrastruktūrą diegti priklausomuose transporto priemonių parkuose, visų pirma, įkrovimo stotelėse ir vandenilio pildymo stotelėse, skirtose viešojo transporto paslaugoms, ir įkrovimo stotelėse, skirtose dalijimosi automobiliu paslaugoms; |
| --- | --- |

d)

planuojamos ar patvirtintos priemonės, kuriomis skatinama alternatyviųjų degalų infrastruktūrą diegti priklausomuose transporto priemonių parkuose, visų pirma, įkrovimo stotelėse ir vandenilio pildymo stotelėse, skirtose viešojo transporto paslaugoms, ir įkrovimo stotelėse, skirtose dalijimosi automobiliu paslaugoms;

| e) | planuojamos ar patvirtintos priemonės, skirtos lengvųjų ir sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo stotelių diegimui privačiosiose erdvėse, kurios nėra viešai prieinamos, skatinti ir palengvinti; |
| --- | --- |

e)

planuojamos ar patvirtintos priemonės, skirtos lengvųjų ir sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo stotelių diegimui privačiosiose erdvėse, kurios nėra viešai prieinamos, skatinti ir palengvinti;

| f) | planuojamos ar patvirtintos alternatyviųjų degalų infrastruktūros miestų transporto mazguose, visų pirma, viešai prieinamų įkrovimo prieigų, skatinimo priemonės; |
| --- | --- |

f)

planuojamos ar patvirtintos alternatyviųjų degalų infrastruktūros miestų transporto mazguose, visų pirma, viešai prieinamų įkrovimo prieigų, skatinimo priemonės;

| g) | planuojamos ar patvirtintos priemonės, kuriomis skatinama užtikrinti pakankamą viešai prieinamų didelės galios įkrovimo prieigų skaičių; |
| --- | --- |

g)

planuojamos ar patvirtintos priemonės, kuriomis skatinama užtikrinti pakankamą viešai prieinamų didelės galios įkrovimo prieigų skaičių;

| h) | planuojamos ar patvirtintos priemonės, būtinos siekiant užtikrinti, kad įrengiant ir eksploatuojant įkrovimo prieigas, be kita ko geografiškai paskirstant abikrypčio įkrovimo prieigas, būtų padedama siekti energetikos sistemos lankstumo ir didesnio iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos naudojimo energetikos sistemoje masto; |
| --- | --- |

h)

planuojamos ar patvirtintos priemonės, būtinos siekiant užtikrinti, kad įrengiant ir eksploatuojant įkrovimo prieigas, be kita ko geografiškai paskirstant abikrypčio įkrovimo prieigas, būtų padedama siekti energetikos sistemos lankstumo ir didesnio iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintos elektros energijos naudojimo energetikos sistemoje masto;

| i) | priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad viešai prieinamos įkrovimo prieigos ir alternatyviųjų degalų pildymo punktai būtų prieinami vyresnio amžiaus asmenims, riboto judumo asmenims ir neįgaliesiems, laikantis Direktyvoje (ES) 2019/882 nustatytų prieinamumo reikalavimų; |
| --- | --- |

i)

priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad viešai prieinamos įkrovimo prieigos ir alternatyviųjų degalų pildymo punktai būtų prieinami vyresnio amžiaus asmenims, riboto judumo asmenims ir neįgaliesiems, laikantis Direktyvoje (ES) 2019/882 nustatytų prieinamumo reikalavimų;

| j) | planuojamos ar patvirtintos priemonės, kuriomis šalinamos galimos kliūtys, susijusios su alternatyviųjų degalų infrastruktūros planavimu, leidimų išdavimu, viešaisiais pirkimais ir eksploatavimu; |
| --- | --- |

j)

planuojamos ar patvirtintos priemonės, kuriomis šalinamos galimos kliūtys, susijusios su alternatyviųjų degalų infrastruktūros planavimu, leidimų išdavimu, viešaisiais pirkimais ir eksploatavimu;

| k) | alternatyviųjų degalų, išskyrus suskystintą metaną ir jūrų laivams nuo kranto tiekiamą elektrą, infrastruktūros, visų pirma, apimančios vandenilį, amoniaką ir elektrą, diegimo jūrų uostuose padėties, perspektyvų ir planuojamų priemonių apžvalga; |
| --- | --- |

k)

alternatyviųjų degalų, išskyrus suskystintą metaną ir jūrų laivams nuo kranto tiekiamą elektrą, infrastruktūros, visų pirma, apimančios vandenilį, amoniaką ir elektrą, diegimo jūrų uostuose padėties, perspektyvų ir planuojamų priemonių apžvalga;

| l) | alternatyviųjų degalų infrastruktūros, skirtos vandeniliu ar baterijomis varomiems traukiniams TEN-T geležinkelių atkarpose, kurių negalima elektrifikuoti, diegimo padėties, perspektyvų ir planuojamų priemonių apžvalga, įskaitant tikslus, pagrindinius orientyrus ir būtiną finansavimą; |
| --- | --- |

l)

alternatyviųjų degalų infrastruktūros, skirtos vandeniliu ar baterijomis varomiems traukiniams TEN-T geležinkelių atkarpose, kurių negalima elektrifikuoti, diegimo padėties, perspektyvų ir planuojamų priemonių apžvalga, įskaitant tikslus, pagrindinius orientyrus ir būtiną finansavimą;

| m) | alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo oro uostuose, išskyrus elektros tiekimą oro uoste stovintiems orlaiviams, pavyzdžiui, elektros įkrovimo ir vandenilio papildymo orlaiviuose, padėties, perspektyvų ir planuojamų priemonių apžvalga; |
| --- | --- |

m)

alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo oro uostuose, išskyrus elektros tiekimą oro uoste stovintiems orlaiviams, pavyzdžiui, elektros įkrovimo ir vandenilio papildymo orlaiviuose, padėties, perspektyvų ir planuojamų priemonių apžvalga;

| n) | alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo vidaus vandenų transporte, pavyzdžiui, elektros energijos ir vandenilio, padėties, perspektyvų ir planuojamų priemonių apžvalga. |
| --- | --- |

n)

alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo vidaus vandenų transporte, pavyzdžiui, elektros energijos ir vandenilio, padėties, perspektyvų ir planuojamų priemonių apžvalga.

3.   Nacionalinės politikos sistemą gali sudaryti šie elementai:

| a) | alternatyviųjų degalų, pavyzdžiui, elektros ir vandenilio, infrastruktūros diegimo jūrų uostuose, skirtos uosto paslaugoms, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2017/352 (31), padėties, perspektyvų ir planuojamų priemonių apžvalga; |
| --- | --- |

a)

alternatyviųjų degalų, pavyzdžiui, elektros ir vandenilio, infrastruktūros diegimo jūrų uostuose, skirtos uosto paslaugoms, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2017/352 (31), padėties, perspektyvų ir planuojamų priemonių apžvalga;

| b) | nacionaliniai tikslai ir priemonės, kuriomis alternatyviųjų degalų infrastruktūra skatinama palei kelių tinklus, kurie nėra įtraukti į TEN-T pagrindinį tinklą arba TEN-T visuotinį tinklą, visų pirma, kiek tai susiję su viešai prieinamomis įkrovimo prieigomis; |
| --- | --- |

b)

nacionaliniai tikslai ir priemonės, kuriomis alternatyviųjų degalų infrastruktūra skatinama palei kelių tinklus, kurie nėra įtraukti į TEN-T pagrindinį tinklą arba TEN-T visuotinį tinklą, visų pirma, kiek tai susiję su viešai prieinamomis įkrovimo prieigomis;

| c) | priemonės, kuriomis užtikrinamas įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros prieinamumas visoje valstybės narės teritorijoje, ypatingą dėmesį skiriant kaimo vietovėms, kad būtų užtikrintas jų prieinamumas ir teritorinė sanglauda; |
| --- | --- |

c)

priemonės, kuriomis užtikrinamas įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros prieinamumas visoje valstybės narės teritorijoje, ypatingą dėmesį skiriant kaimo vietovėms, kad būtų užtikrintas jų prieinamumas ir teritorinė sanglauda;

| d) | priemonės, kuriomis užtikrinama, kad viešai prieinamos alternatyviųjų degalų infrastruktūros tankis nacionaliniu mastu būtų nustatomas atsižvelgiant į gyventojų tankį; |
| --- | --- |

d)

priemonės, kuriomis užtikrinama, kad viešai prieinamos alternatyviųjų degalų infrastruktūros tankis nacionaliniu mastu būtų nustatomas atsižvelgiant į gyventojų tankį;

| e) | su a, b, c ir d punktais susiję alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo nacionaliniai tikslai ir uždaviniai, kuriems šiame reglamente nenustatyta privalomų tikslų. |
| --- | --- |

e)

su a, b, c ir d punktais susiję alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo nacionaliniai tikslai ir uždaviniai, kuriems šiame reglamente nenustatyta privalomų tikslų.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėse politikos sistemose būtų atsižvelgta į jų teritorijoje naudojamo įvairių rūšių transporto poreikius.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėse politikos sistemose būtų, kai tinkama, atsižvelgiama į regioninių ir vietos institucijų interesus, visų pirma, kai tai susiję su viešojo transporto įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūra, taip pat į atitinkamų suinteresuotųjų subjektų interesus.

6.   Valstybės narės, prireikus, bendradarbiauja konsultuodamosi arba rengdamos bendras politikos sistemas, siekdamos užtikrinti, kad šio reglamento tikslams pasiekti reikalingos priemonės būtų nuoseklios ir suderintos. Visų pirma, valstybės narės bendradarbiauja alternatyviųjų degalų naudojimo strategijų rengimo ir atitinkamos infrastruktūros diegimo vandens transporto sektoriuje klausimais. Komisija padeda valstybėms narėms bendradarbiauti.

7.   Alternatyviųjų degalų infrastruktūrai skirtos paramos priemonės įgyvendinamos laikantis atitinkamų Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių.

8.   Kiekviena valstybė narė viešai skelbia savo nacionalinės politikos sistemos projektą, ir visuomenei iš anksto užtikrina veiksmingas galimybes dalyvauti rengiant nacionalinės politikos sistemos projektą.

9.   Komisija įvertina nacionalinių politikos sistemų projektus ir gali pateikti rekomendacijų valstybėms narėms. Tos rekomendacijos pateikiamos ne vėliau kaip per šešis mėnesius po nacionalinių politikos sistemų projektų pateikimo, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje. Jose, visų pirma, gali būti aptariama:

| a) | tikslų ir uždavinių užmojo mastas siekiant įvykdyti 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12 ir 13 straipsniuose išdėstytas pareigas; |
| --- | --- |

a)

tikslų ir uždavinių užmojo mastas siekiant įvykdyti 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, 12 ir 13 straipsniuose išdėstytas pareigas;

| b) | politika ir priemonės, susijusios su nacionaliniais tikslais ir uždaviniais. |
| --- | --- |

b)

politika ir priemonės, susijusios su nacionaliniais tikslais ir uždaviniais.

10.   Kiekviena valstybė narė savo galutinėje nacionalinėje politikos sistemoje deramai atsižvelgia į visas Komisijos rekomendacijas. Jeigu atitinkama valstybė narė neatsižvelgia į rekomendaciją arba kurią nors esminę jos dalį, ta valstybė narė Komisijai pateikia rašytinį paaiškinimą.

11.   Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. kiekviena valstybė narė parengia lengvai skaitomos ir suprantamos formos galutinę nacionalinę politikos sistemą ir praneša apie ją Komisijai. Tas galutines nacionalines politikos sistemas Komisija skelbia viešai.

15 straipsnis

Nacionalinių ataskaitų teikimas

1.   Ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d., o vėliau – kas dvejus metus, kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai atskirąją nacionalinę ataskaitą dėl nacionalinės politikos sistemos įgyvendinimo pažangos. Ataskaita parengiama lengvai skaitoma ir suprantama forma, o Komisija ją paskelbia viešai.

2.   Nacionalinėje pažangos ataskaitoje pateikiama I priede išvardyta informacija ir, kai tinkama, į ją įtraukiamas atitinkamas 14 straipsnio 2 dalyje nurodytų nacionalinių tikslų ir uždavinių įgyvendinimo lygio pagrindimas, taip pat joje nurodomos priemonės, kurių reikia imtis norint ateityje pasiekti tų tikslų ir įgyvendinti tuos uždavinius.

3.   Ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d., o vėliau – kas trejus metus, valstybės narės įvertina, kaip, įrengus įkrovimo prieigas ir jas eksploatuojant, galėjo didėti elektrinių transporto priemonių indėlis į energetikos sistemos lankstumą, įskaitant jų dalyvavimą balansavimo rinkoje, ir į elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimo masto didinimą. Atliekant tą vertinimą atsižvelgiama į visų rūšių įkrovimo prieigas, įskaitant išmaniojo ir abikrypčio įkrovimo, ir visų atiduodamosios galios lygių įkrovimo prieigas – tiek viešąsias, tiek privačiąsias – ir pateikiamos rekomendacijos dėl įkrovimo prieigos rūšies, pagalbinių technologijų ir geografinio paskirstymo, kad naudotojams būtų lengviau savo elektrines transporto priemones integruoti į sistemą. Tame vertinime nustatomos tinkamos priemonės, kurios turi būti įgyvendintos, kad būtų vykdomi šiame reglamente išdėstyti reikalavimai, įskaitant tuos reikalavimus, kuriais užtikrinamas infrastruktūros planavimo ir atitinkamo tinklo planavimo suderinamumas. Atliekant tą vertinimą atsižvelgiama į visų suinteresuotųjų subjektų pateiktą informaciją; vertinimas skelbiamas viešai. Kiekviena valstybė narė gali paprašyti savo reguliavimo institucijos atlikti tą vertinimą. Remdamosi vertinimo rezultatais, valstybės narės, prireikus, imasi tinkamų priemonių, kad būtų diegiamos papildomos įkrovimo prieigos, ir įtraukia tas priemones į šio straipsnio 1 dalyje nurodytas nacionalines pažangos ataskaitas. Į vertinimą ir priemones atsižvelgia sistemos operatoriai, rengdami Direktyvos (ES) 2019/944 32 straipsnio 3 dalyje ir 51 straipsnyje nurodytus tinklo plėtros planus.

4.   Remdamosi perdavimo sistemos operatorių ir skirstymo sistemos operatorių indėliu, kiekvienos valstybės narės reguliavimo institucija ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d., o vėliau – kas trejus metus, įvertina potencialų abikrypčio įkrovimo indėlį į naudotojo ir sistemos išlaidų mažinimą ir elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių naudojimo elektros energijos sistemoje masto didėjimą. Tas vertinimas skelbiamas viešai. Remdamosi vertinimo rezultatais valstybės narės, prireikus, imasi tinkamų priemonių, kuriomis pakoreguoja abikrypčio įkrovimo prieigų prieinamumą ir geografinį pasiskirstymą privačiosiose erdvėse, ir įtraukia jas į 1 dalyje nurodytas nacionalines pažangos ataskaitas.

16 straipsnis

Nacionalinių politikos sistemų ir nacionalinių pažangos ataskaitų turinys, struktūra ir formatas

Ne vėliau kaip 2024 m. spalio 14 d. Komisija priima gaires ir šablonus, susijusius su nacionalinių politikos sistemų, kurias valstybės narės turi pateikti pagal 14 straipsnį, turiniu, struktūra ir formatu ir nacionalinių pažangos ataskaitų, kurias valstybės narės turi pateikti pagal 15 straipsnio 1 dalį, turiniu. Komisija gali patvirtinti gaires ir šablonus, siekdama palengvinti veiksmingą bet kurių kitų šio reglamento nuostatų taikymą visoje Sąjungoje.

17 straipsnis

Nacionalinių politikos sistemų ir nacionalinių pažangos ataskaitų peržiūra

1.   Ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 31 d. Komisija įvertina nacionalines politikos sistemas, apie kurias valstybės narės praneša pagal 14 straipsnio 11 dalį, ir Europos Parlamentui bei Tarybai pateikia tų nacionalinių politikos sistemų ir jų derėjimo Sąjungos lygmeniu vertinimo ataskaitą, įskaitant 14 straipsnio 2 dalyje nurodytų nacionalinių tikslų ir uždavinių tikėtino įgyvendinimo lygio pirmąjį įvertinimą.

2.   Komisija įvertina valstybių narių nacionalines pažangos ataskaitas, pateiktas pagal 15 straipsnio 1 dalį, ir, prireikus, teikia rekomendacijas valstybėms narėms, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti šiame reglamente nustatyti uždaviniai ir įvykdytos šiame reglamente nustatytos pareigos.

3.   Atitinkama valstybė narė per šešis mėnesius nuo 2 dalyje nurodytų rekomendacijų gavimo praneša Komisijai, kaip ji ketina įgyvendinti rekomendacijas. Jeigu atitinkama valstybė narė nusprendžia neįgyvendinti rekomendacijų ar esminės jų dalies, ji pateikia Komisijai savo priežastis.

4.   Valstybei narei pateikus 3 dalyje nurodytą pranešimą arba priežastis, atitinkama valstybė narė kitoje savo nacionalinėje pažangos ataskaitoje išdėsto, kaip ji įgyvendino rekomendacijas.

5.   Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie savo atliktą nacionalinių pažangos ataskaitų vertinimą praėjus vieniems metams po to, kai valstybės narės pateikė tas pažangos ataskaitas pagal 15 straipsnio 1 dalį. Tame vertinime pateikiamas šių aspektų įvertinimas:

| a) | valstybių narių padaryta pažanga siekiant 14 straipsnio 2 dalyje nurodytų tikslų ir uždavinių, įskaitant valstybių narių atsaką į Komisijos rekomendacijas pagal šio straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

a)

valstybių narių padaryta pažanga siekiant 14 straipsnio 2 dalyje nurodytų tikslų ir uždavinių, įskaitant valstybių narių atsaką į Komisijos rekomendacijas pagal šio straipsnio 2 dalį;

| b) | alternatyvių degalų infrastruktūros plėtros darna Sąjungos lygmeniu. |
| --- | --- |

b)

alternatyvių degalų infrastruktūros plėtros darna Sąjungos lygmeniu.

6.   Remdamasi 14 straipsnio 11 dalyje nurodytomis galutinėmis nacionalinėmis politikos sistemomis, 15 straipsnio 1 dalyje nurodytomis nacionalinėmis pažangos ataskaitomis ir 18 straipsnio 1 dalyje nurodytais pranešimais, Komisija viešai paskelbia ir reguliariai atnaujina informaciją apie nacionalinius tikslus ir uždavinius, kurią pateikė kiekviena valstybė narė, susijusią su:

| a) | viešai prieinamų įkrovimo prieigų ir įkrovimo stotelių skaičiumi, atskirai pateikiant lengvųjų transporto priemonių įkrovimo prieigų skaičių ir sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo prieigų bei įkrovimo stotelių skaičių, laikantis III priede numatytos klasifikacijos; |
| --- | --- |

a)

viešai prieinamų įkrovimo prieigų ir įkrovimo stotelių skaičiumi, atskirai pateikiant lengvųjų transporto priemonių įkrovimo prieigų skaičių ir sunkiųjų transporto priemonių įkrovimo prieigų bei įkrovimo stotelių skaičių, laikantis III priede numatytos klasifikacijos;

| b) | viešai prieinamų vandenilio pildymo punktų skaičiumi; |
| --- | --- |

b)

viešai prieinamų vandenilio pildymo punktų skaičiumi;

| c) | elektros tiekimo nuo kranto infrastruktūra TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose ir vidaus vandenų uostuose; |
| --- | --- |

c)

elektros tiekimo nuo kranto infrastruktūra TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose ir vidaus vandenų uostuose;

| d) | elektros tiekimo oro uoste stovintiems orlaiviams infrastruktūra TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo oro uostuose; |
| --- | --- |

d)

elektros tiekimo oro uoste stovintiems orlaiviams infrastruktūra TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo oro uostuose;

| e) | suskystinto metano pildymo punktų skaičiumi TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose ir vidaus vandenų uostuose; |
| --- | --- |

e)

suskystinto metano pildymo punktų skaičiumi TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose ir vidaus vandenų uostuose;

| f) | motorinėms transporto priemonėms skirtų viešai prieinamų suskystinto metano pildymo punktų skaičiumi; |
| --- | --- |

f)

motorinėms transporto priemonėms skirtų viešai prieinamų suskystinto metano pildymo punktų skaičiumi;

| g) | motorinėms transporto priemonėms skirtų viešai prieinamų SGD degalų pildymo punktų skaičiumi; |
| --- | --- |

g)

motorinėms transporto priemonėms skirtų viešai prieinamų SGD degalų pildymo punktų skaičiumi;

| h) | kitų alternatyviųjų degalų įkrovimo prieigomis ir degalų pildymo punktais TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose ir vidaus vandenų uostuose; |
| --- | --- |

h)

kitų alternatyviųjų degalų įkrovimo prieigomis ir degalų pildymo punktais TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose ir vidaus vandenų uostuose;

| i) | kitų alternatyviųjų degalų įkrovimo prieigomis ir degalų pildymo punktais TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo oro uostuose; |
| --- | --- |

i)

kitų alternatyviųjų degalų įkrovimo prieigomis ir degalų pildymo punktais TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo oro uostuose;

| j) | geležinkelių transportui skirtų alternatyviųjų degalų įkrovimo prieigomis ir degalų pildymo punktais. |
| --- | --- |

j)

geležinkelių transportui skirtų alternatyviųjų degalų įkrovimo prieigomis ir degalų pildymo punktais.

18 straipsnis

Pažangos stebėjimas

1.   Ne vėliau kaip 2025 m. kovo 31 d., o vėliau – kasmet ne vėliau kaip kovo 31 d., valstybės narės, laikydamosi III priede išdėstytų reikalavimų, Komisijai praneša bendrą suvestinę įkrovimo prieigų atiduodamąją galią, įrengtų viešai prieinamų įkrovimo prieigų skaičių ir elektrinių transporto priemonių su baterijomis ir laidu įkraunamų hibridinių transporto priemonių, užregistruotų jų teritorijoje ankstesnių metų gruodžio 31 d., skaičių.

2.   Nedarant poveikio SESV 258 straipsnyje nustatytai procedūrai, jeigu iš šio straipsnio 1 dalyje nurodytos ataskaitos arba iš bet kurios Komisijos turimos informacijos matyti, kad kyla pavojus, jog valstybė narė nepasieks savo nacionalinių tikslų, išdėstytų šio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje, Komisija gali pateikti tuo tikslu išvadą ir rekomenduoti, kad atitinkama valstybė narė imtųsi taisomųjų priemonių nacionaliniams tikslams pasiekti. Per tris mėnesius nuo Komisijos išvados gavimo atitinkama valstybė narė Komisijai praneša apie:

| a) | taisomąsias priemones, kurias ji planuoja įgyvendinti, kad pasiektų šio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje išdėstytus tikslus, įskaitant bet kokius papildomus veiksmus, kuriuos valstybė narė ketina įgyvendinti, kad pasiektų tuos tikslus, ir |
| --- | --- |

a)

taisomąsias priemones, kurias ji planuoja įgyvendinti, kad pasiektų šio reglamento 3 straipsnio 1 dalyje išdėstytus tikslus, įskaitant bet kokius papildomus veiksmus, kuriuos valstybė narė ketina įgyvendinti, kad pasiektų tuos tikslus, ir

| b) | aiškų veiksmų, kuriais remiantis bus galima įvertinti metinę pažangą siekiant tų tikslų, tvarkaraštį. |
| --- | --- |

b)

aiškų veiksmų, kuriais remiantis bus galima įvertinti metinę pažangą siekiant tų tikslų, tvarkaraštį.

Komisijai nustačius, kad taisomosios priemonės yra patenkinamos, atitinkama valstybė narė atnaujina savo naujausią nacionalinę pažangos ataskaitą, nurodytą 15 straipsnyje, įtraukdama į ją tas taisomąsias priemones, ir pateikia ją Komisijai.

Komisija savo rekomendacijas ir atitinkamos valstybės narės taisomąsias priemones bei papildomus veiksmus paskelbia viešai.

19 straipsnis

Informacija naudotojams

1.   Turi būti teikiama aktuali, nuosekli ir aiški informacija apie rinkai pateiktas motorines transporto priemones, kurias galima reguliariai įkrauti arba papildyti degalais.

Ta informacija turi būti teikiama:

| a) | motorinių transporto priemonių naudotojo vadovuose ir motorinėse transporto priemonėse – tai daro gamintojai, kai tos transporto priemonės pateikiamos rinkai; |
| --- | --- |

a)

motorinių transporto priemonių naudotojo vadovuose ir motorinėse transporto priemonėse – tai daro gamintojai, kai tos transporto priemonės pateikiamos rinkai;

| b) | įkrovimo prieigose ir degalų pildymo punktuose – tai daro įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai; |
| --- | --- |

b)

įkrovimo prieigose ir degalų pildymo punktuose – tai daro įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai;

| c) | motorinių transporto priemonių prekybos vietose – tai daro platintojai. |
| --- | --- |

c)

motorinių transporto priemonių prekybos vietose – tai daro platintojai.

2.   Tai, ar transporto priemonės ir infrastruktūros arba degalai ir transporto priemonės, kurioms taikoma šio straipsnio 1 dalis, yra suderinamos, nustatoma laikantis II priedo 10.1 ir 10.2 punktuose nurodytų techninių specifikacijų.

Jei tokiose techninėse specifikacijose pateikiama nuoroda į grafinę išraišką, įskaitant spalvų kodavimo schemą, grafinė išraiška turi būti paprasta bei lengvai suprantama.

Ta grafinė išraiška turi būti pateikiama aiškiai matoma forma:

| a) | ant atitinkamų siurblių ir jų antgalių visuose degalų pildymo punktuose – tai daro tuos pildymo punktus eksploatuojantys operatoriai – nuo tos dienos, kurią degalai pateikiami rinkai; |
| --- | --- |

a)

ant atitinkamų siurblių ir jų antgalių visuose degalų pildymo punktuose – tai daro tuos pildymo punktus eksploatuojantys operatoriai – nuo tos dienos, kurią degalai pateikiami rinkai;

| b) | ant motorinių transporto priemonių, kurioms rekomenduojami ir kurioms tinkami tie degalai, šalia visų degalų bakų dangtelių ir motorinių transporto priemonių naudotojo vadovuose, kai tokios motorinės transporto priemonės pateikiamos rinkai – tai daro gamintojas. |
| --- | --- |

b)

ant motorinių transporto priemonių, kurioms rekomenduojami ir kurioms tinkami tie degalai, šalia visų degalų bakų dangtelių ir motorinių transporto priemonių naudotojo vadovuose, kai tokios motorinės transporto priemonės pateikiamos rinkai – tai daro gamintojas.

3.   Kai degalų pildymo stotelėje rodomos degalų kainos, valstybės narės užtikrina, kad informacijos tikslais pagal II priedo 10.3 punkte nurodytą bendrą alternatyviųjų degalų vieneto kainų palyginimo metodiką, kai tinkama, ir, visų pirma, vandenilio atveju, būtų rodomas atitinkamų vieneto kainų palyginimas.

4.   Tais atvejais, kai į Europos standartus, kuriuose nustatomos degalų techninės specifikacijos, neįtraukti ženklinimo reikalavimai dėl atitikties atitinkamiems standartams, kai ženklinimo reikalavimuose nepateikiama nuoroda į grafinę išraišką, įskaitant spalvų kodavimo sistemas, arba kai ženklinimo reikalavimai nėra tinkami šio reglamento tikslams pasiekti, Komisija 1 ir 2 dalių vienodo įgyvendinimo tikslais Europos standartizacijos organizacijas gali įgalioti parengti suderinamumo ženklinimo specifikacijas.

Remdamasi Europos standartizacijos organizacijų pagal pirmoje pastraipoje nurodytą įgaliojimą parengtomis suderinamumo ženklinimo specifikacijomis, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma Sąjungos rinkai pateiktų degalų, kurie, Komisijos vertinimu, sudaro bent 1 % viso daugiau nei vienoje valstybėje narėje parduodamo kiekio, suderinamumo grafinė išraiška, įskaitant spalvų kodavimo sistemą.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 23 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

5.   Atnaujinus atitinkamų Europos standartų ženklinimo nuostatas arba parengus naujus Europos standartus, skirtus alternatyviesiems degalams, atitinkami ženklinimo reikalavimai visiems įkrovimo prieigoms bei degalų pildymo punktams turi būti taikomi ne vėliau kaip per 24 mėnesius po to, kai priimamas atitinkamas įgyvendinimo aktas, o visoms rinkai pateiktoms motorinėms transporto priemonėms tokie ženklinimo reikalavimai turi būti taikomi nuo tos dienos, kurią įsigalioja atitinkamas įgyvendinimo aktas.

20 straipsnis

Su duomenimis susijusios nuostatos

1.   Valstybės narės paskiria identifikavimo duomenų registravimo organizaciją (toliau – IDRO). Ne vėliau kaip 2025 m. balandžio 14 d. IDRO išduoda ir tvarko unikalius identifikavimo kodus, skirtus bent įkrovimo prieigų operatoriams ir judumo paslaugų teikėjams identifikuoti.

2.   Ne vėliau kaip 2025 m. balandžio 14 d. viešai prieinamų įkrovimo prieigų ir alternatyviųjų degalų pildymo punktų operatoriai arba, remiantis jų tarpusavio susitarimais, tų prieigų ir punktų savininkai užtikrina nemokamą statinių duomenų ir dinaminių duomenų apie jų eksploatuojamą alternatyviųjų degalų infrastruktūrą arba su tokia infrastruktūra glaudžiai susijusias paslaugas, kurias jie teikia arba teikia naudodamiesi užsakomosiomis paslaugomis, prieinamumą. Turi būti prieinami šių rūšių duomenys:

| a) | statiniai duomenys apie jų eksploatuojamas viešai prieinamas įkrovimo prieigas ir alternatyviųjų degalų pildymo punktus:






  i) | įkrovimo prieigų ir alternatyviųjų degalų pildymo punktų geografinė padėtis; |
| --- | --- | --- |

a)

statiniai duomenys apie jų eksploatuojamas viešai prieinamas įkrovimo prieigas ir alternatyviųjų degalų pildymo punktus:

i)

įkrovimo prieigų ir alternatyviųjų degalų pildymo punktų geografinė padėtis;

| ii) | jungčių skaičius; |
| --- | --- |

ii)

jungčių skaičius;

| iii) | neįgaliesiems skirtų automobilių stovėjimo vietų skaičius; |
| --- | --- |

iii)

neįgaliesiems skirtų automobilių stovėjimo vietų skaičius;

| iv) | įkrovimo prieigos ir degalų pildymo stotelės savininko ir operatoriaus kontaktinė informacija; |
| --- | --- |

iv)

įkrovimo prieigos ir degalų pildymo stotelės savininko ir operatoriaus kontaktinė informacija;

| v) | darbo valandos; |
| --- | --- |

v)

darbo valandos;

| b) | papildomi statiniai duomenys apie jų eksploatuojamas viešai prieinamas įkrovimo prieigas:






  i) | bent įkrovimo prieigos operatoriaus identifikavimo kodai; |
| --- | --- | --- |

b)

papildomi statiniai duomenys apie jų eksploatuojamas viešai prieinamas įkrovimo prieigas:

i)

bent įkrovimo prieigos operatoriaus identifikavimo kodai;

| ii) | jungties tipas; |
| --- | --- |

ii)

jungties tipas;

| iii) | srovės rūšis (kintamoji / nuolatinė srovė); |
| --- | --- |

iii)

srovės rūšis (kintamoji / nuolatinė srovė);

| iv) | įkrovimo stotelės didžiausia atiduodamoji galia (kW); |
| --- | --- |

iv)

įkrovimo stotelės didžiausia atiduodamoji galia (kW);

| v) | įkrovimo prieigos didžiausia atiduodamoji galia (kW); |
| --- | --- |

v)

įkrovimo prieigos didžiausia atiduodamoji galia (kW);

| vi) | transporto priemonės tipo suderinamumas; |
| --- | --- |

vi)

transporto priemonės tipo suderinamumas;

| c) | dinaminiai duomenys apie jų eksploatuojamas viešai prieinamas įkrovimo prieigas ir alternatyviųjų degalų pildymo punktus:






  i) | veikimo būsena (veikia / neveikia); |
| --- | --- | --- |

c)

dinaminiai duomenys apie jų eksploatuojamas viešai prieinamas įkrovimo prieigas ir alternatyviųjų degalų pildymo punktus:

i)

veikimo būsena (veikia / neveikia);

| ii) | prieinamumas (naudojama / nenaudojama); |
| --- | --- |

ii)

prieinamumas (naudojama / nenaudojama);

| iii) | ad hoc kaina; |
| --- | --- |

iii)

ad hoc kaina;

| iv) | tiekiama elektros energija yra 100 % atsinaujinančiųjų išteklių (taip / ne). |
| --- | --- |

iv)

tiekiama elektros energija yra 100 % atsinaujinančiųjų išteklių (taip / ne).

Reikalavimai, nustatyti c punkte, netaikomi viešai prieinamoms įkrovimo prieigoms, už kurių teikiamą įkrovimo paslaugą nereikia mokėti.

3.   Kiekvienas viešai prieinamų įkrovimo prieigų ir alternatyviųjų degalų pildymo punktų operatorius arba, remiantis jų tarpusavio susitarimais, tų prieigų ir punktų savininkas sukuria taikomosios programos sąsają, suteikiančią nemokamą ir neribotą prieigą prie 2 dalyje nurodytų duomenų, ir pateikia informaciją apie tą taikomosios programos sąsają nacionaliniams prieigos punktams.

Kiekvieno įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriaus taikomosios programos sąsaja arba, remiantis jų tarpusavio susitarimais, tų prieigų ir punktų savininko taikomosios programos sąsaja turi atitikti bendrus techninius reikalavimus, Komisijos nustatytus 6 dalyje nurodytuose deleguotuosiuose aktuose, kad viešai prieinamų įkrovimo prieigų ir degalų pildymo punktų operatoriai ir duomenų naudotojai galėtų automatiškai bei vienodai keistis duomenimis.

4.   Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. valstybės narės užtikrina, kad šio straipsnio 2 dalyje nurodyti duomenys būtų atvirai ir nediskriminuojamai prieinami visiems duomenų naudotojams per jų nacionalinius prieigos punktus, laikantis atitinkamų Deleguotojo reglamento (ES) 2022/670 nuostatų, susijusių su tokiais duomenimis, ir laikantis kitų papildomų specifikacijų, kurios gali būti priimtos pagal šio straipsnio 7 dalį. Kai valstybės narės agreguoja duomenis savo nacionaliniuose prieigos punktuose, tuos duomenis jos gali teikti bendram Europos prieigos punktui per taikomosios programos sąsają.

5.   Ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 31 d. Komisija įsteigia bendrą Europos prieigos punktą, kuris veikia kaip duomenų vartai, palengvinantys prieigą prie 2 dalyje nurodytų duomenų iš įvairių nacionalinių prieigos punktų. Komisija užtikrina, kad bendras Europos prieigos punktas būtų lengvai prieinamas ir kad jį galėtų naudoti visi duomenų naudotojai, pavyzdžiui, sukuriant specialų interneto portalą.

6.   Komisijai pagal 22 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais:

| a) | iš dalies pakeičiama šio straipsnio 2 dalis, kad būtų įtraukti papildomų rūšių duomenys, susiję su viešai prieinamomis įkrovimo prieigomis ir alternatyviųjų degalų pildymo punktais arba su tokia infrastruktūra glaudžiai susijusiomis paslaugomis, kurias tos infrastruktūros operatoriai teikia arba teikia naudodamiesi užsakomosiomis paslaugomis, atsižvelgiant į technologinę plėtrą arba rinkai teikiamas naujas paslaugas, ir |
| --- | --- |

a)

iš dalies pakeičiama šio straipsnio 2 dalis, kad būtų įtraukti papildomų rūšių duomenys, susiję su viešai prieinamomis įkrovimo prieigomis ir alternatyviųjų degalų pildymo punktais arba su tokia infrastruktūra glaudžiai susijusiomis paslaugomis, kurias tos infrastruktūros operatoriai teikia arba teikia naudodamiesi užsakomosiomis paslaugomis, atsižvelgiant į technologinę plėtrą arba rinkai teikiamas naujas paslaugas, ir

| b) | šis reglamentas papildomas nustatant bendros taikomosios programos sąsajos bendrus techninius reikalavimus, kad viešai prieinamų įkrovimo prieigų ir alternatyviųjų degalų pildymo punktų operatoriai ir duomenų naudotojai galėtų automatiškai ir vienodai keistis duomenimis. |
| --- | --- |

b)

šis reglamentas papildomas nustatant bendros taikomosios programos sąsajos bendrus techninius reikalavimus, kad viešai prieinamų įkrovimo prieigų ir alternatyviųjų degalų pildymo punktų operatoriai ir duomenų naudotojai galėtų automatiškai ir vienodai keistis duomenimis.

7.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos:

| a) | specifikacijos, kurios papildo Deleguotajame reglamente (ES) 2022/670 nustatytas specifikacijas, susijusias su duomenų formatu, dažnumu ir kokybe, kokiais turėtų būti pateikiami šio straipsnio 2 dalyje ir pagal šio straipsnio 6 dalį priimtuose deleguotuosiuose aktuose nurodyti duomenys; |
| --- | --- |

a)

specifikacijos, kurios papildo Deleguotajame reglamente (ES) 2022/670 nustatytas specifikacijas, susijusias su duomenų formatu, dažnumu ir kokybe, kokiais turėtų būti pateikiami šio straipsnio 2 dalyje ir pagal šio straipsnio 6 dalį priimtuose deleguotuosiuose aktuose nurodyti duomenys;

| b) | išsamios procedūros, kuriomis sudaromos sąlygos pagal šį straipsnį reikalaujamų duomenų turimumui ir prieinamumui. |
| --- | --- |

b)

išsamios procedūros, kuriomis sudaromos sąlygos pagal šį straipsnį reikalaujamų duomenų turimumui ir prieinamumui.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 23 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Tais įgyvendinimo aktais nedaromas poveikis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai 2010/40/ES (32) ir ja remiantis priimtiems deleguotiesiems ir įgyvendinimo aktams.

8.   6 ir 7 dalyse nurodytuose deleguotuosiuose ir įgyvendinimo aktuose numatomi pagrįsti pereinamieji laikotarpiai, kol juose esančios nuostatos arba jų pakeitimai tampa privalomi įkrovimo prieigų ir alternatyviųjų degalų pildymo punktų operatoriams ar savininkams.

21 straipsnis

Bendrosios techninės specifikacijos

1.   Taikomos II priede išdėstytos techninės specifikacijos.

2.   Pagal Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 10 straipsnį Komisija gali prašyti Europos standartizacijos organizacijų parengti Europos standartus, kuriuose būtų nustatytos šio reglamento II priede nurodytų sričių, kuriose Komisija nepatvirtino jokių bendrų techninių specifikacijų, techninės specifikacijos.

3.   Komisija pagal 22 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais:

| a) | iš dalies keičiamas II priedas nustatant tame priede išvardytų sričių technines specifikacijas, kad būtų užtikrintas visiškas įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros techninis sąveikumas, susijęs su fizinėmis jungtimis, ryšių palaikymu ir riboto judumo asmenims skirta prieiga prie tų sričių objektų, ir |
| --- | --- |

a)

iš dalies keičiamas II priedas nustatant tame priede išvardytų sričių technines specifikacijas, kad būtų užtikrintas visiškas įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūros techninis sąveikumas, susijęs su fizinėmis jungtimis, ryšių palaikymu ir riboto judumo asmenims skirta prieiga prie tų sričių objektų, ir

| b) | nepagrįstai nedelsiant ir ne vėliau kaip per 12 mėnesių po atitinkamų standartų priėmimo iš dalies keičiamas II priedas atnaujinant tame priede išdėstytose techninėse specifikacijose pateikiamas nuorodas į standartus. |
| --- | --- |

b)

nepagrįstai nedelsiant ir ne vėliau kaip per 12 mėnesių po atitinkamų standartų priėmimo iš dalies keičiamas II priedas atnaujinant tame priede išdėstytose techninėse specifikacijose pateikiamas nuorodas į standartus.

4.   Kai 3 dalyje nurodyti deleguotieji aktai turi būti taikomi esamai infrastruktūrai, tie deleguotieji aktai grindžiami sąnaudų ir naudos analize, kuri kartu su tais deleguotaisiais aktais turi būti pateikta Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Jei Europos standartai, kuriais nustatomos degalų techninės specifikacijos, parengiami po to, kai Komisija priima 19 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje nurodytą įgyvendinimo aktą, ir į juos yra įtrauktos nuostatos, pagal kurias reikalaujama, kad ženklinant būtų nurodoma atitiktis atitinkamiems standartams ir pateikiama nuoroda į grafinę išraišką, įskaitant spalvų kodavimo sistemas, šio straipsnio 3 dalyje nurodytais deleguotaisiais aktais priimtuose II priedo pakeitimuose nurodoma, kurie iš tų standartų ar įgyvendinimo aktų turi būti taikomi, ir, kai tinkama, panaikinami atitinkami įgyvendinimo aktai.

6.   Į II priedo pakeitimus, priimtus 3 dalyje nurodytais deleguotaisiais aktais, įtraukiami pagrįsti pereinamieji laikotarpiai, taikomi visoms tais deleguotaisiais aktais nustatytoms ar iš dalies pakeistoms techninėms specifikacijoms, per kuriuos jos nėra privalomos atitinkamai infrastruktūrai.

22 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   20 ir 21 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2024 m. balandžio 13 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 20 ir 21 straipsniuose nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 20 ir 21 straipsnius priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas trimis mėnesiais.

23 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

Jei komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir yra taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

24 straipsnis

Ataskaitų teikimas ir peržiūra

1.   Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia sunkiosioms transporto priemonėms skirtą technologinės parengties ir parengimo rinkai ataskaitą. Toje ataskaitoje atsižvelgiama į pradines rinkos preferencijų apraiškas. Joje taip pat atsižvelgiama į technologinę plėtrą ir techninių specifikacijų plėtojimą, atliktą iki tos datos, bei pažangą, kurios tikimasi trumpuoju laikotarpiu, visų pirma, pažangą, susijusią su įkrovimo ir degalų pildymo standartais bei technologijomis, pavyzdžiui, didelės galios įkrovimo standartais ir elektrifikuotojo kelio sistemomis, taip pat pažangą, susijusią su skystojo vandenilio naudojimu.

Kalbant apie vandenilio pildymo stoteles, Komisija toliau turi vertinti 6 straipsnyje nurodytus reikalavimus, atsižvelgdama į technologinę plėtrą ir rinkos raidą, poreikį nurodyti didesnį tų stotelių pajėgumą, poreikį nustatyti tikslus skystojo vandenilio pildymo infrastruktūrai, taip pat datą, iki kurios reikalavimai, skirti vandenilio degalų pildymo stotelių diegimui, galėtų būti išplėsti į TEN-T visuotinį tinklą.

2.   Ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 31 d., o vėliau – kas penkerius metus, Komisija peržiūri šį reglamentą.

Atlikdama savo peržiūrą Komisija, visų pirma, įvertina šiuos elementus:

| a) | ar 3 straipsnio 6 ir 7 dalyse, 4 straipsnio 4 ir 5 dalyse ir 6 straipsnio 4 dalyje nurodytos eismo ribinės vertės tebėra aktualios, atsižvelgiant į numatomą vandenilinių transporto priemonių ar elektrinių transporto priemonių su baterijomis dalies padidėjimą, palyginti su visu Sąjungoje važinėjančių transporto priemonių parku; |
| --- | --- |

a)

ar 3 straipsnio 6 ir 7 dalyse, 4 straipsnio 4 ir 5 dalyse ir 6 straipsnio 4 dalyje nurodytos eismo ribinės vertės tebėra aktualios, atsižvelgiant į numatomą vandenilinių transporto priemonių ar elektrinių transporto priemonių su baterijomis dalies padidėjimą, palyginti su visu Sąjungoje važinėjančių transporto priemonių parku;

| b) | ar 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės mokėjimo priemonės tebėra tinkamos; |
| --- | --- |

b)

ar 5 straipsnio 1 dalyje nurodytos elektroninės mokėjimo priemonės tebėra tinkamos;

| c) | viešai prieinamų įkrovimo stotelių kainų nustatymo mechanizmo veikimą ir tai, ar 5 straipsnio 4 dalyje numatyti kainų nustatymo komponentai vartotojams suteikia aiškią ir pakankamą informaciją; |
| --- | --- |

c)

viešai prieinamų įkrovimo stotelių kainų nustatymo mechanizmo veikimą ir tai, ar 5 straipsnio 4 dalyje numatyti kainų nustatymo komponentai vartotojams suteikia aiškią ir pakankamą informaciją;

| d) | galimą 9 straipsnyje nustatytos bendrosios talpos ribinės vertės sumažinimą, taip pat galimą šio reglamento taikymo srities išplėtimą aprėpiant kitų tipų laivus, atlikus atitinkamus kitų atitinkamų Sąjungos teisės aktų pritaikymus; |
| --- | --- |

d)

galimą 9 straipsnyje nustatytos bendrosios talpos ribinės vertės sumažinimą, taip pat galimą šio reglamento taikymo srities išplėtimą aprėpiant kitų tipų laivus, atlikus atitinkamus kitų atitinkamų Sąjungos teisės aktų pritaikymus;

| e) | dabartinę vandenilio ir elektra varomų orlaivių rinkos padėtį bei raidą ateityje; |
| --- | --- |

e)

dabartinę vandenilio ir elektra varomų orlaivių rinkos padėtį bei raidą ateityje;

| f) | šio reglamento poveikį, kiek tai susiję su anglies dioksido nutekėjimo potencialu ir mastu. |
| --- | --- |

f)

šio reglamento poveikį, kiek tai susiję su anglies dioksido nutekėjimo potencialu ir mastu.

Atlikdama šią peržiūrą Komisija taip pat įvertina, kokiu mastu yra pasiekti šio reglamento įgyvendinimo tikslai ir kokiu mastu jis padarė poveikį atitinkamų sektorių, kuriems jis taikomas, konkurencingumui. Ta peržiūra taip pat apima šio reglamento sąveiką su kitais atitinkamais Sąjungos teisės aktais ir per ją turi būti nustatomos visos nuostatos, kurios galėtų būti atnaujintos ir supaprastintos, taip pat turi būti nustatomi veiksmai ir priemonės, kurių buvo arba galėtų būti imtasi siekiant sumažinti bendrą su sąnaudomis susijusį spaudimą atitinkamiems sektoriams. Peržiūra, kuri yra Komisijos atliekamos šio reglamento veiksmingumo analizės dalis, taip pat apima šiuo reglamentu įmonėms sukurtos naštos vertinimą.

3.   Jeigu tinkama, Komisija, atsižvelgdama į 2 dalyje nurodyto vertinimo rezultatus, apsvarsto, ar prie tos peržiūros pridėti pasiūlymą iš dalies pakeisti šį reglamentą.

25 straipsnis

Panaikinimas

1.   Direktyva 2014/94/ES ir deleguotieji reglamentai (ES) 2019/1745 bei (ES) 2021/1444 panaikinami nuo 2024 m. balandžio 13 d.

2.   Nuorodos į Direktyvą 2014/94/ES laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal IV priede pateiktą atitikties lentelę.

26 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2024 m. balandžio 13 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2023 m. rugsėjo 13 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  OL C 152, 2022 4 6, p. 138.

1

(2)  
  OL C 270, 2022 7 13, p. 38.

2

(3)  
  2023 m. liepos 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2023 m. liepos 25 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  
  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1).

4

(5)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

5

(6)  
  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/631, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų automobilių ir naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamo CO2 normos ir kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 443/2009 ir (ES) Nr. 510/2011 (OL L 111, 2019 4 25, p. 13).

6

2

(7)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1242, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai ir iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2018/956 bei Tarybos direktyva 96/53/EB (OL L 198, 2019 7 25, p. 202).

7

2

(8)  
  2023 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/1805 dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio kuro naudojimo jūrų transporto sektoriuje, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 48).

8

(9)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (OL L 348, 2013 12 20, p. 1).

9

(10)  
  2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (OL L 153, 2010 6 18, p. 13).

10

(11)  
  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/944 dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES (OL L 158, 2019 6 14, p. 125).

11

(12)  
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių skyrimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

12

(13)  
  1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/6/EB dėl vartotojų apsaugos žymint vartotojams siūlomų prekių kainas (OL L 80, 1998 3 18, p. 27).

13

(14)  
  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (OL L 151, 2019 6 7, p. 70).

14

(15)  
  2021 m. lapkričio 19 d. Tarybos reglamentas (ES) 2021/2085, kuriuo pagal programą „Europos horizontas“ steigiamos bendrosios įmonės ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 219/2007, (ES) Nr. 557/2014, (ES) Nr. 558/2014, (ES) Nr. 559/2014, (ES) Nr. 560/2014, (ES) Nr. 561/2014 bei (ES) Nr. 642/2014 (OL L 427, 2021 11 30, p. 17).

15

(16)  
  1996 m. spalio 15 d. Tarybos direktyva 96/67/EB dėl patekimo į Bendrijos oro uostuose teikiamų antžeminių paslaugų rinką (OL L 272, 1996 10 25, p. 36).

16

(17)  
  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/943 dėl elektros energijos vidaus rinkos (OL L 158, 2019 6 14, p. 54).

17

(18)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias kelių transporto priemones ir taip remti mažataršį judumą (OL L 120, 2009 5 15, p. 5).

18

(19)  
  1999 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/94/EB dėl vartotojų galimybės gauti informaciją apie degalų taupymą ir išmetamųjų CO2 dujų kiekį parduodant naujus keleivinius automobilius (OL L 12, 2000 1 18, p. 16).

19

2

(20)  
  2022 m. vasario 2 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/670, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/40/ES nuostatos, susijusios su visoje Europos Sąjungoje teikiamomis tikralaikės eismo informacijos paslaugomis (OL L 122, 2022 4 25, p. 1).

20

(21)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1025/2012 dėl Europos standartizacijos, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 89/686/EEB ir 93/15/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/9/EB, 94/25/EB, 95/16/EB, 97/23/EB, 98/34/EB, 2004/22/EB, 2007/23/EB, 2009/23/EB ir 2009/105/EB ir panaikinamas Tarybos sprendimas 87/95/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1673/2006/EB (OL L 316, 2012 11 14, p. 12).

21

(22)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

22

(23)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

23

(24)  
  2019 m. rugpjūčio 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/1745, kuriuo papildomos ir iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/94/ES nuostatos dėl L kategorijos motorinių transporto priemonių įkrovimo prieigų, elektros tiekimo nuo kranto vidaus vandenų laivams, vandenilio tiekimo kelių transportui ir gamtinių dujų tiekimo kelių ir vandens transportui ir panaikinamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/674 (OL L 268, 2019 10 22, p. 1).

24

(25)  
  2021 m. birželio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/1444, kuriuo dėl elektra varomų autobusų įkrovimo prieigų standartų papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES (OL L 313, 2021 9 6, p. 1).

25

(26)  
  2018 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1139 dėl bendrųjų civilinės aviacijos taisyklių, ir kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra, iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2111/2005, (EB) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 ir direktyvos 2014/30/ES ir 2014/53/ES bei panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 552/2004 ir (EB) Nr. 216/2008 bei Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3922/91 (OL L 212, 2018 8 22, p. 1).

26

(27)  
  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo ir rinkos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 bei panaikinama Direktyva 2007/46/EB (OL L 151, 2018 6 14, p. 1).

27

(28)  
  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/757 dėl jūrų transporto išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB (OL L 123, 2015 5 19, p. 55).

28

(29)  
  2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/2366 dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2009/110/EB ir 2013/36/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB (OL L 337, 2015 12 23, p. 35).

29

(30)  
  2022 m. balandžio 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/1012, kuriuo dėl standartų, kuriuose išsamiai aprašoma saugiose ir apsaugotose stovėjimo aikštelėse teikiamų paslaugų kokybė ir tų aikštelių saugumo lygis, nustatymo ir tų aikštelių sertifikavimo procedūrų papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 (OL L 170, 2022 6 28, p. 27).

30

(31)  
  2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/352, kuriuo nustatoma uosto paslaugų teikimo sistema ir bendros finansinio uostų skaidrumo taisyklės (OL L 57, 2017 3 3, p. 1).

31

(32)  
  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (OL L 207, 2010 8 6, p. 1).

32

---

I PRIEDAS

Ataskaitų teikimas

15 straipsnio 1 dalyje nurodytą nacionalinę pažangos ataskaitą turi sudaryti bent šie elementai:

| 1. | tikslų nustatymas






  a) | transporto priemonių naudojimo masto 2025 m. gruodžio 31 d., 2030 m. gruodžio 31 d. ir 2035 m. gruodžio 31 d. projekcijos:






  — | lengvosioms transporto priemonėms, atskirai nurodant elektrines lengvąsias transporto priemones su baterijomis, lengvąsias laidu įkraunamas hibridines transporto priemones ir vandenilines lengvąsias transporto priemones; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

tikslų nustatymas

a)

transporto priemonių naudojimo masto 2025 m. gruodžio 31 d., 2030 m. gruodžio 31 d. ir 2035 m. gruodžio 31 d. projekcijos:

—

lengvosioms transporto priemonėms, atskirai nurodant elektrines lengvąsias transporto priemones su baterijomis, lengvąsias laidu įkraunamas hibridines transporto priemones ir vandenilines lengvąsias transporto priemones;

| — | sunkiosioms kelių transporto priemonėms, atskirai nurodant elektrines sunkiąsias transporto priemones su baterijomis ir vandenilines sunkiąsias transporto priemones; |
| --- | --- |

—

sunkiosioms kelių transporto priemonėms, atskirai nurodant elektrines sunkiąsias transporto priemones su baterijomis ir vandenilines sunkiąsias transporto priemones;

| b) | 2025 m. gruodžio 31 d., 2027 m. gruodžio 31 d., 2030 m. gruodžio 31 d. ir 2035 m. gruodžio 31 d. tikslai:






  — | elektrinėms lengvosioms transporto priemonėms skirtai įkrovimo infrastruktūrai: įkrovimo stotelių skaičius ir atiduodamoji galia (įkrovimo stotelės klasifikuojamos pagal III priedą); |
| --- | --- | --- |

b)

2025 m. gruodžio 31 d., 2027 m. gruodžio 31 d., 2030 m. gruodžio 31 d. ir 2035 m. gruodžio 31 d. tikslai:

—

elektrinėms lengvosioms transporto priemonėms skirtai įkrovimo infrastruktūrai: įkrovimo stotelių skaičius ir atiduodamoji galia (įkrovimo stotelės klasifikuojamos pagal III priedą);

| — | viešai neprieinamų įkrovimo stotelių, skirtų elektrinėms lengvosioms transporto priemonėms, plėtrai, jeigu taikytina; |
| --- | --- |

—

viešai neprieinamų įkrovimo stotelių, skirtų elektrinėms lengvosioms transporto priemonėms, plėtrai, jeigu taikytina;

| — | įkrovimo infrastruktūrai, skirtai elektrinėms sunkiosioms transporto priemonėms: įkrovimo stotelių skaičius ir atiduodamoji galia; |
| --- | --- |

—

įkrovimo infrastruktūrai, skirtai elektrinėms sunkiosioms transporto priemonėms: įkrovimo stotelių skaičius ir atiduodamoji galia;

| — | viešai neprieinamų įkrovimo stotelių, skirtų elektrinėms sunkiosioms transporto priemonėms, plėtrai, jeigu taikytina; |
| --- | --- |

—

viešai neprieinamų įkrovimo stotelių, skirtų elektrinėms sunkiosioms transporto priemonėms, plėtrai, jeigu taikytina;

| — | vandenilio pildymo stotelėms: degalų pildymo stotelių skaičius, jų pajėgumas ir esamos jungtys; |
| --- | --- |

—

vandenilio pildymo stotelėms: degalų pildymo stotelių skaičius, jų pajėgumas ir esamos jungtys;

| — | prie kelių įrengtoms suskystinto metano pildymo stotelėms: degalų pildymo stotelių skaičius ir pajėgumas; |
| --- | --- |

—

prie kelių įrengtoms suskystinto metano pildymo stotelėms: degalų pildymo stotelių skaičius ir pajėgumas;

| — | suskystinto metano pildymo punktams TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose, įskaitant vietą (uostą) ir pajėgumus kiekviename uoste; |
| --- | --- |

—

suskystinto metano pildymo punktams TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose, įskaitant vietą (uostą) ir pajėgumus kiekviename uoste;

| — | elektros tiekimui nuo kranto TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose, įskaitant tikslią vietą (uostą) ir kiekvieno uoste esančio įrenginio pajėgumą; |
| --- | --- |

—

elektros tiekimui nuo kranto TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo jūrų uostuose, įskaitant tikslią vietą (uostą) ir kiekvieno uoste esančio įrenginio pajėgumą;

| — | elektros tiekimui nuo kranto TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo vidaus vandenų uostuose, įskaitant vietą (uostą) ir pajėgumą; |
| --- | --- |

—

elektros tiekimui nuo kranto TEN-T pagrindinio tinklo ir TEN-T visuotinio tinklo vidaus vandenų uostuose, įskaitant vietą (uostą) ir pajėgumą;

| — | elektros tiekimui oro uoste stovintiems orlaiviams, įrenginių skaičiui kiekviename TEN-T pagrindinio tinklo oro uoste arba TEN-T visuotinio tinklo oro uoste; |
| --- | --- |

—

elektros tiekimui oro uoste stovintiems orlaiviams, įrenginių skaičiui kiekviename TEN-T pagrindinio tinklo oro uoste arba TEN-T visuotinio tinklo oro uoste;

| — | kitiems nacionaliniams tikslams ir uždaviniams, kuriems nenustatyta Sąjungos masto privalomų tikslų, jeigu taikytina. Ataskaitoje turi būti nurodyta uostų, oro uostų ir geležinkelių alternatyviųjų degalų infrastruktūros įrenginių vieta ir pajėgumas ar dydis; |
| --- | --- |

—

kitiems nacionaliniams tikslams ir uždaviniams, kuriems nenustatyta Sąjungos masto privalomų tikslų, jeigu taikytina. Ataskaitoje turi būti nurodyta uostų, oro uostų ir geležinkelių alternatyviųjų degalų infrastruktūros įrenginių vieta ir pajėgumas ar dydis;

| 2. | naudojimo mastas: kai nurodomos 1 punkto b papunktyje nurodytos kategorijos, ataskaitose turi būti pateikta informacija apie tos infrastruktūros naudojimą; |
| --- | --- |

2.

naudojimo mastas: kai nurodomos 1 punkto b papunktyje nurodytos kategorijos, ataskaitose turi būti pateikta informacija apie tos infrastruktūros naudojimą;

| 3. | įvairių rūšių transporto (kelių, geležinkelių, vandens ir oro) alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo nacionalinių tikslų, apie kuriuos pranešta, įgyvendinimo lygis:






  — | 1 dalies b punkte nurodytų visų atitinkamų rūšių transportui skirtos infrastruktūros (visų pirma, įkrovimo stotelių, elektrifikuotojo kelio sistemos (jeigu taikytina), vandenilio pildymo stotelių, elektros tiekimo nuo kranto jūrų uostuose ir vidaus vandenų uostuose, suskystinto metano bunkeriavimo TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose, kitos alternatyviųjų degalų infrastruktūros uostuose, elektros tiekimo oro uoste stovintiems orlaiviams) diegimo tikslų įgyvendinimo lygis; |
| --- | --- | --- |

3.

įvairių rūšių transporto (kelių, geležinkelių, vandens ir oro) alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo nacionalinių tikslų, apie kuriuos pranešta, įgyvendinimo lygis:

—

1 dalies b punkte nurodytų visų atitinkamų rūšių transportui skirtos infrastruktūros (visų pirma, įkrovimo stotelių, elektrifikuotojo kelio sistemos (jeigu taikytina), vandenilio pildymo stotelių, elektros tiekimo nuo kranto jūrų uostuose ir vidaus vandenų uostuose, suskystinto metano bunkeriavimo TEN-T pagrindinio tinklo jūrų uostuose, kitos alternatyviųjų degalų infrastruktūros uostuose, elektros tiekimo oro uoste stovintiems orlaiviams) diegimo tikslų įgyvendinimo lygis;

| — | kai nurodomos įkrovimo prieigos, pateikiamas viešosios ir privačios infrastruktūros santykis; |
| --- | --- |

—

kai nurodomos įkrovimo prieigos, pateikiamas viešosios ir privačios infrastruktūros santykis;

| — | alternatyviųjų degalų infrastruktūros miestų transporto mazguose diegimas; |
| --- | --- |

—

alternatyviųjų degalų infrastruktūros miestų transporto mazguose diegimas;

| 4. | atvejų, kai valstybės narės pasinaudojo 3 straipsnio 6, 7 ir 8 dalyse, 4 straipsnio 6, 7 ir 8 dalyse ir 6 straipsnio 4 dalyje nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, apžvalga; |
| --- | --- |

4.

atvejų, kai valstybės narės pasinaudojo 3 straipsnio 6, 7 ir 8 dalyse, 4 straipsnio 6, 7 ir 8 dalyse ir 6 straipsnio 4 dalyje nustatytomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis, apžvalga;

| 5. | teisinės priemonės: informacija apie teisines priemones, kurios gali būti teisėkūros, reguliavimo ar administracinės priemonės alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtojimui remti, pavyzdžiui, statybos leidimai, leidimai įrengti automobilių stovėjimo aikštelę, įmonių aplinkosauginio veiksmingumo sertifikavimas ir įkrovimo bei degalų pildymo stotelių koncesijos; |
| --- | --- |

5.

teisinės priemonės: informacija apie teisines priemones, kurios gali būti teisėkūros, reguliavimo ar administracinės priemonės alternatyviųjų degalų infrastruktūros plėtojimui remti, pavyzdžiui, statybos leidimai, leidimai įrengti automobilių stovėjimo aikštelę, įmonių aplinkosauginio veiksmingumo sertifikavimas ir įkrovimo bei degalų pildymo stotelių koncesijos;

| 6. | informacija apie politikos priemones, kuriomis remiamas nacionalinės politikos sistemos įgyvendinimas, be kita ko:






  — | tiesioginės paskatos įsigyti transporto priemones, kurios naudoja alternatyviuosius degalus, arba plėtoti infrastruktūrą; |
| --- | --- | --- |

6.

informacija apie politikos priemones, kuriomis remiamas nacionalinės politikos sistemos įgyvendinimas, be kita ko:

—

tiesioginės paskatos įsigyti transporto priemones, kurios naudoja alternatyviuosius degalus, arba plėtoti infrastruktūrą;

| — | galimybė pasinaudoti mokesčių paskatomis, taip propaguojant transporto priemones, kurios naudoja alternatyviuosius degalus, ir atitinkamą infrastruktūrą; |
| --- | --- |

—

galimybė pasinaudoti mokesčių paskatomis, taip propaguojant transporto priemones, kurios naudoja alternatyviuosius degalus, ir atitinkamą infrastruktūrą;

| — | viešųjų pirkimų naudojimas alternatyviųjų degalų naudojimui remti, įskaitant bendrą pirkimą; |
| --- | --- |

—

viešųjų pirkimų naudojimas alternatyviųjų degalų naudojimui remti, įskaitant bendrą pirkimą;

| — | su paklausa susijusios nefinansinės paskatos, pavyzdžiui, galimybė lengviau patekti į apribojimų zonas, automobilių statymo politika ir specialios eismo juostos; |
| --- | --- |

—

su paklausa susijusios nefinansinės paskatos, pavyzdžiui, galimybė lengviau patekti į apribojimų zonas, automobilių statymo politika ir specialios eismo juostos;

| 7. | viešojo diegimo ir gamybos rėmimas, be kita ko:






  — | valstybės biudžeto lėšos, kasmet skiriamos alternatyviųjų degalų infrastruktūrai diegti, paskirstytos pagal alternatyviųjų degalų rūšis ir transporto rūšis (kelių, geležinkelių, vandens ir oro); |
| --- | --- | --- |

7.

viešojo diegimo ir gamybos rėmimas, be kita ko:

—

valstybės biudžeto lėšos, kasmet skiriamos alternatyviųjų degalų infrastruktūrai diegti, paskirstytos pagal alternatyviųjų degalų rūšis ir transporto rūšis (kelių, geležinkelių, vandens ir oro);

| — | valstybės biudžeto lėšos, kasmet skiriamos alternatyviųjų degalų technologijų gamybos įmonėms remti, paskirstytos pagal alternatyviųjų degalų rūšis; |
| --- | --- |

—

valstybės biudžeto lėšos, kasmet skiriamos alternatyviųjų degalų technologijų gamybos įmonėms remti, paskirstytos pagal alternatyviųjų degalų rūšis;

| — | konkrečių poreikių, atsirandančių alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo pradiniame etape, aptarimas; |
| --- | --- |

—

konkrečių poreikių, atsirandančių alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo pradiniame etape, aptarimas;

| 8. | moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir demonstracinė veikla: valstybės biudžeto lėšos, kasmet skiriamos alternatyviųjų degalų moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir demonstracinei veiklai remti. |
| --- | --- |

8.

moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir demonstracinė veikla: valstybės biudžeto lėšos, kasmet skiriamos alternatyviųjų degalų moksliniams tyrimams, technologinei plėtrai ir demonstracinei veiklai remti.

---

II PRIEDAS

Techninės specifikacijos

1.

Techninės specifikacijos, skirtos elektros tiekimui kelių transportui

1.1.

| — | sąveikumo tikslais elektrinėms transporto priemonėms skirtose kintamosios srovės įprastos galios įkrovimo prieigose įrengiami bent kištukiniai lizdai ar transporto priemonės 2 tipo jungtys, kaip aprašyta standarte EN 62196-2:2017. |
| --- | --- |

—

sąveikumo tikslais elektrinėms transporto priemonėms skirtose kintamosios srovės įprastos galios įkrovimo prieigose įrengiami bent kištukiniai lizdai ar transporto priemonės 2 tipo jungtys, kaip aprašyta standarte EN 62196-2:2017.

1.2.

| — | sąveikumo tikslais elektrinėms transporto priemonėms skirtose nuolatinės srovės įprastos galios įkrovimo prieigose įrengiamos bent kombinuotos kintamosios srovės ir nuolatinės srovės sistemos „Combo 2“ jungtys, kaip aprašyta standarte EN 62196-3:2014; |
| --- | --- |

—

sąveikumo tikslais elektrinėms transporto priemonėms skirtose nuolatinės srovės įprastos galios įkrovimo prieigose įrengiamos bent kombinuotos kintamosios srovės ir nuolatinės srovės sistemos „Combo 2“ jungtys, kaip aprašyta standarte EN 62196-3:2014;

| — | sąveikumo tikslais elektrinėms transporto priemonėms skirtose kintamosios srovės didelės galios įkrovimo prieigose įrengiamos bent 2 tipo jungtys, kaip aprašyta standarte EN 62196-2:2017; |
| --- | --- |

—

sąveikumo tikslais elektrinėms transporto priemonėms skirtose kintamosios srovės didelės galios įkrovimo prieigose įrengiamos bent 2 tipo jungtys, kaip aprašyta standarte EN 62196-2:2017;

| — | sąveikumo tikslais elektrinėms transporto priemonėms skirtose nuolatinės srovės didelės galios įkrovimo prieigose įrengiamos bent kombinuotos kintamosios srovės ir nuolatinės srovės sistemos „Combo 2“ jungtys, kaip aprašyta standarte EN 62196-3:2014. |
| --- | --- |

—

sąveikumo tikslais elektrinėms transporto priemonėms skirtose nuolatinės srovės didelės galios įkrovimo prieigose įrengiamos bent kombinuotos kintamosios srovės ir nuolatinės srovės sistemos „Combo 2“ jungtys, kaip aprašyta standarte EN 62196-3:2014.

1.3.

viešai prieinamose kintamosios srovės įkrovimo prieigose, skirtose L kategorijos elektrinėms transporto priemonėms iki 3,7 kW, sąveikumo tikslais turi būti įrengtas bent vienas iš šių elementų:

| a) | 3A tipo kištukiniai lizdai arba transporto priemonės jungtys, kaip aprašyta standarte EN 62196–2:2017 (įkraunant 3 režimu); |
| --- | --- |

a)

3A tipo kištukiniai lizdai arba transporto priemonės jungtys, kaip aprašyta standarte EN 62196–2:2017 (įkraunant 3 režimu);

| b) | kištukiniai lizdai, atitinkantys standartą IEC 60884–1:2002+A1:2006+A2:2013 (įkraunant 1 režimu ar 2 režimu); |
| --- | --- |

b)

kištukiniai lizdai, atitinkantys standartą IEC 60884–1:2002+A1:2006+A2:2013 (įkraunant 1 režimu ar 2 režimu);

1.4.

| — | elektriniams autobusams skirtose kintamosios srovės įprastos galios įkrovimo prieigose ir didelės galios įkrovimo prieigose įrengiamos bent 2 tipo jungtys, kaip aprašyta standarte EN 62196-2:2017; |
| --- | --- |

—

elektriniams autobusams skirtose kintamosios srovės įprastos galios įkrovimo prieigose ir didelės galios įkrovimo prieigose įrengiamos bent 2 tipo jungtys, kaip aprašyta standarte EN 62196-2:2017;

| — | elektriniams autobusams skirtose nuolatinės srovės įprastos galios įkrovimo prieigose ir didelės galios įkrovimo prieigose įrengiamos bent kombinuotos kintamosios srovės ir nuolatinės srovės sistemos „Combo 2“ jungtys, kaip aprašyta standarte EN 62196-3:2014. |
| --- | --- |

—

elektriniams autobusams skirtose nuolatinės srovės įprastos galios įkrovimo prieigose ir didelės galios įkrovimo prieigose įrengiamos bent kombinuotos kintamosios srovės ir nuolatinės srovės sistemos „Combo 2“ jungtys, kaip aprašyta standarte EN 62196-3:2014.

1.5.

| — | infrastruktūroje sumontuoto automatinio prijungimo įtaiso (pantografo); |
| --- | --- |

—

infrastruktūroje sumontuoto automatinio prijungimo įtaiso (pantografo);

| — | ant transporto priemonės stogo sumontuoto automatinio prijungimo įtaiso; |
| --- | --- |

—

ant transporto priemonės stogo sumontuoto automatinio prijungimo įtaiso;

| — | po transporto priemone sumontuoto automatinio prijungimo įtaiso; |
| --- | --- |

—

po transporto priemone sumontuoto automatinio prijungimo įtaiso;

| — | infrastruktūroje sumontuoto, prie transporto priemonės šono ar ant stogo prijungiamo automatinio prijungimo įtaiso. |
| --- | --- |

—

infrastruktūroje sumontuoto, prie transporto priemonės šono ar ant stogo prijungiamo automatinio prijungimo įtaiso.

1.6.

Sunkiųjų elektrinių transporto priemonių įkrovimo (nuolatinės srovės) jungčių techninės specifikacijos.

1.7.

Keleivinių automobilių ir lengvųjų elektrinių transporto priemonių indukcinio statinio belaidžio įkrovimo techninės specifikacijos.

1.8.

Sunkiųjų elektrinių transporto priemonių indukcinio statinio belaidžio įkrovimo techninės specifikacijos.

1.9.

Keleivinių automobilių ir elektrinių lengvųjų transporto priemonių indukcinio dinaminio belaidžio įkrovimo techninės specifikacijos.

1.10.

Sunkiųjų elektrinių transporto priemonių indukcinio dinaminio belaidžio įkrovimo techninės specifikacijos.

1.11.

Elektrinių autobusų indukcinio statinio belaidžio įkrovimo techninės specifikacijos.

1.12.

Elektrinių autobusų indukcinio dinaminio belaidžio įkrovimo techninės specifikacijos.

1.13.

Elektrifikuotojo kelio sistemos, skirtos dinaminiam oriniam elektros tiekimui pantografu sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms, techninės specifikacijos.

1.14.

Elektrifikuotojo kelio sistemos, skirtos dinaminiam antžeminiam elektros tiekimui laidžiaisiais bėgiais keleiviniams elektriniams automobiliams, lengvosioms elektrinėms transporto priemonėms ir sunkiosioms elektrinėms transporto priemonėms, techninės specifikacijos.

1.15.

L kategorijos elektrinių transporto priemonių baterijų keitimo techninės specifikacijos.

1.16.

Jeigu techniškai įmanoma, keleivinių elektrinių automobilių ir lengvųjų elektrinių transporto priemonių baterijų keitimo techninės specifikacijos.

1.17.

Jeigu techniškai įmanoma, sunkiųjų elektrinių transporto priemonių baterijų keitimo techninės specifikacijos.

1.18.

Įkrovimo stotelių techninės specifikacijos, kuriomis užtikrinama prieiga naudotojams su negalia.

2.

Elektrinių transporto priemonių įkrovimo sektoriaus komunikacijos techninės specifikacijos

2.1.

Elektrinės transporto priemonės ir įkrovimo prieigos komunikacijos (komunikacijos tarp transporto priemonės ir elektros tinklo) techninės specifikacijos.

2.2.

Įkrovimo prieigos ir įkrovimo prieigos valdymo sistemos komunikacijos (galinės sistemos komunikacijos) techninės specifikacijos.

2.3.

Įkrovimo prieigos operatoriaus, elektromobilumo paslaugų teikėjų ir e. tarptinklinio ryšio platformų komunikacijos techninės specifikacijos.

2.4.

Įkrovimo prieigos operatoriaus ir skirstymo sistemų operatorių komunikacijos techninės specifikacijos.

3.

Techninės specifikacijos, skirtos vandenilio tiekimui kelių transporto priemonėms

3.1.

Lauke esantys vandenilio pildymo punktai, kuriuose tiekiamas dujinis vandenilis, naudojamas kaip motorinių transporto priemonių degalai, turi atitikti bent standarte EN 17127:2020 aprašytus sąveikumo reikalavimus.

3.2.

Vandenilio, tiekiamo motorinėms transporto priemonėms skirtuose vandenilio pildymo punktuose, kokybės charakteristikos turi atitikti standarte EN 17124:2022 aprašytus reikalavimus. Standarte taip pat aprašyti vandenilio kokybės užtikrinimo metodai.

3.3.

Degalų tiekimo algoritmas turi atitikti standarto EN 17127:2020 reikalavimus.

3.4.

Užbaigus jungčių sertifikavimo procesą pagal standartą EN ISO 17268:2020, motorinių transporto priemonių dujinio vandenilio pildymo jungtys turi atitikti bent tą standartą.

3.5.

Sunkiosioms transporto priemonėms skirtų degalų pildymo punktų, kuriuose tiekiamas dujinis (suslėgtas) vandenilis, jungčių techninės specifikacijos.

3.6.

Sunkiosioms transporto priemonėms skirtų degalų pildymo punktų, kuriuose tiekiamas suskystintas vandenilis, jungčių techninės specifikacijos.

4.

Kelių transportui skirto metano techninės specifikacijos

4.1.

Motorinėms transporto priemonėms skirti suslėgtųjų gamtinių dujų (SGD) degalų pildymo punktai turi atitikti 20,0 MPa matuoklio (200 barų) slėgį 15 °C temperatūroje. Laikantis standarto EN ISO 16923:2018, leidžiamas didžiausias degalų tiekimo slėgis – 26,0 MPa su „temperatūros kompensavimu“.

4.2.

Jungties profilis turi atitikti Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos taisyklę Nr. 110, kurioje daroma nuoroda į standarto EN ISO 14469:2017 I ir II dalis.

4.3.

Motorinėms transporto priemonėms skirti suskystinto metano pildymo punktai turi atitikti degalų tiekimo slėgį, kuris būtų mažesnis nei didžiausias leidžiamasis darbinis transporto priemonės bako slėgis, kaip nurodyta standarte EN ISO 16924:2018 „Gamtinių dujų degalinės. Transporto priemonėms skirtos SkGD stotys“. Be to, jungties profilis turi atitikti standartą EN ISO 12617:2017 „Kelių transporto priemonės. Suskystintų gamtinių dujų (SkGD) pildymo jungtis –3,1 MPa jungtis“.

5.

Techninės specifikacijos, skirtos elektros tiekimui jūrų transportui ir vidaus vandenų transportui

5.1.

Elektros tiekimas jūrų laivams nuo kranto, įskaitant sistemų projektavimą, montavimą ir testavimą, turi atitikti bent standarto IEC/IEEE 80005-1:2019/AMD1:2022 technines specifikacijas, taikomas aukštosios įtampos kranto jungtims.

5.2.

Aukštos įtampos kranto jungties kištukai, kištukiniai lizdai ir laivo jungtys turi atitikti bent standarto IEC 62613-1:2019 technines specifikacijas.

5.3.

Elektros tiekimas vidaus vandenų laivams nuo kranto turi atitikti bent standartą EN 15869-2:2019 arba standartą EN 16840:2017, priklausomai nuo energijos reikalavimų.

5.4.

Jūrų laivų baterijų įkrovimo nuo kranto prieigų techninės specifikacijos, nurodant jūrų laivų sujungiamumą ir sistemų sąveikumą.

5.5.

Vidaus vandenų laivų baterijų įkrovimo nuo kranto prieigų techninės specifikacijos, nurodant vidaus vandenų laivų sujungiamumą ir sistemų sąveikumą.

5.6.

Laivo ir uosto elektros tinklo komunikacijos sąsajų automatinėse elektros tiekimo nuo kranto ir baterijų įkrovimo sistemose, skirtose jūrų laivams, techninės specifikacijos.

5.7.

Laivo ir uosto elektros tinklo komunikacijos sąsajų automatinėse energijos tiekimo nuo kranto ir baterijų įkrovimo sistemose, skirtose vidaus vandenų laivams, techninės specifikacijos.

5.8.

Jeigu techniškai įmanoma, vidaus vandenų laivų baterijų keitimo ir įkrovimo krantinėje esančiose stotelėse techninės specifikacijos.

6.

Jūrų transportui ir vidaus vandenų transportui skirto vandenilio bunkeriavimo techninės specifikacijos

6.1.

Vandeniliniams jūrų laivams skirtų dujinio (suslėgto) vandenilio pildymo punktų ir bunkeriavimo techninės specifikacijos.

6.2.

Vandeniliniams vidaus vandenų laivams skirtų dujinio (suslėgto) vandenilio pildymo punktų ir bunkeriavimo techninės specifikacijos.

6.3.

Vandeniliniams jūrų laivams skirtų suskystinto vandenilio pildymo punktų ir bunkeriavimo techninės specifikacijos.

6.4.

Vandeniliniams vidaus vandenų laivams skirtų suskystinto vandenilio pildymo punktų ir bunkeriavimo techninės specifikacijos.

7.

Jūrų transportui ir vidaus vandenų transportui skirto metanolio bunkeriavimo techninės specifikacijos

7.1.

Metanoliu varomiems jūrų laivams skirtų metanolio pildymo punktų ir bunkeriavimo techninės specifikacijos.

7.2.

Metanoliu varomiems vidaus vandenų laivams skirtų metanolio pildymo punktų ir bunkeriavimo techninės specifikacijos.

8.

Jūrų transportui ir vidaus vandenų transportui skirto amoniako bunkeriavimo techninės specifikacijos

8.1.

Amoniaku varomiems jūrų laivams skirtų amoniako pildymo punktų ir bunkeriavimo techninės specifikacijos.

8.2.

Amoniaku varomiems vidaus vandenų laivams skirtų amoniako pildymo punktų ir bunkeriavimo techninės specifikacijos.

9.

Jūrų transportui ir vidaus vandenų transportui skirtų suskystinto metano pildymo punktų techninės specifikacijos

9.1.

Jūrų laivams, kuriems netaikomas Tarptautinis laivų, kuriais vežamos nesuskystintos dujos, statybos ir įrangos kodeksas (IGC kodeksas), skirti suskystinto metano pildymo punktai turi atitikti bent standartą EN ISO 20519:2017.

9.2.

Vidaus vandenų laivams skirti suskystinto metano pildymo punktai turi atitikti bent standartą EN ISO 20519:2017 (5.3–5.7 dalys) tik sąveikumo tikslais.

10.

Techninės degalų ženklinimo specifikacijos

10.1.

Etiketė „Degalai. Tinkamumo transporto priemonei identifikavimas. Vartotojui skirtos informacijos grafinė išraiška“ turi atitikti standartą EN 16942:2016+A1:2021.

10.2.

Etiketė „Transporto priemonių ir infrastruktūros suderinamumo identifikavimas. Vartotojui skirtos informacijos apie elektrinių transporto priemonių (EV) maitinimo šaltinį grafinė išraiška“ turi atitikti bent standartą EN 17186:2019.

10.3.

Bendra alternatyviųjų degalų vieneto kainų palyginimo metodika, nustatyta Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2018/732 (1).

10.4.

Geležinkelių transportui skirtų elektros įkrovimo stotelių ir vandenilio pildymo įrenginių techninės specifikacijos.

---

(1)  
  2018 m. gegužės 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/732 dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2014/94/ES numatytos bendros alternatyviųjų degalų vienetų kainų palyginimo metodikos (OL L 123, 2018 5 18, p. 85).

1

---

III PRIEDAS

Elektrinių transporto priemonių ir viešai prieinamos įkrovimo infrastruktūros diegimo ataskaitų teikimo reikalavimai

1.

| — | elektrinės transporto priemonės su baterijomis, atskirai nurodant M1, N1, M2/3 ir N2/3 kategorijas; |
| --- | --- |

—

elektrinės transporto priemonės su baterijomis, atskirai nurodant M1, N1, M2/3 ir N2/3 kategorijas;

| — | laidu įkraunamos hibridinės transporto priemonės, atskirai nurodant M1, N1, M2/3 ir N2/3 kategorijas. |
| --- | --- |

—

laidu įkraunamos hibridinės transporto priemonės, atskirai nurodant M1, N1, M2/3 ir N2/3 kategorijas.

2.

| Kategorija | Pakategorė | Didžiausia atiduodamoji galia | Termino apibrėžtis pagal šio reglamento 2 straipsnį |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 kategorija (kintamoji srovė) | Lėtojo kintamosios srovės įkrovimo
  prieiga, vienfazė | P < 7,4 kW | Įprastos galios įkrovimo prieiga |
| Vidutinio greičio kintamosios
  srovės įkrovimo prieiga, trifazė | 7,4 kW ≤ P ≤ 22 kW |
| Greitojo kintamosios srovės įkrovimo
  prieiga, trifazė | P > 22 kW | Didelės galios įkrovimo prieiga |
| 2 kategorija (nuolatinė srovė) | Lėtojo nuolatinės srovės įkrovimo prieiga | P < 50 kW |
| Greitojo nuolatinės srovės įkrovimo prieiga | 50 kW ≤ P < 150 kW |
| 1 lygis – itin greito nuolatinės srovės įkrovimo prieiga | 150 kW ≤ P < 350 kW |
| 2 lygis – itin greito nuolatinės srovės įkrovimo prieiga | P ≥ 350 kW |

Kategorija

Pakategorė

Didžiausia atiduodamoji galia

Termino apibrėžtis pagal šio reglamento 2 straipsnį

1 kategorija (kintamoji srovė)

Lėtojo kintamosios srovės įkrovimo

prieiga, vienfazė

P < 7,4 kW

Įprastos galios įkrovimo prieiga

Vidutinio greičio kintamosios

srovės įkrovimo prieiga, trifazė

7,4 kW ≤ P ≤ 22 kW

Greitojo kintamosios srovės įkrovimo

prieiga, trifazė

P > 22 kW

Didelės galios įkrovimo prieiga

2 kategorija (nuolatinė srovė)

Lėtojo nuolatinės srovės įkrovimo prieiga

P < 50 kW

Greitojo nuolatinės srovės įkrovimo prieiga

50 kW ≤ P < 150 kW

1 lygis – itin greito nuolatinės srovės įkrovimo prieiga

150 kW ≤ P < 350 kW

2 lygis – itin greito nuolatinės srovės įkrovimo prieiga

P ≥ 350 kW

3.

| — | kiekvienos 2 punkte nurodytos kategorijos įkrovimo prieigų skaičius; |
| --- | --- |

—

kiekvienos 2 punkte nurodytos kategorijos įkrovimo prieigų skaičius;

| — | kiekvienos 2 punkte nurodytos kategorijos įkrovimo stotelių skaičius; |
| --- | --- |

—

kiekvienos 2 punkte nurodytos kategorijos įkrovimo stotelių skaičius;

| — | bendra suvestinė įkrovimo stotelių atiduodamoji galia. |
| --- | --- |

—

bendra suvestinė įkrovimo stotelių atiduodamoji galia.

---

IV PRIEDAS

Atitikties lentelė

| Direktyva 2014/94/ES | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnis | 2 straipsnis |
| 3 straipsnis | 14 straipsnis |
| 4 straipsnis | 3, 4, 5, 9 ir 10 straipsniai |
| 5 straipsnis | 6 straipsnis |
| - | 7 straipsnis |
| 6 straipsnis | 8 ir 11 straipsniai |
| - | 12 straipsnis |
| - | 13 straipsnis |
| 7 straipsnis | 19 straipsnis |
| 8 straipsnis | 22 straipsnis |
| 9 straipsnis | 23 straipsnis |
| 10 straipsnis | 15, 16 ir 24 straipsniai |
| - | 17 straipsnis |
| - | 18 straipsnis |
| - | 20 straipsnis |
| - | 21 straipsnis |
| - | 25 straipsnis |
| 11 straipsnis | - |
| 12 straipsnis | 26 straipsnis |
| 13 straipsnis | - |
| I priedas | I priedas |
| II priedas | II priedas |
| - | III priedas |

Direktyva 2014/94/ES

Šis reglamentas

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnis

2 straipsnis

3 straipsnis

14 straipsnis

4 straipsnis

3, 4, 5, 9 ir 10 straipsniai

5 straipsnis

6 straipsnis

-

7 straipsnis

6 straipsnis

8 ir 11 straipsniai

-

12 straipsnis

-

13 straipsnis

7 straipsnis

19 straipsnis

8 straipsnis

22 straipsnis

9 straipsnis

23 straipsnis

10 straipsnis

15, 16 ir 24 straipsniai

-

17 straipsnis

-

18 straipsnis

-

20 straipsnis

-

21 straipsnis

-

25 straipsnis

11 straipsnis

-

12 straipsnis

26 straipsnis

13 straipsnis

-

I priedas

I priedas

II priedas

II priedas

-

III priedas

---

| 2023 9 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 234/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 234/48

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2023/1805

2023 m. rugsėjo 13 d.

dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro naudojimo jūrų transporto sektoriuje, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavę nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | naudojantis jūrų transportu vykdoma apie 75 % Sąjungos išorės prekybos ir 31 % jos vidaus prekybos, vertinant pagal apimtį. Kasmet valstybių narių uostuose įlaipinami ar išlaipinami 400 milijonų keleivių, įskaitant apie 14 milijonų kruizinių keleivinių laivų keleivių. Todėl jūrų transportas yra esminė Sąjungos transporto sistemos sudedamoji dalis ir Sąjungos ekonomikoje jam tenka itin svarbus vaidmuo. Jūrų transporto rinkai būdinga stipri Sąjungos ir ne Sąjungos ekonominių subjektų konkurencija, kuriai būtinos vienodos sąlygos. Jūrų transporto rinkos ir jos ekonominių subjektų stabilumas ir gerovė priklauso nuo aiškios ir suderintos politikos sistemos, kurioje jūrų transporto operatoriai, uostai ir kiti sektoriaus dalyviai gali veikti turėdami vienodas galimybes. Kai atsiranda rinkos iškraipymų, jūrų transporto operatoriai arba uostai gali atsidurti nepalankesnėje padėtyje, palyginti su jų konkurentais jūrų transporto sektoriuje arba kituose transporto sektoriuose. Be to, gali būti, kad dėl tos nepalankesnės padėties sumažės jūrų transporto pramonės konkurencingumas, darbo vietų skaičius, o piliečiams ir įmonėms – susisiekimo galimybės; |
| --- | --- |

(1)

naudojantis jūrų transportu vykdoma apie 75 % Sąjungos išorės prekybos ir 31 % jos vidaus prekybos, vertinant pagal apimtį. Kasmet valstybių narių uostuose įlaipinami ar išlaipinami 400 milijonų keleivių, įskaitant apie 14 milijonų kruizinių keleivinių laivų keleivių. Todėl jūrų transportas yra esminė Sąjungos transporto sistemos sudedamoji dalis ir Sąjungos ekonomikoje jam tenka itin svarbus vaidmuo. Jūrų transporto rinkai būdinga stipri Sąjungos ir ne Sąjungos ekonominių subjektų konkurencija, kuriai būtinos vienodos sąlygos. Jūrų transporto rinkos ir jos ekonominių subjektų stabilumas ir gerovė priklauso nuo aiškios ir suderintos politikos sistemos, kurioje jūrų transporto operatoriai, uostai ir kiti sektoriaus dalyviai gali veikti turėdami vienodas galimybes. Kai atsiranda rinkos iškraipymų, jūrų transporto operatoriai arba uostai gali atsidurti nepalankesnėje padėtyje, palyginti su jų konkurentais jūrų transporto sektoriuje arba kituose transporto sektoriuose. Be to, gali būti, kad dėl tos nepalankesnės padėties sumažės jūrų transporto pramonės konkurencingumas, darbo vietų skaičius, o piliečiams ir įmonėms – susisiekimo galimybės;

| (2) | remiantis 2022 m. ES mėlynosios ekonomikos ataskaita, ES mėlynojoje ekonomikoje 2014 m. sukurta iš viso apytikriai 5,7 mln. darbo vietų, iš kurių 3,2 mln. buvo sukurta asmenis tiesiogiai įdarbinus nusistovėjusiuose sektoriuose ir dar 2,5 mln. buvo sukurta atitinkamose tiekimo grandinėse. Toje ataskaitoje taip pat pažymima, kad vien tik Sąjungos jūrų uostuose 2014 m. sukurta apytikriai 2,5 mln. darbo vietų (tiesiogiai ir netiesiogiai). Iš jų į sektorių statistiką patenka tik apytikriai 0,5 mln. darbo vietų, nes jūrų uostai lemia darbo vietų ir ekonominės naudos kūrimą kituose sektoriuose, pavyzdžiui, logistikos ir jūrų transporto paslaugų sektoriuose. 2019 m. septyniuose nusistovėjusiuose ES mėlynosios ekonomikos sektoriuose sukurta 183,9 mlrd. EUR bendroji pridėtinė vertė (3); |
| --- | --- |

(2)

remiantis 2022 m. ES mėlynosios ekonomikos ataskaita, ES mėlynojoje ekonomikoje 2014 m. sukurta iš viso apytikriai 5,7 mln. darbo vietų, iš kurių 3,2 mln. buvo sukurta asmenis tiesiogiai įdarbinus nusistovėjusiuose sektoriuose ir dar 2,5 mln. buvo sukurta atitinkamose tiekimo grandinėse. Toje ataskaitoje taip pat pažymima, kad vien tik Sąjungos jūrų uostuose 2014 m. sukurta apytikriai 2,5 mln. darbo vietų (tiesiogiai ir netiesiogiai). Iš jų į sektorių statistiką patenka tik apytikriai 0,5 mln. darbo vietų, nes jūrų uostai lemia darbo vietų ir ekonominės naudos kūrimą kituose sektoriuose, pavyzdžiui, logistikos ir jūrų transporto paslaugų sektoriuose. 2019 m. septyniuose nusistovėjusiuose ES mėlynosios ekonomikos sektoriuose sukurta 183,9 mlrd. EUR bendroji pridėtinė vertė (3);

| (3) | Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, pridėtame prie 2020 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikato „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“, nurodyta, kad, palyginti su kitų rūšių transportu, jūrų transportas tebėra išmetamo anglies dioksido požiūriu efektyviausia (tonomis kilometrui) transporto rūšis. Kartu dėl laivų eismo į Europos ekonominės erdvės uostus ir iš jų išmetama apie 11 % viso Sąjungos transporto išmetamo anglies dioksido (CO2) kiekio ir 3–4 % viso Sąjungoje išmetamo CO2 kiekio. Numatoma, kad jūrų transporto išmetamas CO2 kiekis didės, jei nebus imtasi tolesnių veiksmų. Visi Sąjungos ekonomikos sektoriai turi prisidėti prie to, kad išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų (toliau - ŠESD) kiekis būtų sparčiai mažinamas ir ne vėliau kaip 2050 m. būtų išmetamas nulinis grynasis kiekis, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1119 (4). Todėl būtina, kad Sąjunga nustatytų tinkamą scenarijų, kaip greitai atlikti ekologinę jūrų transporto sektoriaus pertvarką, nes tai taip pat padėtų išlaikyti ir toliau skatinti pasaulinę Sąjungos lyderystę žaliųjų technologijų, paslaugų ir sprendimų srityje ir toliau skatinti darbo vietų kūrimą susijusiose vertės grandinėse, kartu išlaikant konkurencingumą; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, pridėtame prie 2020 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikato „Darnaus ir išmanaus judumo strategija. Europos transporto kelias į ateitį“, nurodyta, kad, palyginti su kitų rūšių transportu, jūrų transportas tebėra išmetamo anglies dioksido požiūriu efektyviausia (tonomis kilometrui) transporto rūšis. Kartu dėl laivų eismo į Europos ekonominės erdvės uostus ir iš jų išmetama apie 11 % viso Sąjungos transporto išmetamo anglies dioksido (CO2) kiekio ir 3–4 % viso Sąjungoje išmetamo CO2 kiekio. Numatoma, kad jūrų transporto išmetamas CO2 kiekis didės, jei nebus imtasi tolesnių veiksmų. Visi Sąjungos ekonomikos sektoriai turi prisidėti prie to, kad išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų (toliau - ŠESD) kiekis būtų sparčiai mažinamas ir ne vėliau kaip 2050 m. būtų išmetamas nulinis grynasis kiekis, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1119 (4). Todėl būtina, kad Sąjunga nustatytų tinkamą scenarijų, kaip greitai atlikti ekologinę jūrų transporto sektoriaus pertvarką, nes tai taip pat padėtų išlaikyti ir toliau skatinti pasaulinę Sąjungos lyderystę žaliųjų technologijų, paslaugų ir sprendimų srityje ir toliau skatinti darbo vietų kūrimą susijusiose vertės grandinėse, kartu išlaikant konkurencingumą;

| (4) | kad būtų sustiprintas Sąjungos klimato srities įsipareigojimas pagal Paryžiaus susitarimą (5), priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (toliau – Paryžiaus susitarimas), Reglamentu (ES) 2021/1119 siekiama išmetamą ŠESD kiekį (išmetamą kiekį, likusį atėmus absorbentais pašalintą kiekį) ne vėliau kaip 2030 m. sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu, ir Sąjungai sudaromos sąlygos ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą. Be to, siekiant skatinti ir paspartinti tvariai gaminamo atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro naudojimą, taip pat ir jūrų transporto sektoriuje, kartu laikantis technologinio neutralumo principo, reikia įvairių papildomų politikos priemonių. Būtinoji technologijų plėtra ir jų diegimas turi būti pradėti ne vėliau kaip 2030 m., kad būtų pasirengta po to daug greičiau vyksiantiems pokyčiams. Taip pat būtina skatinti inovacijas ir remti mokslinius tyrimus, skirtus naujoms ir būsimoms inovacijoms, pvz., naujiems alternatyviesiems degalams, ekologiniam projektavimui, biologinėms medžiagoms, vėjiniam varymui ir pagalbiniam vėjiniam varymui; |
| --- | --- |

(4)

kad būtų sustiprintas Sąjungos klimato srities įsipareigojimas pagal Paryžiaus susitarimą (5), priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (toliau – Paryžiaus susitarimas), Reglamentu (ES) 2021/1119 siekiama išmetamą ŠESD kiekį (išmetamą kiekį, likusį atėmus absorbentais pašalintą kiekį) ne vėliau kaip 2030 m. sumažinti bent 55 %, palyginti su 1990 m. lygiu, ir Sąjungai sudaromos sąlygos ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą. Be to, siekiant skatinti ir paspartinti tvariai gaminamo atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro naudojimą, taip pat ir jūrų transporto sektoriuje, kartu laikantis technologinio neutralumo principo, reikia įvairių papildomų politikos priemonių. Būtinoji technologijų plėtra ir jų diegimas turi būti pradėti ne vėliau kaip 2030 m., kad būtų pasirengta po to daug greičiau vyksiantiems pokyčiams. Taip pat būtina skatinti inovacijas ir remti mokslinius tyrimus, skirtus naujoms ir būsimoms inovacijoms, pvz., naujiems alternatyviesiems degalams, ekologiniam projektavimui, biologinėms medžiagoms, vėjiniam varymui ir pagalbiniam vėjiniam varymui;

| (5) | pereinant prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro bei pakaitinių energijos šaltinių būtina užtikrinti tinkamą Sąjungos jūrų transporto rinkos veikimą ir sąžiningą konkurenciją, susijusią su laivų kuru, nes jis sudaro didelę bendrovių ir operatorių išlaidų dalį. Todėl politikos priemonės turėtų būti ekonomiškai efektyvios. Valstybėse narės kurui taikomi skirtingi reikalavimai gali gerokai paveikti laivų valdytojų ekonominės veiklos rezultatus ir neigiamai paveikti konkurenciją rinkoje. Dėl tarptautinio laivybos pobūdžio laivų valdytojai gali lengvai bunkeriuoti trečiosiose valstybėse ir gabenti didelį kuro kiekį, ir tai taip pat galėtų prisidėti prie rizikos, kad sumažės Sąjungos uostų konkurencingumas, palyginti su ne Sąjungos uostais. Tokia padėtis galėtų lemti anglies dioksido nutekėjimą ir daryti žalingą poveikį sektoriaus konkurencingumui, jeigu valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose jūrų uostuose bus tik užtikrintas atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro prieinamumas, bet kartu nebus nustatyta jo naudojimo reikalavimų, taikomų visiems laivams, atvykstantiems į valstybių narių jurisdikcijai priklausančius jūrų uostus ir iš jų išvykstantiems. Todėl šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos priemonės, kuriomis būtų užtikrinta, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro skverbtis laivų kuro rinkoje vyktų sąžiningos konkurencijos Sąjungos jūrų transporto rinkoje sąlygomis; |
| --- | --- |

(5)

pereinant prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro bei pakaitinių energijos šaltinių būtina užtikrinti tinkamą Sąjungos jūrų transporto rinkos veikimą ir sąžiningą konkurenciją, susijusią su laivų kuru, nes jis sudaro didelę bendrovių ir operatorių išlaidų dalį. Todėl politikos priemonės turėtų būti ekonomiškai efektyvios. Valstybėse narės kurui taikomi skirtingi reikalavimai gali gerokai paveikti laivų valdytojų ekonominės veiklos rezultatus ir neigiamai paveikti konkurenciją rinkoje. Dėl tarptautinio laivybos pobūdžio laivų valdytojai gali lengvai bunkeriuoti trečiosiose valstybėse ir gabenti didelį kuro kiekį, ir tai taip pat galėtų prisidėti prie rizikos, kad sumažės Sąjungos uostų konkurencingumas, palyginti su ne Sąjungos uostais. Tokia padėtis galėtų lemti anglies dioksido nutekėjimą ir daryti žalingą poveikį sektoriaus konkurencingumui, jeigu valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose jūrų uostuose bus tik užtikrintas atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro prieinamumas, bet kartu nebus nustatyta jo naudojimo reikalavimų, taikomų visiems laivams, atvykstantiems į valstybių narių jurisdikcijai priklausančius jūrų uostus ir iš jų išvykstantiems. Todėl šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos priemonės, kuriomis būtų užtikrinta, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro skverbtis laivų kuro rinkoje vyktų sąžiningos konkurencijos Sąjungos jūrų transporto rinkoje sąlygomis;

| (6) | jūrų transporto sektoriui būdinga stipri tarptautinė konkurencija. Dideli reglamentavimo naštos skirtumai vėliavos valstybėse dažnai lėmė nepageidaujamą praktiką, pvz., laivų vėliavų keitimą. Dėl sektoriui būdingo pasaulinio pobūdžio ypač svarbu laikytis vėliavos atžvilgiu neutralaus požiūrio ir sukurti palankią reglamentavimo aplinką, nes tai padėtų pritraukti naujų investicijų ir išsaugoti Sąjungos uostų, laivų savininkų ir laivų valdytojų konkurencingumą; |
| --- | --- |

(6)

jūrų transporto sektoriui būdinga stipri tarptautinė konkurencija. Dideli reglamentavimo naštos skirtumai vėliavos valstybėse dažnai lėmė nepageidaujamą praktiką, pvz., laivų vėliavų keitimą. Dėl sektoriui būdingo pasaulinio pobūdžio ypač svarbu laikytis vėliavos atžvilgiu neutralaus požiūrio ir sukurti palankią reglamentavimo aplinką, nes tai padėtų pritraukti naujų investicijų ir išsaugoti Sąjungos uostų, laivų savininkų ir laivų valdytojų konkurencingumą;

| (7) | tam, kad šis reglamentas darytų poveikį visai jūrų transporto sektoriaus veiklai, jis turėtų būti taikomas pusei energijos, kurią sunaudoja laivas, vykdantis reisus į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą iš valstybės narės jurisdikcijai nepriklausančio uosto, pusei energijos, kurią sunaudoja laivas, vykdantis reisus iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto į valstybės narės jurisdikcijai nepriklausantį uostą, visai energijai, kurią sunaudoja laivas, vykdantis reisus į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto, ir energijai, sunaudojamai valstybės narės jurisdikcijai priklausančiame uoste. Tokia taikymo sistema būtų užtikrintas šio reglamento veiksmingumas, be kita ko, padidinant teigiamą tokios sistemos poveikį aplinkai. Ta sistema turėtų būti apribojama įplaukimo į uostus reikalavimų apėjimo tikslais rizika arba nukreipimo kitais maršrutais už Sąjungos ribų rizika. Siekiant užtikrinti sklandų jūrų laivybos veikimą ir išvengti iškraipymų vidaus rinkoje, šiame reglamente nustatytomis nuosekliomis taisyklėmis turėtų būti užtikrintos vienodos sąlygos jūrų transporto operatoriams ir uostams, kiek tai susiję su visais reisais, kuriais atvykstama į valstybių narių jurisdikcijai priklausančius uostus arba iš jų išvykstama, taip pat laivų buvimu tuose uostuose; |
| --- | --- |

(7)

tam, kad šis reglamentas darytų poveikį visai jūrų transporto sektoriaus veiklai, jis turėtų būti taikomas pusei energijos, kurią sunaudoja laivas, vykdantis reisus į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą iš valstybės narės jurisdikcijai nepriklausančio uosto, pusei energijos, kurią sunaudoja laivas, vykdantis reisus iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto į valstybės narės jurisdikcijai nepriklausantį uostą, visai energijai, kurią sunaudoja laivas, vykdantis reisus į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto, ir energijai, sunaudojamai valstybės narės jurisdikcijai priklausančiame uoste. Tokia taikymo sistema būtų užtikrintas šio reglamento veiksmingumas, be kita ko, padidinant teigiamą tokios sistemos poveikį aplinkai. Ta sistema turėtų būti apribojama įplaukimo į uostus reikalavimų apėjimo tikslais rizika arba nukreipimo kitais maršrutais už Sąjungos ribų rizika. Siekiant užtikrinti sklandų jūrų laivybos veikimą ir išvengti iškraipymų vidaus rinkoje, šiame reglamente nustatytomis nuosekliomis taisyklėmis turėtų būti užtikrintos vienodos sąlygos jūrų transporto operatoriams ir uostams, kiek tai susiję su visais reisais, kuriais atvykstama į valstybių narių jurisdikcijai priklausančius uostus arba iš jų išvykstama, taip pat laivų buvimu tuose uostuose;

| (8) | būtina, kad Komisija ir valstybių narių kompetentingos institucijos nuolat užtikrintų, kad jų administracinės procedūros atitiktų geriausią praktiką, ir imtųsi priemonių, kuriomis būtų užtikrinamas sektorių teisės aktų nuoseklumas, išvengiama dubliavimo, supaprastinamas šio reglamento vykdymo užtikrinimas, tokiu būdu kuo labiau sumažindamos laivų savininkams, laivų valdytojams, uostams ir tikrintojams tenkančią administracinę naštą; |
| --- | --- |

(8)

būtina, kad Komisija ir valstybių narių kompetentingos institucijos nuolat užtikrintų, kad jų administracinės procedūros atitiktų geriausią praktiką, ir imtųsi priemonių, kuriomis būtų užtikrinamas sektorių teisės aktų nuoseklumas, išvengiama dubliavimo, supaprastinamas šio reglamento vykdymo užtikrinimas, tokiu būdu kuo labiau sumažindamos laivų savininkams, laivų valdytojams, uostams ir tikrintojams tenkančią administracinę naštą;

| (9) | kad būtų užtikrintas būtinas teisinio ir investicinio tikrumo lygis, šis reglamentas turėtų nuosekliai derėti su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/1804 (6), Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2023/959 (7), Europos Parlamento ir Tarybos direktyva, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 (8), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 (9) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB (10), kiek tai susiję su skatinimu naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, ir panaikinama Tarybos direktyva (ES) 2015/652 (11), ir Tarybos direktyva, kuria pakeičiama Sąjungos energinių produktų ir elektros energijos mokesčių struktūra (nauja redakcija). Toks nuoseklumas užtikrintų darnią jūrų transporto sektoriaus teisės aktų sistemą, kuri padėtų gerokai padidinti tvarių alternatyviųjų degalų gamybą, užtikrintų būtinos infrastruktūros diegimą ir skatintų nuolatinį tą kurą naudojančių laivų dalies augimą; |
| --- | --- |

(9)

kad būtų užtikrintas būtinas teisinio ir investicinio tikrumo lygis, šis reglamentas turėtų nuosekliai derėti su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/1804 (6), Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2023/959 (7), Europos Parlamento ir Tarybos direktyva, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 (8), Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 (9) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB (10), kiek tai susiję su skatinimu naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, ir panaikinama Tarybos direktyva (ES) 2015/652 (11), ir Tarybos direktyva, kuria pakeičiama Sąjungos energinių produktų ir elektros energijos mokesčių struktūra (nauja redakcija). Toks nuoseklumas užtikrintų darnią jūrų transporto sektoriaus teisės aktų sistemą, kuri padėtų gerokai padidinti tvarių alternatyviųjų degalų gamybą, užtikrintų būtinos infrastruktūros diegimą ir skatintų nuolatinį tą kurą naudojančių laivų dalies augimą;

| (10) | siekiant koordinuoti uosto paslaugų prieinamumą, susijusį su planuojamu ir vykdomu alternatyviųjų degalų tiekimu uoste, taip pat su numatomais į tuos uostus atplaukiančių laivų poreikiais, turėtų vykti uosto valdymo įstaigos ir uosto naudotojų bei kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų konsultacijos, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/352 (12) 15 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

(10)

siekiant koordinuoti uosto paslaugų prieinamumą, susijusį su planuojamu ir vykdomu alternatyviųjų degalų tiekimu uoste, taip pat su numatomais į tuos uostus atplaukiančių laivų poreikiais, turėtų vykti uosto valdymo įstaigos ir uosto naudotojų bei kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų konsultacijos, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/352 (12) 15 straipsnio 2 dalyje;

| (11) | šiame reglamente nustatytos taisyklės turėtų būti nediskriminuojant taikomos laivams, neatsižvelgiant į jų vėliavą. Siekiant suderinamumo su jūrų transporto srityje taikomomis Sąjungos ir tarptautinėmis teisės normomis, taip pat siekiant apriboti administracinę naštą, šis reglamentas turėtų būti taikomas laivams, kurių bendroji talpa (BT) didesnė kaip 5 000, bet neturėtų būti taikomas karo laivams, karinio jūrų laivyno pagalbiniams laivams, žvejybos arba žuvų apdorojimo laivams, primityvios konstrukcijos mediniams laivams, ne mechaniniu būdu varomiems laivams ar nekomerciniais tikslais naudojamiems valstybinį statusą turintiems laivams. Nors laivai, kurių BT viršija 5 000, sudaro tik apytikriai 55 % visų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/757 (13) į uostus įplaukiančių laivų, jie išmeta apytikriai 90 % jūrų transporto sektoriuje išmetamo CO2 kiekio. Komisija turėtų reguliariai iš naujo įvertinti padėtį, kad galiausiai šio reglamento taikymo sritis būtų išplėsta įtraukiant laivus, kurių BT yra mažesnė nei 5 000; |
| --- | --- |

(11)

šiame reglamente nustatytos taisyklės turėtų būti nediskriminuojant taikomos laivams, neatsižvelgiant į jų vėliavą. Siekiant suderinamumo su jūrų transporto srityje taikomomis Sąjungos ir tarptautinėmis teisės normomis, taip pat siekiant apriboti administracinę naštą, šis reglamentas turėtų būti taikomas laivams, kurių bendroji talpa (BT) didesnė kaip 5 000, bet neturėtų būti taikomas karo laivams, karinio jūrų laivyno pagalbiniams laivams, žvejybos arba žuvų apdorojimo laivams, primityvios konstrukcijos mediniams laivams, ne mechaniniu būdu varomiems laivams ar nekomerciniais tikslais naudojamiems valstybinį statusą turintiems laivams. Nors laivai, kurių BT viršija 5 000, sudaro tik apytikriai 55 % visų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/757 (13) į uostus įplaukiančių laivų, jie išmeta apytikriai 90 % jūrų transporto sektoriuje išmetamo CO2 kiekio. Komisija turėtų reguliariai iš naujo įvertinti padėtį, kad galiausiai šio reglamento taikymo sritis būtų išplėsta įtraukiant laivus, kurių BT yra mažesnė nei 5 000;

| (12) | valstybėms narėms, kurių teritorijoje nėra jūrų uostų, akredituotų tikrintojų, su jų vėliava plaukiojančių laivų, kuriems taikomas šis reglamentas, ir kurios nėra administruojančiosios valstybės, kaip tai suprantama šiame reglamente, nereikia imtis jokių veiksmų dėl šiame reglamente numatytų su tuo susijusių atitinkamų reikalavimų, kol tos aplinkybės tebėra tokios; |
| --- | --- |

(12)

valstybėms narėms, kurių teritorijoje nėra jūrų uostų, akredituotų tikrintojų, su jų vėliava plaukiojančių laivų, kuriems taikomas šis reglamentas, ir kurios nėra administruojančiosios valstybės, kaip tai suprantama šiame reglamente, nereikia imtis jokių veiksmų dėl šiame reglamente numatytų su tuo susijusių atitinkamų reikalavimų, kol tos aplinkybės tebėra tokios;

| (13) | atsižvelgiant į padidėjusias laivų, kurie atitinka šio reglamento reikalavimus, laivybos išlaidas, dėl pasaulinės priemonės nebuvimo padidėja apėjimo rizika. Įplaukimas į uostus už Sąjungos ribų reikalavimų apėjimo tikslais ir perkrovimo veiklos perkėlimas į uostus už Sąjungos ribų ne tik sumažins naudą aplinkai, susijusią su jūrų transporto veiklos išmetamųjų teršalų kainos internalizavimu, bet dėl papildomo atstumo, nuplaukiamo siekiant išvengti šio reglamento taikymo, gali lemti papildomą išmetamųjų teršalų kiekį. Todėl į įplaukimo uosto sąvoką tikslinga neįtraukti tam tikrų sustojimų ne Sąjungos uostuose. Šis neįtraukimas turėtų būti taikomas Sąjungos kaimynystėje esantiems uostams, kurių atveju reikalavimų apėjimo rizika yra didžiausia. 300 jūrmylių nuo valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto riba yra proporcingas atsakas į vengimo taikyti reikalavimus elgseną, kuriuo išlaikoma papildomos naštos ir vengimo rizikos pusiausvyra. Be to, įplaukimo uosto sąvoka turėtų būti netaikoma tik konteinervežių sustojimams tam tikruose ne Sąjungos uostuose, kuriuose konteinerių perkrovimas sudaro didžiąją konteinerių eismo dalį. Tokios laivybos atveju, jei nebus imtasi rizikos mažinimo priemonių, reikalavimų apėjimo rizika taip pat apima uosto paslaugų centro perkėlimą į uostus už Sąjungos ribų, dėl kurio reikalavimų apėjimo poveikis dar labiau padidėja. Siekiant užtikrinti pasaulinės priemonės proporcingumą ir vienodų sąlygų taikymą, reikėtų atsižvelgti į trečiosiose valstybėse taikomas priemones, kurios yra lygiavertės šiam reglamentui; |
| --- | --- |

(13)

atsižvelgiant į padidėjusias laivų, kurie atitinka šio reglamento reikalavimus, laivybos išlaidas, dėl pasaulinės priemonės nebuvimo padidėja apėjimo rizika. Įplaukimas į uostus už Sąjungos ribų reikalavimų apėjimo tikslais ir perkrovimo veiklos perkėlimas į uostus už Sąjungos ribų ne tik sumažins naudą aplinkai, susijusią su jūrų transporto veiklos išmetamųjų teršalų kainos internalizavimu, bet dėl papildomo atstumo, nuplaukiamo siekiant išvengti šio reglamento taikymo, gali lemti papildomą išmetamųjų teršalų kiekį. Todėl į įplaukimo uosto sąvoką tikslinga neįtraukti tam tikrų sustojimų ne Sąjungos uostuose. Šis neįtraukimas turėtų būti taikomas Sąjungos kaimynystėje esantiems uostams, kurių atveju reikalavimų apėjimo rizika yra didžiausia. 300 jūrmylių nuo valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto riba yra proporcingas atsakas į vengimo taikyti reikalavimus elgseną, kuriuo išlaikoma papildomos naštos ir vengimo rizikos pusiausvyra. Be to, įplaukimo uosto sąvoka turėtų būti netaikoma tik konteinervežių sustojimams tam tikruose ne Sąjungos uostuose, kuriuose konteinerių perkrovimas sudaro didžiąją konteinerių eismo dalį. Tokios laivybos atveju, jei nebus imtasi rizikos mažinimo priemonių, reikalavimų apėjimo rizika taip pat apima uosto paslaugų centro perkėlimą į uostus už Sąjungos ribų, dėl kurio reikalavimų apėjimo poveikis dar labiau padidėja. Siekiant užtikrinti pasaulinės priemonės proporcingumą ir vienodų sąlygų taikymą, reikėtų atsižvelgti į trečiosiose valstybėse taikomas priemones, kurios yra lygiavertės šiam reglamentui;

| (14) | siekiant atsižvelgti į specifinę salų regionų padėtį, kaip pabrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 174 straipsnyje, ir į poreikį išsaugoti susisiekimą tarp salų bei Sąjungos periferinių regionų ir centrinių Sąjungos regionų, turėtų būti leidžiama taikyti laikinas išimtis keleivinių laivų, išskyrus kruizinius keleivinius laivus, vykdomiems reisams tarp valstybės narės jurisdikcijai priklausančio įplaukimo uosto ir tos pačios valstybės narės jurisdikcijai priklausančio įplaukimo uosto, esančio saloje, kurioje yra mažiau kaip 200 000 nuolatinių gyventojų; |
| --- | --- |

(14)

siekiant atsižvelgti į specifinę salų regionų padėtį, kaip pabrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 174 straipsnyje, ir į poreikį išsaugoti susisiekimą tarp salų bei Sąjungos periferinių regionų ir centrinių Sąjungos regionų, turėtų būti leidžiama taikyti laikinas išimtis keleivinių laivų, išskyrus kruizinius keleivinius laivus, vykdomiems reisams tarp valstybės narės jurisdikcijai priklausančio įplaukimo uosto ir tos pačios valstybės narės jurisdikcijai priklausančio įplaukimo uosto, esančio saloje, kurioje yra mažiau kaip 200 000 nuolatinių gyventojų;

| (15) | atsižvelgiant į atokiausių Sąjungos regionų ypatumus ir apribojimus, visų pirma į jų atokumą ir izoliuotumą, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas tam, kad būtų išsaugotas jų pasiekiamumas ir veiksmingas susisiekimas jūrų transportu. Todėl laivų, kuriems taikomas šis reglamentas, atveju į šio reglamento taikymo sritį turėtų būti įtraukta tik pusė energijos, sunaudojamos reisams iš atokiausio regiono įplaukimo uosto arba į jį. Dėl tų pačių priežasčių turėtų būti leidžiama taikyti laikinas išimtis reisams tarp vieno viename iš atokiausių regionų esančio įplaukimo uosto ir kito viename iš atokiausių regionų esančio įplaukimo uosto ir energijai, laivų sunaudotai jiems būnant atitinkamų atokiausių regionų įplaukimo uostuose; |
| --- | --- |

(15)

atsižvelgiant į atokiausių Sąjungos regionų ypatumus ir apribojimus, visų pirma į jų atokumą ir izoliuotumą, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas tam, kad būtų išsaugotas jų pasiekiamumas ir veiksmingas susisiekimas jūrų transportu. Todėl laivų, kuriems taikomas šis reglamentas, atveju į šio reglamento taikymo sritį turėtų būti įtraukta tik pusė energijos, sunaudojamos reisams iš atokiausio regiono įplaukimo uosto arba į jį. Dėl tų pačių priežasčių turėtų būti leidžiama taikyti laikinas išimtis reisams tarp vieno viename iš atokiausių regionų esančio įplaukimo uosto ir kito viename iš atokiausių regionų esančio įplaukimo uosto ir energijai, laivų sunaudotai jiems būnant atitinkamų atokiausių regionų įplaukimo uostuose;

| (16) | valstybės narės, kurios neturi sausumos sienos su jokia kita valstybe nare, yra ypač priklausomos nuo savo jūrų susisiekimo su likusia Sąjungos dalimi, visų pirma tam, kad išlaikytų savo piliečiams būtiną susisiekimą. Kad pasiektų tikslą išlaikyti susisiekimą keleiviniais laivais, tokios valstybės narės turi remtis viešųjų paslaugų teikimo sutartimis arba viešųjų paslaugų įsipareigojimais. Turėtų būti leidžiama taikyti laikiną išimtį, kad valstybės narės galėtų patenkinti neatidėliotiną poreikį teikti bendrojo ekonominio intereso paslaugą ir užtikrinti susisiekimą, taip pat ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

(16)

valstybės narės, kurios neturi sausumos sienos su jokia kita valstybe nare, yra ypač priklausomos nuo savo jūrų susisiekimo su likusia Sąjungos dalimi, visų pirma tam, kad išlaikytų savo piliečiams būtiną susisiekimą. Kad pasiektų tikslą išlaikyti susisiekimą keleiviniais laivais, tokios valstybės narės turi remtis viešųjų paslaugų teikimo sutartimis arba viešųjų paslaugų įsipareigojimais. Turėtų būti leidžiama taikyti laikiną išimtį, kad valstybės narės galėtų patenkinti neatidėliotiną poreikį teikti bendrojo ekonominio intereso paslaugą ir užtikrinti susisiekimą, taip pat ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą;

| (17) | be to, kad valstybės narės turėtų bendrą galimybę taikyti išimtį keleiviniais laivais, išskyrus kruizinius keleivinius laivus, vykdomiems reisams į salas, kuriose yra mažiau nei 200 000 nuolatinių gyventojų, panašią išimtį turėtų būti leidžiama taikyti vidaus reisams į salas, kurie vykdomi pagal viešųjų paslaugų teikimo sutartį arba kuriems taikomas viešųjų paslaugų įsipareigojimas. Valstybės narės yra sudariusios tokias sutartis arba nustačiusios tokius įsipareigojimus tam, kad užtikrintų tinkamą susisiekimo su salų regionais prieinamomis kainomis lygį, kuris kitu atveju nebūtų užtikrintas rinkos sąlygomis. Valstybės narės turėtų turėti teisę laikinai taikyti išimtį tokiems keleivinių laivų vykdomiems reisams tarp jos žemyninės dalies ir tos pačios valstybės narės salos, kad išlaikytų sąlygas, kuriomis buvo sudarytos viešųjų paslaugų teikimo sutartys arba nustatyti viešųjų paslaugų įsipareigojimai, ir užtikrinti tvarų susisiekimą su atitinkama sala, taip pat jos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

(17)

be to, kad valstybės narės turėtų bendrą galimybę taikyti išimtį keleiviniais laivais, išskyrus kruizinius keleivinius laivus, vykdomiems reisams į salas, kuriose yra mažiau nei 200 000 nuolatinių gyventojų, panašią išimtį turėtų būti leidžiama taikyti vidaus reisams į salas, kurie vykdomi pagal viešųjų paslaugų teikimo sutartį arba kuriems taikomas viešųjų paslaugų įsipareigojimas. Valstybės narės yra sudariusios tokias sutartis arba nustačiusios tokius įsipareigojimus tam, kad užtikrintų tinkamą susisiekimo su salų regionais prieinamomis kainomis lygį, kuris kitu atveju nebūtų užtikrintas rinkos sąlygomis. Valstybės narės turėtų turėti teisę laikinai taikyti išimtį tokiems keleivinių laivų vykdomiems reisams tarp jos žemyninės dalies ir tos pačios valstybės narės salos, kad išlaikytų sąlygas, kuriomis buvo sudarytos viešųjų paslaugų teikimo sutartys arba nustatyti viešųjų paslaugų įsipareigojimai, ir užtikrinti tvarų susisiekimą su atitinkama sala, taip pat jos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą;

| (18) | Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3577/92 (14) 2 straipsnio 1 punkte nustatyta, kad Seutoje ir Meliljoje esantiems uostams taikomos tos pačios sąlygos, kaip ir salų uostams. Nors jie pagal savo pobūdį nėra salų uostai, jų geografinė padėtis žemyninėje Afrikoje ir sausumos jungčių su Ispanija nebuvimas reiškia, kad žemyninės Europos, ypač Ispanijos, atžvilgiu tie uostai yra panašūs į salų uostus. Todėl Seuta ir Melilja turėtų būti laikomos salų uostais, kiek tai susiję su laikina išimtimi jūrų kabotažui tarp valstybės narės žemyninės dalies ir jos jurisdikcijai priklausančių salų; |
| --- | --- |

(18)

Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3577/92 (14) 2 straipsnio 1 punkte nustatyta, kad Seutoje ir Meliljoje esantiems uostams taikomos tos pačios sąlygos, kaip ir salų uostams. Nors jie pagal savo pobūdį nėra salų uostai, jų geografinė padėtis žemyninėje Afrikoje ir sausumos jungčių su Ispanija nebuvimas reiškia, kad žemyninės Europos, ypač Ispanijos, atžvilgiu tie uostai yra panašūs į salų uostus. Todėl Seuta ir Melilja turėtų būti laikomos salų uostais, kiek tai susiję su laikina išimtimi jūrų kabotažui tarp valstybės narės žemyninės dalies ir jos jurisdikcijai priklausančių salų;

| (19) | dėl plaukimo ledo sąlygomis, ypač šiaurinėse Baltijos jūros dalyse, ir dėl ledo klasės laivų techninių savybių jūrų transportas patiria papildomų išlaidų ir tokios išlaidos dėl šio reglamento galėtų dar labiau padidėti. Tokios papildomos dėl ledo klasės laivų plaukiojimo ledo sąlygomis ir jų techninių savybių patiriamos papildomos išlaidos turėtų būti sumažintos, kad būtų išsaugotos vienodos sąlygos. Todėl bendrovėms turėtų būti leidžiama ledo klasės laivams taikyti apribotą pakoreguotą tokiuose laivuose sunaudojamos energijos kiekį. Be to, ribotą laikotarpį šiuo reglamentu turėtų būti sudarytos sąlygos tam tikrais laikotarpiais, kuriais ledo klasės laivai susiduria su plaukiojimu ledo sąlygomis, taikyti išimtį tam tikrai daliai papildomos energijos, sunaudojamos plaukiojant ledo sąlygomis. Tuo tikslu turėtų būti nustatyta patikrinama metodika, kad būtų galima susieti energijos, kuriai taikoma išimtis, dalį ir faktines plaukiojimo ledu sąlygas. Komisija turėtų iš naujo įvertinti tokią metodiką, visų pirma atsižvelgdama į duomenų, būtinų teikiant ataskaitas apie atstumą ir papildomą laivybos ledo sąlygomis sunaudojamą energijos kiekį, stebėsenos patikimumą, siekiant galbūt pratęsti tos priemonės taikymą; |
| --- | --- |

(19)

dėl plaukimo ledo sąlygomis, ypač šiaurinėse Baltijos jūros dalyse, ir dėl ledo klasės laivų techninių savybių jūrų transportas patiria papildomų išlaidų ir tokios išlaidos dėl šio reglamento galėtų dar labiau padidėti. Tokios papildomos dėl ledo klasės laivų plaukiojimo ledo sąlygomis ir jų techninių savybių patiriamos papildomos išlaidos turėtų būti sumažintos, kad būtų išsaugotos vienodos sąlygos. Todėl bendrovėms turėtų būti leidžiama ledo klasės laivams taikyti apribotą pakoreguotą tokiuose laivuose sunaudojamos energijos kiekį. Be to, ribotą laikotarpį šiuo reglamentu turėtų būti sudarytos sąlygos tam tikrais laikotarpiais, kuriais ledo klasės laivai susiduria su plaukiojimu ledo sąlygomis, taikyti išimtį tam tikrai daliai papildomos energijos, sunaudojamos plaukiojant ledo sąlygomis. Tuo tikslu turėtų būti nustatyta patikrinama metodika, kad būtų galima susieti energijos, kuriai taikoma išimtis, dalį ir faktines plaukiojimo ledu sąlygas. Komisija turėtų iš naujo įvertinti tokią metodiką, visų pirma atsižvelgdama į duomenų, būtinų teikiant ataskaitas apie atstumą ir papildomą laivybos ledo sąlygomis sunaudojamą energijos kiekį, stebėsenos patikimumą, siekiant galbūt pratęsti tos priemonės taikymą;

| (20) | už šio reglamento laikymosi užtikrinimą atsakingas subjektas turėtų būti bendrovė, apibrėžiama kaip laivo savininkas arba kita organizacija ar asmuo, pavyzdžiui, valdytojas ar laivo be įgulos frachtuotojas, kuris iš laivo savininko yra perėmęs atsakomybę už laivo eksploatavimą ir kuris, prisiimdamas tokią atsakomybę, sutiko perimti visas pareigas ir atsakomybę, nustatytas Tarptautiniu saugaus laivų eksploatavimo ir taršos prevencijos valdymo kodeksu, kuris Sąjungoje įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 336/2006 (15). Bendrovės apibrėžtis pagal šį reglamentą atitinka 2016 m. Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) sukurtą pasaulinę duomenų rinkimo sistemą; |
| --- | --- |

(20)

už šio reglamento laikymosi užtikrinimą atsakingas subjektas turėtų būti bendrovė, apibrėžiama kaip laivo savininkas arba kita organizacija ar asmuo, pavyzdžiui, valdytojas ar laivo be įgulos frachtuotojas, kuris iš laivo savininko yra perėmęs atsakomybę už laivo eksploatavimą ir kuris, prisiimdamas tokią atsakomybę, sutiko perimti visas pareigas ir atsakomybę, nustatytas Tarptautiniu saugaus laivų eksploatavimo ir taršos prevencijos valdymo kodeksu, kuris Sąjungoje įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 336/2006 (15). Bendrovės apibrėžtis pagal šį reglamentą atitinka 2016 m. Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) sukurtą pasaulinę duomenų rinkimo sistemą;

| (21) | kuriant ir diegiant naujų rūšių kurą ir energetinius sprendinius, reikia koordinuoto požiūrio, kad būtų suderinta pasiūla, paklausa ir tinkamos paskirstymo infrastruktūros užtikrinimas. Nors dabartinėje Sąjungos reglamentavimo sistemoje kuro gamybos klausimas jau iš dalies sprendžiamas Direktyva (ES) 2018/2001, o kuro paskirstymo klausimas – Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES (16), taip pat reikia priemonės, kuria būtų sukurta didesnė atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako laivų kuro paklausa; |
| --- | --- |

(21)

kuriant ir diegiant naujų rūšių kurą ir energetinius sprendinius, reikia koordinuoto požiūrio, kad būtų suderinta pasiūla, paklausa ir tinkamos paskirstymo infrastruktūros užtikrinimas. Nors dabartinėje Sąjungos reglamentavimo sistemoje kuro gamybos klausimas jau iš dalies sprendžiamas Direktyva (ES) 2018/2001, o kuro paskirstymo klausimas – Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES (16), taip pat reikia priemonės, kuria būtų sukurta didesnė atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako laivų kuro paklausa;

| (22) | nors tokiomis priemonėmis kaip anglies dioksido apmokestinimas ar veiklos taršos anglies dioksidu intensyvumo tiksliniai rodikliai skatinama gerinti energijos vartojimo efektyvumą, jos nėra tinkamos siekiant trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu įgyvendinti esminį perėjimą prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro. Todėl reikia specialios reglamentavimo koncepcijos, skirtos atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako laivų kurui ir pakaitiniams energijos šaltiniams, pavyzdžiui, vėjo arba elektros energijai, diegti; |
| --- | --- |

(22)

nors tokiomis priemonėmis kaip anglies dioksido apmokestinimas ar veiklos taršos anglies dioksidu intensyvumo tiksliniai rodikliai skatinama gerinti energijos vartojimo efektyvumą, jos nėra tinkamos siekiant trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu įgyvendinti esminį perėjimą prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro. Todėl reikia specialios reglamentavimo koncepcijos, skirtos atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako laivų kurui ir pakaitiniams energijos šaltiniams, pavyzdžiui, vėjo arba elektros energijai, diegti;

| (23) | intervencinės politikos priemonės, skirtos atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako laivų kuro paklausai skatinti, turėtų būti orientuotos į tikslus ir atitikti technologinio neutralumo principą. Atitinkamai turėtų būti nustatytos laivuose sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo ribos, nenurodant naudoti konkretaus kuro ar technologijos. Tokios ribos turėtų būti susietos su pamatine verte, atitinkančia 2020 m. viso laivyno laivuose sunaudotai energijai tenkančios taršos ŠESD vidutinį intensyvumą, nustatomą remiantis pagal Reglamentą (ES) 2015/757 stebėtais ir pateiktais duomenimis ir taikant šio reglamento I ir II prieduose nustatytą metodiką ir standartines vertes; |
| --- | --- |

(23)

intervencinės politikos priemonės, skirtos atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako laivų kuro paklausai skatinti, turėtų būti orientuotos į tikslus ir atitikti technologinio neutralumo principą. Atitinkamai turėtų būti nustatytos laivuose sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo ribos, nenurodant naudoti konkretaus kuro ar technologijos. Tokios ribos turėtų būti susietos su pamatine verte, atitinkančia 2020 m. viso laivyno laivuose sunaudotai energijai tenkančios taršos ŠESD vidutinį intensyvumą, nustatomą remiantis pagal Reglamentą (ES) 2015/757 stebėtais ir pateiktais duomenimis ir taikant šio reglamento I ir II prieduose nustatytą metodiką ir standartines vertes;

| (24) | turėtų būti skatinama kurti ir naudoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kurą, turintį didelį tvarumo, komercinės brandos potencialą ir didelį inovacijų bei augimo potencialą, kad būtų patenkinti būsimi poreikiai. Tai padės sukurti novatoriškas ir konkurencingas kuro rinkas ir užtikrinti pakankamą tvaraus laivų kuro tiekimą trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu, kad būtų padedama įgyvendinti Sąjungos transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo užmojus, kartu stiprinant Sąjungos pastangas užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą. Šiuo tikslu reikalavimus atitinkančiu turėtų būti laikomas tvarus laivų kuras, pagamintas iš Direktyvos (ES) 2018/2001 IX priedo A ir B dalyse išvardytų pradinių žaliavų, taip pat sintetinis laivų kuras. Visų pirma itin svarbus yra tvarus laivų kuras, pagamintas iš Direktyvos (ES) 2018/2001 IX priedo B dalyje išvardytų pradinių žaliavų, nes tai yra komerciniu požiūriu brandžiausia tokio laivų kuro gamybos technologija, kuria bus galima naudotis jau artimiausiu metu siekiant mažinti jūrų transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro; |
| --- | --- |

(24)

turėtų būti skatinama kurti ir naudoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kurą, turintį didelį tvarumo, komercinės brandos potencialą ir didelį inovacijų bei augimo potencialą, kad būtų patenkinti būsimi poreikiai. Tai padės sukurti novatoriškas ir konkurencingas kuro rinkas ir užtikrinti pakankamą tvaraus laivų kuro tiekimą trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu, kad būtų padedama įgyvendinti Sąjungos transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo užmojus, kartu stiprinant Sąjungos pastangas užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą. Šiuo tikslu reikalavimus atitinkančiu turėtų būti laikomas tvarus laivų kuras, pagamintas iš Direktyvos (ES) 2018/2001 IX priedo A ir B dalyse išvardytų pradinių žaliavų, taip pat sintetinis laivų kuras. Visų pirma itin svarbus yra tvarus laivų kuras, pagamintas iš Direktyvos (ES) 2018/2001 IX priedo B dalyje išvardytų pradinių žaliavų, nes tai yra komerciniu požiūriu brandžiausia tokio laivų kuro gamybos technologija, kuria bus galima naudotis jau artimiausiu metu siekiant mažinti jūrų transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro;

| (25) | netiesioginis žemės naudojimo pakeitimas įvyksta, kai vietoj tradicinės maistinių ir pašarinių augalų gamybos imama auginti biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro gamybai skirtus augalus. Dėl tokios papildomos paklausos padidėja žemės poreikis ir žemės ūkio paskirties žemės plotai gali būti plečiami užimant žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, pavyzdžiui, miškus, šlapžemes ir durpynus, taip sukuriant papildomą išmetamą ŠESD kiekį ir sukeliant biologinės įvairovės nykimą. Moksliniai tyrimai parodė, kad poveikio mastas priklauso nuo įvairių veiksnių, be kita ko, nuo kuro gamybai naudojamų pradinių žaliavų rūšies, nuo papildomos pradinių žaliavų paklausos, kurią sukelia biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro naudojimas, ir nuo didelių anglies sankaupų turinčios žemės apsaugos lygio visame pasaulyje. Dėl netiesioginio žemės naudojimo pakeitimo išmetamo ŠESD kiekio negalima vienareikšmiškai nustatyti taip tiksliai, kaip to reikia norint apskaičiuoti išmetamųjų teršalų faktorius, būtinus taikant šį reglamentą. Tačiau yra faktinių duomenų, kad visa kuro gamyba iš pradinių žaliavų sukelia įvairaus masto netiesioginį žemės naudojimo pakeitimą. Su netiesioginiu žemės naudojimo pakeitimu ne tik yra susijęs išmetamas ŠESD kiekis, dėl kurio, naudojant konkrečių rūšių biodegalus, skystuosius bioproduktus ar biomasės kurą, išmetamas ŠESD kiekis sumažėja mažiau arba net visai nesumažėja, bet ir kyla pavojus biologinei įvairovei. Šie pavojai itin dideli todėl, kad dėl labai padidėjusios paklausos gali labai išsiplėsti gamyba. Todėl pagal šį reglamentą neturėtų būti skatinama naudoti kurą iš maistinių ir pašarinių augalų. Direktyva (ES) 2018/2001 jau apribotas tokio biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro indėlis įgyvendinant išmetamo ŠESD kiekio mažinimo rodiklius kelių ir geležinkelių transporto sektoriuje ir nustatoma jo riba, nes šis kuras duoda mažiau naudos aplinkai, menkiau prisideda prie išmetamo ŠESD kiekio mažinimo ir kelia platesnių tvarumo problemų; |
| --- | --- |

(25)

netiesioginis žemės naudojimo pakeitimas įvyksta, kai vietoj tradicinės maistinių ir pašarinių augalų gamybos imama auginti biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro gamybai skirtus augalus. Dėl tokios papildomos paklausos padidėja žemės poreikis ir žemės ūkio paskirties žemės plotai gali būti plečiami užimant žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, pavyzdžiui, miškus, šlapžemes ir durpynus, taip sukuriant papildomą išmetamą ŠESD kiekį ir sukeliant biologinės įvairovės nykimą. Moksliniai tyrimai parodė, kad poveikio mastas priklauso nuo įvairių veiksnių, be kita ko, nuo kuro gamybai naudojamų pradinių žaliavų rūšies, nuo papildomos pradinių žaliavų paklausos, kurią sukelia biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro naudojimas, ir nuo didelių anglies sankaupų turinčios žemės apsaugos lygio visame pasaulyje. Dėl netiesioginio žemės naudojimo pakeitimo išmetamo ŠESD kiekio negalima vienareikšmiškai nustatyti taip tiksliai, kaip to reikia norint apskaičiuoti išmetamųjų teršalų faktorius, būtinus taikant šį reglamentą. Tačiau yra faktinių duomenų, kad visa kuro gamyba iš pradinių žaliavų sukelia įvairaus masto netiesioginį žemės naudojimo pakeitimą. Su netiesioginiu žemės naudojimo pakeitimu ne tik yra susijęs išmetamas ŠESD kiekis, dėl kurio, naudojant konkrečių rūšių biodegalus, skystuosius bioproduktus ar biomasės kurą, išmetamas ŠESD kiekis sumažėja mažiau arba net visai nesumažėja, bet ir kyla pavojus biologinei įvairovei. Šie pavojai itin dideli todėl, kad dėl labai padidėjusios paklausos gali labai išsiplėsti gamyba. Todėl pagal šį reglamentą neturėtų būti skatinama naudoti kurą iš maistinių ir pašarinių augalų. Direktyva (ES) 2018/2001 jau apribotas tokio biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro indėlis įgyvendinant išmetamo ŠESD kiekio mažinimo rodiklius kelių ir geležinkelių transporto sektoriuje ir nustatoma jo riba, nes šis kuras duoda mažiau naudos aplinkai, menkiau prisideda prie išmetamo ŠESD kiekio mažinimo ir kelia platesnių tvarumo problemų;

| (26) | siekiant sukurti aiškią ir nuspėjamą teisinę sistemą ir taip paskatinti ankstyvą rinkos plėtrą ir tvariausių ir novatoriškiausių augimo potencialą turinčių kuro technologijų diegimą, kad būtų patenkinti būsimi poreikiai, būtina speciali paskata, taikoma nebiologinės kilmės kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (toliau - RFNBO). Ši paskata yra pagrįsta tuo, kad tos rūšies kuras turi didelį potencialą siekiant į jūrų transporto bunkerinio kuro rūšių derinį įtraukti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, kad jis turi didelį priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo potencialą, taip pat kad trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu jo gamybos sąnaudos yra numatomos. Sintetinio kuro, pagaminto iš atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos ir anglies dioksido, surinkto tiesiogiai iš oro, naudojimas gali padėti iki 100 % sumažinti išmetamų teršalų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Be to, palyginti su kitų rūšių tvariu kuru, šis kuras turi didelių privalumų, susijusių su efektyviu išteklių naudojimu gamybos procese, visų pirma kiek tai susiję su vandens vartojimu. Tačiau RFNBO gamybos sąnaudos šiuo metu yra daug didesnės už tradicinio kuro rinkos kainą ir tikimasi, kad jos tokios išliks ir vidutinės trukmės laikotarpiu. Todėl šiame reglamente turėtų būti numatytas priemonių derinys, kuriuo būtų užtikrinta parama tvaraus RFNBO naudojimo diegimui, įskaitant galimybę iki 2033 m. pabaigos naudoti daugiklį, kad RFNBO energiją būtų galima įskaityti du kartus. Be to, nuo 2034 m. turėtų būti taikomas 2 % tarpinis RFNBO tikslas, jei, remdamasi rinkos stebėsenos rezultatais, Komisija praneš, kad ne vėliau kaip 2031 m. RNFBO dalis sudaro mažiau kaip 1 % jūrų transporto bunkerinio kuro, naudojamo laivuose, kuriems taikomas šis reglamentas. Tuo priemonių, kuriomis remiamas RFNBO naudojimo diegimas, deriniu siekiama laivų valdytojams ir kuro tiekėjams suteikti galimybę investuoti į tos rūšies atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kintamo masto ir tvaraus kuro naudojimo diegimą, nes taip nustatomas galutinis tikslas, kuris kuro tiekėjams suteikia tikrumo dėl būsimos minimalios paklausos, taip pat rinkai suteikiama galimybė rasti veiksmingiausią būdą atitinkamai prisitaikyti. Atsižvelgiant į tai, kad jūrų RFNBO rinka dar turi būti išplėtota, į šį reglamentą įtraukiamos apsaugos ir lankstumo priemonės atsižvelgiant į įvairius galimus diegimo rinkoje scenarijus; |
| --- | --- |

(26)

siekiant sukurti aiškią ir nuspėjamą teisinę sistemą ir taip paskatinti ankstyvą rinkos plėtrą ir tvariausių ir novatoriškiausių augimo potencialą turinčių kuro technologijų diegimą, kad būtų patenkinti būsimi poreikiai, būtina speciali paskata, taikoma nebiologinės kilmės kurui iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (toliau - RFNBO). Ši paskata yra pagrįsta tuo, kad tos rūšies kuras turi didelį potencialą siekiant į jūrų transporto bunkerinio kuro rūšių derinį įtraukti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, kad jis turi didelį priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo potencialą, taip pat kad trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu jo gamybos sąnaudos yra numatomos. Sintetinio kuro, pagaminto iš atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos ir anglies dioksido, surinkto tiesiogiai iš oro, naudojimas gali padėti iki 100 % sumažinti išmetamų teršalų kiekį, palyginti su iškastiniu kuru. Be to, palyginti su kitų rūšių tvariu kuru, šis kuras turi didelių privalumų, susijusių su efektyviu išteklių naudojimu gamybos procese, visų pirma kiek tai susiję su vandens vartojimu. Tačiau RFNBO gamybos sąnaudos šiuo metu yra daug didesnės už tradicinio kuro rinkos kainą ir tikimasi, kad jos tokios išliks ir vidutinės trukmės laikotarpiu. Todėl šiame reglamente turėtų būti numatytas priemonių derinys, kuriuo būtų užtikrinta parama tvaraus RFNBO naudojimo diegimui, įskaitant galimybę iki 2033 m. pabaigos naudoti daugiklį, kad RFNBO energiją būtų galima įskaityti du kartus. Be to, nuo 2034 m. turėtų būti taikomas 2 % tarpinis RFNBO tikslas, jei, remdamasi rinkos stebėsenos rezultatais, Komisija praneš, kad ne vėliau kaip 2031 m. RNFBO dalis sudaro mažiau kaip 1 % jūrų transporto bunkerinio kuro, naudojamo laivuose, kuriems taikomas šis reglamentas. Tuo priemonių, kuriomis remiamas RFNBO naudojimo diegimas, deriniu siekiama laivų valdytojams ir kuro tiekėjams suteikti galimybę investuoti į tos rūšies atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kintamo masto ir tvaraus kuro naudojimo diegimą, nes taip nustatomas galutinis tikslas, kuris kuro tiekėjams suteikia tikrumo dėl būsimos minimalios paklausos, taip pat rinkai suteikiama galimybė rasti veiksmingiausią būdą atitinkamai prisitaikyti. Atsižvelgiant į tai, kad jūrų RFNBO rinka dar turi būti išplėtota, į šį reglamentą įtraukiamos apsaugos ir lankstumo priemonės atsižvelgiant į įvairius galimus diegimo rinkoje scenarijus;

| (27) | nors RFNBO turi didelį potencialą patenkinti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo poreikius jūrų sektoriuje, gali būti, kad kitų rūšių kuras taip pat turės panašų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo potencialą. Atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro diegimui įvairiuose uostuose gali turėti įtakos tokie veiksniai kaip technologijų branda arba prieinamumas jūrų sektoriui. Todėl labai svarbu užtikrinti technologinį neutralumą ir vengti nepagrįstai diskriminuoti kitų rūšių kurą, kurį naudojant užtikrinamas toks pat taršos ŠESD intensyvumo mažinimas kaip ir naudojant RFNBO, taip pat vengti nepalankesnių sąlygų taikymo tokį kurą naudojantiems laivams. Šiuo tikslu svarbu atkreipti dėmesį į 70 % ŠESD kiekio sumažinimo ribą, kurios reikalaujama RFNBO atžvilgiu, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB, kiek tai susiję su skatinimu naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, ir panaikinama Tarybos direktyva (ES) 2015/652. Tokią ribą taip pat gali atitikti kitas nei RFNBO biologinės ar sintetinės kilmės kuras; |
| --- | --- |

(27)

nors RFNBO turi didelį potencialą patenkinti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo poreikius jūrų sektoriuje, gali būti, kad kitų rūšių kuras taip pat turės panašų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo potencialą. Atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro diegimui įvairiuose uostuose gali turėti įtakos tokie veiksniai kaip technologijų branda arba prieinamumas jūrų sektoriui. Todėl labai svarbu užtikrinti technologinį neutralumą ir vengti nepagrįstai diskriminuoti kitų rūšių kurą, kurį naudojant užtikrinamas toks pat taršos ŠESD intensyvumo mažinimas kaip ir naudojant RFNBO, taip pat vengti nepalankesnių sąlygų taikymo tokį kurą naudojantiems laivams. Šiuo tikslu svarbu atkreipti dėmesį į 70 % ŠESD kiekio sumažinimo ribą, kurios reikalaujama RFNBO atžvilgiu, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB, kiek tai susiję su skatinimu naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, ir panaikinama Tarybos direktyva (ES) 2015/652. Tokią ribą taip pat gali atitikti kitas nei RFNBO biologinės ar sintetinės kilmės kuras;

| (28) | laivybos sektoriui šiuo metu tenka nežymi biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro iš maistinių ir pašarinių augalų paklausos dalis, nes daugiau kaip 99 % šiuo metu naudojamo laivų kuro yra iškastinės kilmės. Kuro iš maistinių ir pašarinių augalų netinkamumas prisidėti prie šio reglamento tikslų taip pat iki minimumo sumažina riziką, kad bus lėčiau mažinama transporto sektoriaus priklausomybė nuo iškastinio kuro, nes kitais atvejais augalinės kilmės biodegalai iš kelių transporto sektoriaus būtų perkelti į laivybos sektorių. Tokį perkėlimą būtina kuo labiau sumažinti, nes kelių transportas šiuo metu tebėra taršiausias transporto sektorius, o jūrų transporto sektoriuje daugiausia naudojamas iškastinės kilmės kuras. Todėl tikslinga išvengti potencialios didelės biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro iš maistinių ir pašarinių augalų paklausos, kuri atsirastų jei šiuo reglamentu būtų skatinama juos naudoti. Atitinkamai, dėl visų rūšių kuro iš maistinių ir pašarinių augalų naudojimo papildomai išmetamo ŠESD kiekio ir biologinės įvairovės nykimo būtina laikyti, kad to kuro išmetamųjų teršalų faktoriai atitinka nepalankiausią teršalų išmetimo scenarijų; |
| --- | --- |

(28)

laivybos sektoriui šiuo metu tenka nežymi biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro iš maistinių ir pašarinių augalų paklausos dalis, nes daugiau kaip 99 % šiuo metu naudojamo laivų kuro yra iškastinės kilmės. Kuro iš maistinių ir pašarinių augalų netinkamumas prisidėti prie šio reglamento tikslų taip pat iki minimumo sumažina riziką, kad bus lėčiau mažinama transporto sektoriaus priklausomybė nuo iškastinio kuro, nes kitais atvejais augalinės kilmės biodegalai iš kelių transporto sektoriaus būtų perkelti į laivybos sektorių. Tokį perkėlimą būtina kuo labiau sumažinti, nes kelių transportas šiuo metu tebėra taršiausias transporto sektorius, o jūrų transporto sektoriuje daugiausia naudojamas iškastinės kilmės kuras. Todėl tikslinga išvengti potencialios didelės biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro iš maistinių ir pašarinių augalų paklausos, kuri atsirastų jei šiuo reglamentu būtų skatinama juos naudoti. Atitinkamai, dėl visų rūšių kuro iš maistinių ir pašarinių augalų naudojimo papildomai išmetamo ŠESD kiekio ir biologinės įvairovės nykimo būtina laikyti, kad to kuro išmetamųjų teršalų faktoriai atitinka nepalankiausią teršalų išmetimo scenarijų;

| (29) | ilgas laukimo laikas, susijęs su jūrų transportui skirtų naujų rūšių kuro ir energetinių sprendinių kūrimu ir diegimu, taip pat ilgu vidutiniu laivų eksploatavimo laikotarpiu, paprastai siekiančiu 25–30 metų, verčia skubiai imtis veiksmų ir parengti aiškią ir prognozuojamą ilgalaikę reglamentavimo sistemą, kuri sudarytų palankesnes sąlygas visiems suinteresuotiesiems subjektams planuoti ir investuoti. Tokia reglamentavimo sistema sudarys palankesnes sąlygas kurti ir diegti jūrų transportui skirtą naujų rūšių kurą bei energetinius sprendinius ir skatins suinteresuotuosius subjektus investuoti. Tokioje reglamentavimo sistemoje taip pat turėtų būti apibrėžtos laivuose sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo ribos, taikomos iki 2050 m. Per tam tikrą laikotarpį, atsižvelgiant į tikėtiną technologinę plėtrą ir didesnę atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako laivų kuro gamybą, tomis ribomis turėtų būti siekiama didesnio užmojo rezultatų; |
| --- | --- |

(29)

ilgas laukimo laikas, susijęs su jūrų transportui skirtų naujų rūšių kuro ir energetinių sprendinių kūrimu ir diegimu, taip pat ilgu vidutiniu laivų eksploatavimo laikotarpiu, paprastai siekiančiu 25–30 metų, verčia skubiai imtis veiksmų ir parengti aiškią ir prognozuojamą ilgalaikę reglamentavimo sistemą, kuri sudarytų palankesnes sąlygas visiems suinteresuotiesiems subjektams planuoti ir investuoti. Tokia reglamentavimo sistema sudarys palankesnes sąlygas kurti ir diegti jūrų transportui skirtą naujų rūšių kurą bei energetinius sprendinius ir skatins suinteresuotuosius subjektus investuoti. Tokioje reglamentavimo sistemoje taip pat turėtų būti apibrėžtos laivuose sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo ribos, taikomos iki 2050 m. Per tam tikrą laikotarpį, atsižvelgiant į tikėtiną technologinę plėtrą ir didesnę atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako laivų kuro gamybą, tomis ribomis turėtų būti siekiama didesnio užmojo rezultatų;

| (30) | šiuo reglamentu reikėtų nustatyti metodiką ir formulę, kurios turėtų būti taikomos apskaičiuojant laivuose sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD vidutinį metinį intensyvumą. Ta formulė turėtų būti grindžiama laivų ataskaitose nurodomu kuro suvartojimu ir apimti atitinkamus suvartoto kuro išmetamųjų teršalų faktorius. Metodikoje taip pat turėtų būti atsižvelgiama į pakaitinių energijos šaltinių, pavyzdžiui, vėjo ar elektros energijos, naudojimą; |
| --- | --- |

(30)

šiuo reglamentu reikėtų nustatyti metodiką ir formulę, kurios turėtų būti taikomos apskaičiuojant laivuose sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD vidutinį metinį intensyvumą. Ta formulė turėtų būti grindžiama laivų ataskaitose nurodomu kuro suvartojimu ir apimti atitinkamus suvartoto kuro išmetamųjų teršalų faktorius. Metodikoje taip pat turėtų būti atsižvelgiama į pakaitinių energijos šaltinių, pavyzdžiui, vėjo ar elektros energijos, naudojimą;

| (31) | siekiant susidaryti išsamesnį įvairių energijos šaltinių aplinkosauginio veiksmingumo vaizdą, kuro efektyvumas ŠESD išmetimo požiūriu turėtų būti vertinamas remiantis nuo žaliavos iki kilvaterio išmetamu kiekiu, atsižvelgiant į energijos gamybos, transporto, paskirstymo ir naudojimo laive poveikį. Taip siekiama skatinti technologijas ir gamybos scenarijus, dėl kurių paliekamas mažesnis ŠESD pėdsakas ir teikiama reali nauda, palyginti su esamu tradiciniu kuru; |
| --- | --- |

(31)

siekiant susidaryti išsamesnį įvairių energijos šaltinių aplinkosauginio veiksmingumo vaizdą, kuro efektyvumas ŠESD išmetimo požiūriu turėtų būti vertinamas remiantis nuo žaliavos iki kilvaterio išmetamu kiekiu, atsižvelgiant į energijos gamybos, transporto, paskirstymo ir naudojimo laive poveikį. Taip siekiama skatinti technologijas ir gamybos scenarijus, dėl kurių paliekamas mažesnis ŠESD pėdsakas ir teikiama reali nauda, palyginti su esamu tradiciniu kuru;

| (32) | atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako laivų kuro efektyvumas nuo žaliavos iki kilvaterio turėtų būti nustatomas pagal standartinius arba faktinius ir sertifikuotus išmetamųjų teršalų faktorius, apimančius nuo žaliavos iki bako ir nuo bako iki kilvaterio išmetamus teršalus. Šio reglamento tikslais turėtų būti naudojami tik standartiniai iškastinio kuro nuo žaliavos iki bako išmetamųjų teršalų faktoriai ir standartiniai nuo bako iki kilvaterio išmetamo CO2 faktoriai; |
| --- | --- |

(32)

atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako laivų kuro efektyvumas nuo žaliavos iki kilvaterio turėtų būti nustatomas pagal standartinius arba faktinius ir sertifikuotus išmetamųjų teršalų faktorius, apimančius nuo žaliavos iki bako ir nuo bako iki kilvaterio išmetamus teršalus. Šio reglamento tikslais turėtų būti naudojami tik standartiniai iškastinio kuro nuo žaliavos iki bako išmetamųjų teršalų faktoriai ir standartiniai nuo bako iki kilvaterio išmetamo CO2 faktoriai;

| (33) | technologinės pažangos, susijusios su naujomis ŠESD kiekio mažinimo technologijomis, pavyzdžiui, anglies dioksido surinkimu laive, atveju Komisija turėtų įvertinti galimybę atitinkamai I ir IV prieduose išdėstytose taršos ŠESD intensyvumo ir atitikties balanso formulėse atsižvelgti į tokių technologijų indėlį mažinant laivų tiesiogiai išmetamą ŠESD kiekį; |
| --- | --- |

(33)

technologinės pažangos, susijusios su naujomis ŠESD kiekio mažinimo technologijomis, pavyzdžiui, anglies dioksido surinkimu laive, atveju Komisija turėtų įvertinti galimybę atitinkamai I ir IV prieduose išdėstytose taršos ŠESD intensyvumo ir atitikties balanso formulėse atsižvelgti į tokių technologijų indėlį mažinant laivų tiesiogiai išmetamą ŠESD kiekį;

| (34) | siekiant skatinti naudoti bendrą mažesnį ŠESD pėdsaką paliekančius energijos išteklius, reikia taikyti visapusišką požiūrį į visus aktualiausius išmetamus ŠESD kiekius (CO2, CH4 ir N2O). Todėl, siekiant atsižvelgti į metano ir azoto suboksido potencialą skatinti visuotinį atšilimą, šiame reglamente nustatyta riba turėtų būti išreiškiama CO2 ekvivalentu; |
| --- | --- |

(34)

siekiant skatinti naudoti bendrą mažesnį ŠESD pėdsaką paliekančius energijos išteklius, reikia taikyti visapusišką požiūrį į visus aktualiausius išmetamus ŠESD kiekius (CO2, CH4 ir N2O). Todėl, siekiant atsižvelgti į metano ir azoto suboksido potencialą skatinti visuotinį atšilimą, šiame reglamente nustatyta riba turėtų būti išreiškiama CO2 ekvivalentu;

| (35) | naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir alternatyvią varomąją jėgą, pavyzdžiui, vėjo ir saulės energiją, labai sumažinamas bendrai laivuose sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumas. Tai, kad sunku tiksliai išmatuoti ir kiekybiškai išreikšti tuos energijos šaltinius (energijos naudojimo pauzės, tiesioginis, kaip varomosios jėgos, perdavimas ir kt.), neturėtų trukdyti juos apskaičiuoti kaip bendros laivuose sunaudojamos energijos dalį, aproksimuojant jų indėlį į laivo atitikties balansą; |
| --- | --- |

(35)

naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir alternatyvią varomąją jėgą, pavyzdžiui, vėjo ir saulės energiją, labai sumažinamas bendrai laivuose sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumas. Tai, kad sunku tiksliai išmatuoti ir kiekybiškai išreikšti tuos energijos šaltinius (energijos naudojimo pauzės, tiesioginis, kaip varomosios jėgos, perdavimas ir kt.), neturėtų trukdyti juos apskaičiuoti kaip bendros laivuose sunaudojamos energijos dalį, aproksimuojant jų indėlį į laivo atitikties balansą;

| (36) | uostuose laivų keliama oro tarša (sieros oksidai, azoto oksidai ir kietosios dalelės) kelia didelę problemą pakrančių vietovėms ir uostamiesčiams. Todėl turėtų būti nustatytos konkrečios ir griežtos pareigos mažinti pritvirtintų prieplaukoje laivų išmetamų teršalų kiekį; |
| --- | --- |

(36)

uostuose laivų keliama oro tarša (sieros oksidai, azoto oksidai ir kietosios dalelės) kelia didelę problemą pakrančių vietovėms ir uostamiesčiams. Todėl turėtų būti nustatytos konkrečios ir griežtos pareigos mažinti pritvirtintų prieplaukoje laivų išmetamų teršalų kiekį;

| (37) | Reglamente (ES) 2023/1804 uostams nustatyta pareiga nuo kranto tiekti elektrą turėtų būti suderinta su atitinkama šiame reglamente nustatyta pareiga pritvirtintus prieplaukoje laivus prijungti prie elektros tiekimo nuo kranto infrastruktūros, kad būtų užtikrintas tos infrastruktūros veiksmingumas ir išvengta rizikos, kad turtas bus nenaudojamas; |
| --- | --- |

(37)

Reglamente (ES) 2023/1804 uostams nustatyta pareiga nuo kranto tiekti elektrą turėtų būti suderinta su atitinkama šiame reglamente nustatyta pareiga pritvirtintus prieplaukoje laivus prijungti prie elektros tiekimo nuo kranto infrastruktūros, kad būtų užtikrintas tos infrastruktūros veiksmingumas ir išvengta rizikos, kad turtas bus nenaudojamas;

| (38) | naudojantis nuo kranto tiekiama elektra sumažinama laivų keliama oro tarša ir jūrų transporto išmetamas ŠESD kiekis. Nuo kranto tiekiama elektra yra vis švaresnė energija, kuria gali naudotis laivai, nes atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir be iškastinio kuro pagamintos energijos dalis Sąjungos elektros energijos rūšių derinyje didėja. Nors į Direktyvą 2014/94/ES įtraukta tik nuostata dėl elektros tiekimo nuo kranto taškų, šios technologijos paklausa ir atitinkamai jos diegimas tebėra riboti. Todėl turėtų būti nustatytos konkrečios taisyklės, kuriomis konteinervežiai ir keleiviniai laivai – t. y. tų kategorijų laivai, kurių išmetamas teršalų kiekis, tenkantis vienam pritvirtintam prieplaukoje laivui, remiantis 2018 m. pagal Reglamentą (ES) 2015/757 surinktais duomenimis, yra didžiausias – būtų įpareigoti naudotis nuo kranto tiekiama elektra; |
| --- | --- |

(38)

naudojantis nuo kranto tiekiama elektra sumažinama laivų keliama oro tarša ir jūrų transporto išmetamas ŠESD kiekis. Nuo kranto tiekiama elektra yra vis švaresnė energija, kuria gali naudotis laivai, nes atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir be iškastinio kuro pagamintos energijos dalis Sąjungos elektros energijos rūšių derinyje didėja. Nors į Direktyvą 2014/94/ES įtraukta tik nuostata dėl elektros tiekimo nuo kranto taškų, šios technologijos paklausa ir atitinkamai jos diegimas tebėra riboti. Todėl turėtų būti nustatytos konkrečios taisyklės, kuriomis konteinervežiai ir keleiviniai laivai – t. y. tų kategorijų laivai, kurių išmetamas teršalų kiekis, tenkantis vienam pritvirtintam prieplaukoje laivui, remiantis 2018 m. pagal Reglamentą (ES) 2015/757 surinktais duomenimis, yra didžiausias – būtų įpareigoti naudotis nuo kranto tiekiama elektra;

| (39) | suteikti lygiavertę naudą uostų aplinkai galbūt būtų galima naudojantis ne tik nuo kranto tiekiama elektra, bet ir kitomis technologijomis. Kai įrodoma, kad naudojimasis alternatyvia technologija yra lygiavertis naudojimuisi nuo kranto tiekiama elektra, laivas turėtų būti atleistas nuo pareigos naudotis nuo kranto tiekiama elektra; |
| --- | --- |

(39)

suteikti lygiavertę naudą uostų aplinkai galbūt būtų galima naudojantis ne tik nuo kranto tiekiama elektra, bet ir kitomis technologijomis. Kai įrodoma, kad naudojimasis alternatyvia technologija yra lygiavertis naudojimuisi nuo kranto tiekiama elektra, laivas turėtų būti atleistas nuo pareigos naudotis nuo kranto tiekiama elektra;

| (40) | buvo išbandyti įvairūs elektros tiekimo nuo kranto projektai ir sprendimai, skirti laivams inkaravimo vietoje, tačiau šiuo metu neturima brandaus ir kintamo masto techninio sprendimo. Dėl tos priežasties pareiga naudoti nuo kranto tiekiamą elektrą iš esmės turėtų būti taikoma tik pritvirtintų prieplaukoje laivų atveju. Nepaisant to, Komisija turėtų reguliariai iš naujo įvertinti padėtį, siekiant tą pareigą išplėsti ir ją taikyti laivams inkaravimo vietoje, kai reikiamos technologijos bus pakankamai brandžios. Tuo tarpu valstybėms narėms turėtų būti leidžiama tam tikrais atvejais nustatyti pareigą laivuose inkaravimo vietoje naudoti nuo kranto tiekiamą elektrą, pavyzdžiui, tuose uostuose, kuriuose tokia technologija jau įdiegta arba kurie yra tokiose vietose, kuriose turėtų būti vengiama bet kokios taršos; |
| --- | --- |

(40)

buvo išbandyti įvairūs elektros tiekimo nuo kranto projektai ir sprendimai, skirti laivams inkaravimo vietoje, tačiau šiuo metu neturima brandaus ir kintamo masto techninio sprendimo. Dėl tos priežasties pareiga naudoti nuo kranto tiekiamą elektrą iš esmės turėtų būti taikoma tik pritvirtintų prieplaukoje laivų atveju. Nepaisant to, Komisija turėtų reguliariai iš naujo įvertinti padėtį, siekiant tą pareigą išplėsti ir ją taikyti laivams inkaravimo vietoje, kai reikiamos technologijos bus pakankamai brandžios. Tuo tarpu valstybėms narėms turėtų būti leidžiama tam tikrais atvejais nustatyti pareigą laivuose inkaravimo vietoje naudoti nuo kranto tiekiamą elektrą, pavyzdžiui, tuose uostuose, kuriuose tokia technologija jau įdiegta arba kurie yra tokiose vietose, kuriose turėtų būti vengiama bet kokios taršos;

| (41) | pareigos naudoti nuo kranto tiekiamą elektrą išimtys taip pat turėtų būti numatytos dėl tam tikrų objektyvių priežasčių, kurias turi patikrinti įplaukimo uosto valstybės narės kompetentinga institucija arba tinkamai įgaliotas subjektas, kai tinkama, pasikonsultavę su atitinkamais subjektais. Tokios išimtys turėtų būti taikomos tik ne pagal tvarkaraštį vykdomam ir nesistemingam įplaukimui į uostą dėl saugos ar gyvybės gelbėjimo jūroje priežasčių, trumpam pritvirtinto prieplaukoje laivo buvimui, kurio trukmė nesiekia dviejų valandų, nes tai yra minimalus prisijungimui būtinas laikas, elektros tiekimo nuo kranto įrangos nebuvimo arba nesuderinamumo atvejams, energijos gamybai laive avariniais atvejais ir eksploataciniams bei funkciniams bandymams; |
| --- | --- |

(41)

pareigos naudoti nuo kranto tiekiamą elektrą išimtys taip pat turėtų būti numatytos dėl tam tikrų objektyvių priežasčių, kurias turi patikrinti įplaukimo uosto valstybės narės kompetentinga institucija arba tinkamai įgaliotas subjektas, kai tinkama, pasikonsultavę su atitinkamais subjektais. Tokios išimtys turėtų būti taikomos tik ne pagal tvarkaraštį vykdomam ir nesistemingam įplaukimui į uostą dėl saugos ar gyvybės gelbėjimo jūroje priežasčių, trumpam pritvirtinto prieplaukoje laivo buvimui, kurio trukmė nesiekia dviejų valandų, nes tai yra minimalus prisijungimui būtinas laikas, elektros tiekimo nuo kranto įrangos nebuvimo arba nesuderinamumo atvejams, energijos gamybai laive avariniais atvejais ir eksploataciniams bei funkciniams bandymams;

| (42) | uostuose, kuriems taikomi Reglamento (ES) 2023/1804 9 straipsnio reikalavimai, elektros tiekimo nuo kranto nebuvimo ar nesuderinamumo atveju išimtys turėtų būti taikomos tik tuo atveju, jei laivų savininkams ir uostų valdytojams buvo skirta pakankamai laiko reikiamoms investicijoms atlikti, kad toms investicijoms būtų suteiktos reikiamos paskatos ir būtų išvengta nesąžiningos konkurencijos. Laivų valdytojai turėtų atidžiai planuoti savo įplaukimus į uostą siekdami užtikrinti, kad pritvirtinti prieplaukoje laivai savo veiklą galėtų vykdyti neišmesdami oro teršalų ir ŠESD, siekiant apsaugoti pakrančių vietovių ir uostamiesčių aplinką. Turėtų būti numatytos tik tam tikros išimtys, taikomos elektros tiekimo nuo kranto nebuvimo ar nesuderinamumo atveju, kad būtų rastas sprendimas tais atvejais, kai dėl nuo laivo valdytojo nepriklausančių priežasčių nuo kranto elektra nebuvo tiekiama. Siekiant sušvelninti riziką, kad turtas nebus panaudotas, kad elektros tiekimo nuo kranto infrastruktūra laive ir infrastruktūra prieplaukoje bus nesuderinama, taip pat sumažinti alternatyviojo kuro paklausos ir pasiūlos disbalansą, turėtų būti rengiami reguliarūs atitinkamų suinteresuotųjų subjektų konsultaciniai susitikimai, kuriuose būtų aptariami ir priimami sprendimai dėl reikalavimų ir ateities planų; |
| --- | --- |

(42)

uostuose, kuriems taikomi Reglamento (ES) 2023/1804 9 straipsnio reikalavimai, elektros tiekimo nuo kranto nebuvimo ar nesuderinamumo atveju išimtys turėtų būti taikomos tik tuo atveju, jei laivų savininkams ir uostų valdytojams buvo skirta pakankamai laiko reikiamoms investicijoms atlikti, kad toms investicijoms būtų suteiktos reikiamos paskatos ir būtų išvengta nesąžiningos konkurencijos. Laivų valdytojai turėtų atidžiai planuoti savo įplaukimus į uostą siekdami užtikrinti, kad pritvirtinti prieplaukoje laivai savo veiklą galėtų vykdyti neišmesdami oro teršalų ir ŠESD, siekiant apsaugoti pakrančių vietovių ir uostamiesčių aplinką. Turėtų būti numatytos tik tam tikros išimtys, taikomos elektros tiekimo nuo kranto nebuvimo ar nesuderinamumo atveju, kad būtų rastas sprendimas tais atvejais, kai dėl nuo laivo valdytojo nepriklausančių priežasčių nuo kranto elektra nebuvo tiekiama. Siekiant sušvelninti riziką, kad turtas nebus panaudotas, kad elektros tiekimo nuo kranto infrastruktūra laive ir infrastruktūra prieplaukoje bus nesuderinama, taip pat sumažinti alternatyviojo kuro paklausos ir pasiūlos disbalansą, turėtų būti rengiami reguliarūs atitinkamų suinteresuotųjų subjektų konsultaciniai susitikimai, kuriuose būtų aptariami ir priimami sprendimai dėl reikalavimų ir ateities planų;

| (43) | Reglamente (ES) 2023/1804 nustatytame reikalavime uostuose įrengti elektros tiekimo nuo kranto įrangą atsižvelgiama į aptarnaujamų laivų tipus ir atitinkamą eismo jūrų uostuose apimtį. Reikalavimas laivus prijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos neturėtų būti taikomas laivams, įplaukiantiems į uostus, kuriems netaikomas tame reglamente nustatytas reikalavimas dėl elektros tiekimo nuo kranto, nebent uosto lankomoje prieplaukoje būtų įrengta ir prieinama elektros tiekimo nuo kranto įranga; tokiu atveju turėtų būti reikalaujama, kad nuo 2035 sausio 1 d. laivas būtų prijungtas prie elektros tiekimo nuo kranto tinklo; |
| --- | --- |

(43)

Reglamente (ES) 2023/1804 nustatytame reikalavime uostuose įrengti elektros tiekimo nuo kranto įrangą atsižvelgiama į aptarnaujamų laivų tipus ir atitinkamą eismo jūrų uostuose apimtį. Reikalavimas laivus prijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos neturėtų būti taikomas laivams, įplaukiantiems į uostus, kuriems netaikomas tame reglamente nustatytas reikalavimas dėl elektros tiekimo nuo kranto, nebent uosto lankomoje prieplaukoje būtų įrengta ir prieinama elektros tiekimo nuo kranto įranga; tokiu atveju turėtų būti reikalaujama, kad nuo 2035 sausio 1 d. laivas būtų prijungtas prie elektros tiekimo nuo kranto tinklo;

| (44) | atsižvelgiant į teigiamą nuo kranto tiekiamos elektros naudojimo poveikį vietos oro taršai ir poreikį skatinti šios technologijos diegimą trumpuoju laikotarpiu, prisišvartavimo vietoje tiekiamos elektros energijos gamybos anglies dioksido intensyvumas turėtų būti prilygintas nuliui. Komisija turėtų numatyti galimybę vėlesniame etape atsižvelgti į faktinį išmetamą ŠESD kiekį, susijusį su elektros tiekimu nuo kranto; |
| --- | --- |

(44)

atsižvelgiant į teigiamą nuo kranto tiekiamos elektros naudojimo poveikį vietos oro taršai ir poreikį skatinti šios technologijos diegimą trumpuoju laikotarpiu, prisišvartavimo vietoje tiekiamos elektros energijos gamybos anglies dioksido intensyvumas turėtų būti prilygintas nuliui. Komisija turėtų numatyti galimybę vėlesniame etape atsižvelgti į faktinį išmetamą ŠESD kiekį, susijusį su elektros tiekimu nuo kranto;

| (45) | įgyvendinant šį reglamentą turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į įvairius uostų valdymo modelius visoje Sąjungoje, visų pirma kiek tai susiję su atsakomybe už sertifikato, pagal kurį laivas atleidžiamas nuo pareigos prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos, išdavimą; |
| --- | --- |

(45)

įgyvendinant šį reglamentą turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į įvairius uostų valdymo modelius visoje Sąjungoje, visų pirma kiek tai susiję su atsakomybe už sertifikato, pagal kurį laivas atleidžiamas nuo pareigos prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos, išdavimą;

| (46) | uostų ir laivų valdytojų veiklos koordinavimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti sklandžias prijungimo prie uostų elektros tiekimo nuo kranto įrangos procedūras. Laivų valdytojai turėtų informuoti uostus, į kuriuos jie įplaukia, apie savo ketinimą prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos ir apie savo elektros energijos poreikius konkretaus įplaukimo metu, ypač kai tie poreikiai viršija numatytus tos kategorijos laivų poreikius; |
| --- | --- |

(46)

uostų ir laivų valdytojų veiklos koordinavimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti sklandžias prijungimo prie uostų elektros tiekimo nuo kranto įrangos procedūras. Laivų valdytojai turėtų informuoti uostus, į kuriuos jie įplaukia, apie savo ketinimą prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos ir apie savo elektros energijos poreikius konkretaus įplaukimo metu, ypač kai tie poreikiai viršija numatytus tos kategorijos laivų poreikius;

| (47) | nuo 2035 m. pareigos prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos išimčių, taikomų tam tikrais atvejais, kai laivas negali prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos, skaičius pagal šį reglamentą turėtų būti ribojamas kiekvienam laivui ataskaitiniu laikotarpiu. Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas laivams ir atspindėti jų eksploatacinių charakteristikų skirtumus, išimčių skaičius turėtų atspindėti jų įplaukimo į uostą dažnumą, kuris per ataskaitinį laikotarpį niekada neturėtų būti didesnis kaip dešimt įplaukimų į uostus. Tačiau laivas neturėtų būti baudžiamas, o įplaukimas į uostą neturėtų būti įskaičiuojamas į didžiausią išimčių skaičių, jei laivas prieš įplaukdamas į uostą paprašė prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos ir uostas arba tinkamai įgaliotas subjektas tą prašymą priėmė, tačiau laivas negalėjo prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos ir galėjo įrodyti, kad negalėjo pagrįstai žinoti, jog negalės prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos; |
| --- | --- |

(47)

nuo 2035 m. pareigos prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos išimčių, taikomų tam tikrais atvejais, kai laivas negali prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos, skaičius pagal šį reglamentą turėtų būti ribojamas kiekvienam laivui ataskaitiniu laikotarpiu. Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas laivams ir atspindėti jų eksploatacinių charakteristikų skirtumus, išimčių skaičius turėtų atspindėti jų įplaukimo į uostą dažnumą, kuris per ataskaitinį laikotarpį niekada neturėtų būti didesnis kaip dešimt įplaukimų į uostus. Tačiau laivas neturėtų būti baudžiamas, o įplaukimas į uostą neturėtų būti įskaičiuojamas į didžiausią išimčių skaičių, jei laivas prieš įplaukdamas į uostą paprašė prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos ir uostas arba tinkamai įgaliotas subjektas tą prašymą priėmė, tačiau laivas negalėjo prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos ir galėjo įrodyti, kad negalėjo pagrįstai žinoti, jog negalės prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos;

| (48) | siekiant išsiaiškinti, ar laikomasi šio reglamento nuostatų, juo turėtų būti numatyta patikima ir skaidri stebėsenos, ataskaitų teikimo ir patikros sistema. Tokia sistema turėtų būti nediskriminuojant taikoma visiems laivams ir joje turėtų būti reikalaujama, kad patikrą atliktų trečioji šalis ir taip būtų užtikrintas toje sistemoje pateiktų duomenų tikslumas. Kad būtų lengviau pasiekti šio reglamento tikslą, tikrinant, ar šio reglamento laikomasi, prireikus turėtų būti naudojamasi visais duomenimis, kurie jau yra pateikti Reglamento (ES) 2015/757 tikslais, kad būtų sumažinta bendrovėms, tikrintojams ir kompetentingoms institucijoms tenkanti administracinė našta; |
| --- | --- |

(48)

siekiant išsiaiškinti, ar laikomasi šio reglamento nuostatų, juo turėtų būti numatyta patikima ir skaidri stebėsenos, ataskaitų teikimo ir patikros sistema. Tokia sistema turėtų būti nediskriminuojant taikoma visiems laivams ir joje turėtų būti reikalaujama, kad patikrą atliktų trečioji šalis ir taip būtų užtikrintas toje sistemoje pateiktų duomenų tikslumas. Kad būtų lengviau pasiekti šio reglamento tikslą, tikrinant, ar šio reglamento laikomasi, prireikus turėtų būti naudojamasi visais duomenimis, kurie jau yra pateikti Reglamento (ES) 2015/757 tikslais, kad būtų sumažinta bendrovėms, tikrintojams ir kompetentingoms institucijoms tenkanti administracinė našta;

| (49) | bendrovės turėtų būti atsakingos už plaukiojimo ir prisišvartavimo metu laive sunaudojamos energijos kiekio ir rūšies, taip pat kitos aktualios informacijos, pvz., informacijos apie laivo variklio tipą ar varymo vėjo pagalba technologijų buvimą, stebėseną ir nurodymą ataskaitose, siekiant įrodyti, kad laikomasi šiame reglamente nustatytos laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo ribos. Siekiant palengvinti tų stebėsenos ir ataskaitų teikimo pareigų vykdymą ir tikrintojų atliekamos patikros veiklos vykdymą, panašiai kaip pagal Reglamentą (ES) 2015/757, bendrovės turėtų stebėsenos plane įforminti numatytą stebėsenos metodą ir pateikti daugiau duomenų apie šio reglamento taikymą. Stebėsenos planas ir, jei taikytina, vėlesni jo pakeitimai turėtų būti pateikiami tikrintojui, kuris juos įvertintų; |
| --- | --- |

(49)

bendrovės turėtų būti atsakingos už plaukiojimo ir prisišvartavimo metu laive sunaudojamos energijos kiekio ir rūšies, taip pat kitos aktualios informacijos, pvz., informacijos apie laivo variklio tipą ar varymo vėjo pagalba technologijų buvimą, stebėseną ir nurodymą ataskaitose, siekiant įrodyti, kad laikomasi šiame reglamente nustatytos laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo ribos. Siekiant palengvinti tų stebėsenos ir ataskaitų teikimo pareigų vykdymą ir tikrintojų atliekamos patikros veiklos vykdymą, panašiai kaip pagal Reglamentą (ES) 2015/757, bendrovės turėtų stebėsenos plane įforminti numatytą stebėsenos metodą ir pateikti daugiau duomenų apie šio reglamento taikymą. Stebėsenos planas ir, jei taikytina, vėlesni jo pakeitimai turėtų būti pateikiami tikrintojui, kuris juos įvertintų;

| (50) | siekiant sumažinti administracinę naštą, Sąjungos teisės aktų dėl jūrų transporto išmetamo ŠESD kiekio mažinimo įgyvendinimo tikslais reikėtų sukurti atskirą bendrovėms skirtą stebėsenos, ataskaitų teikimo ir patikros sistemą. Tuo tikslu netrukus po šio reglamento paskelbimo Komisija turėtų išnagrinėti šio reglamento ir Reglamento (ES) 2015/757 suderinamumą ir galimą šių dviejų reglamentų dubliavimąsi ir, kai tinkama, parengti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo šis reglamentas arba Reglamentas (ES) 2015/757 būtų iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(50)

siekiant sumažinti administracinę naštą, Sąjungos teisės aktų dėl jūrų transporto išmetamo ŠESD kiekio mažinimo įgyvendinimo tikslais reikėtų sukurti atskirą bendrovėms skirtą stebėsenos, ataskaitų teikimo ir patikros sistemą. Tuo tikslu netrukus po šio reglamento paskelbimo Komisija turėtų išnagrinėti šio reglamento ir Reglamento (ES) 2015/757 suderinamumą ir galimą šių dviejų reglamentų dubliavimąsi ir, kai tinkama, parengti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo šis reglamentas arba Reglamentas (ES) 2015/757 būtų iš dalies pakeisti;

| (51) | norint pasiekti šio reglamento tikslus ir garantuoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro, kurį tikimasi diegti laivybos sektoriuje, aplinkosauginį naudingumą, kurą būtina patikimai sertifikuoti ir stebėti. Toks sertifikavimas turėtų būti atliekamas vadovaujantis skaidria, nediskriminacine procedūra. Siekiant palengvinti sertifikavimą ir sumažinti administracinę naštą, kuro, apibrėžto pagal Direktyvą (ES) 2018/2001 arba, kai taikytina, atitinkamas Sąjungos teisės akto dėl dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, gamtinių dujų ir vandenilio vidaus rinkų nuostatas, sertifikavimas turėtų būti grindžiamas tuose Sąjungos teisės aktuose nustatytomis sertifikavimo taisyklėmis. Tas sertifikavimo metodas taip pat turėtų būti taikomas už Sąjungos ribų bunkeriuojamam kurui, kuris turėtų būti laikomas importuotu kuru, panašiai kaip Direktyvoje (ES) 2018/2001. Jei bendrovės ketina nukrypti nuo tuose Sąjungos teisės aktuose arba šioje naujoje sistemoje numatytų standartinių verčių, tai turėtų būti daroma tik tuo atveju, kai vertes galima sertifikuoti pagal vieną iš savanoriškų schemų, pripažįstamų pagal Direktyvą (ES) 2018/2001, arba, kai taikytina, pagal Sąjungos teisės aktą dėl dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, gamtinių dujų ir vandenilio vidaus rinkų, kuriuo nustatomos tam tikros išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo ribos, taip pat jų apskaičiavimo metodika (nuo žaliavos iki kilvaterio verčių atveju); |
| --- | --- |

(51)

norint pasiekti šio reglamento tikslus ir garantuoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro, kurį tikimasi diegti laivybos sektoriuje, aplinkosauginį naudingumą, kurą būtina patikimai sertifikuoti ir stebėti. Toks sertifikavimas turėtų būti atliekamas vadovaujantis skaidria, nediskriminacine procedūra. Siekiant palengvinti sertifikavimą ir sumažinti administracinę naštą, kuro, apibrėžto pagal Direktyvą (ES) 2018/2001 arba, kai taikytina, atitinkamas Sąjungos teisės akto dėl dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, gamtinių dujų ir vandenilio vidaus rinkų nuostatas, sertifikavimas turėtų būti grindžiamas tuose Sąjungos teisės aktuose nustatytomis sertifikavimo taisyklėmis. Tas sertifikavimo metodas taip pat turėtų būti taikomas už Sąjungos ribų bunkeriuojamam kurui, kuris turėtų būti laikomas importuotu kuru, panašiai kaip Direktyvoje (ES) 2018/2001. Jei bendrovės ketina nukrypti nuo tuose Sąjungos teisės aktuose arba šioje naujoje sistemoje numatytų standartinių verčių, tai turėtų būti daroma tik tuo atveju, kai vertes galima sertifikuoti pagal vieną iš savanoriškų schemų, pripažįstamų pagal Direktyvą (ES) 2018/2001, arba, kai taikytina, pagal Sąjungos teisės aktą dėl dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, gamtinių dujų ir vandenilio vidaus rinkų, kuriuo nustatomos tam tikros išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo ribos, taip pat jų apskaičiavimo metodika (nuo žaliavos iki kilvaterio verčių atveju);

| (52) | bendrovėms turėtų būti suteikta galimybė apskaičiuoti nuo bako iki kilvaterio išmetamų teršalų faktorius, nukrypstant nuo apibrėžtųjų II priede, su sąlyga, kad toks apskaičiavimas nustatomas pagal pripažintus tarptautinius standartus, taikomus šioje srityje, ir yra jais grindžiamas. Toks nuo bako iki kilvaterio išmetamų teršalų faktorių apskaičiavimas turėtų pirmiausia apimti iš energijos keitiklių, įskaitant vidaus degimo variklius, kuro elementus ir susijusius perdirbimo įrenginius, dujų turbinas ir katilus, nutekėjusių išmetamųjų teršalų laboratorinius bandymus arba tiesioginius išmetamųjų teršalų kiekio matavimus. Kadangi faktiniai nuo bako iki kilvaterio išmetamo CO2 kiekio faktoriai yra labiau susiję su kuro sudėtimi, o ne su energijos keitikliais, jie neturėtų skirtis nuo II priede nurodytų standartinių verčių. Tie nuo bako iki kilvaterio išmetamų teršalų faktoriai turėtų būti perskaičiuoti, visų pirma sintetinio kuro ar biodegalų atžvilgiu, tik tuo atveju, jeigu tuo tikslu parengiamas atitinkamas tarptautinis standartas. Turėtų būti neįmanoma nukrypti nuo iškastinio kuro degimo metu išsiskiriančio CO2 kiekio faktoriaus standartinių verčių; |
| --- | --- |

(52)

bendrovėms turėtų būti suteikta galimybė apskaičiuoti nuo bako iki kilvaterio išmetamų teršalų faktorius, nukrypstant nuo apibrėžtųjų II priede, su sąlyga, kad toks apskaičiavimas nustatomas pagal pripažintus tarptautinius standartus, taikomus šioje srityje, ir yra jais grindžiamas. Toks nuo bako iki kilvaterio išmetamų teršalų faktorių apskaičiavimas turėtų pirmiausia apimti iš energijos keitiklių, įskaitant vidaus degimo variklius, kuro elementus ir susijusius perdirbimo įrenginius, dujų turbinas ir katilus, nutekėjusių išmetamųjų teršalų laboratorinius bandymus arba tiesioginius išmetamųjų teršalų kiekio matavimus. Kadangi faktiniai nuo bako iki kilvaterio išmetamo CO2 kiekio faktoriai yra labiau susiję su kuro sudėtimi, o ne su energijos keitikliais, jie neturėtų skirtis nuo II priede nurodytų standartinių verčių. Tie nuo bako iki kilvaterio išmetamų teršalų faktoriai turėtų būti perskaičiuoti, visų pirma sintetinio kuro ar biodegalų atžvilgiu, tik tuo atveju, jeigu tuo tikslu parengiamas atitinkamas tarptautinis standartas. Turėtų būti neįmanoma nukrypti nuo iškastinio kuro degimo metu išsiskiriančio CO2 kiekio faktoriaus standartinių verčių;

| (53) | patikrų veiklą vykdo tikrintojai. Siekiant užtikrinti nešališkumą ir veiksmingumą, tikrintojai turėtų būti nepriklausomi ir kompetentingi juridiniai asmenys, akredituoti nacionalinių akreditavimo įstaigų, įsteigtų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008 (17). Tikrintojai turėtų turėti išteklių ir darbuotojų, atitinkančių laivyno, kurio patikrų veiklą jie vykdo pagal šį reglamentą, dydį. Patikra turėtų būti užtikrinamas bendrovių vykdomos stebėsenos ir teikiamų ataskaitų tikslumas bei išsamumas ir atitiktis šiam reglamentui; |
| --- | --- |

(53)

patikrų veiklą vykdo tikrintojai. Siekiant užtikrinti nešališkumą ir veiksmingumą, tikrintojai turėtų būti nepriklausomi ir kompetentingi juridiniai asmenys, akredituoti nacionalinių akreditavimo įstaigų, įsteigtų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 765/2008 (17). Tikrintojai turėtų turėti išteklių ir darbuotojų, atitinkančių laivyno, kurio patikrų veiklą jie vykdo pagal šį reglamentą, dydį. Patikra turėtų būti užtikrinamas bendrovių vykdomos stebėsenos ir teikiamų ataskaitų tikslumas bei išsamumas ir atitiktis šiam reglamentui;

| (54) | remdamiesi bendrovių stebimais ir ataskaitose nurodomais duomenimis ir informacija, tikrintojai turėtų apskaičiuoti ir nustatyti laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD vidutinį metinį intensyvumą ir laivo atitikties balansą nustatytos ribos atžvilgiu, įskaitant perviršinį atitikties balansą arba deficitinį atitikties balansą, taip pat nustatyti, ar laivas laikosi pareigos naudoti elektros tiekimą nuo kranto. Tikrintojas turėtų tą informaciją perduoti atitinkamai bendrovei. Kai tikrintojas yra tas pats subjektas kaip ir tikrintojas Reglamento (ES) 2015/757 tikslais, tokia informacija galėtų būti perduodama kartu su tame reglamente numatyta patikros ataskaita; |
| --- | --- |

(54)

remdamiesi bendrovių stebimais ir ataskaitose nurodomais duomenimis ir informacija, tikrintojai turėtų apskaičiuoti ir nustatyti laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD vidutinį metinį intensyvumą ir laivo atitikties balansą nustatytos ribos atžvilgiu, įskaitant perviršinį atitikties balansą arba deficitinį atitikties balansą, taip pat nustatyti, ar laivas laikosi pareigos naudoti elektros tiekimą nuo kranto. Tikrintojas turėtų tą informaciją perduoti atitinkamai bendrovei. Kai tikrintojas yra tas pats subjektas kaip ir tikrintojas Reglamento (ES) 2015/757 tikslais, tokia informacija galėtų būti perduodama kartu su tame reglamente numatyta patikros ataskaita;

| (55) | Komisija turėtų sukurti elektroninę duomenų bazę, kurioje būtų registruojamas kiekvieno laivo efektyvumas ir užtikrinama jo atitiktis šiam reglamentui (toliau - „FuelEU“ duomenų bazė), ir turėtų užtikrinti jos veikimą. „FuelEU“ duomenų bazė turėtų būti naudojama visiems svarbiausiems veiksmams, kurių reikia šiame reglamente nustatytoms pareigoms įvykdyti. Siekiant palengvinti ataskaitų teikimą ir sumažinti administracinę naštą bendrovėms, tikrintojams ir kitiems naudotojams, „FuelEU“ duomenų bazė turėtų būti kuriama remiantis esamu THETIS-MRV moduliu arba, kiek įmanoma, turėtų būti plėtojama kaip jo patobulinta versija. „FuelEU“ duomenų bazė taip pat turėtų suteikti galimybę naudoti informaciją ir duomenis, surinktus Reglamento (ES) 2015/757 tikslais; |
| --- | --- |

(55)

Komisija turėtų sukurti elektroninę duomenų bazę, kurioje būtų registruojamas kiekvieno laivo efektyvumas ir užtikrinama jo atitiktis šiam reglamentui (toliau - „FuelEU“ duomenų bazė), ir turėtų užtikrinti jos veikimą. „FuelEU“ duomenų bazė turėtų būti naudojama visiems svarbiausiems veiksmams, kurių reikia šiame reglamente nustatytoms pareigoms įvykdyti. Siekiant palengvinti ataskaitų teikimą ir sumažinti administracinę naštą bendrovėms, tikrintojams ir kitiems naudotojams, „FuelEU“ duomenų bazė turėtų būti kuriama remiantis esamu THETIS-MRV moduliu arba, kiek įmanoma, turėtų būti plėtojama kaip jo patobulinta versija. „FuelEU“ duomenų bazė taip pat turėtų suteikti galimybę naudoti informaciją ir duomenis, surinktus Reglamento (ES) 2015/757 tikslais;

| (56) | atitiktis šiam reglamentui priklausys nuo elementų, kurių bendrovė gali nekontroliuoti, pvz., nuo aspektų, susijusių su kuro prieinamumu ar kuro kokybe. Todėl bendrovėms turėtų būti suteikta lankstumo iš vienų metų į kitus perkelti perviršinį atitikties balansą arba laikantis tam tikrų ribų avansu pasiskolinti perviršinį atitikties balansą iš kitų metų. Siekiant vietos oro kokybės uostamiesčiuose ir pakrančių vietovėse labai svarbu, kad prisišvartavę laivai naudotų elektros tiekimą nuo kranto, todėl tokiam naudojimui panašios lankstumo nuostatos neturėtų būti taikomos; |
| --- | --- |

(56)

atitiktis šiam reglamentui priklausys nuo elementų, kurių bendrovė gali nekontroliuoti, pvz., nuo aspektų, susijusių su kuro prieinamumu ar kuro kokybe. Todėl bendrovėms turėtų būti suteikta lankstumo iš vienų metų į kitus perkelti perviršinį atitikties balansą arba laikantis tam tikrų ribų avansu pasiskolinti perviršinį atitikties balansą iš kitų metų. Siekiant vietos oro kokybės uostamiesčiuose ir pakrančių vietovėse labai svarbu, kad prisišvartavę laivai naudotų elektros tiekimą nuo kranto, todėl tokiam naudojimui panašios lankstumo nuostatos neturėtų būti taikomos;

| (57) | siekiant išvengti technologinio susaistymo ir toliau remti geriausių rezultatų teikiančių sprendinių diegimą, bendrovėms turėtų būti leidžiama sujungti skirtingų laivų efektyvumą. Tuo tikslu turėtų būti galima panaudoti vieno laivo perteklinį efektyvumą, kad būtų kompensuotas nepakankamas kitų laivų efektyvumas, su sąlyga, kad bendras sujungtas atitikties balansas yra teigiamas. Taip sukuriama galimybė atlyginti už perteklinę atitiktį ir suteikiama paskatų investuoti į pažangesnes technologijas. Galimybė pasirinkti sujungtą atitikties balansą turėtų likti savanoriška ir turėtų priklausyti nuo atitinkamų bendrovių susitarimo; |
| --- | --- |

(57)

siekiant išvengti technologinio susaistymo ir toliau remti geriausių rezultatų teikiančių sprendinių diegimą, bendrovėms turėtų būti leidžiama sujungti skirtingų laivų efektyvumą. Tuo tikslu turėtų būti galima panaudoti vieno laivo perteklinį efektyvumą, kad būtų kompensuotas nepakankamas kitų laivų efektyvumas, su sąlyga, kad bendras sujungtas atitikties balansas yra teigiamas. Taip sukuriama galimybė atlyginti už perteklinę atitiktį ir suteikiama paskatų investuoti į pažangesnes technologijas. Galimybė pasirinkti sujungtą atitikties balansą turėtų likti savanoriška ir turėtų priklausyti nuo atitinkamų bendrovių susitarimo;

| (58) | vadovaujantis šiuo reglamentu nustatytomis procedūromis tikrintojo arba, kai taikytina, administruojančiosios valstybės kompetentingos institucijos išduotas atitikties patvirtinimo dokumentas (toliau - „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentas) turėtų būti laivuose laikomas kaip įrodymas, kad laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumas atitinka ribas ir laikomasi pareigos naudoti elektros tiekimą nuo kranto. Tikrintojas arba, kai taikytina, administruojančiosios valstybės kompetentinga institucija turėtų „FuelEU“ duomenų bazėje užregistruoti informaciją apie „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumento išdavimą; |
| --- | --- |

(58)

vadovaujantis šiuo reglamentu nustatytomis procedūromis tikrintojo arba, kai taikytina, administruojančiosios valstybės kompetentingos institucijos išduotas atitikties patvirtinimo dokumentas (toliau - „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentas) turėtų būti laivuose laikomas kaip įrodymas, kad laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumas atitinka ribas ir laikomasi pareigos naudoti elektros tiekimą nuo kranto. Tikrintojas arba, kai taikytina, administruojančiosios valstybės kompetentinga institucija turėtų „FuelEU“ duomenų bazėje užregistruoti informaciją apie „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumento išdavimą;

| (59) | tikrintojai reikalavimų neatitinkančius lankymusis uoste turėtų nustatyti remdamiesi aiškiais ir objektyviais kriterijais, kuriais būtų atsižvelgiama į visą aktualią informaciją, įskaitant lankymosi uoste trukmę, sunaudotą energijos kiekį ir rūšį ir galimų išimčių taikymą kiekvieno įplaukimo į uostą, kuriam taikomas šis reglamentas, atveju. Tą informaciją bendrovės turėtų pateikti tikrintojams atitikties nustatymo tikslu; |
| --- | --- |

(59)

tikrintojai reikalavimų neatitinkančius lankymusis uoste turėtų nustatyti remdamiesi aiškiais ir objektyviais kriterijais, kuriais būtų atsižvelgiama į visą aktualią informaciją, įskaitant lankymosi uoste trukmę, sunaudotą energijos kiekį ir rūšį ir galimų išimčių taikymą kiekvieno įplaukimo į uostą, kuriam taikomas šis reglamentas, atveju. Tą informaciją bendrovės turėtų pateikti tikrintojams atitikties nustatymo tikslu;

| (60) | nedarant poveikio galimybei pasiekti atitiktį naudojantis lankstumo ir sujungimo nuostatomis, laivams, neatitinkantiems laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD vidutinio metinio intensyvumo ribų, turėtų būti skiriama atgrasanti bauda, proporcinga reikalavimų nesilaikymo mastui ir pašalinanti bet kokį ekonominį reikalavimų nesilaikymo pranašumą, taip išsaugant vienodas veiklos sąlygas šiame sektoriuje („FuelEU“ bauda). „FuelEU“ baudos dydis turėtų būti grindžiamas atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro, kurį laivai būtų turėję sunaudoti, kad atitiktų šio reglamento reikalavimus, kiekiu ir kaina; |
| --- | --- |

(60)

nedarant poveikio galimybei pasiekti atitiktį naudojantis lankstumo ir sujungimo nuostatomis, laivams, neatitinkantiems laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD vidutinio metinio intensyvumo ribų, turėtų būti skiriama atgrasanti bauda, proporcinga reikalavimų nesilaikymo mastui ir pašalinanti bet kokį ekonominį reikalavimų nesilaikymo pranašumą, taip išsaugant vienodas veiklos sąlygas šiame sektoriuje („FuelEU“ bauda). „FuelEU“ baudos dydis turėtų būti grindžiamas atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro, kurį laivai būtų turėję sunaudoti, kad atitiktų šio reglamento reikalavimus, kiekiu ir kaina;

| (61) | „FuelEU“ bauda taip pat turėtų būti skiriama už kiekvieną reikalavimų neatitinkantį lankymąsi uoste. Ta „FuelEU“ bauda turėtų būti proporcinga elektros energijos naudojimo pakankama apimtimi sąnaudoms, turėtų atgrasyti nuo taršesnių energijos išteklių naudojimo ir turėtų būti išreikšta fiksuota suma eurais, padauginta iš nustatyto bendro prisišvartavusio laivo elektros energijos poreikio ir bendro valandų, praleistų prisišvartavusiam laivui nesilaikant reikalavimų dėl elektros tiekimo nuo kranto, skaičiaus, suapvalinto iki artimiausios visos valandos. Dėl tikslių duomenų apie elektros tiekimo nuo kranto sąnaudas trūkumo Sąjungoje, šis tarifas turėtų būti grindžiamas vidutine Sąjungoje ne namų ūkių vartotojams taikomos elektros energijos kaina, padauginta iš dviejų, siekiant atsižvelgti į kitas su šios paslaugos teikimu susijusias rinkliavas, įskaitant, inter alia, prisijungimo išlaidas ir investicijų susigrąžinimo elementus; |
| --- | --- |

(61)

„FuelEU“ bauda taip pat turėtų būti skiriama už kiekvieną reikalavimų neatitinkantį lankymąsi uoste. Ta „FuelEU“ bauda turėtų būti proporcinga elektros energijos naudojimo pakankama apimtimi sąnaudoms, turėtų atgrasyti nuo taršesnių energijos išteklių naudojimo ir turėtų būti išreikšta fiksuota suma eurais, padauginta iš nustatyto bendro prisišvartavusio laivo elektros energijos poreikio ir bendro valandų, praleistų prisišvartavusiam laivui nesilaikant reikalavimų dėl elektros tiekimo nuo kranto, skaičiaus, suapvalinto iki artimiausios visos valandos. Dėl tikslių duomenų apie elektros tiekimo nuo kranto sąnaudas trūkumo Sąjungoje, šis tarifas turėtų būti grindžiamas vidutine Sąjungoje ne namų ūkių vartotojams taikomos elektros energijos kaina, padauginta iš dviejų, siekiant atsižvelgti į kitas su šios paslaugos teikimu susijusias rinkliavas, įskaitant, inter alia, prisijungimo išlaidas ir investicijų susigrąžinimo elementus;

| (62) | iš sumokamų „FuelEU“ baudų gaunamos ir administruojančiųjų valstybių surenkamos pajamos turėtų būti naudojamos atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro paskirstymui ir naudojimui jūrų transporto sektoriuje skatinti ir siekiant padėti jūrų transporto operatoriams pasiekti klimato ir aplinkos srities tikslus; |
| --- | --- |

(62)

iš sumokamų „FuelEU“ baudų gaunamos ir administruojančiųjų valstybių surenkamos pajamos turėtų būti naudojamos atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro paskirstymui ir naudojimui jūrų transporto sektoriuje skatinti ir siekiant padėti jūrų transporto operatoriams pasiekti klimato ir aplinkos srities tikslus;

| (63) | nors bendrovė turėtų išlikti atsakinga už stebėsenos ir ataskaitų teikimo pareigų pagal šį reglamentą vykdymą, taip pat už „FuelEU“ baudų mokėjimą pagal principą „teršėjas moka“ ir siekiant skatinti švaresnio kuro įsisavinimą, subjektas, atsakingas už kuro pirkimą arba veiklos sprendimų, turinčių įtakos laivo naudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumui, priėmimą, deficitinio atitikties balanso atveju pagal sutartimis įformintus susitarimus su ta bendrove galėtų būti įpareigotas bendrovei atlyginti ar kitaip kompensuoti dėl laivo eksploatavimo susidariusias „FuelEU“ baudų išlaidas. Ta bendrovė turėtų galėti remdamasi sutartimi reikalauti, kad tikrintojas apskaičiuotų „FuelEU“ baudų, susijusių su kito subjekto vykdytu laivo eksploatavimu ataskaitinio laikotarpio metu, sumą. Atsižvelgiant į tai, laivo eksploatavimas turėtų būti suprantamas kaip laivo pervežto krovinio, maršruto ir greičio nustatymas. Panašiai nors bendrovė turėtų išlikti atsakinga už stebėsenos ir ataskaitų teikimo pareigų pagal šį reglamentą vykdymą, taip pat už „FuelEU“ baudų mokėjimą, bendrovės ir kuro tiekėjai pagal sutartimis įformintus susitarimus turėtų galėti susitarti dėl bendrų įsipareigojimų pagaminti, patiekti ir nupirkti iš anksto nustatytą tam tikro kuro kiekį. Tokiuose sutartimis įformintuose susitarimuose galėtų būti numatyta kuro tiekėjų atsakomybė kompensuoti bendrovei už sumokėtas baudas tuo atveju, kai bendrovei nebuvo tiekiamas kuras, kaip buvo sutarta; |
| --- | --- |

(63)

nors bendrovė turėtų išlikti atsakinga už stebėsenos ir ataskaitų teikimo pareigų pagal šį reglamentą vykdymą, taip pat už „FuelEU“ baudų mokėjimą pagal principą „teršėjas moka“ ir siekiant skatinti švaresnio kuro įsisavinimą, subjektas, atsakingas už kuro pirkimą arba veiklos sprendimų, turinčių įtakos laivo naudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumui, priėmimą, deficitinio atitikties balanso atveju pagal sutartimis įformintus susitarimus su ta bendrove galėtų būti įpareigotas bendrovei atlyginti ar kitaip kompensuoti dėl laivo eksploatavimo susidariusias „FuelEU“ baudų išlaidas. Ta bendrovė turėtų galėti remdamasi sutartimi reikalauti, kad tikrintojas apskaičiuotų „FuelEU“ baudų, susijusių su kito subjekto vykdytu laivo eksploatavimu ataskaitinio laikotarpio metu, sumą. Atsižvelgiant į tai, laivo eksploatavimas turėtų būti suprantamas kaip laivo pervežto krovinio, maršruto ir greičio nustatymas. Panašiai nors bendrovė turėtų išlikti atsakinga už stebėsenos ir ataskaitų teikimo pareigų pagal šį reglamentą vykdymą, taip pat už „FuelEU“ baudų mokėjimą, bendrovės ir kuro tiekėjai pagal sutartimis įformintus susitarimus turėtų galėti susitarti dėl bendrų įsipareigojimų pagaminti, patiekti ir nupirkti iš anksto nustatytą tam tikro kuro kiekį. Tokiuose sutartimis įformintuose susitarimuose galėtų būti numatyta kuro tiekėjų atsakomybė kompensuoti bendrovei už sumokėtas baudas tuo atveju, kai bendrovei nebuvo tiekiamas kuras, kaip buvo sutarta;

| (64) | su šiuo reglamentu susijusių pareigų vykdymas turėtų būti grindžiamas esamomis priemonėmis, įskaitant priemones, nustatytas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2009/16/EB (18) ir 2009/21/EB (19). Be to, valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl sankcijų, taikomų už šio reglamento pažeidimus. Numatytos sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Siekiant išvengti netinkamos ar dvigubos bausmės už tuos pačius pažeidimus, tokios sankcijos neturėtų dubliuoti „FuelEU“ baudų, taikomų tais atvejais, kai laivo atitikties balansas yra deficitinis arba laivas apsilankė uoste nesilaikydamas reikalavimų. Dokumentas, kuriuo patvirtinama laivo atitiktis šio reglamento reikalavimams, turėtų būti įtrauktas į Direktyvos 2009/16/EB IV priede nurodytą liudijimų ir dokumentų sąrašą; |
| --- | --- |

(64)

su šiuo reglamentu susijusių pareigų vykdymas turėtų būti grindžiamas esamomis priemonėmis, įskaitant priemones, nustatytas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2009/16/EB (18) ir 2009/21/EB (19). Be to, valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl sankcijų, taikomų už šio reglamento pažeidimus. Numatytos sankcijos turėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Siekiant išvengti netinkamos ar dvigubos bausmės už tuos pačius pažeidimus, tokios sankcijos neturėtų dubliuoti „FuelEU“ baudų, taikomų tais atvejais, kai laivo atitikties balansas yra deficitinis arba laivas apsilankė uoste nesilaikydamas reikalavimų. Dokumentas, kuriuo patvirtinama laivo atitiktis šio reglamento reikalavimams, turėtų būti įtrauktas į Direktyvos 2009/16/EB IV priede nurodytą liudijimų ir dokumentų sąrašą;

| (65) | siekiant sumažinti bendrovėms tenkančią administracinę naštą, už šio reglamento vykdymo užtikrinimo priežiūrą kiekvienos bendrovės atžvilgiu turėtų būti atsakinga tik viena valstybė narė. Siekiant nustatyti administruojančiąją valstybę kiekvienos bendrovės atžvilgiu, turėtų būti taikomos atitinkamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB (20) nuostatos. Administruojančiajai valstybei turėtų būti leidžiama atlikti papildomus konkretaus laivo atitikties šiam reglamentui patikrinimus už du ankstesnius ataskaitinius laikotarpius ir ji taip pat turėtų užtikrinti, kad „FuelEU“ baudos būtų sumokamos laiku; |
| --- | --- |

(65)

siekiant sumažinti bendrovėms tenkančią administracinę naštą, už šio reglamento vykdymo užtikrinimo priežiūrą kiekvienos bendrovės atžvilgiu turėtų būti atsakinga tik viena valstybė narė. Siekiant nustatyti administruojančiąją valstybę kiekvienos bendrovės atžvilgiu, turėtų būti taikomos atitinkamos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB (20) nuostatos. Administruojančiajai valstybei turėtų būti leidžiama atlikti papildomus konkretaus laivo atitikties šiam reglamentui patikrinimus už du ankstesnius ataskaitinius laikotarpius ir ji taip pat turėtų užtikrinti, kad „FuelEU“ baudos būtų sumokamos laiku;

| (66) | dėl padarinių, kuriuos pagal šį reglamentą tikrintojų vykdomos priemonės gali turėti atitinkamoms bendrovėms, svarbos, ypač kai jie susiję su reikalavimų neatitinkančiais lankymaisis uoste, „FuelEU“ baudų sumų apskaičiavimu ir atsisakymu išduoti „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentą, tos bendrovės turėtų turėti teisę kreiptis į valstybės narės, kurioje tikrintojas buvo akredituotas, kompetentingą instituciją su prašymu peržiūrėti tokias priemones. Atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje įtvirtintą teisę į veiksmingą teisinę gynybą, kompetentingų institucijų pagal šį reglamentą priimamus sprendimus turėtų galėti peržiūrėti tos kompetentingos institucijos valstybės narės teismas pagal jos nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

(66)

dėl padarinių, kuriuos pagal šį reglamentą tikrintojų vykdomos priemonės gali turėti atitinkamoms bendrovėms, svarbos, ypač kai jie susiję su reikalavimų neatitinkančiais lankymaisis uoste, „FuelEU“ baudų sumų apskaičiavimu ir atsisakymu išduoti „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentą, tos bendrovės turėtų turėti teisę kreiptis į valstybės narės, kurioje tikrintojas buvo akredituotas, kompetentingą instituciją su prašymu peržiūrėti tokias priemones. Atsižvelgiant į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 47 straipsnyje įtvirtintą teisę į veiksmingą teisinę gynybą, kompetentingų institucijų pagal šį reglamentą priimamus sprendimus turėtų galėti peržiūrėti tos kompetentingos institucijos valstybės narės teismas pagal jos nacionalinę teisę;

| (67) | siekiant, kad efektyviai veikiant šiam reglamentui būtų išlaikytos vienodos sąlygos, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies pakeistas nuo žaliavos iki kilvaterio išmetamų teršalų faktorių sąrašas; informacija apie tarpinį RFNBO tikslą; iš dalies pakeista III priede išdėstyta esama lentelė papildant ją kitomis visai netaršiomis technologijomis; nustatyti papildomi tikrintojų akreditavimo metodai ir kriterijai; pritaikytas „FuelEU“ baudų koeficientas, grindžiamas energijos kainų pokyčiais, ir iš dalies pakeista skaitinė „FuelEU“ baudos faktoriaus suma, grindžiama vidutinių elektros energijos kainų indeksavimu Sąjungoje. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (21) nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(67)

siekiant, kad efektyviai veikiant šiam reglamentui būtų išlaikytos vienodos sąlygos, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų iš dalies pakeistas nuo žaliavos iki kilvaterio išmetamų teršalų faktorių sąrašas; informacija apie tarpinį RFNBO tikslą; iš dalies pakeista III priede išdėstyta esama lentelė papildant ją kitomis visai netaršiomis technologijomis; nustatyti papildomi tikrintojų akreditavimo metodai ir kriterijai; pritaikytas „FuelEU“ baudų koeficientas, grindžiamas energijos kainų pokyčiais, ir iš dalies pakeista skaitinė „FuelEU“ baudos faktoriaus suma, grindžiama vidutinių elektros energijos kainų indeksavimu Sąjungoje. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (21) nustatytais principais. Visų pirma, siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (68) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (22). Įgyvendinimo aktais nustatydama kaimyninių konteinerių perkrovimo uostų, kuriems netaikoma įplaukimo uostų apibrėžtis, sąrašą; RFNBO gamybos pajėgumų ir prieinamumo jūrų transporto sektoriuje vertinimo kriterijus ir RFNBO bei iškastinio kuro kainų skirtumo koeficientą; jei taikoma, tarpinio RFNBO tikslo taikymo taisyklių specifikacijas; išsamius technologijų priimtinumo ir jų veikimo, kad jos būtų laikomos visai netaršiomis technologijomis, kriterijus; informaciją apie laivus, ketinančius prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos arba naudoti visai netaršią technologiją uostuose, ir tokios informacijos teikimo procedūrą; standartizuotų stebėsenos planų šablonus, įskaitant technines jų vienodo taikymo taisykles; tarptautinių standartų ir sertifikavimo nuorodų, kurie įrodo faktinį nuo bako iki kilvaterio išmetamų teršalų faktorius, sąrašą; papildomas šiame reglamente nurodytos patikrų veiklos taisyklių specifikacijas; prieigos prie „FuelEU“ duomenų bazės taisykles ir funkcines bei technines jos specifikacijas ir „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumento pavyzdžius, Komisija turėtų atsižvelgti į galimybę pakartotinai panaudoti Reglamento (ES) 2015/757 tikslais surinktą informaciją ir duomenis; |
| --- | --- |

(68)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011 (22). Įgyvendinimo aktais nustatydama kaimyninių konteinerių perkrovimo uostų, kuriems netaikoma įplaukimo uostų apibrėžtis, sąrašą; RFNBO gamybos pajėgumų ir prieinamumo jūrų transporto sektoriuje vertinimo kriterijus ir RFNBO bei iškastinio kuro kainų skirtumo koeficientą; jei taikoma, tarpinio RFNBO tikslo taikymo taisyklių specifikacijas; išsamius technologijų priimtinumo ir jų veikimo, kad jos būtų laikomos visai netaršiomis technologijomis, kriterijus; informaciją apie laivus, ketinančius prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos arba naudoti visai netaršią technologiją uostuose, ir tokios informacijos teikimo procedūrą; standartizuotų stebėsenos planų šablonus, įskaitant technines jų vienodo taikymo taisykles; tarptautinių standartų ir sertifikavimo nuorodų, kurie įrodo faktinį nuo bako iki kilvaterio išmetamų teršalų faktorius, sąrašą; papildomas šiame reglamente nurodytos patikrų veiklos taisyklių specifikacijas; prieigos prie „FuelEU“ duomenų bazės taisykles ir funkcines bei technines jos specifikacijas ir „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumento pavyzdžius, Komisija turėtų atsižvelgti į galimybę pakartotinai panaudoti Reglamento (ES) 2015/757 tikslais surinktą informaciją ir duomenis;

| (69) | dėl tarptautinių jūrų transporto sektoriaus aspektų pageidautina taikyti visuotinį požiūrį į laivuose sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo ribojimą, nes toks požiūris dėl platesnės taikymo srities būtų gerokai efektyvesnis. Tomis aplinkybėmis, siekdama padėti IMO parengti tarptautines taisykles, Komisija turėtų dalytis aktualia informacija apie šio reglamento įgyvendinimą su IMO ir kitomis atitinkamomis tarptautinėmis įstaigomis ir teikti IMO atitinkamus duomenis, siekdama tarptautiniu lygiu tęsti Sąjungos pastangas propaguoti jūrų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo plataus užmojo tikslus. Kai šio reglamento atžvilgiu svarbiais klausimais pasiekiamas susitarimas dėl visuotinio požiūrio, Komisija turėtų peržiūrėti šį reglamentą siekdama, kai tikslinga, jį suderinti su tarptautinėmis taisyklėmis; |
| --- | --- |

(69)

dėl tarptautinių jūrų transporto sektoriaus aspektų pageidautina taikyti visuotinį požiūrį į laivuose sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo ribojimą, nes toks požiūris dėl platesnės taikymo srities būtų gerokai efektyvesnis. Tomis aplinkybėmis, siekdama padėti IMO parengti tarptautines taisykles, Komisija turėtų dalytis aktualia informacija apie šio reglamento įgyvendinimą su IMO ir kitomis atitinkamomis tarptautinėmis įstaigomis ir teikti IMO atitinkamus duomenis, siekdama tarptautiniu lygiu tęsti Sąjungos pastangas propaguoti jūrų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo plataus užmojo tikslus. Kai šio reglamento atžvilgiu svarbiais klausimais pasiekiamas susitarimas dėl visuotinio požiūrio, Komisija turėtų peržiūrėti šį reglamentą siekdama, kai tikslinga, jį suderinti su tarptautinėmis taisyklėmis;

| (70) | Komisija turėtų užtikrinti bendradarbiavimo ir keitimosi geriausios praktikos pavyzdžiais jūrų transporto sektoriuje priemonių įgyvendinimą ir prieinamumą, kaip apibrėžta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „Geresnio reglamentavimo gairės“; |
| --- | --- |

(70)

Komisija turėtų užtikrinti bendradarbiavimo ir keitimosi geriausios praktikos pavyzdžiais jūrų transporto sektoriuje priemonių įgyvendinimą ir prieinamumą, kaip apibrėžta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „Geresnio reglamentavimo gairės“;

| (71) | kadangi dėl šio reglamento atsiras papildomų prisitaikymo ir administracinių išlaidų, bendra jūrų transporto sektoriui tenkanti reglamentavimo našta turėtų būti atidžiai peržiūrima. Tuo tikslu Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti šio reglamento veikimo vertinimo ataskaitą. Toje ataskaitoje Komisija turėtų įvertinti, kokiu mastu buvo pasiekti šio reglamento tikslai ir koks buvo jo poveikis sektoriaus konkurencingumui. Ta ataskaita taip pat turėtų apimti šio reglamento sąveiką su kitais atitinkamais Sąjungos teisės aktais, įskaitant galimus veiksmus ir priemones, kurių buvo arba galėtų būti imtasi siekiant sumažinti bendrą jūrų transporto sektoriaus patiriamą su sąnaudomis susijusį spaudimą; |
| --- | --- |

(71)

kadangi dėl šio reglamento atsiras papildomų prisitaikymo ir administracinių išlaidų, bendra jūrų transporto sektoriui tenkanti reglamentavimo našta turėtų būti atidžiai peržiūrima. Tuo tikslu Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turėtų pateikti šio reglamento veikimo vertinimo ataskaitą. Toje ataskaitoje Komisija turėtų įvertinti, kokiu mastu buvo pasiekti šio reglamento tikslai ir koks buvo jo poveikis sektoriaus konkurencingumui. Ta ataskaita taip pat turėtų apimti šio reglamento sąveiką su kitais atitinkamais Sąjungos teisės aktais, įskaitant galimus veiksmus ir priemones, kurių buvo arba galėtų būti imtasi siekiant sumažinti bendrą jūrų transporto sektoriaus patiriamą su sąnaudomis susijusį spaudimą;

| (72) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. visoje Sąjungoje diegti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro ir pakaitinių energijos šaltinių naudojimą į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus atvykstančiuose, juose esančiuose ar iš jų išvykstančiuose laivuose, valstybės narės negali deramai pasiekti nerizikuodamos sukelti kliūčių vidaus rinkai ir iškraipyti konkurenciją tarp uostų ir jūrų transporto operatorių, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu nustatant vienodas taisykles, kuriomis būtų sukurtos ekonominės paskatos jūrų operatoriams toliau veikti be kliūčių, kartu įvykdant pareigas naudoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kurą, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(72)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. visoje Sąjungoje diegti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro ir pakaitinių energijos šaltinių naudojimą į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus atvykstančiuose, juose esančiuose ar iš jų išvykstančiuose laivuose, valstybės narės negali deramai pasiekti nerizikuodamos sukelti kliūčių vidaus rinkai ir iškraipyti konkurenciją tarp uostų ir jūrų transporto operatorių, o dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu nustatant vienodas taisykles, kuriomis būtų sukurtos ekonominės paskatos jūrų operatoriams toliau veikti be kliūčių, kartu įvykdant pareigas naudoti atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kurą, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I skyrius

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas ir tikslas

Šiuo reglamentu nustatomos vienodos taisyklės, kuriomis nustatoma:

| a) | į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus atvykstančiame, juose esančiame ar iš jų išplaukiančiame laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis (ŠESD) intensyvumo riba ir |
| --- | --- |

a)

į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus atvykstančiame, juose esančiame ar iš jų išplaukiančiame laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis (ŠESD) intensyvumo riba ir

| b) | pareiga valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose uostuose naudoti nuo kranto tiekiamą elektrą arba visai netaršią technologiją. |
| --- | --- |

b)

pareiga valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose uostuose naudoti nuo kranto tiekiamą elektrą arba visai netaršią technologiją.

Reglamentu taip siekiama didinti nuoseklų atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro ir pakaitinių energijos išteklių naudojimą jūrų transporto sektoriuje visoje Sąjungoje, laikantis tikslo ne vėliau kaip 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą visoje Sąjungoje, kartu užtikrinant sklandų jūrų transporto veikimą, užtikrinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro ir tvarių technologijų naudojimo diegimo reguliavimo tikrumą ir vengiant vidaus rinkos iškraipymų.

2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas visiems laivams, kurių bendroji talpa didesnė kaip 5 000, skirtiems komerciniais tikslais vežti keleivius arba krovinius, neatsižvelgiant į jų vėliavą, kiek tai susiję su:

| a) | jiems esant valstybės narės jurisdikcijai priklausančiame įplaukimo uoste sunaudojama energija; |
| --- | --- |

a)

jiems esant valstybės narės jurisdikcijai priklausančiame įplaukimo uoste sunaudojama energija;

| b) | visa energija, sunaudojama per reisus iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio įplaukimo uosto į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį įplaukimo uostą; |
| --- | --- |

b)

visa energija, sunaudojama per reisus iš valstybės narės jurisdikcijai priklausančio įplaukimo uosto į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį įplaukimo uostą;

| c) | nepaisant b punkto, puse energijos, sunaudojamos per reisus į viename iš atokiausių valstybės narės jurisdikcijai priklausančių regionų esantį įplaukimo uostą arba iš jo, ir |
| --- | --- |

c)

nepaisant b punkto, puse energijos, sunaudojamos per reisus į viename iš atokiausių valstybės narės jurisdikcijai priklausančių regionų esantį įplaukimo uostą arba iš jo, ir

| d) | puse energijos, sunaudojamos per reisus į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį įplaukimo uostą arba iš jo, kai ankstesnis arba paskesnis įplaukimo uostas priklauso trečiosios valstybės jurisdikcijai. |
| --- | --- |

d)

puse energijos, sunaudojamos per reisus į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį įplaukimo uostą arba iš jo, kai ankstesnis arba paskesnis įplaukimo uostas priklauso trečiosios valstybės jurisdikcijai.

2.   Ne vėliau kaip 2025 m. gruodžio 31 d. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomas kaimyninių konteinerių perkrovimo uostų sąrašas. Vėliau Komisija tą sąrašą atnaujina kas dvejus metus ne vėliau kaip gruodžio 31 d.

Pirmoje pastraipoje nurodytais įgyvendinimo aktais uostas įtraukiamas į kaimyninių konteinerių perkrovimo uostų sąrašą, kai konteinerių perkrovimo dalis, matuojama ekvivalentiniais 20 pėdų konteineriais, viršija 65 % viso to uosto konteinerių srauto per paskiausius 12 mėnesių, apie kuriuos turima atitinkamų duomenų, ir kai tas uostas yra už Sąjungos ribų, tačiau nėra nutolęs nuo valstybės narės jurisdikcijai priklausančio uosto daugiau kaip 300 jūrmylių.

Tų įgyvendinimo aktų tikslais konteineriai laikomi perkrautais, kai jie iškraunami iš laivo į uostą tik tam, kad būtų pakrauti į kitą laivą.

Į Komisijos sudarytą kaimyninių konteinerių perkrovimo uostų sąrašą neįtraukiami trečiojoje valstybėje esantys uostai, kuriems ta trečioji valstybė veiksmingai taiko šiam reglamentui lygiavertes priemones.

Pirmoje pastraipoje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami laikantis 29 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

3.   Valstybės narės gali konkretiems maršrutams ir uostams netaikyti 1 dalies a ir b punktų, kiek tai susiję su energija, sunaudojama per keleivinių laivų, išskyrus kruizinius keleivinius laivus, reisus tarp valstybės narės jurisdikcijai priklausančio įplaukimo uosto ir tos pačios valstybės narės jurisdikcijai priklausančio įplaukimo uosto, esančio saloje, kurioje yra mažiau kaip 200 000 nuolatinių gyventojų, ir su energija, sunaudojama jiems esant tos salos įplaukimo uoste. Tokios išimtys nebegali būti taikomos po 2029 m. gruodžio 31 d. Prieš toms išimtims įsigaliojant, valstybės narės apie jas praneša Komisijai. Komisija tas išimtis paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4.   Valstybės narės gali konkretiems maršrutams ir uostams netaikyti 1 dalies a ir c punktų, kiek tai susiję su energija, laivų sunaudojama per reisus tarp viename iš atokiausių regionų esančio įplaukimo uosto ir kito viename iš atokiausių regionų esančio įplaukimo uosto, ir su energija, sunaudojama jiems esant tų atokiausių regionų įplaukimo uostuose. Tokios išimtys nebegali būti taikomos po 2029 m. gruodžio 31 d. Prieš toms išimtims įsigaliojant, valstybės narės apie jas praneša Komisijai. Komisija tas išimtis paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

5.   Valstybės narės, kurios neturi sausumos sienos su jokia kita valstybe nare, gali netaikyti 1 dalies keleiviniams laivams, vykdantiems tarptautinius reisus pagal viešųjų paslaugų įsipareigojimus arba viešųjų paslaugų sutartis į kitų valstybių narių įplaukimo uostus. Tokios išimtys nebegali būti taikomos po 2029 m. gruodžio 31 d. Prieš toms išimtims įsigaliojant, valstybės narės apie jas praneša Komisijai. Komisija tas išimtis paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

6.   Valstybės narės gali netaikyti 1 dalies keleivinių laivų, teikiančių jūrų transporto paslaugas, kaip tai suprantama Reglamente (EEB) Nr. 3577/92, pagal viešųjų paslaugų įsipareigojimus arba viešųjų paslaugų sutartis, eksploatuojamų prieš 2023 m. spalio 12 d., konkretiems maršrutams tarp savo žemyninės dalies įplaukimo uostų ir savo jurisdikcijai priklausančių įplaukimo uostų, esančių saloje arba Seutos ir Meliljos miestuose. Tokios išimtys nebegali būti taikomos po 2029 m. gruodžio 31 d. Prieš toms išimtims įsigaliojant, valstybės narės apie jas praneša Komisijai. Komisija tas išimtis paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šios dalies taikymo tikslais Seutos ir Meliljos miestai laikomi įplaukimo uostais, esančiais saloje.

7.   Šis reglamentas netaikomas karo laivams, karinio laivyno pagalbiniams laivams, žvejybos arba žuvų perdirbimo laivams, mediniams primityvios konstrukcijos laivams, ne mechaniniu būdu varomiems laivams arba valstybei priklausantiems ar jos eksploatuojamiems laivams, naudojamiems tik nekomerciniais tikslais.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis arba išmetamas ŠESD kiekis – anglies dioksido (CO2), metano (CH4) ir azoto suboksido (N2O) išmetimas į atmosferą; |
| --- | --- |

1)

išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis arba išmetamas ŠESD kiekis – anglies dioksido (CO2), metano (CH4) ir azoto suboksido (N2O) išmetimas į atmosferą;

2

4

2

| 2) | biodegalai – biodegalai, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 33 punkte; |
| --- | --- |

2)

biodegalai – biodegalai, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 33 punkte;

| 3) | biodujos – biodujos, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 28 punkte; |
| --- | --- |

3)

biodujos – biodujos, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 28 punkte;

| 4) | perdirbtos anglies kuras – perdirbtos anglies kuras, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 35 punkte; |
| --- | --- |

4)

perdirbtos anglies kuras – perdirbtos anglies kuras, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 35 punkte;

| 5) | nebiologinės kilmės kuras iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (RFNBO) – iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintas nebiologinės kilmės kuras, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 36 punkte; |
| --- | --- |

5)

nebiologinės kilmės kuras iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių (RFNBO) – iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintas nebiologinės kilmės kuras, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 36 punkte;

| 6) | maistiniai ir pašariniai augalai – maistiniai ir pašariniai augalai, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 40 punkte; |
| --- | --- |

6)

maistiniai ir pašariniai augalai – maistiniai ir pašariniai augalai, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 2 straipsnio antros pastraipos 40 punkte;

| 7) | visai netarši technologija – technologija, kurią naudojant energijai tiekti laivai į atmosferą neišmeta toliau nurodytų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir oro teršalų: anglies dioksido (CO2), metano (CH4), azoto suboksido (N2O), sieros oksidų (SOx), azoto oksidų (NOx) ir kietųjų dalelių (PM); |
| --- | --- |

7)

visai netarši technologija – technologija, kurią naudojant energijai tiekti laivai į atmosferą neišmeta toliau nurodytų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir oro teršalų: anglies dioksido (CO2), metano (CH4), azoto suboksido (N2O), sieros oksidų (SOx), azoto oksidų (NOx) ir kietųjų dalelių (PM);

2

4

2

x

x

| 8) | pakaitiniai energijos šaltiniai – laive pagaminta atsinaujinančiųjų išteklių energija arba nuo kranto tiekiama elektra; |
| --- | --- |

8)

pakaitiniai energijos šaltiniai – laive pagaminta atsinaujinančiųjų išteklių energija arba nuo kranto tiekiama elektra;

| 9) | vėjinis varymas – dalinis arba visiškas laivo varymas naudojant vėjo energiją, pajungtą vėjinio varymo sistemomis, tokiomis kaip inter alia, rotorinės burės, aitvarai, kietosios arba standžiosios burės, minkštosios burės, siurbimo sparnai ar turbinos; |
| --- | --- |

9)

vėjinis varymas – dalinis arba visiškas laivo varymas naudojant vėjo energiją, pajungtą vėjinio varymo sistemomis, tokiomis kaip inter alia, rotorinės burės, aitvarai, kietosios arba standžiosios burės, minkštosios burės, siurbimo sparnai ar turbinos;

inter alia

| 10) | įplaukimo uostas – uostas, kuriame laivai sustoja pakrauti ar iškrauti krovinio arba įlaipinti ar išlaipinti keleivių, išskyrus sustojimus tik degalų pildymo, atsargų įsigijimo, įgulos pakeitimo, laivo statymo į sausąjį doką arba laivo, jo įrangos arba jų abiejų remonto tikslais; sustojimus uoste dėl to, kad laivui reikia pagalbos arba jis pateko į nelaimę; už uostų ribų vykdomus perdavimus iš vieno laivo į kitą; sustojimus, kuriais siekiama tik apsisaugoti nuo nepalankių oro sąlygų arba kurie yra būtini dėl paieškos ir gelbėjimo veiklos, ir konteinervežių sustojimus kaimyniniame konteinerių perkrovimo uoste, nurodytame pagal 2 straipsnio 2 dalį priimtame įgyvendinimo akte; |
| --- | --- |

10)

įplaukimo uostas – uostas, kuriame laivai sustoja pakrauti ar iškrauti krovinio arba įlaipinti ar išlaipinti keleivių, išskyrus sustojimus tik degalų pildymo, atsargų įsigijimo, įgulos pakeitimo, laivo statymo į sausąjį doką arba laivo, jo įrangos arba jų abiejų remonto tikslais; sustojimus uoste dėl to, kad laivui reikia pagalbos arba jis pateko į nelaimę; už uostų ribų vykdomus perdavimus iš vieno laivo į kitą; sustojimus, kuriais siekiama tik apsisaugoti nuo nepalankių oro sąlygų arba kurie yra būtini dėl paieškos ir gelbėjimo veiklos, ir konteinervežių sustojimus kaimyniniame konteinerių perkrovimo uoste, nurodytame pagal 2 straipsnio 2 dalį priimtame įgyvendinimo akte;

| 11) | reisas – reisas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/757 3 straipsnio c punkte; |
| --- | --- |

11)

reisas – reisas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/757 3 straipsnio c punkte;

| 12) | atokiausias regionas – SESV 349 straipsnyje nurodyta teritorija; |
| --- | --- |

12)

atokiausias regionas – SESV 349 straipsnyje nurodyta teritorija;

| 13) | bendrovė – laivo savininkas arba bet kuri kita organizacija ar asmuo, pavyzdžiui, valdytojas arba laivo be įgulos frachtuotojas, iš laivo savininko perėmę atsakomybę už laivo veiklą ir sutikę perimti visas pareigas ir atsakomybę, nustatytą Tarptautiniu saugaus laivų eksploatavimo ir taršos prevencijos valdymo kodeksu; |
| --- | --- |

13)

bendrovė – laivo savininkas arba bet kuri kita organizacija ar asmuo, pavyzdžiui, valdytojas arba laivo be įgulos frachtuotojas, iš laivo savininko perėmę atsakomybę už laivo veiklą ir sutikę perimti visas pareigas ir atsakomybę, nustatytą Tarptautiniu saugaus laivų eksploatavimo ir taršos prevencijos valdymo kodeksu;

| 14) | bendroji talpa (BT) – bendroji talpa, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/757 3 straipsnio e punkte; |
| --- | --- |

14)

bendroji talpa (BT) – bendroji talpa, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/757 3 straipsnio e punkte;

| 15) | prisišvartavęs laivas – prisišvartavęs laivas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/757 3 straipsnio n punkte; |
| --- | --- |

15)

prisišvartavęs laivas – prisišvartavęs laivas, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2015/757 3 straipsnio n punkte;

| 16) | laivas inkaravimo vietoje – prisišvartavęs laivas, kuris nėra pritvirtintas prieplaukoje; |
| --- | --- |

16)

laivas inkaravimo vietoje – prisišvartavęs laivas, kuris nėra pritvirtintas prieplaukoje;

| 17) | energijos sunaudojimas laive – energijos kiekis megadžauliais (MJ), kurį laivas sunaudoja varymui ir eksploatuojant laive esančią įrangą tiek jūroje, tiek prisišvartavus; |
| --- | --- |

17)

energijos sunaudojimas laive – energijos kiekis megadžauliais (MJ), kurį laivas sunaudoja varymui ir eksploatuojant laive esančią įrangą tiek jūroje, tiek prisišvartavus;

| 18) | nuo žaliavos iki kilvaterio – išmetamo teršalų kiekio apskaičiavimo metodas, kuriuo atsižvelgiama į energijos gamybos, transporto, paskirstymo ir naudojimo laive, be kita ko, degimo metu, poveikį ŠESD atžvilgiu; |
| --- | --- |

18)

nuo žaliavos iki kilvaterio – išmetamo teršalų kiekio apskaičiavimo metodas, kuriuo atsižvelgiama į energijos gamybos, transporto, paskirstymo ir naudojimo laive, be kita ko, degimo metu, poveikį ŠESD atžvilgiu;

| 19) | laive sunaudojamos energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumas – išmetamas ŠESD kiekis, išreikštas gramais nuo žaliavos iki kilvaterio pagrindu nustatyto CO2 ekvivalento, tenkančio vienam laive sunaudojamos energijos MJ; |
| --- | --- |

19)

laive sunaudojamos energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumas – išmetamas ŠESD kiekis, išreikštas gramais nuo žaliavos iki kilvaterio pagrindu nustatyto CO2 ekvivalento, tenkančio vienam laive sunaudojamos energijos MJ;

2

| 20) | išmetamųjų teršalų faktorius – vidutinė su sukėliklio veiklos duomenimis susijusių ŠESD išmetimo sparta darant visiškos oksidacijos vykstant degimui ir visiškos visų kitų cheminių reakcijų konversijos prielaidą; |
| --- | --- |

20)

išmetamųjų teršalų faktorius – vidutinė su sukėliklio veiklos duomenimis susijusių ŠESD išmetimo sparta darant visiškos oksidacijos vykstant degimui ir visiškos visų kitų cheminių reakcijų konversijos prielaidą;

| 21) | ledo klasė – žymuo, kurį laivui suteikia vėliavos valstybės nacionalinės kompetentingos institucijos arba tos valstybės pripažinta organizacija ir kuris rodo, kad laivas skirtas plaukioti jūros ledo sąlygomis; |
| --- | --- |

21)

ledo klasė – žymuo, kurį laivui suteikia vėliavos valstybės nacionalinės kompetentingos institucijos arba tos valstybės pripažinta organizacija ir kuris rodo, kad laivas skirtas plaukioti jūros ledo sąlygomis;

| 22) | ledo kraštas – bet kuriuo metu esanti riba tarp atviros jūros ir bet kokios rūšies jūros ledo, tiek stacionaraus, tiek dreifuojančio, kaip nurodyta 2014 m. kovo mėn. Pasaulinės meteorologijos organizacijos jūros ledo nomenklatūros 4.4.8 punkte; |
| --- | --- |

22)

ledo kraštas – bet kuriuo metu esanti riba tarp atviros jūros ir bet kokios rūšies jūros ledo, tiek stacionaraus, tiek dreifuojančio, kaip nurodyta 2014 m. kovo mėn. Pasaulinės meteorologijos organizacijos jūros ledo nomenklatūros 4.4.8 punkte;

| 23) | plaukimas ledo sąlygomis – ledo klasės laivo plaukimas ledo krašte esančiame jūros rajone; |
| --- | --- |

23)

plaukimas ledo sąlygomis – ledo klasės laivo plaukimas ledo krašte esančiame jūros rajone;

| 24) | elektros tiekimas nuo kranto – žemosios arba aukštosios įtampos, kintamosios arba nuolatinės srovės elektros energijos tiekimo prisišvartavusiems laivams sistema, įskaitant laivo ir uosto įrenginius, per kurią energija tiesiogiai tiekiama pagrindiniam laivo skirstomajam skydui ir naudojama viešbučiui, aptarnavimo darbams arba antriniams akumuliatoriams įkrauti; |
| --- | --- |

24)

elektros tiekimas nuo kranto – žemosios arba aukštosios įtampos, kintamosios arba nuolatinės srovės elektros energijos tiekimo prisišvartavusiems laivams sistema, įskaitant laivo ir uosto įrenginius, per kurią energija tiesiogiai tiekiama pagrindiniam laivo skirstomajam skydui ir naudojama viešbučiui, aptarnavimo darbams arba antriniams akumuliatoriams įkrauti;

| 25) | elektros energijos poreikis prisišvartavus – prisišvartavusiam laivui reikalinga elektros energija, kad laive būtų patenkinti visi elektros energijos poreikiai; |
| --- | --- |

25)

elektros energijos poreikis prisišvartavus – prisišvartavusiam laivui reikalinga elektros energija, kad laive būtų patenkinti visi elektros energijos poreikiai;

| 26) | nustatytas bendras prisišvartavusio laivo elektros energijos poreikis – kilovatais išreikšta didžiausia bendra prisišvartavusio laivo elektros energijos poreikio vertė, įskaitant viešbučių aptarnavimo ir krovinių tvarkymo darbo krūvius; |
| --- | --- |

26)

nustatytas bendras prisišvartavusio laivo elektros energijos poreikis – kilovatais išreikšta didžiausia bendra prisišvartavusio laivo elektros energijos poreikio vertė, įskaitant viešbučių aptarnavimo ir krovinių tvarkymo darbo krūvius;

| 27) | tikrintojas – patikros veiklą vykdantis juridinis subjektas, nacionalinės akreditavimo įstaigos akredituotas pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008 ir šį reglamentą; |
| --- | --- |

27)

tikrintojas – patikros veiklą vykdantis juridinis subjektas, nacionalinės akreditavimo įstaigos akredituotas pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008 ir šį reglamentą;

| 28) | „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentas – laivui skirtas dokumentas, kurį bendrovei išduoda tikrintojas ir kuriame patvirtinama, kad tas laivas tam tikru ataskaitiniu laikotarpiu atitinka šio reglamento reikalavimus; |
| --- | --- |

28)

„FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentas – laivui skirtas dokumentas, kurį bendrovei išduoda tikrintojas ir kuriame patvirtinama, kad tas laivas tam tikru ataskaitiniu laikotarpiu atitinka šio reglamento reikalavimus;

| 29) | keleivinis laivas – keleivinis laivas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/802 2 straipsnio i punkte (23); |
| --- | --- |

29)

keleivinis laivas – keleivinis laivas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/802 2 straipsnio i punkte (23);

23

| 30) | kruizinis keleivinis laivas – krovinių denio neturintis keleivinis laivas, skirtas tik komerciniam keleivių vežimui su nakvyne jūrų reiso metu; |
| --- | --- |

30)

kruizinis keleivinis laivas – krovinių denio neturintis keleivinis laivas, skirtas tik komerciniam keleivių vežimui su nakvyne jūrų reiso metu;

| 31) | konteinervežis – laivas, skirtas tik konteineriams triumuose ir denyje vežti; |
| --- | --- |

31)

konteinervežis – laivas, skirtas tik konteineriams triumuose ir denyje vežti;

| 32) | reikalavimų neatitinkantis lankymasis uoste – lankymasis uoste, kai laivas neatitinka 6 straipsnio 1 dalies reikalavimo ir netaikoma nė viena iš 6 straipsnio 5 dalyje numatytų išimčių; |
| --- | --- |

32)

reikalavimų neatitinkantis lankymasis uoste – lankymasis uoste, kai laivas neatitinka 6 straipsnio 1 dalies reikalavimo ir netaikoma nė viena iš 6 straipsnio 5 dalyje numatytų išimčių;

| 33) | nepalankiausias teršalų išmetimo scenarijus – bet kurio konkretaus kuro gamybos scenarijus, kurio anglies dioksido pėdsakas didžiausias; |
| --- | --- |

33)

nepalankiausias teršalų išmetimo scenarijus – bet kurio konkretaus kuro gamybos scenarijus, kurio anglies dioksido pėdsakas didžiausias;

| 34) | CO2 ekvivalentas – matavimo vienetas, naudojamas išmetamam CO2, CH4 ir N2O kiekiui apskaičiuoti, remiantis jų visuotinio atšilimo potencialu, paverčiant CH4 ir N2O kiekį lygiaverčiu CO2 kiekiu, turinčiu tokį patį visuotinio atšilimo potencialą; |
| --- | --- |

34)

CO2 ekvivalentas – matavimo vienetas, naudojamas išmetamam CO2, CH4 ir N2O kiekiui apskaičiuoti, remiantis jų visuotinio atšilimo potencialu, paverčiant CH4 ir N2O kiekį lygiaverčiu CO2 kiekiu, turinčiu tokį patį visuotinio atšilimo potencialą;

2

2

4

2

4

2

2

| 35) | atitikties balansas – pagal IV priedo A dalį apskaičiuojamas laivo perteklinės atitikties arba nepakankamos atitikties, palyginti su laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD vidutinio metinio intensyvumo ribomis arba su tarpiniu RFNBO tikslu, rodiklis; |
| --- | --- |

35)

atitikties balansas – pagal IV priedo A dalį apskaičiuojamas laivo perteklinės atitikties arba nepakankamos atitikties, palyginti su laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD vidutinio metinio intensyvumo ribomis arba su tarpiniu RFNBO tikslu, rodiklis;

| 36) | perviršinis atitikties balansas – teigiamos vertės atitikties balansas; |
| --- | --- |

36)

perviršinis atitikties balansas – teigiamos vertės atitikties balansas;

| 37) | deficitinis atitikties balansas – neigiamos vertės atitikties balansas; |
| --- | --- |

37)

deficitinis atitikties balansas – neigiamos vertės atitikties balansas;

| 38) | bendras fondo atitikties balansas – visų į fondą įtrauktų laivų atitikties balansų suma; |
| --- | --- |

38)

bendras fondo atitikties balansas – visų į fondą įtrauktų laivų atitikties balansų suma;

| 39) | uosto valdymo įstaiga – uosto valdymo įstaiga, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2017/352 2 straipsnio 5 punkte; |
| --- | --- |

39)

uosto valdymo įstaiga – uosto valdymo įstaiga, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2017/352 2 straipsnio 5 punkte;

| 40) | administruojančioji valstybė – valstybė narė, nustatyta taikant Direktyvos 2003/87/EB 3gf straipsnio 1 dalį bendrovei, kaip tai suprantama šiame reglamente, nedarant poveikio galimybei pasirinkti, kuri iš kompetentingų institucijų atitinkamoje valstybėje narėje yra atsakinga; |
| --- | --- |

40)

administruojančioji valstybė – valstybė narė, nustatyta taikant Direktyvos 2003/87/EB 3gf straipsnio 1 dalį bendrovei, kaip tai suprantama šiame reglamente, nedarant poveikio galimybei pasirinkti, kuri iš kompetentingų institucijų atitinkamoje valstybėje narėje yra atsakinga;

| 41) | ataskaitinis laikotarpis – laikotarpis nuo metų, kuriais šiame reglamente nurodyta informacija yra stebima ir registruojama, sausio 1 d. iki gruodžio 31 d., reisų, kurie prasideda ir baigiasi dviem skirtingais kalendoriniais metais, duomenis įtraukiant į atitinkamų kalendorinių metų apskaitą; |
| --- | --- |

41)

ataskaitinis laikotarpis – laikotarpis nuo metų, kuriais šiame reglamente nurodyta informacija yra stebima ir registruojama, sausio 1 d. iki gruodžio 31 d., reisų, kurie prasideda ir baigiasi dviem skirtingais kalendoriniais metais, duomenis įtraukiant į atitinkamų kalendorinių metų apskaitą;

| 42) | patikros laikotarpis – kalendoriniai metai, einantys iškart po ataskaitinio laikotarpio. |
| --- | --- |

42)

patikros laikotarpis – kalendoriniai metai, einantys iškart po ataskaitinio laikotarpio.

II skyrius

Reikalavimai dėl laivuose sunaudojamos energijos

4 straipsnis

Laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo riba

1.   Laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD vidutinis metinis intensyvumas ataskaitiniu laikotarpiu negali viršyti 2 dalyje nustatytos ribos.

2.   1 dalyje nurodyta riba apskaičiuojama 91,16 gramų CO2 ekvivalento, tenkančio vienam MJ, atskaitos vertę sumažinant toliau nurodyta procentine dalimi:

| — | 2 % – nuo 2025 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

—

2 % – nuo 2025 m. sausio 1 d.;

| — | 6 % – nuo 2030 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

—

6 % – nuo 2030 m. sausio 1 d.;

| — | 14,5 % – nuo 2035 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

—

14,5 % – nuo 2035 m. sausio 1 d.;

| — | 31 % – nuo 2040 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

—

31 % – nuo 2040 m. sausio 1 d.;

| — | 62 % – nuo 2045 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

—

62 % – nuo 2045 m. sausio 1 d.;

| — | 80 % – nuo 2050 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

—

80 % – nuo 2050 m. sausio 1 d.

3.   Laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumas apskaičiuojamas pagal I priede išdėstytą metodiką kaip išmetamas ŠESD kiekis, tenkantis vienam energijos vienetui.

4.   Komisijai pagal 28 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, remiantis geriausiomis turimomis mokslinėmis ir techninėmis žiniomis, iš dalies keičiamas II priedas įtraukiant nuo žaliavos iki kilvaterio išmetamųjų teršalų faktorius, susijusius su bet kuriais naujais energijos ištekliais, arba pritaikant esamus išmetamų teršalų faktorius, kad būtų užtikrintas nuoseklumas su būsimais tarptautiniais standartais arba Sąjungos energetikos srities teisės aktais.

5 straipsnis

Nebiologinės kilmės kuro iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimas

1.   Apskaičiuojant laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumą, nuo 2025 m. sausio 1 d. iki 2033 m. gruodžio 31 d. gali būti taikomas daugiklis „2“, kaip atpildas už tai, kad laive naudojamas RFNBO. Šio skaičiavimo metodika išdėstyta I priede.

2.   Komisija, remdamasi 19 straipsnyje nurodytoje „FuelEU“ duomenų bazėje užregistruotais duomenimis ir ne vėliau kaip per 18 mėnesių nuo kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pabaigos, stebi, apskaičiuoja ir kasmet skelbia laivuose, kuriems taikomas šis reglamentas, per metus sunaudojamo energijos kiekio dalį, kurią sudaro RFNBO.

3.   Jei 2 dalyje nurodyta RFNBO dalis 2031 m. ataskaitiniu laikotarpiu yra mažesnė nei 1 %, tokiam kurui, laikantis 5 dalies, nuo 2034 m. sausio 1 d. taikomas 2 % laive per metus sunaudojamo energijos kiekio tarpinis tikslas.

4.   3 dalis netaikoma, jei 2 dalyje numatyti stebėsenos rezultatai, prieinami anksčiau nei 2033 m. sausio 1 d., rodo, kad 2 dalyje nurodyta dalis yra didesnė nei 2 %.

5.   Jei, remiantis 2 dalyje nurodyta stebėsenos veikla ir Komisijai atlikus vertinimą, iš faktinių duomenų matyti, kad RFNBO gamybos pajėgumai ir jo prieinamumas jūrų sektoriui yra nepakankami, geografinis pasiskirstymas yra netolygus arba to kuro kainos per didelės, 3 dalyje numatytas tarpinis tikslas netaikomas.

6.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi 5 dalyje numatyto vertinimo kriterijai ir metodas, pagal kurį apskaičiuojamas IV priedo B dalyje pateiktos lentelės 14 langelyje nurodytas RFNBO ir iškastinio kuro kainų skirtumo koeficientas. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 29 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

7.   Komisijai pagal 28 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais:

| a) | šio straipsnio 5 dalis papildoma papildomais elementais; |
| --- | --- |

a)

šio straipsnio 5 dalis papildoma papildomais elementais;

| b) | informuojama apie šio straipsnio 3 dalyje nurodyto tarpinio tikslo netaikymą dėl šio straipsnio 2 dalyje nurodytos stebėsenos arba šio straipsnio 5 dalyje nurodyto vertinimo. |
| --- | --- |

b)

informuojama apie šio straipsnio 3 dalyje nurodyto tarpinio tikslo netaikymą dėl šio straipsnio 2 dalyje nurodytos stebėsenos arba šio straipsnio 5 dalyje nurodyto vertinimo.

8.   Kai taikomas šio straipsnio 3 dalyje nurodytas tarpinis tikslas, Komisija ne vėliau kaip 2033 m. gruodžio 31 d. priima įgyvendinimo aktus, kuriais papildomai patikslinamos šio straipsnio 3 dalies taikymo taisyklės, kiek tai susiję su:

| a) | 16 straipsnyje nurodytais patikra ir apskaičiavimu; |
| --- | --- |

a)

16 straipsnyje nurodytais patikra ir apskaičiavimu;

| b) | 20 ir 21 straipsniuose nustatytais taikytinais lankstumo mechanizmais; |
| --- | --- |

b)

20 ir 21 straipsniuose nustatytais taikytinais lankstumo mechanizmais;

| c) | 23 straipsnyje ir IV priede nurodytomis taikytinomis „FuelEU“ baudomis. |
| --- | --- |

c)

23 straipsnyje ir IV priede nurodytomis taikytinomis „FuelEU“ baudomis.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 29 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

9.   Šio straipsnio 3 dalyje nurodytas tarpinis tikslas, jei jis taikytinas, netaikomas laivui, kuris įrodo, kad ta pati laive per metus sunaudojamo energijos kiekio dalis tenka kitam kurui, kuriuo užtikrinamas lygiavertis išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimas ir kuris yra sertifikuotas pagal šio reglamento 10 straipsnį, išskyrus Direktyvos (ES) 2018/2001 IX priedo B dalyje nurodytus biodegalus.

10.   Šis straipsnis netaikomas laivuose per metus sunaudojamo energijos kiekio daliai, kurią sudaro nuo kranto tiekiama elektra.

6 straipsnis

Papildomi prisišvartavus naudojamos energijos nulinės taršos reikalavimai

1.   Nuo 2030 m. sausio 1 d. laivas, pritvirtintas įplaukimo uosto, kuriam taikomas Reglamento (ES) 2023/1804 9 straipsnis ir kuris priklauso valstybės narės jurisdikcijai, prieplaukoje, prisijungia prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos ir naudoja ją visiems savo elektros energijos poreikiams prisišvartavus tenkinti.

2.   Nuo 2035 m. sausio 1 d. laivas, pritvirtintas įplaukimo uosto, kuriam netaikomas Reglamento (ES) 2023/1804 9 straipsnis ir kuris priklauso valstybės narės jurisdikcijai, prieplaukoje, jeigu toje prieplaukoje yra įrengta prieinama elektros tiekimo nuo kranto įranga, prisijungia prie to elektros tiekimo nuo kranto įrangos ir naudoja ją visiems savo elektros energijos poreikiams prisišvartavus tenkinti.

3.   Nuo 2030 m. sausio 1 d. iki 2034 m. gruodžio 31 d., pasikonsultavusi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant, kai tikslinga, uosto valdymo įstaigą, valstybė narė gali nuspręsti, kad laivas, pritvirtintas jos jurisdikcijai priklausančio įplaukimo uosto, kuriam netaikomas Reglamento (ES) 2023/1804 9 straipsnis, prieplaukoje arba tam tikrose tokio uosto dalyse, turi prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos ir naudoja ją visiems savo elektros energijos poreikiams prisišvartavus tenkinti. Valstybė narė praneša Komisijai savo sprendimą dėl tokio reikalavimo nustatymo likus metams iki jo taikymo pradžios. Toks sprendimas turi būti taikomas nuo ataskaitinio laikotarpio pradžios. Komisija paskelbia tą informaciją Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir viešai paskelbia atnaujintą atitinkamų uostų sąrašą. Toks sąrašas turi būti lengvai prieinamas.

4.   1, 2 ir 3 dalys taikomos:

| a) | konteinervežiams; |
| --- | --- |

a)

konteinervežiams;

| b) | keleiviniams laivams. |
| --- | --- |

b)

keleiviniams laivams.

5.   1, 2 ir 3 dalys netaikomos laivams:

| a) | kurie yra pritvirtinti prieplaukoje trumpiau nei dvi valandas, skaičiuojant pagal atvykimo ir išvykimo laiką, kuris stebimas ir registruojamas pagal 15 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

kurie yra pritvirtinti prieplaukoje trumpiau nei dvi valandas, skaičiuojant pagal atvykimo ir išvykimo laiką, kuris stebimas ir registruojamas pagal 15 straipsnį;

| b) | kurie, būdami pritvirtinti prieplaukoje, visiems savo elektros energijos poreikiams prisišvartavus tenkinti naudoja visai netaršias technologijas, kurios atitinka III priede nustatytus tokioms technologijoms taikomus bendruosius reikalavimus ir kurios yra išvardytos ir apibūdintos pagal šio straipsnio 6 ir 7 dalis priimtuose deleguotuosiuose ir įgyvendinimo aktuose; |
| --- | --- |

b)

kurie, būdami pritvirtinti prieplaukoje, visiems savo elektros energijos poreikiams prisišvartavus tenkinti naudoja visai netaršias technologijas, kurios atitinka III priede nustatytus tokioms technologijoms taikomus bendruosius reikalavimus ir kurios yra išvardytos ir apibūdintos pagal šio straipsnio 6 ir 7 dalis priimtuose deleguotuosiuose ir įgyvendinimo aktuose;

| c) | kurie dėl nenumatytų aplinkybių, kurių laivas negali kontroliuoti, turi neplanuotai įplaukti į uostą, kai tai nėra daroma sistemingai, dėl saugumo ar žmonių gyvybės gelbėjimo jūroje priežasčių, išskyrus priežastis, kurioms jau taikoma išimtis pagal 3 straipsnio 10 punktą; |
| --- | --- |

c)

kurie dėl nenumatytų aplinkybių, kurių laivas negali kontroliuoti, turi neplanuotai įplaukti į uostą, kai tai nėra daroma sistemingai, dėl saugumo ar žmonių gyvybės gelbėjimo jūroje priežasčių, išskyrus priežastis, kurioms jau taikoma išimtis pagal 3 straipsnio 10 punktą;

| d) | kurie negali prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos dėl to, kad uoste nėra prieinamų prisijungimo prie elektros tiekimo nuo kranto jungčių; |
| --- | --- |

d)

kurie negali prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos dėl to, kad uoste nėra prieinamų prisijungimo prie elektros tiekimo nuo kranto jungčių;

| e) | kurie negali prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos dėl to, kad išimtinėmis aplinkybėmis kyla pavojus elektros tinklo stabilumui, nes nuo kranto tiekiamos elektros energijos nepakanka, kad būtų galima patenkinti būtinus laivo elektros energijos poreikius prisišvartavus; |
| --- | --- |

e)

kurie negali prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos dėl to, kad išimtinėmis aplinkybėmis kyla pavojus elektros tinklo stabilumui, nes nuo kranto tiekiamos elektros energijos nepakanka, kad būtų galima patenkinti būtinus laivo elektros energijos poreikius prisišvartavus;

| f) | kurie negali prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos, nes uoste esanti kranto įranga yra nesuderinama su laivo įranga, skirta elektros energijos tiekimui nuo kranto, su sąlyga, kad laivo prisijungimo prie kranto tinklo įrenginys yra sertifikuotas pagal Reglamento (ES) 2023/1804 II priede nustatytas technines specifikacijas, taikomas jūrų laivų prisijungimo prie kranto tinklo sistemoms; |
| --- | --- |

f)

kurie negali prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos, nes uoste esanti kranto įranga yra nesuderinama su laivo įranga, skirta elektros energijos tiekimui nuo kranto, su sąlyga, kad laivo prisijungimo prie kranto tinklo įrenginys yra sertifikuotas pagal Reglamento (ES) 2023/1804 II priede nustatytas technines specifikacijas, taikomas jūrų laivų prisijungimo prie kranto tinklo sistemoms;

| g) | kuriems ribotą laiką reikia naudoti laive gaminamą energiją kilus avariniams atvejams, keliantiems tiesioginį pavojų gyvybei, laivui arba aplinkai, ar dėl kitų force majeure priežasčių; |
| --- | --- |

g)

kuriems ribotą laiką reikia naudoti laive gaminamą energiją kilus avariniams atvejams, keliantiems tiesioginį pavojų gyvybei, laivui arba aplinkai, ar dėl kitų force majeure priežasčių;

| h) | kuriems, nors jie ir lieka prijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos, tam tikrą laiką, kuris nėra ilgesnis nei griežtai būtina, būtina naudoti laive gaminamą energiją eksploataciniams bandymams arba funkciniams bandymams, atliekamiems kompetentingos institucijos pareigūno arba apžiūrą ar patikrinimą atliekančios pripažintos organizacijos atstovo prašymu. |
| --- | --- |

h)

kuriems, nors jie ir lieka prijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos, tam tikrą laiką, kuris nėra ilgesnis nei griežtai būtina, būtina naudoti laive gaminamą energiją eksploataciniams bandymams arba funkciniams bandymams, atliekamiems kompetentingos institucijos pareigūno arba apžiūrą ar patikrinimą atliekančios pripažintos organizacijos atstovo prašymu.

6.   Komisijai pagal 28 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti ir reguliariai atnaujinti deleguotuosius aktus, kuriais III priede išdėstyta nebaigtinė lentelė iš dalies pakeičiama papildant ją kitomis visai netaršiomis technologijomis, kaip tai suprantama 3 straipsnio 7 punkte.

7.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi išsamūs priimtinumo kriterijai, įskaitant sistemos ribų nustatymą ir sertifikavimo reikalavimus, kurie turi būti laikomi atitinkančiais III priede, įskaitant būsimus jo atnaujinimus, nustatytus bendruosius visai netaršių technologijų bendruosius reikalavimus.

III priede pateikto esamų technologijų sąrašo atveju tie įgyvendinimo aktai, kai taikytina, priimami ne vėliau kaip 2024 m. birželio 30 d. Naujų technologijų atveju tie įgyvendinimo aktai priimami nepagrįstai nedelsiant, kai atsiranda kitų III priede nurodytų technologijų.

Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 29 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

8.   Prieš įplaukdami į uostus laivai iš anksto informuoja įplaukimo uosto valstybės narės kompetentingą instituciją arba bet kurį tinkamai įgaliotą subjektą apie savo ketinimą prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos arba ketinimą naudoti visai netaršią technologiją taikant 5 dalies b punktą. Laivai, ketinantys prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos, taip pat nurodo, kokį elektros energijos kiekį jie numato sunaudoti būdami tame įplaukimo uoste.

Gavusi pirmoje pastraipoje nurodytą informaciją iš laivo apie prijungimą prie elektros tiekimo iš kranto įrangos, įplaukimo uosto valstybės narės kompetentinga institucija arba bet kuris tinkamai įgaliotas subjektas patvirtina laivui, ar yra galimybė prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos.

Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma, kokia informacija turi būti teikiama pagal pirmą ir antrą pastraipas, taip pat tos informacijos teikimo procedūrą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 29 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

9.   Įplaukimo uosto valstybės narės kompetentinga institucija arba bet kuris tinkamai įgaliotas subjektas, kai tinkama, pasikonsultavusi (-ęs) su uosto valdymo įstaiga, nedelsdama (-as) nustato ir „FuelEU“ duomenų bazėje užregistruoja šią informaciją:

| a) | ar taikoma 5 dalyje nustatyta išimtis; |
| --- | --- |

a)

ar taikoma 5 dalyje nustatyta išimtis;

| b) | ar laivas neatitinka 1, 2 ir 3 dalyse nustatytų reikalavimų, kai netaikoma nė viena iš 5 dalyje nustatytų išimčių. |
| --- | --- |

b)

ar laivas neatitinka 1, 2 ir 3 dalyse nustatytų reikalavimų, kai netaikoma nė viena iš 5 dalyje nustatytų išimčių.

10.   Nuo 2035 m. sausio 1 d. uostuose, kuriems taikomi Reglamento (ES) 2023/1804 9 straipsnyje nustatyti reikalavimai, galima prašyti taikyti tik išimtis, numatytas 5 dalies d, e ir f punktuose, neviršijant įplaukimų į uostą skaičiaus, atitinkančio 10 % visų laivo įplaukimų į uostą ataskaitiniu laikotarpiu, suapvalinus iki artimiausio sveiko skaičiaus, kai aktualu, arba neviršijant 10 įplaukimų į uostą atitinkamu ataskaitiniu laikotarpiu, priklausomai nuo to, kuris skaičius yra mažesnis.

Šios nuostatos laikymosi tikslais įplaukimas į uostą neskaičiuojamas, jeigu bendrovė 8 dalyje numatyto keitimosi informacija pagrindu įrodo pagrįstai negalėjusi žinoti, kad laivas dėl bet kurios iš 5 dalies d, e arba f punkte nurodytų priežasčių negalės prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos.

11.   Valstybė narė gali nuspręsti, kad jos jurisdikcijai priklausančiame uoste arba tam tikrose jo dalyse konteinervežiams arba keleiviniams laivams inkaravimo vietoje būtų taikomos tos pačios šiame reglamente nustatytos pareigos, kurios taikomos prieplaukoje pritvirtintiems laivams. Valstybė narė praneša Komisijai savo sprendimą dėl tokio reikalavimo nustatymo likus metams iki jo taikymo pradžios. Toks sprendimas turi būti taikomas nuo ataskaitinio laikotarpio pradžios. Komisija paskelbia tą informaciją Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir viešai paskelbia atnaujintą atitinkamų uostų sąrašą. Toks sąrašas turi būti lengvai prieinamas.

III skyrius

Bendrieji principai ir sertifikavimas

7 straipsnis

Bendrieji stebėsenos ir ataskaitų teikimo principai

1.   Pagal 8, 9 ir 10 straipsnius bendrovės ataskaitiniu laikotarpiu vykdo kiekvieno savo laivo atitinkamų parametrų stebėseną ir teikia ataskaitas. Jos vykdo tą stebėseną ir teikia ataskaitas visų valstybės narės jurisdikcijai priklausančių uostų ir visų 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų reisų atžvilgiu.

2.   Stebėsena ir ataskaitų teikimas turi būti išsamūs ir apimti laivų bet kuriuo metu, tiek esant jūroje, tiek prisišvartavus, sunaudojamą energiją. Bendrovės imasi tinkamų priemonių, kad ataskaitiniu laikotarpiu nesusidarytų duomenų spragų.

3.   Stebėsena ir ataskaitos turi būti nuoseklios ir palyginamos su kitų laikotarpių stebėsena ir ataskaitomis. Tuo tikslu bendrovės taiko tą pačią stebėsenos metodiką ir naudoja vienodus duomenų rinkinius, kurie gali būti keičiami gavus tikrintojo įvertinimą. Bendrovės sudaro sąlygas pagrįstai patikinti, kad duomenys, kurie turi būti stebimi ir apie kuriuos turi būti teikiamos ataskaitos, yra teisingi.

4.   Bendrovės skaidriai ir tiksliai popierine arba elektronine forma gauna, analizuoja ir bent penkerius metus saugo visus stebėsenos duomenis ir dokumentus, įskaitant prielaidas, nuorodas, išmetamųjų teršalų faktorius, bunkerio atsargų papildymo važtaraščius, papildytus pagal I priedą, ir veiklos duomenis, taip pat bet kurią kitą informaciją, kurios reikia šio reglamento laikymuisi patikrinti, kad tikrintojas galėtų nustatyti laivuose sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumą.

5.   Vykdant šio reglamento 8, 9, 10 ir 15 straipsniuose nustatytą stebėsenos ir ataskaitų teikimo veiklą, kai tinkama, naudojamasi Reglamento (ES) 2015/757 tikslais surinkta informacija ir duomenimis.

8 straipsnis

Stebėsenos planas

1.   Ne vėliau kaip 2024 m. rugpjūčio 31 d. bendrovės tikrintojams pateikia kiekvieno savo laivo stebėsenos planą, kuriame nurodomas iš I priede išdėstytų metodų pasirinktas laive sunaudojamos energijos kiekio, rūšies, išmetamųjų teršalų faktoriaus stebėsenos ir pateikimo ataskaitose metodas ir kita aktuali informacija.

2.   Laivų, pirmą kartą patenkančių į šio reglamento taikymo sritį po 2024 m. rugpjūčio 31 d., stebėsenos planą bendrovės tikrintojui pateikia nepagrįstai nedelsdamos ir ne vėliau kaip per du mėnesius nuo kiekvieno laivo pirmojo įplaukimo į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą.

3.   Stebėsenos planą sudaro išsamūs ir aiškūs dokumentai ir pateikiama bent ši informacija:

| a) | laivo identifikavimo duomenys ir tipas, įskaitant jo pavadinimą, Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) jam suteiktą identifikavimo numerį, jo registracijos arba prirašymo uostą ir laivo savininko pavadinimą (vardą ir pavardę); |
| --- | --- |

a)

laivo identifikavimo duomenys ir tipas, įskaitant jo pavadinimą, Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) jam suteiktą identifikavimo numerį, jo registracijos arba prirašymo uostą ir laivo savininko pavadinimą (vardą ir pavardę);

| b) | bendrovės pavadinimas ir kontaktinio asmens adresas, telefonas ir elektroninio pašto duomenys; |
| --- | --- |

b)

bendrovės pavadinimas ir kontaktinio asmens adresas, telefonas ir elektroninio pašto duomenys;

| c) | laive įrengtų energijos konversijos sistemų aprašas ir atitinkama megavatais (MW) išreikšta galia; |
| --- | --- |

c)

laive įrengtų energijos konversijos sistemų aprašas ir atitinkama megavatais (MW) išreikšta galia;

| d) | 6 straipsnio 4 dalies b punkte nurodytų laivų atveju – įrangos, leidžiančios prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto sistemos, arba visai netaršios technologijos standartų ir charakteristikų aprašymas; |
| --- | --- |

d)

6 straipsnio 4 dalies b punkte nurodytų laivų atveju – įrangos, leidžiančios prisijungti prie elektros tiekimo nuo kranto sistemos, arba visai netaršios technologijos standartų ir charakteristikų aprašymas;

| e) | nustatyto bendro prisišvartavusio laivo elektros energijos poreikio vertė, nurodyta jo elektrinės apkrovos balanse arba elektrinės apkrovos tyrime, kuris yra naudojamas įrodant, kad laikomasi Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS) II-1 skyriaus 40 ir 41 taisyklių, ir patvirtintas laivo vėliavos valstybės administracijos arba pripažintos organizacijos, kaip apibrėžta IMO Pripažintų organizacijų kodekse, priimtame Rezoliucijomis MEPC.237(65) ir MSC.349(92). Jei laivas negali pateikti tos vertės, laikoma, kad ši vertė sudaro 25 % visų laivo pagrindinių variklių maksimalių nurodytųjų duomenų, pateiktų pagal Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL) išduotame EIAPP liudijime, arba, jei nereikalaujama, kad varikliams būtų išduotas EIAPP liudijimas – vardiniuose variklių duomenyse; |
| --- | --- |

e)

nustatyto bendro prisišvartavusio laivo elektros energijos poreikio vertė, nurodyta jo elektrinės apkrovos balanse arba elektrinės apkrovos tyrime, kuris yra naudojamas įrodant, kad laikomasi Tarptautinės konvencijos dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS) II-1 skyriaus 40 ir 41 taisyklių, ir patvirtintas laivo vėliavos valstybės administracijos arba pripažintos organizacijos, kaip apibrėžta IMO Pripažintų organizacijų kodekse, priimtame Rezoliucijomis MEPC.237(65) ir MSC.349(92). Jei laivas negali pateikti tos vertės, laikoma, kad ši vertė sudaro 25 % visų laivo pagrindinių variklių maksimalių nurodytųjų duomenų, pateiktų pagal Tarptautinę konvenciją dėl teršimo iš laivų prevencijos (MARPOL) išduotame EIAPP liudijime, arba, jei nereikalaujama, kad varikliams būtų išduotas EIAPP liudijimas – vardiniuose variklių duomenyse;

| f) | plaukiojimo metu ir prisišvartavus planuojamų laive naudoti energijos šaltinių aprašas 4 ir 6 straipsniuose nustatytiems reikalavimams įvykdyti; |
| --- | --- |

f)

plaukiojimo metu ir prisišvartavus planuojamų laive naudoti energijos šaltinių aprašas 4 ir 6 straipsniuose nustatytiems reikalavimams įvykdyti;

| g) | laivo kuro sunaudojimo ir pakaitinių energijos šaltinių arba visai netaršios technologijos tiekiamos energijos stebėsenos procedūrų aprašas; |
| --- | --- |

g)

laivo kuro sunaudojimo ir pakaitinių energijos šaltinių arba visai netaršios technologijos tiekiamos energijos stebėsenos procedūrų aprašas;

| h) | laive naudotinos energijos nuo žaliavos iki bako ir nuo bako iki kilvaterio išmetamųjų teršalų faktorių stebėsenos ir ataskaitų teikimo procedūrų aprašas pagal 10 straipsnyje ir I bei II prieduose nurodytus metodus; |
| --- | --- |

h)

laive naudotinos energijos nuo žaliavos iki bako ir nuo bako iki kilvaterio išmetamųjų teršalų faktorių stebėsenos ir ataskaitų teikimo procedūrų aprašas pagal 10 straipsnyje ir I bei II prieduose nurodytus metodus;

| i) | procedūrų, taikomų atliekant reisų sąrašo išsamumo stebėseną, aprašas; |
| --- | --- |

i)

procedūrų, taikomų atliekant reisų sąrašo išsamumo stebėseną, aprašas;

| j) | kiekvieno reiso veiklos duomenų nustatymo procedūrų aprašas, įskaitant procedūras, pareigas, formules ir duomenų šaltinius, skirtus jūroje praleistam laikui plaukiant iš išvykimo uosto į atvykimo uostą ir prisišvartavus praleistam laikui nustatyti ir užregistruoti; |
| --- | --- |

j)

kiekvieno reiso veiklos duomenų nustatymo procedūrų aprašas, įskaitant procedūras, pareigas, formules ir duomenų šaltinius, skirtus jūroje praleistam laikui plaukiant iš išvykimo uosto į atvykimo uostą ir prisišvartavus praleistam laikui nustatyti ir užregistruoti;

| k) | procedūrų, sistemų ir pareigų, naudotų stebėsenos plane nurodytiems duomenims atnaujinti ataskaitiniu laikotarpiu, aprašas; |
| --- | --- |

k)

procedūrų, sistemų ir pareigų, naudotų stebėsenos plane nurodytiems duomenims atnaujinti ataskaitiniu laikotarpiu, aprašas;

| l) | metodo, kuris turi būti taikomas siekiant nustatyti pakaitinius duomenis, kurie gali būti naudojami duomenų spragoms užpildyti arba duomenų klaidoms nustatyti ir ištaisyti, aprašas; |
| --- | --- |

l)

metodo, kuris turi būti taikomas siekiant nustatyti pakaitinius duomenis, kurie gali būti naudojami duomenų spragoms užpildyti arba duomenų klaidoms nustatyti ir ištaisyti, aprašas;

| m) | persvarstymo duomenų lapas, kuriame būtų registruojama visa ankstesnių persvarstymų informacija; |
| --- | --- |

m)

persvarstymo duomenų lapas, kuriame būtų registruojama visa ankstesnių persvarstymų informacija;

| n) | jei bendrovė prašo dėl laivo ledo klasės sunaudotos papildomos energijos neįtraukti į IV priede išdėstytą atitikties balansą – informacija apie laivo ledo klasę; |
| --- | --- |

n)

jei bendrovė prašo dėl laivo ledo klasės sunaudotos papildomos energijos neįtraukti į IV priede išdėstytą atitikties balansą – informacija apie laivo ledo klasę;

| o) | jei bendrovė prašo dėl plaukiojimo ledo sąlygomis sunaudotos papildomos energijos neįtraukti į IV priede išdėstytą atitikties balansą – informacija apie laivo ledo klasę ir patikrinamos procedūros, pagal kurią stebimas per visą reisą nuplauktas atstumas, taip pat plaukiojant ledo sąlygomis nuplauktas atstumas, aprašas, įplaukimo į ledo sąlygas ir išplaukimo iš jų data, laikas bei koordinatės ir kuro sąnaudos plaukiojant ledo sąlygomis; |
| --- | --- |

o)

jei bendrovė prašo dėl plaukiojimo ledo sąlygomis sunaudotos papildomos energijos neįtraukti į IV priede išdėstytą atitikties balansą – informacija apie laivo ledo klasę ir patikrinamos procedūros, pagal kurią stebimas per visą reisą nuplauktas atstumas, taip pat plaukiojant ledo sąlygomis nuplauktas atstumas, aprašas, įplaukimo į ledo sąlygas ir išplaukimo iš jų data, laikas bei koordinatės ir kuro sąnaudos plaukiojant ledo sąlygomis;

| p) | laivo, kuriame įrengtas pagalbinis vėjinis varymas, atveju – laive įrengtos vėjinio varymo įrangos aprašas ir PWind bei PProp vertės, kaip apibrėžta I priede. |
| --- | --- |

p)

laivo, kuriame įrengtas pagalbinis vėjinis varymas, atveju – laive įrengtos vėjinio varymo įrangos aprašas ir PWind bei PProp vertės, kaip apibrėžta I priede.

4.   Bendrovės naudoja standartizuotus stebėsenos planus, grindžiamus šablonais. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi tie šablonai, įskaitant technines jų vienodo taikymo taisykles. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 29 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

9 straipsnis

Stebėsenos plano pakeitimai

1.   Bendrovės reguliariai ir bent kartą per metus tikrina, ar laivo stebėsenos planas atitinka laivo pobūdį ir eksploatavimo būdą ir ar jame esančius duomenis galima pagerinti, pataisyti arba atnaujinti.

2.   Bendrovės nepagrįstai nedelsdamos daro stebėsenos plano pakeitimus šiais atvejais:

| a) | jei pasikeičia bendrovė; |
| --- | --- |

a)

jei pasikeičia bendrovė;

| b) | kai pradedamos naudoti naujos energijos konversijos sistemos, naujų rūšių energija, naujos prisijungimo prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos sistemos, arba nauji pakaitiniai energijos šaltiniai arba naujos visai netaršios technologijos; |
| --- | --- |

b)

kai pradedamos naudoti naujos energijos konversijos sistemos, naujų rūšių energija, naujos prisijungimo prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos sistemos, arba nauji pakaitiniai energijos šaltiniai arba naujos visai netaršios technologijos;

| c) | jei dėl naujo tipo matavimo įrangos naudojimo arba naujų ėminių ėmimo ar analizės metodų taikymo, arba dėl kitų priežasčių pasikeitus galimybei gauti duomenų gali būti padarytas poveikis renkamų duomenų tikslumui; |
| --- | --- |

c)

jei dėl naujo tipo matavimo įrangos naudojimo arba naujų ėminių ėmimo ar analizės metodų taikymo, arba dėl kitų priežasčių pasikeitus galimybei gauti duomenų gali būti padarytas poveikis renkamų duomenų tikslumui;

| d) | jei bendrovės, tikrintojai arba kompetentingos institucijos nustatė, kad pagal taikytą stebėsenos metodą gauti duomenys yra neteisingi; |
| --- | --- |

d)

jei bendrovės, tikrintojai arba kompetentingos institucijos nustatė, kad pagal taikytą stebėsenos metodą gauti duomenys yra neteisingi;

| e) | jei tikrintojai nustatė, kad kuri nors stebėsenos plano dalis neatitinka šio reglamento reikalavimų, ir tikrintojas pareikalauja, kad bendrovė tą planą patikslintų pagal 11 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

e)

jei tikrintojai nustatė, kad kuri nors stebėsenos plano dalis neatitinka šio reglamento reikalavimų, ir tikrintojas pareikalauja, kad bendrovė tą planą patikslintų pagal 11 straipsnio 1 dalį;

| f) | jei bendrovės, tikrintojai arba kompetentingos institucijos nustatė, kad metodai, kuriais siekiama užkirsti kelią duomenų spragoms ir aptikti duomenų klaidas, nėra tinkami duomenų tikslumui, išsamumui ir skaidrumui užtikrinti. |
| --- | --- |

f)

jei bendrovės, tikrintojai arba kompetentingos institucijos nustatė, kad metodai, kuriais siekiama užkirsti kelią duomenų spragoms ir aptikti duomenų klaidas, nėra tinkami duomenų tikslumui, išsamumui ir skaidrumui užtikrinti.

3.   Bendrovės nepagrįstai nedelsdamos praneša tikrintojams apie pasiūlymus padaryti stebėsenos plano pakeitimų.

10 straipsnis

Kuro ir išmetamųjų teršalų faktorių sertifikavimas

1.   Kai šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nurodytais tikslais turi būti atsižvelgiama į biodegalus, biodujas, RFNBO ir perdirbtos anglies kurą, kaip apibrėžta Direktyvoje (ES) 2018/2001, taikomos šios taisyklės:

| a) | laikoma, kad Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnyje nustatytų tvarumo ir išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo kriterijų neatitinkančių arba iš maistinių ir pašarinių augalų pagamintų biodegalų ir biodujų išmetamųjų teršalų faktoriai yra tokie patys kaip nepalankiausią iškastinio kuro teršalų išmetimo scenarijų atitinkančio tos rūšies kuro išmetamųjų teršalų faktoriai; |
| --- | --- |

a)

laikoma, kad Direktyvos (ES) 2018/2001 29 straipsnyje nustatytų tvarumo ir išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo kriterijų neatitinkančių arba iš maistinių ir pašarinių augalų pagamintų biodegalų ir biodujų išmetamųjų teršalų faktoriai yra tokie patys kaip nepalankiausią iškastinio kuro teršalų išmetimo scenarijų atitinkančio tos rūšies kuro išmetamųjų teršalų faktoriai;

| b) | laikoma, kad Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnio 2 dalyje nustatytos išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo ribos neatitinkančio RFNBO ir perdirbtos anglies kuro išmetamųjų teršalų faktoriai yra tokie patys kaip nepalankiausią iškastinio kuro teršalų išmetimo scenarijų atitinkančio tos rūšies kuro išmetamųjų teršalų faktoriai. |
| --- | --- |

b)

laikoma, kad Direktyvos (ES) 2018/2001 25 straipsnio 2 dalyje nustatytos išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo ribos neatitinkančio RFNBO ir perdirbtos anglies kuro išmetamųjų teršalų faktoriai yra tokie patys kaip nepalankiausią iškastinio kuro teršalų išmetimo scenarijų atitinkančio tos rūšies kuro išmetamųjų teršalų faktoriai.

2.   Laikoma, kad kuro, kuriam netaikoma 1 dalis, išmetamųjų teršalų faktoriai yra tokie patys kaip nepalankiausią iškastinio kuro teršalų išmetimo scenarijų atitinkančio atitinkamos rūšies kuro išmetamųjų teršalų faktoriai, nebent tas kuras būtų sertifikuotas pagal Sąjungos teisės aktus dėl dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, gamtinių dujų ir vandenilio vidaus rinkų, kuriais nustatoma išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimo riba ir susijusi tokio kuro gamybos metu išmetamo ŠESD kiekio apskaičiavimo metodika.

3.   Remdamosi kuro bunkerio atsargų papildymo važtaraščiais, papildytais pagal šio reglamento I priedą, bendrovės teikia tikslius, išsamius ir patikimus duomenis apie kurui, į kurį reikia atsižvelgti šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nurodytais tikslais ir kuris yra sertifikuotas pagal schemą, kurią Komisija pripažino pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 ir 6 dalis, arba, kai taikytina, pagal Sąjungos teisės aktų dėl dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, gamtinių dujų ir vandenilio vidaus rinkų atitinkamas nuostatas, tenkančios taršos ŠESD intensyvumą ir jo tvarumo savybes.

4.   Bendrovės negali nukrypti nuo šio reglamento II priede nustatytų iškastinio kuro nuo žaliavos iki bako išmetamųjų teršalų faktorių numatytųjų verčių. Nedarant poveikio 1 daliai, bendrovės turi teisę nukrypti nuo šio reglamento II priede išdėstytų nuo žaliavos iki bako išmetamųjų teršalų faktorių numatytųjų verčių, jei faktinės vertės yra sertifikuotos pagal Komisijos pripažintą schemą. Biodegalų, biodujų, RFNBO ir perdirbtos anglies kuro atžvilgiu tas sertifikavimas atliekamas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 ir 6 dalis arba, kai taikytina, laikantis Sąjungos teisės aktų dėl dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, gamtinių dujų ir vandenilio vidaus rinkų atitinkamų nuostatų.

5.   Bendrovės turi teisę nukrypti nuo II priede išdėstytų nuo bako iki kilvaterio išmetamųjų teršalų faktorių numatytųjų verčių, išskyrus iškastinio kuro nuo bako iki kilvaterio išmetamo CO2 kiekio faktorius, jeigu faktinės vertės yra sertifikuotos laboratoriniais bandymais arba tiesioginiais išmetamo teršalų kiekio matavimais.

6.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kad nurodytų, kurie tarptautiniai standartai ir sertifikavimo nuorodos yra priimtini siekiant įrodyti faktinius nuo bako iki kilvaterio išmetamųjų teršalų faktorius. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 29 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

IV skyrius

Patikra ir akreditavimas

11 straipsnis

Stebėsenos plano ir pakeisto stebėsenos plano įvertinimas

1.   Kiekvieno laivo atžvilgiu ir pasikeitus tikrintojui, tikrintojas įvertina stebėsenos plano atitiktį 7, 8 ir 9 straipsniuose nustatytiems reikalavimams. Jei tikrintojui vertinant nustatoma neatitikimų tiems reikalavimams, atitinkama bendrovė, nepagrįstai nedelsdama, atitinkamai patikslina savo stebėsenos planą ir šį patikslintą stebėsenos planą pateikia tikrintojui galutiniam įvertinimui prieš prasidedant ataskaitiniam laikotarpiui. Atitinkama bendrovė su tikrintoju susitaria dėl laikotarpio, būtino tiems patikslinimams padaryti. Tas laikotarpis negali trukti ilgiau nei iki ataskaitinio laikotarpio pradžios.

2.   Tikrintojas įvertina pagal 9 straipsnio 2 dalies b, c ir d punktus padarytus stebėsenos plano pakeitimus. Atlikęs tą įvertinimą tikrintojas atitinkamai bendrovei praneša, ar tie pakeitimai atitinka 7, 8 ir 9 straipsniuose nustatytus reikalavimus.

3.   Tinkamai įvertinęs stebėsenos planą ir pakeistą stebėsenos planą, tikrintojas juos užregistruoja „FuelEU“ duomenų bazėje. Su stebėsenos planu ir pakeistu stebėsenos planu gali susipažinti administruojančioji valstybė.

12 straipsnis

Bendrosios tikrintojų pareigos ir veiklos principai

1.   Tikrintojas turi būti nepriklausomas nuo bendrovės arba laivo valdytojo ir vykdyti pagal šį reglamentą nustatytą veiklą viešojo intereso naudai. Tuo tikslu ir siekiant išvengti galimų interesų konfliktų, nei tikrintojas, nei bet kuris juridinio subjekto padalinys, kuriam jis priklauso, negali būti bendrovė, laivo valdytojas ar bendrovės savininkas. Be to, tikrintojas negali priklausyti bendrovei, laivo valdytojui ar bendrovės savininkui ir negali turėti ryšių su bendrove, kurie galėtų turėti įtakos jo nepriklausomumui ir nešališkumui.

2.   Tikrintojas įvertina duomenų ir informacijos, susijusių su laivuose sunaudojamos energijos kiekiu, rūšimi ir išmetamųjų teršalų faktoriumi, patikimumą, įtikimumą, tikslumą ir išsamumą visų pirma patikrindamas šiuos duomenis:

| a) | kuro sąnaudų ir pakaitinių energijos šaltinių priskyrimą reisams ir prisišvartavimo atvejams; |
| --- | --- |

a)

kuro sąnaudų ir pakaitinių energijos šaltinių priskyrimą reisams ir prisišvartavimo atvejams;

| b) | pateiktus duomenis apie kuro sąnaudas ir susijusius matavimus bei apskaičiavimus; |
| --- | --- |

b)

pateiktus duomenis apie kuro sąnaudas ir susijusius matavimus bei apskaičiavimus;

| c) | išmetamųjų teršalų faktorių pasirinkimą ir naudojimą; |
| --- | --- |

c)

išmetamųjų teršalų faktorių pasirinkimą ir naudojimą;

| d) | naudojimąsi elektros tiekimu nuo kranto arba bet kurių „FuelEU“ duomenų bazėje užregistruotų pagal 6 straipsnio 9 dalies a punktą patvirtintų išimčių taikymą; |
| --- | --- |

d)

naudojimąsi elektros tiekimu nuo kranto arba bet kurių „FuelEU“ duomenų bazėje užregistruotų pagal 6 straipsnio 9 dalies a punktą patvirtintų išimčių taikymą;

| e) | pagal 10 straipsnio 3 dalį reikalaujamus pateikti duomenis. |
| --- | --- |

e)

pagal 10 straipsnio 3 dalį reikalaujamus pateikti duomenis.

3.   2 dalyje nurodytas įvertinimas grindžiamas šiomis aplinkybėmis:

| a) | ar pateikti duomenys atitinka apytikriai apskaičiuotus duomenis, grindžiamus laivų sekimo duomenimis ir charakteristikomis, pavyzdžiui, įmontuoto variklio galia; |
| --- | --- |

a)

ar pateikti duomenys atitinka apytikriai apskaičiuotus duomenis, grindžiamus laivų sekimo duomenimis ir charakteristikomis, pavyzdžiui, įmontuoto variklio galia;

| b) | ar pateiktuose duomenyse nėra neatitikimų, visų pirma, lyginant bendrą kiekvieno laivo kasmet įsigyjamą kuro kiekį ir sumines kuro sąnaudas reisų metu; |
| --- | --- |

b)

ar pateiktuose duomenyse nėra neatitikimų, visų pirma, lyginant bendrą kiekvieno laivo kasmet įsigyjamą kuro kiekį ir sumines kuro sąnaudas reisų metu;

| c) | ar duomenys yra surinkti laikantis taikomų taisyklių ir |
| --- | --- |

c)

ar duomenys yra surinkti laikantis taikomų taisyklių ir

| d) | ar atitinkami laivo įrašai yra išsamūs ir nuoseklūs. |
| --- | --- |

d)

ar atitinkami laivo įrašai yra išsamūs ir nuoseklūs.

13 straipsnis

Patikros procedūros

1.   Tikrintojas nustato galimus pavojus, susijusius su stebėsenos ir ataskaitų teikimo procedūra, ataskaitoje pateiktą laivuose sunaudojamos energijos kiekį, rūšį ir išmetamųjų teršalų faktorių palygindamas su apytikriai apskaičiuotais duomenimis, grindžiamais laivų sekimo duomenimis ir charakteristikomis, pavyzdžiui, įmontuoto variklio galia. Jei nustatoma didelių nukrypimų, tikrintojas atlieka išsamesnes analizes.

2.   Tikrintojas nustato galimus pavojus, susijusius su įvairiais skaičiavimo etapais, peržiūrėdamas visus atitinkamos bendrovės naudotus duomenų šaltinius bei taikytas metodikas.

3.   Tikrintojas atsižvelgia į visus veiksmingus rizikos kontrolės būdus, kuriuos bendrovė taiko norėdama sumažinti neapibrėžtį, susijusius su konkrečių stebėsenos metodų tikslumu.

4.   Tikrintojo prašymu atitinkama bendrovė pateikia visą papildomą informaciją, kuri leistų tikrintojui atlikti patikros veiklą. Jei to reikia pateiktų duomenų ir informacijos patikimumui, įtikimumui, tikslumui ir išsamumui nustatyti, tikrintojas patikros proceso metu atlieka patikrinimus. Kilus abejonėms, tikrintojas gali apsilankyti bendrovės patalpose arba laive. Bendrovė leidžia tikrintojui patekti į bendrovės patalpas arba laivą, kad jam būtų lengviau atlikti patikros veiklą.

5.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais papildomai patikslinamos šiame reglamente nurodytos patikros veiklos taisyklės, susijusios bent su šiais elementais: tikrintojų kompetencija; dokumentais, kuriuos bendrovės turi pateikti tikrintojams; stebėsenos plano ir pakeisto stebėsenos plano atitikties įvertinimu; rizikos vertinimu, įskaitant patikrinimus, kurį turi atlikti tikrintojai; 15 straipsnio 3 dalyje nurodytos „FuelEU“ ataskaitos patikra; reikšmingumo lygiu; tikrintojų pagrįstu patikinimu; iškraipymais arba neatitiktimis; patikros ataskaitos turiniu; rekomendacijomis dėl patobulinimų; apsilankymais vietoje ir bendrovių, tikrintojų, kompetentingų institucijų ir Komisijos komunikacija. Tuose įgyvendinimo aktuose nustatyti metodai grindžiami 11 bei 12 straipsniuose ir šiame straipsnyje numatytais patikros principais ir atitinkamais tarptautiniu mastu pripažintais standartais. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 29 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

14 straipsnis

Tikrintojų akreditavimas

1.   Tikrintojus į šio reglamento taikymo sritį patenkančiai vykdomai patikros veiklai akredituoja nacionalinė akreditavimo įstaiga pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008. Iki kiekvienų metų pabaigos nacionalinė akreditacijos įstaiga pateikia Komisijai akredituotų tikrintojų sąrašą ir visą susijusią kontaktinę informaciją.

2.   Tais atvejais, kai šiame reglamente nenustatoma konkrečių nuostatų dėl tikrintojų akreditavimo, taikomos atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 765/2008 nuostatos.

3.   Tikrintojai visada turi turėti pakankamai priemonių ir darbuotojų, kad būtų pajėgūs aprėpti tokio dydžio laivyną, kurio patikros veiklą jie vykdo pagal šį reglamentą. Visų pirma, tikrintojai visada turi turėti pakankamai ekspertinių žinių, ypač jūrų transporto srityje, kad galėtų atlikti pagal šį reglamentą reikalaujamas užduotis. Jie turi galėti paskirti priemones ir darbuotojus į kiekvieną darbo vietą, kai to reikia, kad atliktų pagal šį reglamentą reikalaujamas užduotis.

4.   Kompetentinga institucija, kuri nustato tikrintojo veiklos, patenkančios į šio reglamento taikymo sritį, neatitiktį, informuoja vertintoją akreditavusios nacionalinės akreditacijos įstaigos valstybės narės kompetentingą instituciją. Nacionalinės akreditacijos įstaigos valstybės narės kompetentinga institucija prašo savo nacionalinės akreditacijos įstaigos atsižvelgti į tą informaciją vykdant priežiūros veiklą.

5.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 28 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis Reglamentas papildomas nustatant papildomus tikrintojų akreditavimo metodus ir kriterijus, susijusius bent su šiais elementais: prašymu akredituoti į šio reglamento taikymo sritį patenkančią vykdomą patikros veiklą; nacionalinių akreditacijos įstaigų atliekamu tikrintojų vertinimu; nacionalinių akreditacijos įstaigų atliekama stebėsenos veikla siekiant patvirtinti akreditacijos galiojimo tęstinumą; administracinėmis priemonėmis, kurios turi būti patvirtintos tuo atveju, jei tikrintojas neatitinka šio reglamento reikalavimų; ir reikalavimais, taikomais nacionalinėms akreditacijos įstaigoms, kad jos būtų kompetentingos suteikti tikrintojams akreditaciją į šio reglamento taikymo sritį patenkančiai vykdomai patikros veiklai, įskaitant nuorodą į darniuosius standartus. Tokiuose deleguotuosiuose aktuose nurodyti metodai ir kriterijai grindžiami 11, 12 ir 13 straipsniuose numatytais patikros principais ir atitinkamais tarptautiniu mastu pripažintais standartais.

V skyrius

Atitikties registravimas, patikra, ataskaitų teikimas ir vertinimas

15 straipsnis

Stebėsena ir registravimas

1.   Nuo 2025 m. sausio 1 d., remdamosi 8 straipsnyje nurodytu stebėsenos planu ir tą planą įvertinus tikrintojui, bendrovės stebi ir registruoja toliau nurodytą kiekvieno laivo, atvykstančio į įplaukimo uostą arba iš jo išvykstančio, ir kiekvieno 2 straipsnio 1 dalyje nurodyto reiso informaciją:

| a) | išvykimo uostą ir atvykimo uostą, įskaitant išvykimo ir atvykimo dieną ir laiką ir prisišvartavus praleistą laiką; |
| --- | --- |

a)

išvykimo uostą ir atvykimo uostą, įskaitant išvykimo ir atvykimo dieną ir laiką ir prisišvartavus praleistą laiką;

| b) | kiekvieno laivo, kuriam taikoma 6 straipsnio 1 dalis, prisijungimą prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos ir nuo kranto tiekiamos elektros naudojimą arba, kai taikytina, kurios nors iš 6 straipsnio 5 dalyje išvardytų išimčių taikymą, kaip patvirtinta pagal 6 straipsnio 9 dalies a punktą; |
| --- | --- |

b)

kiekvieno laivo, kuriam taikoma 6 straipsnio 1 dalis, prisijungimą prie elektros tiekimo nuo kranto įrangos ir nuo kranto tiekiamos elektros naudojimą arba, kai taikytina, kurios nors iš 6 straipsnio 5 dalyje išvardytų išimčių taikymą, kaip patvirtinta pagal 6 straipsnio 9 dalies a punktą;

| c) | kiekvienos rūšies kuro, sunaudoto prisišvartavus ir jūroje, kiekį; |
| --- | --- |

c)

kiekvienos rūšies kuro, sunaudoto prisišvartavus ir jūroje, kiekį;

| d) | laivui per elektros tiekimo nuo kranto įrangą patiektos elektros energijos kiekį; |
| --- | --- |

d)

laivui per elektros tiekimo nuo kranto įrangą patiektos elektros energijos kiekį;

| e) | kiekvienos rūšies kuro, sunaudoto prisišvartavus ir jūroje, atveju – nuo žaliavos iki bako išmetamųjų teršalų faktorių, sudeginto kuro nuo bako iki kilvaterio išmetamųjų teršalų faktorius ir prarasto kuro nuo bako iki kilvaterio išmetamųjų teršalų faktorius, susijusius su įvairiais laive esančiais kuro vartotojais, apimančius visas atitinkamas šiltnamio efektą sukeliančias dujas; |
| --- | --- |

e)

kiekvienos rūšies kuro, sunaudoto prisišvartavus ir jūroje, atveju – nuo žaliavos iki bako išmetamųjų teršalų faktorių, sudeginto kuro nuo bako iki kilvaterio išmetamųjų teršalų faktorius ir prarasto kuro nuo bako iki kilvaterio išmetamųjų teršalų faktorius, susijusius su įvairiais laive esančiais kuro vartotojais, apimančius visas atitinkamas šiltnamio efektą sukeliančias dujas;

| f) | kiekvienos rūšies pakaitinių išteklių energijos, sunaudotos prisišvartavus ir jūroje, kiekį; |
| --- | --- |

f)

kiekvienos rūšies pakaitinių išteklių energijos, sunaudotos prisišvartavus ir jūroje, kiekį;

| g) | laivo ledo klasę, jei bendrovė prašo dėl laivo ledo klasės sunaudotos papildomos energijos neįtraukti į IV priede išdėstytą atitikties balansą, ledo klasių atitikčiai nustatyti naudojant Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisijos (HELCOM) rekomendaciją 25/7 dėl saugios laivybos žiemą Baltijos jūroje; |
| --- | --- |

g)

laivo ledo klasę, jei bendrovė prašo dėl laivo ledo klasės sunaudotos papildomos energijos neįtraukti į IV priede išdėstytą atitikties balansą, ledo klasių atitikčiai nustatyti naudojant Baltijos jūros aplinkos apsaugos komisijos (HELCOM) rekomendaciją 25/7 dėl saugios laivybos žiemą Baltijos jūroje;

| h) | laivo ledo klasę, įplaukimo į ledo sąlygas ir išplaukimo iš jų datą, laiką ir koordinates, plaukiojant ledo sąlygomis sunaudoto kiekvienos rūšies kuro kiekį ir nuplauktą atstumą, taip pat visą per ataskaitinį laikotarpį visais reisais nuplauktą atstumą, jei bendrovė prašo dėl plaukiojimo ledo sąlygomis sunaudotos papildomos energijos neįtraukti į IV priede išdėstytą atitikties balansą. |
| --- | --- |

h)

laivo ledo klasę, įplaukimo į ledo sąlygas ir išplaukimo iš jų datą, laiką ir koordinates, plaukiojant ledo sąlygomis sunaudoto kiekvienos rūšies kuro kiekį ir nuplauktą atstumą, taip pat visą per ataskaitinį laikotarpį visais reisais nuplauktą atstumą, jei bendrovė prašo dėl plaukiojimo ledo sąlygomis sunaudotos papildomos energijos neįtraukti į IV priede išdėstytą atitikties balansą.

2.   Bendrovės laiku ir skaidriai registruoja 1 dalyje nurodytą informaciją ir duomenis ir kasmet juos rengia, kad tikrintojas galėtų patikrinti atitiktį šiam reglamentui.

3.   Ne vėliau kaip patikros laikotarpio sausio 31 d. bendrovės tikrintojui pateikia konkretaus laivo ataskaitą (toliau – „FuelEU“ ataskaita), kurioje pateikiama visa šio straipsnio 1 dalyje nurodyta informacija, ir 7 straipsnio 4 dalyje nurodytus ataskaitinio laikotarpio stebėsenos duomenis ir dokumentus.

4.   Kai vienos bendrovės laivas perduodamas kitai bendrovei:

| a) | perduodančioji bendrovė praneša tikrintojui šio straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją apie laiką, kurį ji buvo atsakinga už laivo eksploatavimą; |
| --- | --- |

a)

perduodančioji bendrovė praneša tikrintojui šio straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją apie laiką, kurį ji buvo atsakinga už laivo eksploatavimą;

| b) | kiek praktiškai įmanoma, kuo arčiau perdavimo dienos ir ne vėliau kaip per mėnesį po perdavimo perduodančiajai bendrovei priklausančio laivo patikros veiklą vykdęs tikrintojas patikrina a punkte nurodytą informaciją ir ją užregistruoja „FuelEU“ duomenų bazėje pagal 16 straipsnį ir |
| --- | --- |

b)

kiek praktiškai įmanoma, kuo arčiau perdavimo dienos ir ne vėliau kaip per mėnesį po perdavimo perduodančiajai bendrovei priklausančio laivo patikros veiklą vykdęs tikrintojas patikrina a punkte nurodytą informaciją ir ją užregistruoja „FuelEU“ duomenų bazėje pagal 16 straipsnį ir

| c) | nedarant poveikio a ir b punktams, bendrovė, ataskaitinio laikotarpio gruodžio 31 d. atsakinga už laivo eksploatavimą, yra atsakinga už laivo atitiktį 4 ir 6 straipsniuose nustatytiems reikalavimams visą ataskaitinį laikotarpį, kuriuo įvyko perdavimas arba keli perdavimai. |
| --- | --- |

c)

nedarant poveikio a ir b punktams, bendrovė, ataskaitinio laikotarpio gruodžio 31 d. atsakinga už laivo eksploatavimą, yra atsakinga už laivo atitiktį 4 ir 6 straipsniuose nustatytiems reikalavimams visą ataskaitinį laikotarpį, kuriuo įvyko perdavimas arba keli perdavimai.

16 straipsnis

Patikra ir apskaičiavimas

1.   Atlikęs 11, 12 ir 13 straipsniuose nustatytą patikrą, tikrintojas įvertina „FuelEU“ ataskaitos kokybę, išsamumą ir tikslumą. Tuo tikslu tikrintojas naudoja visą „FuelEU“ duomenų bazėje esančią informaciją, įskaitant pateiktą informaciją apie lankymusis uoste pagal 6 straipsnį.

2.   Jei 1 dalyje nurodytame patikros vertinime daroma išvada, kuria tikrintojas pagrįstai patikina, kad „FuelEU“ ataskaitoje nėra reikšmingų iškraipymų ar neatitikčių, tikrintojas praneša atitinkamai bendrovei apie patikros ataskaitą, kurioje konstatuojama, kad „FuelEU“ ataskaita atitinka šį reglamentą. Patikros ataskaitoje nurodomi visi klausimai, susiję su tikrintojo atliktu darbu.

3.   Jei patikros vertinime nustatyta iškraipymų arba neatitikčių šiam reglamentui, tikrintojas apie tai laiku praneša atitinkamai bendrovei. Bendrovė, nepagrįstai nedelsdama, ištaiso iškraipymus arba neatitiktis, kad būtų galima laiku užbaigti patikros procesą, ir pateikia tikrintojui iš dalies pakeistą „FuelEU“ ataskaitą ir visą kitą informaciją, būtiną nustatytiems iškraipymams ar neatitiktims ištaisyti. Savo patikros ataskaitoje tikrintojas nurodo, ar iš dalies pakeista „FuelEU“ ataskaita atitinka šį reglamentą. Jei iškraipymai arba neatitiktys, apie kuriuos pranešta, neištaisomi ir lemia reikšmingus iškraipymus, tikrintojas praneša bendrovei apie patikros ataskaitą, kurioje konstatuojama, kad „FuelEU“ ataskaita neatitinka šio reglamento.

4.   Remdamasis „FuelEU“ ataskaita, atitinkančia šį reglamentą, tikrintojas apskaičiuoja:

| a) | pagal I priede nurodytą metodiką – atitinkamame laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD vidutinį metinį intensyvumą; |
| --- | --- |

a)

pagal I priede nurodytą metodiką – atitinkamame laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD vidutinį metinį intensyvumą;

| b) | pagal IV priedo A dalyje nurodytą formulę – laivo atitikties balansą; |
| --- | --- |

b)

pagal IV priedo A dalyje nurodytą formulę – laivo atitikties balansą;

| c) | reikalavimų neatitinkančių lankymųsi uoste per ankstesnį ataskaitinį laikotarpį skaičių, įskaitant laiką, praleistą laivui esant pritvirtintam prieplaukoje ir, kai taikytina pagal 6 straipsnio 9 dalį, inkaravimo vietoje kiekvieno laivo lankymosi uoste nesilaikant 6 straipsnyje nustatytų reikalavimų atveju; |
| --- | --- |

c)

reikalavimų neatitinkančių lankymųsi uoste per ankstesnį ataskaitinį laikotarpį skaičių, įskaitant laiką, praleistą laivui esant pritvirtintam prieplaukoje ir, kai taikytina pagal 6 straipsnio 9 dalį, inkaravimo vietoje kiekvieno laivo lankymosi uoste nesilaikant 6 straipsnyje nustatytų reikalavimų atveju;

| d) | per metus laive sunaudojamos energijos kiekį, neįskaitant nuo kranto tiekiamos energijos; |
| --- | --- |

d)

per metus laive sunaudojamos energijos kiekį, neįskaitant nuo kranto tiekiamos energijos;

| e) | per metus laive sunaudojamos energijos iš RFNBO kiekį. |
| --- | --- |

e)

per metus laive sunaudojamos energijos iš RFNBO kiekį.

5.   Ne vėliau kaip patikros laikotarpio kovo 31 d. tikrintojas praneša bendrovei apie 4 dalyje nurodytą informaciją ir „FuelEU“ duomenų bazėje užregistruoja šio reglamento reikalavimus atitinkančią „FuelEU“ ataskaitą, patikros ataskaitą ir 4 dalyje nurodytą informaciją.

Visa „FuelEU“ duomenų bazėje užregistruota informacija turi būti prieinama administruojančiajai valstybei.

17 straipsnis

Kompetentingos institucijos atliekami papildomi patikrinimai

1.   Bet kuriuo metu dviejų ankstesnių ataskaitinių laikotarpių atžvilgiu administruojančiosios valstybės kompetentinga institucija gali atlikti papildomus bet kurio bendrovei priklausančio laivo patikrinimus, susijusius su:

| a) | pagal 15 ir 16 straipsnius parengtos „FuelEU“ ataskaitos atitiktimi šiam reglamentui; |
| --- | --- |

a)

pagal 15 ir 16 straipsnius parengtos „FuelEU“ ataskaitos atitiktimi šiam reglamentui;

| b) | pagal 16 straipsnį parengta patikros ataskaita; |
| --- | --- |

b)

pagal 16 straipsnį parengta patikros ataskaita;

| c) | apskaičiavimais, kuriuos tikrintojas atliko pagal 16 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

c)

apskaičiavimais, kuriuos tikrintojas atliko pagal 16 straipsnio 4 dalį.

2.   1 dalyje nurodytos kompetentingos institucijos prašymu bendrovė pateikia visą būtiną informaciją ar dokumentus, kad kompetentinga institucija galėtų atlikti papildomus patikrinimus, ir leidžia patekti į bendrovės arba laivo patalpas, kad būtų lengviau atlikti tokius papildomus patikrinimus.

3.   1 dalyje nurodyta kompetentinga institucija parengia papildomų patikrinimų ataskaitą, įskaitant, kai taikytina, atnaujintus apskaičiavimus, atliktus pagal 17 straipsnio 1 dalies c punktą, atnaujintą perviršinio atitikties balanso ar avansinio perviršinio atitikties balanso sumą ir atnaujintą „FuelEU“ baudos sumą.

4.   Jei šio straipsnio 3 dalyje nurodytoje papildomų patikrinimų ataskaitoje nustatoma iškraipymų, neatitikčių ar klaidingų skaičiavimų, dėl kurių nesilaikoma šio reglamento 4 arba 6 straipsnyje nustatytų reikalavimų ir atitinkamai skiriama „FuelEU“ bauda arba pakeičiama jau sumokėtos „FuelEU“ baudos suma, šio straipsnio 1 dalyje nurodyta kompetentinga institucija praneša atitinkamai bendrovei atitinkamą „FuelEU“ baudos arba pakeistos „FuelEU“ baudos sumą. Valstybės narės užtikrina, kad bendrovė, atsakinga už laivą papildomų patikrinimų laikotarpiu, per vieną mėnesį nuo pranešimo sumokėtų sumą, lygią „FuelEU“ baudai arba pakeistai „FuelEU“ baudai, laikydamasi 23 straipsnyje nurodytų sąlygų.

5.   1 dalyje nurodyta kompetentinga institucija nedelsdama iš „FuelEU“ duomenų bazės pašalina laivo, dėl kurio bendrovė laiku nesumokėjo 4 dalyje nurodytų „FuelEU“ baudų, „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentą ir apie tą pašalinimą laiku praneša atitinkamai bendrovei. Ji iš naujo išduoda atitinkamą „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentą tik kai sumokama suma, lygi „FuelEU“ baudai, su sąlyga, kad bendrovė įvykdo kitas šiame reglamente nustatytas „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumento turėjimo sąlygas.

6.   5 dalis netaikoma laivui, kuris buvo perduotas kitai bendrovei nei ta, kuri buvo prisiėmusi atsakomybę už jo eksploatavimą papildomų patikrinimų laikotarpiu.

7.   Šiame straipsnyje nurodytus veiksmus, 3 dalyje nurodytą papildomų patikrinimų ataskaitą ir „FuelEU“ baudų sumokėjimo įrodymus tuos veiksmus atlikę arba tą ataskaitą parengę ar mokėjimą atlikę subjektai turi nedelsdami užregistruoti „FuelEU“ duomenų bazėje.

18 straipsnis

Pagalbinės priemonės ir gairės

Siekdama palengvinti ir koordinuoti su šiuo reglamentu susijusią patikros ir vykdymo užtikrinimo veiklą, Komisija parengia tinkamas stebėsenos priemones, taip pat gaires ir rizika grindžiamas tikslines priemones. Tokios gairės ir priemonės, kiek tai praktiškai įmanoma, pateikiamos valstybėms narėms, tikrintojams ir nacionalinėms akreditavimo įstaigoms dalijimosi informacija tikslais ir siekiant geriau užtikrinti patikimą šio reglamento vykdymą.

19 straipsnis

„FuelEU“ duomenų bazė ir ataskaitų teikimas

1.   Komisija atitikčiai šiam reglamentui stebėti parengia elektroninę duomenų bazę, užtikrina jos veikimą ir ją atnaujina (toliau – „FuelEU“ duomenų bazė). „FuelEU“ duomenų bazė naudojama siekiant registruoti su patikros veikla susijusius veiksmus, laivų atitikties balansą, įskaitant 20 ir 21 straipsniuose nustatytų lankstumo mechanizmų naudojimą, 6 straipsnio 5 dalyje nustatytų išimčių taikymą, veiksmus, susijusius su pagal 23 straipsnį skiriamų „FuelEU“ baudų mokėjimu, ir „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumento išdavimą. Ji turi būti prieinama bendrovėms, tikrintojams, kompetentingoms institucijoms ir bet kuriam tinkamai įgaliotam subjektui, nacionalinėms akreditavimo įstaigoms, Europos jūrų saugumo agentūrai, įsteigtai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002 (24), ir Komisijai, suteikiant atitinkamas prieigos teises ir funkcijas, atitinkančias jų atitinkamas pareigas įgyvendinant šį reglamentą.

2.   Apie visus „FuelEU“ duomenų bazėje užregistruotus ar pakeistus elementus pranešama subjektams, kuriems jie yra prieinami.

3.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustato prieigos prie „FuelEU“ duomenų bazės teisių taisykles ir funkcines bei technines specifikacijas, įskaitant pranešimo taisykles ir filtravimą. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 29 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

20 straipsnis

Perviršinio atitikties balanso perkėlimas ir skolinimasis tarp ataskaitinių laikotarpių

1.   Jeigu, remiantis pagal 16 straipsnio 4 dalį atliktais skaičiavimais, ataskaitiniu laikotarpiu laivas turi 4 straipsnio 2 dalyje nurodyto taršos ŠESD intensyvumo arba, jei taikytina, 5 straipsnio 3 dalyje nurodyto tarpinio RFNBO tikslo perviršinį atitikties balansą, bendrovė gali jį perkelti į to paties laivo kito ataskaitinio laikotarpio atitikties balansą. Tikrintojui patvirtinus, bendrovė perviršinio atitikties balanso perkėlimą į kitą ataskaitinį laikotarpį užregistruoja „FuelEU“ duomenų bazėje. Išdavus „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentą, bendrovė perviršinio atitikties balanso perkelti nebegali.

2.   Jeigu, remiantis pagal 16 straipsnio 4 dalyje atliktais skaičiavimais, ataskaitiniu laikotarpiu laivas turi deficitinį atitikties balansą, bendrovė gali atitinkamo dydžio avansinį perviršinį atitikties balansą pasiskolinti iš kito ataskaitinio laikotarpio. Avansinis perviršinis atitikties balansas pridedamas prie ataskaitinio laikotarpio laivo atitikties balanso, o iš to paties laivo kito ataskaitinio laikotarpio atitikties balanso atimamas avansinis perviršinis atitikties balansas, padaugintas iš 1,1. Avansinio perviršinio atitikties balanso negalima pasiskolinti:

| a) | dydžiui, daugiau kaip 2 % viršijančiam 4 straipsnio 2 dalyje nurodytą ribą, padaugintam iš laivo suvartotos energijos kiekio, apskaičiuoto pagal I priedą; |
| --- | --- |

a)

dydžiui, daugiau kaip 2 % viršijančiam 4 straipsnio 2 dalyje nurodytą ribą, padaugintam iš laivo suvartotos energijos kiekio, apskaičiuoto pagal I priedą;

| b) | du ataskaitinius laikotarpius iš eilės. |
| --- | --- |

b)

du ataskaitinius laikotarpius iš eilės.

3.   Ne vėliau kaip patikros laikotarpio balandžio 30 d., tikrintojui patvirtinus, bendrovė užregistruoja avansinį perviršinį atitikties balansą „FuelEU“ duomenų bazėje.

4.   Kai laivas ataskaitiniu laikotarpiu nesilanko jokiame Sąjungos uoste ir ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu yra pasiskolinęs avansinį perviršinį atitikties balansą, administruojančiosios valstybės kompetentinga institucija ne vėliau kaip patikros laikotarpio birželio 1 d. praneša atitinkamai bendrovei apie 23 straipsnio 2 dalyje nurodytos „FuelEU“ baudos sumą, kurios iš pradžių buvo išvengta pasiskolinus tą avansinį perviršinį atitikties balansą, padaugintą iš 1,1.

21 straipsnis

Atitikties balansų sujungimas

1.   4 straipsnio 2 dalyje nurodytus dviejų ar daugiau laivų taršos ŠESD intensyvumo atitikties balansus ir, jei taikytina, 5 straipsnio 3 dalyje nurodytą tarpinį RFNBO tikslą, apskaičiuotą pagal 16 straipsnio 4 dalį, galima sujungti siekiant laikytis 4 straipsnyje ir, jei taikytina, 5 straipsnio 3 dalyje nustatytų reikalavimų. Laivo atitikties balanso tuo pačiu ataskaitiniu laikotarpiu negalima jungti daugiau negu į vieną fondą.

Taršos ŠESD intensyvumo tikslui ir tarpiniam RFNBO tikslui gali būti naudojami du atskiri fondai.

2.   Bendrovė „FuelEU“ duomenų bazėje įregistruoja savo ketinimą laivo atitikties balansą įtraukti į fondą, bendro fondo atitikties balanso paskirstymą kiekvienam konkrečiam laivui ir apie tam paskirstymui patikrinti pasirinktą tikrintoją.

3.   Tais atvejais, kai fonde dalyvaujančius laivus kontroliuoja dvi arba daugiau bendrovių, „FuelEU“ duomenų bazėje užregistruotus fondo duomenis, įskaitant bendro fondo atitikties balanso paskirstymą fondo laivams ir tikrintojo, pasirinkto patikrinti, kaip bendras fondo atitikties balansas paskirstytas kiekvienam konkrečiam laivui, „FuelEU“ duomenų bazėje turi patvirtinti visos atitinkamos fondo bendrovės.

4.   Fondas galioja tik tuo atveju, jei bendras fondo atitikties balansas yra teigiamas, jei laivų, kurių pagal 16 straipsnio 4 dalį apskaičiuotas deficitinis atitikties balansas nėra didesnis po to, kai buvo paskirstytas bendras fondo atitikties balansas, ir jei laivai, kurie turėjo pagal 16 straipsnio 4 dalį apskaičiuotą perviršinį atitikties balansą, neturi deficitinio atitikties balanso po to, kai paskirstytas fondo atitikties balansas.

5.   Laivas neįtraukiamas į fondą, jei jis nesilaiko 24 straipsnyje nustatytos pareigos.

6.   Jeigu dėl bendro fondo atitikties balanso konkretaus laivo atžvilgiu susidaro perviršinis atitikties balansas, taikoma 20 straipsnio 1 dalis.

7.   20 straipsnio 2 dalis fonde dalyvaujančiam laivui netaikoma.

8.   Ne vėliau kaip patikros laikotarpio balandžio 30 d. pasirinktas tikrintojas „FuelEU“ duomenų bazėje užregistruoja galutinę fondo sudėtį ir bendro fondo atitikties balanso paskirstymą kiekvienam laivui.

22 straipsnis

„FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentas

1.   Ne vėliau kaip patikros laikotarpio birželio 30 d. tikrintojas išduoda atitinkamam laivui „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentą, jeigu, pritaikius 20 ir 21 straipsnius, tas laivas neturi reikalavimų neatitinkančių lankymųsi uoste ir vykdo 24 straipsnyje nustatytą pareigą.

2.   Jei paskirtos „FuelEU“ baudos, nurodytos 23 straipsnio 2 ar 5 dalyje, administruojančiosios valstybės kompetentinga institucija ne vėliau kaip patikros laikotarpio birželio 30 d. atitinkamam laivui išduoda „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentą, su sąlyga, kad buvo sumokėta suma, lygi „FuelEU“ baudų sumai.

3.   
  „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumente pateikiama ši informacija:

| a) | laivo identifikavimo duomenys (pavadinimas, IMO identifikavimo numeris ir registracijos arba prirašymo uostas); |
| --- | --- |

a)

laivo identifikavimo duomenys (pavadinimas, IMO identifikavimo numeris ir registracijos arba prirašymo uostas);

| b) | laivo savininko pavadinimas (vardas ir pavardė), adresas ir pagrindinė verslo vieta; |
| --- | --- |

b)

laivo savininko pavadinimas (vardas ir pavardė), adresas ir pagrindinė verslo vieta;

| c) | tikrintojo tapatybė; |
| --- | --- |

c)

tikrintojo tapatybė;

| d) | to dokumento išdavimo data, jo galiojimo laikotarpis ir su juo susijęs ataskaitinis laikotarpis. |
| --- | --- |

d)

to dokumento išdavimo data, jo galiojimo laikotarpis ir su juo susijęs ataskaitinis laikotarpis.

4.   „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentas galioja 18 mėnesių nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos arba tol, kol išduodamas naujas „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentas, atsižvelgiant į tai, kas įvyksta anksčiau.

5.   Tikrintojas arba, kai taikytina, administruojančiosios valstybės kompetentinga institucija išduotą „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentą nedelsdami užregistruoja „FuelEU“ duomenų bazėje.

6.   Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumento pavyzdžiai, įskaitant elektroninius šablonus. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 29 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

23 straipsnis

„FuelEU“ baudos

1.   Anksčiau nei patikros laikotarpio gegužės 1 d. tikrintojas, remdamasis pagal 16 straipsnio 4 dalį atliktais apskaičiavimais ir galimai pritaikęs 20 ir 21 straipsnius, „FuelEU“ duomenų bazėje užregistruoja patikrintus laivo atitikties balansus taršos ŠESD intensyvumo atžvilgiu, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje, ir, jei taikytina, tarpinio RFNBO tikslo atžvilgiu, kaip nurodyta 5 straipsnio 3 dalyje.

Jei laivas turi deficitinį atitikties balansą tarpinio RFNBO tikslo atžvilgiu, kaip nurodyta 5 straipsnio 3 dalyje, „FuelEU“ bauda apskaičiuojama pagal IV priedo B dalyje nurodytą formulę.

2.   Administruojančioji valstybė bendrovės atžvilgiu užtikrina, kad bendrovė už visus savo laivus, kurie patikros laikotarpio birželio 1 d. turi deficitinį atitikties balansą taršos ŠESD intensyvumo atžvilgiu, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje, arba, kai taikytina, tarpinio RFNBO tikslo atžvilgiu, kaip nurodyta 5 straipsnio 3 dalyje, tai galimai patvirtinus jos kompetentingai institucijai, ne vėliau kaip patikros laikotarpio birželio 30 d. sumokėtų sumą, lygią „FuelEU“ baudai, apskaičiuotai taikant IV priedo B dalyje nurodytas formules. Jei laivas turi deficitinį atitikties balansą du ar daugiau ataskaitinių laikotarpių iš eilės, ta suma dauginama iš 1 + (n -1)/10, kai n yra iš eilės einančių ataskaitinių laikotarpių, už kuriuos bendrovei skiriama „FuelEU“ bauda už tą laivą, skaičius.

3.   Administruojančioji valstybė bedrovės atžvilgiu užtikrina, kad bendrovė už visus savo laivus, esančius 20 straipsnio 4 dalyje nurodytoje padėtyje, ne vėliau kaip patikros laikotarpio birželio 30 d. sumokėtų sumą, lygią „FuelEU“ baudai, apie kurią pranešta pagal tą dalį.

4.   Anksčiau nei patikros laikotarpio gegužės 1 d., kai taikytina, remdamasis pagal 16 straipsnio 4 dalį atliktais apskaičiavimais, tikrintojas „FuelEU“ duomenų bazėje užregistruoja bendrą valandų, kurias laivas praleido pritvirtintas prieplaukoje nesilaikydamas 6 straipsnyje nustatytų reikalavimų, skaičių.

5.   Administruojančioji valstybė bendrovės atžvilgiu užtikrina, kad bendrovė už visus savo laivus, kurie bent vieną kartą įvykdė reikalavimų neatitinkantį apsilankymą uoste, tai galimai patvirtinus jos kompetentingai institucijai, ne vėliau kaip patikros laikotarpio birželio 30 d. sumokėtų sumą, lygią „FuelEU“ baudai, apskaičiuotai 1,5 EUR padauginus iš nustatyto bendro prisišvartavusio laivo elektros energijos poreikio ir iš bendro iki artimiausios pilnos valandos suapvalintų valandų, praleistų laivui prisišvartavus nesilaikant 6 straipsnyje nustatytų reikalavimų, skaičiaus.

6.   Valstybės narės nacionaliniu lygmeniu turi būti įdiegusios būtiną teisinę ir administracinę sistemą, kad būtų užtikrintas pareigų, susijusių su „FuelEU“ baudų skyrimu, mokėjimu ir surinkimu, vykdymas.

7.   Šiame straipsnyje nurodytus veiksmus ir „FuelEU“ baudų mokėjimų įrodymus tuos veiksmus ar mokėjimą atlikę subjektai nedelsdami užregistruoja „FuelEU“ duomenų bazėje.

8.   Bendrovė lieka atsakinga už „FuelEU“ baudų sumokėjimą, nedarant poveikio bendrovės galimybei sudaryti sutartinius susitarimus su laivo komerciniais valdytojais, kuriuose būtų numatyta komercinių valdytojų atsakomybė grąžinti bendrovei pinigus už „FuelEU“ baudų sumokėjimą, kai atsakomybę už kuro pirkimą ar laivo eksploatavimą prisiima tie komerciniai valdytojai. Šioje dalyje laivo eksploatavimas reiškia laivo pervežto krovinio, maršruto ir greičio nustatymą.

9.   Bendrovė lieka atsakinga už „FuelEU“ baudų sumokėjimą, nedarant poveikio bendrovės galimybei sudaryti sutartinius susitarimus su kuro tiekėjais, kuriuose būtų numatyta kuro tiekėjų atsakomybė grąžinti bendrovei pinigus už „FuelEU“ baudų sumokėjimą.

10.   Komisijai pagal 28 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas IV priedas, siekiant pritaikyti to priedo B dalies lentelės 7 langelyje ir, jei taikytina, 14 langelyje nurodytą koeficientą, naudojamą šio straipsnio 1 dalyje nurodytoje formulėje, remiantis energijos kainų pokyčiais, ir iš dalies pakeisti šio straipsnio 5 dalyje nustatytą dauginimo koeficientą, grindžiamą vidutinių elektros energijos kainų indeksavimu Sąjungoje.

11.   Valstybės narės turėtų stengtis užtikrinti, kad iš „FuelEU“ baudų gautos pajamos arba jų finansinės vertės atitikmuo būtų naudojami greitam atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro diegimui ir naudojimui laivybos sektoriuje remti, skatinant gaminti didesnius laivybos sektoriui skirto atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro kiekius, palengvinant tinkamų bunkeriavimo įrenginių arba elektros tiekimo nuo kranto infrastruktūros uostuose statybą ir remiant novatoriškiausių technologijų kūrimą, testavimą ir diegimą visame laivyne, kad būtų iš esmės sumažintas išmetamųjų teršalų kiekis.

Ne vėliau kaip 2030 m. birželio 30 d., o vėliau - kas penkerius metus valstybės narės viešai paskelbia ataskaitą dėl to, kaip buvo naudojamos iš „FuelEU“ baudų gautos pajamos per penkerių metų laikotarpį, einantį iki kiekvienos tokios ataskaitos paskelbimo metų, įskaitant informaciją apie naudos gavėjus ir išlaidų, susijusių su pirmoje pastraipoje išvardytais tikslais, lygį.

24 straipsnis

Pareiga turėti galiojantį „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentą

1.   Ne vėliau kaip patikros laikotarpio birželio 30 d. į valstybės narės jurisdikcijai priklausantį uostą atvykstantys, jame esantys arba iš jo išvykstantys laivai arba laivai, vykdę reisus atitinkamu ataskaitiniu laikotarpiu, turi turėti galiojantį „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentą.

2.   Pagal 22 straipsnį atitinkamam laivui išduotas „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentas yra atitikties šiam reglamentui įrodymas.

25 straipsnis

Vykdymo užtikrinimas

1.   Valstybės narės nustato sankcijų, taikytinų pažeidus šį reglamentą, taisykles ir imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šios sankcijos būtų įgyvendinamos. Numatytos sankcijos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos. Valstybės narės praneša apie tas taisykles ir tas priemones Komisijai ir nedelsdamos jai praneša apie visus vėlesnius joms įtakos turinčius pakeitimus.

2.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad pagal Direktyvą 2009/16/EB atliekant bet kokį laivo patikrinimą jos jurisdikcijai priklausančiame uoste, būtų, be kita ko, patikrinta, ar laivas turi galiojantį „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentą.

3.   Jeigu laivas du ar daugiau ataskaitinių laikotarpių iš eilės nevykdo 24 straipsnyje nustatytos pareigos ir jeigu kitomis vykdymo užtikrinimo priemonėmis nepavyksta užtikrinti atitikties šiam reglamentui, įplaukimo uosto valstybės narės kompetentinga institucija laivo, plaukiojančio ne su tos valstybės narės vėliava, atžvilgiu ir suteikusi atitinkamai bendrovei galimybę pateikti savo pastabas, gali paskelbti draudimo įplaukti nurodymą. Jei įplaukimo uosto valstybės narės kompetentinga institucija nusprendžia paskelbti draudimo įplaukti nurodymą, ji „FuelEU“ duomenų bazėje apie tą nurodymą praneša Komisijai, kitoms valstybėms narėms ir atitinkamai vėliavos valstybei. Kiekviena valstybė narė, išskyrus laivo vėliavos valstybę narę, neleidžia laivui, kuriam taikomas draudimo įplaukti nurodymas, įplaukti į jokį iš jos uostų tol, kol bendrovė neįvykdo savų pareigų. Jei laivas nevykdo 24 straipsnyje nustatytos pareigos du ar daugiau ataskaitinių laikotarpių iš eilės ir įplaukia į vieną iš valstybės narės, su kurios vėliava jis plaukioja, uostų, tačiau atitinkama valstybė narė tol, kol tas laivas yra viename iš jos uostų, suteikusi atitinkamai bendrovei galimybę pateikti savo pastabas, nurodo sulaikyti laivo vėliavą, kol bendrovė neįvykdys savo pareigų.

4.   Atitinkama bendrovė patvirtina įvykdžiusi pareigą turėti galiojantį „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentą pateikdama tokį dokumentą nacionalinei kompetentingai institucijai, išdavusiai draudimo įplaukti nurodymą. Šia dalimi nedaroma poveikio tarptautinės teisės nuostatoms, taikytinoms nelaimės ištiktiems laivams.

5.   Apie konkrečiam laivui kurios nors valstybės narės taikomas sankcijas pranešama Komisijai, kitoms valstybėms narėms ir atitinkamai vėliavos valstybei naudojantis „FuelEU“ duomenų baze.

26 straipsnis

Teisė į peržiūrą

1.   Bendrovės turi teisę prašyti, kad pagal šį reglamentą tikrintojo joms nustatyti apskaičiavimai ir priemonės, įskaitant atsisakymą išduoti „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentą pagal 22 straipsnio 1 dalį, būtų peržiūrėti.

Prašymas atlikti peržiūrą pateikiamas valstybės narės, kurioje tikrintojas yra akredituotas, kompetentingai institucijai per vieną mėnesį nuo tos dienos, kurią tikrintojas praneša apie skaičiavimo rezultatą arba priemonę.

2.   Valstybės narės kompetentingos institucijos pagal šį reglamentą priimtus sprendimus peržiūri tos kompetentingos institucijos valstybės narės teismas.

27 straipsnis

Kompetentingos institucijos

Valstybės narės paskiria vieną ar daugiau kompetentingų institucijų, atsakingų už šio reglamento taikymą ir vykdymo užtikrinimą (toliau – kompetentingos institucijos) ir praneša Komisijai jų pavadinimus ir kontaktinę informaciją. Komisija savo svetainėje skelbia kompetentingų institucijų sąrašą.

VI skyrius

Deleguotieji ir įgyvendinimo įgaliojimai ir baigiamosios nuostatos

28 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   4 straipsnio 4 dalyje, 5 straipsnio 7 dalyje, 6 straipsnio 6 dalyje, 14 straipsnio 5 dalyje ir 23 straipsnio 10 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo 2023 m. spalio 12 d.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 straipsnio 4 dalyje, 5 straipsnio 7 dalyje, 6 straipsnio 6 dalyje, 14 straipsnio 5 dalyje ir 23 straipsnio 10 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti deleguotieji įgaliojimai. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 4 straipsnio 4 dalį, 5 straipsnio 7 dalyje, 6 straipsnio 6 dalį, 14 straipsnio 5 dalį arba 23 straipsnio 10 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

29 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS), įsteigtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2099/2002 (25). Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. Kai komitetas nuomonės nepateikia, Komisija įgyvendinimo akto projekto nepriima ir yra taikoma Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnio 4 dalies trečia pastraipa.

30 straipsnis

Ataskaitos ir peržiūra

1.   Ne vėliau kaip 2024 m. rugsėjo 23 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje išnagrinėjama šio reglamento ir Reglamento (ES) 2015/757 ar kitų sektorinių teisės aktų sąveika ir suderinamumas. Kai tikslinga, prie tos ataskaitos gali būti pridedamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.

2.   Ne vėliau kaip 2027 m. gruodžio 31 d., o vėliau – bent kas penkerius metus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai vertinimo rezultatus, kiek tai susiję su šio reglamento veikimu, be kita ko, informuoja apie galimą rinkos iškraipymų ar uostų vengimo poveikį; kiek tai susiję su visai netaršių technologijų jūrų transporto srityje ir jų rinkos raida, taip pat su atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako kuro ir elektros tiekimo nuo kranto, be kita ko, inkaravimo vietoje, technologijų ir rinkos raida; kiek tai susiję su pajamų, gautų iš „FuelEU“ baudų, naudojimu ir kiek tai susiję su šio reglamento poveikiu Sąjungos jūrų sektoriaus konkurencingumui.

Toje ataskaitoje Komisija, inter alia, apsvarsto:

| a) | materialinę ir geografinę šio reglamento taikymo sritį, kiek tai susiję su 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendrosios talpos ribos mažinimu arba 2 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytų reisų į trečiąsias valstybes ir iš jų laivų sunaudojamos energijos dalies išplėtimu; |
| --- | --- |

a)

materialinę ir geografinę šio reglamento taikymo sritį, kiek tai susiję su 2 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendrosios talpos ribos mažinimu arba 2 straipsnio 1 dalies d punkte nurodytų reisų į trečiąsias valstybes ir iš jų laivų sunaudojamos energijos dalies išplėtimu;

| b) | 4 straipsnio 2 dalyje nurodytą ribą, kad būtų pasiekti Reglamente (ES) 2021/1119 nustatyti tikslai; |
| --- | --- |

b)

4 straipsnio 2 dalyje nurodytą ribą, kad būtų pasiekti Reglamente (ES) 2021/1119 nustatyti tikslai;

| c) | laivų, kuriems taikoma 6 straipsnio 1 dalis, tipus ir dydį ir 6 straipsnio 1 dalyje nurodytų pareigų taikymo išplėtimą, jas taikant ir laivams inkaravimo vietoje; |
| --- | --- |

c)

laivų, kuriems taikoma 6 straipsnio 1 dalis, tipus ir dydį ir 6 straipsnio 1 dalyje nurodytų pareigų taikymo išplėtimą, jas taikant ir laivams inkaravimo vietoje;

| d) | 6 straipsnio 5 dalyje numatytas išimtis; |
| --- | --- |

d)

6 straipsnio 5 dalyje numatytas išimtis;

| e) | elektros energijos, tiekiamos naudojant elektros tiekimo nuo kranto įrangą, apskaičiavimą, kaip nurodyta I priede, ir II priede apibrėžtą su šia elektros energija susijusį nuo žaliavos iki bako išmetamųjų teršalų faktorių; |
| --- | --- |

e)

elektros energijos, tiekiamos naudojant elektros tiekimo nuo kranto įrangą, apskaičiavimą, kaip nurodyta I priede, ir II priede apibrėžtą su šia elektros energija susijusį nuo žaliavos iki bako išmetamųjų teršalų faktorių;

| f) | galimybę į šio reglamento taikymo sritį įtraukti tikslinius mechanizmus, skirtus tvariausioms ir inovatyviausioms dideliu priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo potencialu pasižyminčioms kuro technologijoms, kad būtų sukurta aiški ir nuspėjama teisinė sistema ir skatinamas rinkos vystymasis ir tokio kuro technologijų diegimas; |
| --- | --- |

f)

galimybę į šio reglamento taikymo sritį įtraukti tikslinius mechanizmus, skirtus tvariausioms ir inovatyviausioms dideliu priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo potencialu pasižyminčioms kuro technologijoms, kad būtų sukurta aiški ir nuspėjama teisinė sistema ir skatinamas rinkos vystymasis ir tokio kuro technologijų diegimas;

| g) | laivų, prašančių neįtraukti papildomos energijos, sunaudojamos dėl plaukiojimo ledo sąlygomis, nustatytomis IV ir V prieduose, atitikties balanso apskaičiavimą ir galimą tų nuostatų galiojimo pratęsimą laikotarpiui po 2034 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

g)

laivų, prašančių neįtraukti papildomos energijos, sunaudojamos dėl plaukiojimo ledo sąlygomis, nustatytomis IV ir V prieduose, atitikties balanso apskaičiavimą ir galimą tų nuostatų galiojimo pratęsimą laikotarpiui po 2034 m. gruodžio 31 d.;

| h) | galimybę į I priede nustatytą laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo apskaičiavimą įtraukti vėjo tiekiamą energiją su sąlyga, kad egzistuoja patikrinamas vėjo varomosios energijos stebėsenos ir apskaitos metodas; |
| --- | --- |

h)

galimybę į I priede nustatytą laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo apskaičiavimą įtraukti vėjo tiekiamą energiją su sąlyga, kad egzistuoja patikrinamas vėjo varomosios energijos stebėsenos ir apskaitos metodas;

| i) | galimybę į atitinkamai I ir IV prieduose nustatytus laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo ir atitikties balanso apskaičiavimus įtraukti naujas ŠESD kiekio mažinimo technologijas, pvz., anglies dioksido surinkimą laive, su sąlyga, kad egzistuoja patikrinamas surinkto anglies dioksido stebėsenos ir apskaitos metodas; |
| --- | --- |

i)

galimybę į atitinkamai I ir IV prieduose nustatytus laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo ir atitikties balanso apskaičiavimus įtraukti naujas ŠESD kiekio mažinimo technologijas, pvz., anglies dioksido surinkimą laive, su sąlyga, kad egzistuoja patikrinamas surinkto anglies dioksido stebėsenos ir apskaitos metodas;

| j) | galimybę į šį reglamentą įtraukti papildomus elementus, visų pirma išmetamą juodosios anglies kiekį; |
| --- | --- |

j)

galimybę į šį reglamentą įtraukti papildomus elementus, visų pirma išmetamą juodosios anglies kiekį;

| k) | poreikį imtis priemonių, kuriomis būtų reaguojama į bendrovių bandymus išvengti šiame reglamente nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

k)

poreikį imtis priemonių, kuriomis būtų reaguojama į bendrovių bandymus išvengti šiame reglamente nustatytų reikalavimų.

Jei tikslinga, Komisija apsvarsto, ar vertėtų kartu su ta ataskaita pateikti pasiūlymą iš dalies pakeisti šį reglamentą.

3.   Į 2 dalyje numatytą ataskaitą Komisija įtraukia šio reglamento socialinio poveikio jūrų sektoriui, be kita ko, šio sektoriaus darbuotojams, vertinimą.

4.   Rengdama 2 dalyje nurodytą ataskaitą Komisija įvertina, kokiu mastu, įgyvendinant šį reglamentą, buvo pasiekti jo tikslai ir kokiu mastu jis padarė poveikį jūrų sektoriaus konkurencingumui. Toje ataskaitoje Komisija taip pat įvertina šio reglamento sąveiką su kitais atitinkamais Sąjungos teisės aktais ir nurodo nuostatas, kurios gali būti atnaujintos ir supaprastintos, taip pat veiksmus ir priemones, kurių buvo arba galėtų būti imtasi siekiant sumažinti bendrą jūrų sektoriaus patiriamą su sąnaudomis susijusį spaudimą. Kaip Komisijos atliekamos šio reglamento veiksmingumo analizės dalis ataskaitoje taip pat pateikiamas naštos, kuri dėl šio reglamento tenka įmonėms, vertinimas.

Jei tikslinga, Komisija, atsižvelgdama į pirmoje pastraipoje nurodytos ataskaitos išvadas, apsvarsto, ar kartu su ta ataskaita pateikti pasiūlymą iš dalies pakeisti šį reglamentą.

5.   Tuo atveju, jei IMO priimtų pasaulinį ŠESD išskiriančio kuro standartą arba pasaulines laivuose sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo ribas, Komisija nedelsdama pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai. Toje ataskaitoje Komisija išnagrinėja tą pasaulinę priemonę, kiek tai susiję su jos užmoju, atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimo tikslus ir jos bendru aplinkosauginiu naudingumu. Ji taip pat išnagrinėja visus klausimus, susijusius su galimu šio reglamento patikslinimu arba suderinimu su ta pasauline priemone, įskaitant poreikį išvengti jūrų transporto sektoriuje išmetamo ŠESD kiekio dvigubo reglamentavimo Sąjungoje bei tarptautiniu lygmeniu.

Kai tikslinga, kartu su ta ataskaita gali būti pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų iš dalies keičiamas šis reglamentas, laikantis visos Sąjungos ekonomikos išmetamo ŠESD kiekio mažinimo įsipareigojimų ir siekiant išsaugoti Sąjungos klimato politikos aplinkosauginį naudingumą ir veiksmingumą.

6.   Komisija stebi šio reglamento įgyvendinimą jūrų transporto srityje, visų pirma siekdama atskleisti elgesį, kuriuo siekiama išvengti reikalavimų, kad kelias tokiam elgesiui būtų užkirstas ankstyvame etape, be kita ko, kiek tai susiję su atokiausiais regionais.

Stebėsenos rezultatai turi būti atspindėti kas dvejus metus rengiamoje ataskaitoje, nurodytoje Direktyvos 2003/87/EB 3gg straipsnio 3 dalyje.

31 straipsnis

Direktyvos 2009/16/EB daliniai pakeitimai

Direktyvos 2009/16/EB IV priede pateikiamas sąrašas papildomas šiuo punktu:

| „51. | „FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentas, išduotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2023/1805 (*1). |
| --- | --- |

„51.

„FuelEU“ atitikties patvirtinimo dokumentas, išduotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2023/1805 (*1).

*1

32 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2025 m. sausio 1 d., išskyrus 8 ir 9 straipsnius, kurie taikomi nuo 2024 m. rugpjūčio 31 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2023 m. rugsėjo 13 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  OL C 152, 2022 4 6, p. 145.

1

(2)  
  2023 m. liepos 11 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2023 m. liepos 25 d. Tarybos sprendimas.

2

(3)  Europos Komisija, Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas, Jungtinis tyrimų centras, Addamo, A., Calvo Santos, A., Guillén, J., et al., The EU blue economy report 2022 (2022 m. ES mėlynosios ekonomikos ataskaita), Europos Sąjungos leidinių biuras, 2022 m., https://data.europa.eu/doi/10.2771/793264.

3

The EU blue economy report 2022

(4)  
  2021 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1119, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (OL L 243, 2021 7 9, p. 1).

4

(5)  
  OL L 282, 2016 10 19, p. 4.

5

(6)  
  2023 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/1804 dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo, kuriuo panaikinama Direktyva 2014/94/ES (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 1).

6

(7)  
  2023 m. gegužės 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2023/959, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje, ir Sprendimas (ES) 2015/1814 dėl Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos stabilumo rezervo sukūrimo ir veikimo (OL L 130, 2023 5 16, p. 134).

7

(8)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

8

(9)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 663/2009 ir (EB) Nr. 715/2009, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB, 98/70/EB, 2009/31/EB, 2009/73/EB, 2010/31/ES, 2012/27/ES ir 2013/30/ES, Tarybos direktyvos 2009/119/EB ir (ES) 2015/652 ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 525/2013 (OL L 328, 2018 12 21, p. 1).

9

(10)  
  1998 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 93/12/EEB (OL L 350, 1998 12 28, p. 58).

10

(11)  
  2015 m. balandžio 20 d. Tarybos direktyva (ES) 2015/652, kuria nustatomi skaičiavimo metodai ir atskaitomybės reikalavimai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės (OL L 107, 2015 4 25, p. 26).

11

(12)  
  2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/352, kuriuo nustatoma uosto paslaugų teikimo sistema ir bendros finansinio uostų skaidrumo taisyklės (OL L 57, 2017 3 3, p. 1).

12

(13)  
  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/757 dėl jūrų transporto išmetamo anglies dioksido kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB (OL L 123, 2015 5 19, p. 55).

13

(14)  
  1992 m. gruodžio 7 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3577/92, taikantis laisvės teikti paslaugas principą jūrų transportui valstybėse narėse (jūrų kabotažas) (OL L 364, 1992 12 12, p. 7).

14

(15)  
  2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 336/2006 dėl Tarptautinio saugaus valdymo kodekso įgyvendinimo Bendrijoje ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3051/95 (OL L 64, 2006 3 4, p. 1).

15

(16)  
  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1).

16

(17)  
  2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 339/93 (OL L 218, 2008 8 13, p. 30).

17

(18)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (OL L 131, 2009 5 28, p. 57).

18

(19)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/21/EB dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi (OL L 131, 2009 5 28, p. 132).

19

(20)  
  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OJ L 275, 2003 10 25, p. 32).

20

(21)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

21

(22)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

22

(23)  
  2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/802 dėl sieros kiekio sumažinimo tam tikrose skystojo kuro rūšyse (OL L 132, 2016 5 21, p. 58).

23

(24)  
  2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą (OL L 208, 2002 8 5, p. 1).

24

(25)  
  2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiantis Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS) ir iš dalies keičiantis saugios laivybos ir teršimo iš laivų prevencijos reglamentus (OL L 324, 2002 11 29, p. 1).

25

---

I PRIEDAS

Laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis intensyvumo nustatymo metodika

Laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumui apskaičiuoti taikoma toliau nurodyta formulė, vadinama 1 lygtimi:

| ) 1 lygtis |
| --- |
| Nuo žaliavos iki bako (WtT) | |
| Nuo bako iki kilvaterio (TtW) | |
| fwind | Atlyginimo už vėjinį varymą koeficientas |

Formula

Nuo žaliavos iki bako (WtT)

Formula

Nuo bako iki kilvaterio (TtW)

Formula

fwind

Atlyginimo už vėjinį varymą koeficientas

1 lygtyje vartojami įvairūs dėmenys ir žymenys pateikiami šioje lentelėje:

| Dėmuo | Paaiškinimas |
| --- | --- |
| i | Indeksas, atitinkantis ataskaitiniu laikotarpiu į laivą pristatytas kuro rūšis |
| j | Indeksas, atitinkantis kurą laive naudojančius vienetus. Šio reglamento tikslais atsižvelgiama į šiuos kurą naudojančius vienetus – pagrindinį variklį (-us), papildomą variklį (-us), katilus, kuro elementus ir atliekų deginimo įrenginius |
| k | Indeksas, atitinkantis elektros tiekimo nuo kranto prijungimo taškus (c) |
| n | Bendras ataskaitiniu laikotarpiu į laivą pristatytų kuro rūšių kiekis |
| c | Bendras elektros tiekimo nuo kranto prijungimo taškų skaičius |
| m | Bendras kurą naudojančių vienetų skaičius |
| Mi,j | Kuro masė i, sunaudota kurą naudojančio vieneto j [gFuel] |
| Ek | Laivui per kiekvieną elektros tiekimo nuo kranto prijungimo tašką k tiekiama elektra [MJ] |
| CO2eqWtT,i | Kuro i nuo žaliavos iki bako išmetamų ŠESD faktorius [gCO2eq/MJ] |
| | Su elektra, tiekiama prisišvartavusiam laivui per kiekvieną elektros tiekimo nuo kranto prijungimo tašką k, susijęs nuo žaliavos iki bako išmetamų ŠESD faktorius [gCO2eq/MJ] |
| LCVi | Apatinis kuro i šilumingumas [MJ/g kuro] |
| RWDi | Jei kuras i yra nebiologinės kilmės kuras, nuo 2025 m. sausio 1 d. iki 2033 m. gruodžio 31 d. gali būti taikomas atlyginimo koeficientas 2. Kitais atvejais RWDi = 1. |
| Cslipj | Nesudegusio kuro koeficientas, išreikštas kurą naudojančio vieneto j sunaudojamo kuro i masės procentine dalimi [%]. Cslip apima nevaldomuosius ir nutekamuosius teršalus. |
| | Su kurą naudojančiame vienete j sudegusiu kuru susiję nuo bako iki kilvaterio išmetamų ŠESD faktoriai [gGHG/gFuel] |
| CO2eq,TtWi,j | Su kurą naudojančiame vienete j sudegusiu kuru i susijęs nuo bako iki kilvaterio išmetamų teršalų kiekis CO2 ekvivalentu [gCO2eq/gFuel]





  2 lygtis |
| | Su kurą naudojančiam vienetui j tiekiamo kuro nuotėkiu susiję nuo bako iki kilvaterio išmetamų ŠESD faktoriai [gGHG/gFuel] |
| CO2eq,TtWslipi,j | Su kurą naudojančiam vienetui j tiekiamo kuro i nuotėkiu susijęs nuo bako iki kilvaterio išmetamų teršalų kiekis CO2 ekvivalentu [gCO2eq/gFuel]





  Kur: Csf CO2, o Csf N2O, = 0.
  CsfCH4j = 1. |
| | CO2, CH4, N2O visuotinio atšilimo potencialas per 100 metų, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalies 4 punkte |

Dėmuo

Paaiškinimas

i

Indeksas, atitinkantis ataskaitiniu laikotarpiu į laivą pristatytas kuro rūšis

j

Indeksas, atitinkantis kurą laive naudojančius vienetus. Šio reglamento tikslais atsižvelgiama į šiuos kurą naudojančius vienetus – pagrindinį variklį (-us), papildomą variklį (-us), katilus, kuro elementus ir atliekų deginimo įrenginius

k

Indeksas, atitinkantis elektros tiekimo nuo kranto prijungimo taškus (c)

n

Bendras ataskaitiniu laikotarpiu į laivą pristatytų kuro rūšių kiekis

c

Bendras elektros tiekimo nuo kranto prijungimo taškų skaičius

m

Bendras kurą naudojančių vienetų skaičius

Mi,j

Kuro masė i, sunaudota kurą naudojančio vieneto j [gFuel]

Ek

Laivui per kiekvieną elektros tiekimo nuo kranto prijungimo tašką k tiekiama elektra [MJ]

CO2eqWtT,i

Kuro i nuo žaliavos iki bako išmetamų ŠESD faktorius [gCO2eq/MJ]

Formula

Su elektra, tiekiama prisišvartavusiam laivui per kiekvieną elektros tiekimo nuo kranto prijungimo tašką k, susijęs nuo žaliavos iki bako išmetamų ŠESD faktorius [gCO2eq/MJ]

LCVi

Apatinis kuro i šilumingumas [MJ/g kuro]

RWDi

Jei kuras i yra nebiologinės kilmės kuras, nuo 2025 m. sausio 1 d. iki 2033 m. gruodžio 31 d. gali būti taikomas atlyginimo koeficientas 2. Kitais atvejais RWDi = 1.

Cslipj

Nesudegusio kuro koeficientas, išreikštas kurą naudojančio vieneto j sunaudojamo kuro i masės procentine dalimi [%]. Cslip apima nevaldomuosius ir nutekamuosius teršalus.

Formula

Formula

Su kurą naudojančiame vienete j sudegusiu kuru susiję nuo bako iki kilvaterio išmetamų ŠESD faktoriai [gGHG/gFuel]

CO2eq,TtWi,j

Su kurą naudojančiame vienete j sudegusiu kuru i susijęs nuo bako iki kilvaterio išmetamų teršalų kiekis CO2 ekvivalentu [gCO2eq/gFuel]

Formula

2 lygtis

Formula

Formula

Su kurą naudojančiam vienetui j tiekiamo kuro nuotėkiu susiję nuo bako iki kilvaterio išmetamų ŠESD faktoriai [gGHG/gFuel]

CO2eq,TtWslipi,j

Su kurą naudojančiam vienetui j tiekiamo kuro i nuotėkiu susijęs nuo bako iki kilvaterio išmetamų teršalų kiekis CO2 ekvivalentu [gCO2eq/gFuel]

Formula

Kur: Csf CO2, o Csf N2O, = 0.

CsfCH4j = 1.

Formula

Formula

CO2, CH4, N2O visuotinio atšilimo potencialas per 100 metų, kaip apibrėžta Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalies 4 punkte

Šio reglamento tikslais 1 lygties
  Formula
  skaitiklio dėmuo yra lygus nuliui.

[Mi] nustatymo metodas

Remiantis bendrovės pasirinkta stebėsenos metodika, reisų, kuriems taikomas šis reglamentas, kuro masė [Mi] nustatoma pagal kiekį, apie kurį pranešama pagal Reglamente (ES) 2015/757 nustatytą ataskaitų teikimo sistemą.

Nuo žaliavos iki bako išmetamų ŠESD faktorių nustatymo metodas

Nuo žaliavos iki bako išmetamų teršalų kiekis nustatomas pagal šiame priede nurodytą metodiką, kaip nurodyta 1 lygties apraše.

Nuo žaliavos iki bako išmetamų ŠESD faktorių (CO2eqWtT,i) standartinės vertės nurodytos II priede.

Iškastinio kuro atveju naudojamos tik II priede nurodytos numatytosios vertės.

Gali būti naudojamos faktinės vertės, jei jos yra sertifikuotos pagal schemą, kurią Komisija pripažino pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 30 straipsnio 5 ir 6 dalis biodegalų, biodujų, RFNBO ir perdirbtos anglies kuro atžvilgiu, arba, kai taikytina, pagal atitinkamas Sąjungos teisės aktų, skirtų atsinaujinančiųjų išteklių dujų bei gamtinių dujų ir vandenilio vidaus rinkoms, nuostatas, taikant šio reglamento 10 straipsnio 4 dalį.

Bunkerio atsargų papildymo važtaraštis

Pagal esamas MARPOL konvencijos VI priedo taisykles bunkerio atsargų papildymo važtaraštis yra privalomas ir turi būti nurodyta į bunkerio atsargų papildymo važtaraštį įtrauktina informacija.

Šio reglamento tikslais:

| 1. | laive naudojamo kuro, išskyrus iškastinį kurą, bunkerio atsargų papildymo važtaraščiuose pateikiama ši papildoma informacija apie tą kurą:






  — | apatinis šilumingumas [MJ/g], |
| --- | --- | --- |

1.

laive naudojamo kuro, išskyrus iškastinį kurą, bunkerio atsargų papildymo važtaraščiuose pateikiama ši papildoma informacija apie tą kurą:

—

apatinis šilumingumas [MJ/g],

| — | biodegalų atveju – E vertės, nustatytos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalyje ir VI priedo B dalyje nustatytą metodiką [gCO2eq/MJ], ir susiję įrodymai, kad laikomasi toje direktyvoje tam kurui nustatytų taisyklių, nurodant kuro gamybos scenarijų, |
| --- | --- |

—

biodegalų atveju – E vertės, nustatytos pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalyje ir VI priedo B dalyje nustatytą metodiką [gCO2eq/MJ], ir susiję įrodymai, kad laikomasi toje direktyvoje tam kurui nustatytų taisyklių, nurodant kuro gamybos scenarijų,

| — | kuro, išskyrus iškastinį kurą ir biodegalus, atveju – nuo žaliavos iki bako išmetamų ŠESD faktorius eq [gCO2eq/MJ] ir susijęs sertifikatas, kuriame nurodomas kuro gamybos scenarijus; |
| --- | --- |

—

kuro, išskyrus iškastinį kurą ir biodegalus, atveju – nuo žaliavos iki bako išmetamų ŠESD faktorius eq [gCO2eq/MJ] ir susijęs sertifikatas, kuriame nurodomas kuro gamybos scenarijus;

| 2. | Jei produktai maišomi, informacija, kurios reikalaujama pagal šį reglamentą, pateikiama apie kiekvieną produktą. |
| --- | --- |

2.

Jei produktai maišomi, informacija, kurios reikalaujama pagal šį reglamentą, pateikiama apie kiekvieną produktą.

Elektros energijos tiekimo dokumentas (EDN)

Šio reglamento tikslais atitinkamuose laivui tiekiamos elektros energijos tiekimo dokumentuose pateikiama bent ši informacija:

| 1. | tiekėjas: pavadinimas, adresas, telefono numeris, e. pašto adresas, atstovas; |
| --- | --- |

1.

tiekėjas: pavadinimas, adresas, telefono numeris, e. pašto adresas, atstovas;

| 2. | priimantis laivas: IMO numeris (MMSI), laivo pavadinimas, laivo tipas, vėliava, laivo atstovas; |
| --- | --- |

2.

priimantis laivas: IMO numeris (MMSI), laivo pavadinimas, laivo tipas, vėliava, laivo atstovas;

| 3. | uostas: pavadinimas, vietovė (LOCODE), terminalas / krantinė; |
| --- | --- |

3.

uostas: pavadinimas, vietovė (LOCODE), terminalas / krantinė;

| 4. | elektros tiekimo nuo kranto prijungimo taškas: prijungimo taško duomenys; |
| --- | --- |

4.

elektros tiekimo nuo kranto prijungimo taškas: prijungimo taško duomenys;

| 5. | elektros tiekimo nuo kranto laikas: pradžios / pabaigos data ir laikas; |
| --- | --- |

5.

elektros tiekimo nuo kranto laikas: pradžios / pabaigos data ir laikas;

| 6. | patiekta energija: tiekimo taškui priskirta galios dalis (jei taikytina) [kW], elektros suvartojimas (kWh) sąskaitos išrašymo laikotarpiu, informacija apie pikinę galią (jeigu turima); |
| --- | --- |

6.

patiekta energija: tiekimo taškui priskirta galios dalis (jei taikytina) [kW], elektros suvartojimas (kWh) sąskaitos išrašymo laikotarpiu, informacija apie pikinę galią (jeigu turima);

| 7. | skaitiklių rodmenys. |
| --- | --- |

7.

skaitiklių rodmenys.

Nuo bako iki kilvaterio išmetamų ŠESD faktorių nustatymo metodas

Nuo bako iki kilvaterio išmetamų teršalų kiekis nustatomas pagal šiame priede numatytą metodiką, kaip nurodyta 1 lygties ir 2 lygties apraše.

Nuo bako iki kilvaterio išmetamų ŠESD faktorių (CO2eq,TtW,j) numatytosios vertės nurodytos II priede.

Vadovaujantis 8 straipsnyje nurodytu stebėsenos planu ir tikrintojui atlikus vertinimą, bendrovė gali naudoti kitus metodus, pvz., tiesioginį CO2eq matavimą, laboratorinius bandymus, jeigu taip pagerinamas bendras apskaičiavimo tikslumas, taikant 10 straipsnio 5 dalį.

Nuo bako iki kilvaterio išmetamų nevaldomųjų ir nutekamųjų teršalų nustatymo metodas

Nevaldomieji ir nutekamieji išmetamieji teršalai yra teršalai, kurie išmetami dėl to, kad dalis kuro nepasiekia kurą deginančio vieneto degimo kameros arba yra nesunaudojama kurą naudojančiame vienete, nes nesudega, yra išleidžiama arba nuteka iš sistemos. Šio reglamento tikslais nevaldomieji ir nutekamieji išmetamieji teršalai į apskaitą įtraukiami kaip kurą naudojančio vieneto sunaudojamo kuro masės procentinė dalis. Numatytosios vertės nurodytos II priede.

Su vėjiniu varymu susijusio atlyginimo koeficiento nustatymo metodai

Kai laive įrengiamas vėjinio varymo sistema, gali būti taikomas atlygio koeficientas; jis nustatomas taip:

| Atlyginimo už vėjinį varymą koeficientas – WIND (fwind) | |
| --- | --- |
| 0,99 | 0,05 |
| 0,97 | 0,1 |
| 0,95 | ≥ 0,15 |

Atlyginimo už vėjinį varymą koeficientas – WIND (fwind)

Formula

0,99

0,05

0,97

0,1

0,95

≥ 0,15

Kur:

| — | PWind – vėjinio varymo sistemų turima efektyvioji galia, atitinkanti feff * Peff, apskaičiuota pagal 2021 m. Gaires dėl inovatyvių energijos vartojimo efektyvumo technologijų taikymo apskaičiuojant ir tikrinant pasiektą projektinį energijos vartojimo efektyvumo indeksą (EEDI) ir pasiektą laivo energijos vartojimo efektyvumo indekso vertę (EEXI) (MEPC.1/Circ.896); |
| --- | --- |

—

PWind – vėjinio varymo sistemų turima efektyvioji galia, atitinkanti feff * Peff, apskaičiuota pagal 2021 m. Gaires dėl inovatyvių energijos vartojimo efektyvumo technologijų taikymo apskaičiuojant ir tikrinant pasiektą projektinį energijos vartojimo efektyvumo indeksą (EEDI) ir pasiektą laivo energijos vartojimo efektyvumo indekso vertę (EEXI) (MEPC.1/Circ.896);

| — | PProp – laivo varomoji galia, atitinkanti PME, kaip apibrėžta 2018 m. Naujų laivų EEDI apskaičiavimo metodikos gairėse (IMO rezoliucija MEPC.364(79) su padarytais pakeitimais) ir 2021 m. gairėse dėl EEXI apskaičiavimo metodo (IMO rezoliucija MEPC.333(76)). Kai įrengtas (-i) veleno variklis (-iai), PProp = PME + PPTI(i),shaft. |
| --- | --- |

—

PProp – laivo varomoji galia, atitinkanti PME, kaip apibrėžta 2018 m. Naujų laivų EEDI apskaičiavimo metodikos gairėse (IMO rezoliucija MEPC.364(79) su padarytais pakeitimais) ir 2021 m. gairėse dėl EEXI apskaičiavimo metodo (IMO rezoliucija MEPC.333(76)). Kai įrengtas (-i) veleno variklis (-iai), PProp = PME + PPTI(i),shaft.

Tada laivo taršos ŠESD intensyvumo indeksas apskaičiuojamas 1 lygties rezultatą padauginus iš atlyginimo koeficiento.

---

II PRIEDAS

Numatytieji išmetamųjų teršalų faktoriai

Toliau pateiktoje lentelėje nurodyti numatytieji išmetamųjų teršalų faktoriai naudojami šio reglamento I priede nurodytam taršos ŠESD intensyvumo indeksui nustatyti, išskyrus atvejus, kai bendrovės, taikydamos 10 straipsnio 4 ir 5 dalis, nukrypsta nuo tų numatytųjų išmetamųjų teršalų faktorių.

Toliau pateiktoje lentelėje:

| — | TBM reiškia „turi būti išmatuota“; |
| --- | --- |

—

TBM reiškia „turi būti išmatuota“;

| — | N/A reiškia „nėra duomenų“; |
| --- | --- |

—

N/A reiškia „nėra duomenų“;

| — | brūkšnelis (-) reiškia „netaikytina“. |
| --- | --- |

—

brūkšnelis (-) reiškia „netaikytina“.

| — | E nustatomas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalyje ir VI priedo B dalyje nustatytą metodiką. |
| --- | --- |

—

E nustatomas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalyje ir VI priedo B dalyje nustatytą metodiką.

Jei langelyje nurodoma TBM arba N/A, naudojama tame pačiame stulpelyje nurodyta didžiausia numatytoji kuro klasės vertė, išskyrus atvejus, kai vertė nurodyta pagal 10 straipsnį.

Jei tam tikrai kuro klasei visuose to paties stulpelio langeliuose nurodoma TBM arba N/A, naudojama nepalankiausio iškastinio kuro scenarijaus numatytoji vertė, išskyrus atvejus, kai vertė nurodyta pagal 10 straipsnį. Ši taisyklė netaikoma 9 stulpeliui, kur „TBM“ ir „N/A“ reiškia kuro vartotojui neprieinamas vertes. Nesant numatytosios vertės, turėtų būti naudojama sertifikuotoji vertė pagal 10 straipsnio 5 dalį.

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Nuo žaliavos iki bako (WtT) | Nuo bako iki kilvaterio (TtW) |
| Kuro klasė | Teršalų išmetimo scenarijaus pavadinimas | LCV | CO2eq WtT | Kurą naudojančio vieneto klasė | | | | Cslip

  Kaip variklio sunaudojamo kuro masės procentinė dalis |
| Iškastinis kuras | HFO
  ISO 8217, nuo RME iki RMK markių | 0,0405 | 13,5 | Visi vidaus degimo varikliai | 3,114 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| LFO
  ISO 8217, nuo RMA iki RMD markių | 0,041 | 13,2 | Visi vidaus degimo varikliai | 3,151 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| MDO
  MGO
  ISO 8217, nuo DMX iki DMB markių | 0,0427 | 14,4 | Visi vidaus degimo varikliai | 3,206 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| Iškastinis kuras | SGD | 0,0491 | 18,5 | SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, vidutinio greičio) | 2,750 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, mažo greičio) | 1,7 |
| SGD dyzeliniai varikliai (dvirūšio kuro, vidutinio greičio) | 0,2 |
| LBSI | 2,6 |
| SND | 0,046 | 7,8 | Visi vidaus degimo varikliai | 3,030 (butanas)
  3,000 (propanas) | TBM | TBM | N/A |
| H2

  (gamtinės dujos) | 0,12 | 132 | Kuro elementai | 0 | 0 | - | - |
| Vidaus degimo variklis | 0 | 0 | TBM |
| NH3

  (gamtinės dujos) | 0,0186 | 121 | Kuro elementai | 0 | 0 | TBM | TBM |
| Vidaus degimo variklis | 0 | 0 | TBM | TBM |
| Metanolis
  (gamtinės dujos) | 0,0199 | 31,3 | Visi vidaus degimo varikliai | 1,375 | TBM | TBM | - |
| Biodegalai | Etanolio gamybos scenarijai pagal Direktyvą (ES) 2018/2001 | Direk-tyvos (ES) 2018/2001 III priede nustatyta vertė | | Visi vidaus degimo varikliai | 1,913 | TBM | TBM | - |
| Biodyzelinas
  Gamybos scenarijai pagal Direktyvą (ES) 2018/2001 | Visi vidaus degimo varikliai | 2,834 | TBM | TBM | - |
| Hidrinimu valytas augalinis aliejus (HVO)
  Gamybos scenarijai pagal Direktyvą (ES) 2018/2001 | Visi vidaus degimo varikliai | 3,115 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| Suskystintas biometanas kaip transporto kuras
  (Biologinės kilmės SGD)
  Gamybos scenarijai pagal Direktyvą (ES) 2018/2001 | SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, vidutinio greičio) | 2,750 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, mažo greičio) | 1,7 |
| SGD dyzeliniai varikliai (dvirūšio kuro) | 0,2 |
| LBSI | 2,6 |
| Biometanolio gamybos scenarijai pagal Direktyvą (ES) 2018/2001 | Visi vidaus degimo varikliai | 1,375 | TBM | TBM | - |
| Kiti gamybos scenarijai pagal Direktyvą (ES) 2018/2001 | Visi vidaus degimo varikliai | 3,115 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| Biodegalai | Biologinės kilmės H2

  Gamybos scenarijai pagal Direktyvą (ES) 2018/2001 | Direktyvos (ES) 2018/2001 III priede nustatyta vertė | N/A | Kuro elementai | 0 | 0 | 0 | - |
| Vidaus degimo variklis | 0 | 0 | TBM |
| Nebiologi-nės kilmės kuras iš atsinauji-nančiųjų energijos išteklių (RFNBO)
  -
  Elektroli-zinis kuras | Elektrosintetinis dyzelinas | 0,0427 | Nuoroda į Direktyvą (ES) 2018/2001 | Visi vidaus degimo varikliai | 3,206 | 0,00005 | 0,00018 | - |
| Elektrosintetinis metanolis | 0,0199 | Nuoroda į Direktyvą (ES) 2018/2001 | Visi vidaus degimo varikliai | 1,375 | TBM | TBM | - |
| Sintetinės SGD | 0,0491 | Nuoroda į Direktyvą (ES) 2018/2001 | SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, vidutinio greičio) | 2,750 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, mažo greičio) | 1,7 |
| SGD dyzeliniai varikliai (dvirūšio kuro) | 0,2 |
| LBSI | 2,6 |
| Elektrolizinis H2 | 0,12 | Nuoroda į Direktyvą (ES) 2018/2001 | Kuro elementai | 0 | 0 | 0 | - |
| Vidaus degimo variklis | 0 | 0 | TBM |
| Elektrolizinis NH3 | 0,0186 | N/A | Kuro elementai | 0 | N/A | TBM | N/A |
| Vidaus degimo variklis | 0 | N/A | TBM | N/A |
| Sintetinės SGD | N/A | N/A | | N/A | N/A | N/A | N/A |
| e-DME | N/A | N/A | | N/A | N/A | N/A | - |
| Kitas | Elektra | - | ES ENERGI-JOS RŪŠIŲ DERINYS | Elektros tiekimas nuo kranto | - | - | - | - |

1

2

3

4

5

6

7

8

9

Nuo žaliavos iki bako (WtT)

Nuo bako iki kilvaterio (TtW)

Kuro klasė

Teršalų išmetimo scenarijaus pavadinimas

LCV

Formula

CO2eq WtT

Formula

Kurą naudojančio vieneto klasė

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Formula

Cslip

Kaip variklio sunaudojamo kuro masės procentinė dalis

Iškastinis kuras

HFO

ISO 8217, nuo RME iki RMK markių

0,0405

13,5

Visi vidaus degimo varikliai

3,114

0,00005

0,00018

-

LFO

ISO 8217, nuo RMA iki RMD markių

0,041

13,2

Visi vidaus degimo varikliai

3,151

0,00005

0,00018

-

MDO

MGO

ISO 8217, nuo DMX iki DMB markių

0,0427

14,4

Visi vidaus degimo varikliai

3,206

0,00005

0,00018

-

Iškastinis kuras

SGD

0,0491

18,5

SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, vidutinio greičio)

2,750

0

0,00011

3,1

SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, mažo greičio)

1,7

SGD dyzeliniai varikliai (dvirūšio kuro, vidutinio greičio)

0,2

LBSI

2,6

SND

0,046

7,8

Visi vidaus degimo varikliai

3,030 (butanas)

3,000 (propanas)

TBM

TBM

N/A

H2

(gamtinės dujos)

0,12

132

Kuro elementai

0

0

-

-

Vidaus degimo variklis

0

0

TBM

NH3

(gamtinės dujos)

0,0186

121

Kuro elementai

0

0

TBM

TBM

Vidaus degimo variklis

0

0

TBM

TBM

Metanolis

(gamtinės dujos)

0,0199

31,3

Visi vidaus degimo varikliai

1,375

TBM

TBM

-

Biodegalai

Etanolio gamybos scenarijai pagal Direktyvą (ES) 2018/2001

Direk-tyvos (ES) 2018/2001 III priede nustatyta vertė

Formula

Visi vidaus degimo varikliai

1,913

TBM

TBM

-

Biodyzelinas

Gamybos scenarijai pagal Direktyvą (ES) 2018/2001

Visi vidaus degimo varikliai

2,834

TBM

TBM

-

Hidrinimu valytas augalinis aliejus (HVO)

Gamybos scenarijai pagal Direktyvą (ES) 2018/2001

Visi vidaus degimo varikliai

3,115

0,00005

0,00018

-

Suskystintas biometanas kaip transporto kuras

(Biologinės kilmės SGD)

Gamybos scenarijai pagal Direktyvą (ES) 2018/2001

SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, vidutinio greičio)

2,750

0

0,00011

3,1

SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, mažo greičio)

1,7

SGD dyzeliniai varikliai (dvirūšio kuro)

0,2

LBSI

2,6

Biometanolio gamybos scenarijai pagal Direktyvą (ES) 2018/2001

Visi vidaus degimo varikliai

1,375

TBM

TBM

-

Kiti gamybos scenarijai pagal Direktyvą (ES) 2018/2001

Visi vidaus degimo varikliai

3,115

0,00005

0,00018

-

Biodegalai

Biologinės kilmės H2

Gamybos scenarijai pagal Direktyvą (ES) 2018/2001

Direktyvos (ES) 2018/2001 III priede nustatyta vertė

N/A

Kuro elementai

0

0

0

-

Vidaus degimo variklis

0

0

TBM

Nebiologi-nės kilmės kuras iš atsinauji-nančiųjų energijos išteklių (RFNBO)

-

Elektroli-zinis kuras

Elektrosintetinis dyzelinas

0,0427

Nuoroda į Direktyvą (ES) 2018/2001

Visi vidaus degimo varikliai

3,206

0,00005

0,00018

-

Elektrosintetinis metanolis

0,0199

Nuoroda į Direktyvą (ES) 2018/2001

Visi vidaus degimo varikliai

1,375

TBM

TBM

-

Sintetinės SGD

0,0491

Nuoroda į Direktyvą (ES) 2018/2001

SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, vidutinio greičio)

2,750

0

0,00011

3,1

SGD Oto varikliai (dvirūšio kuro, mažo greičio)

1,7

SGD dyzeliniai varikliai (dvirūšio kuro)

0,2

LBSI

2,6

Elektrolizinis H2

0,12

Nuoroda į Direktyvą (ES) 2018/2001

Kuro elementai

0

0

0

-

Vidaus degimo variklis

0

0

TBM

Elektrolizinis NH3

0,0186

N/A

Kuro elementai

0

N/A

TBM

N/A

Vidaus degimo variklis

0

N/A

TBM

N/A

Sintetinės SGD

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

e-DME

N/A

N/A

N/A

N/A

N/A

-

Kitas

Elektra

-

ES ENERGI-JOS RŪŠIŲ DERINYS

Elektros tiekimas nuo kranto

-

-

-

-

1 stulpelyje nurodoma kuro klasė, t. y. iškastinis kuras, skystieji biodegalai, dujiniai biodegalai ir elektrolizinis kuras.

2 stulpelyje nurodomas atitinkamo kuro tam tikroje klasėje pavadinimas arba teršalų išmetimo scenarijai.

3 stulpelyje nurodomas kuro apatinis šilumingumas MJ/g. Skystųjų biodegalų energinės vertės pagal masę vertės (apatinis šilumingumas, MJ/kg), kaip nustatyta Direktyvos (ES) 2018/2001 III priede, perskaičiuojamos į [MJ/g] ir naudojamos.

4 stulpelyje nurodomi nuo žaliavos iki bako išmetamų ŠESD faktoriai [gCO2eq/MJ]:

| a) | skystųjų biodegalų numatytosios vertės apskaičiuojamos naudojant E vertes, nustatytas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalyje visiems skystiesiems biodegalams, išskyrus biologinės kilmės SGD, ir tos direktyvos VI priedo B dalyje biologinės kilmės SGD nustatytas metodikas, ir remiantis numatytosiomis vertėmis, susijusiomis su konkrečiais biodegalais, naudojamais kaip transporto degalai, ir jų gamybos scenarijumi, nustatytomis tos direktyvos V priedo D ir E dalyse visiems skystiesiems biodegalams, išskyrus biologinės kilmės SGD, ir VI priedo D dalyje biologinės kilmės SGD. Tačiau E vertes reikia pakoreguoti atimant 6 stulpelyje (Cf_CO2) ir 3 stulpelyje (LCV) nurodytų verčių santykį. To reikalaujama pagal šį reglamentą, kuriame atskiriami WtT ir TtW apskaičiavimai, kad būtų išvengta dvigubo išmetamųjų teršalų apskaičiavimo; |
| --- | --- |

a)

skystųjų biodegalų numatytosios vertės apskaičiuojamos naudojant E vertes, nustatytas pagal Direktyvos (ES) 2018/2001 V priedo C dalyje visiems skystiesiems biodegalams, išskyrus biologinės kilmės SGD, ir tos direktyvos VI priedo B dalyje biologinės kilmės SGD nustatytas metodikas, ir remiantis numatytosiomis vertėmis, susijusiomis su konkrečiais biodegalais, naudojamais kaip transporto degalai, ir jų gamybos scenarijumi, nustatytomis tos direktyvos V priedo D ir E dalyse visiems skystiesiems biodegalams, išskyrus biologinės kilmės SGD, ir VI priedo D dalyje biologinės kilmės SGD. Tačiau E vertes reikia pakoreguoti atimant 6 stulpelyje (Cf_CO2) ir 3 stulpelyje (LCV) nurodytų verčių santykį. To reikalaujama pagal šį reglamentą, kuriame atskiriami WtT ir TtW apskaičiavimai, kad būtų išvengta dvigubo išmetamųjų teršalų apskaičiavimo;

| b) | RFNBO ir kito a punkte nenurodyto kuro, į kurį turi būti atsižvelgta šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nurodytu tikslu, atveju numatytosios vertės apskaičiuojamos taikant deleguotojo akto, nurodyto Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalyje, metodiką arba, jei taikytina, panašią metodiką, jei tokia metodika yra apibrėžta Sąjungos teisės akte dėl dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, gamtinių dujų ir vandenilio vidaus rinkomis, pagal šio reglamento 10 straipsnio 1 ir 2 dalis. |
| --- | --- |

b)

RFNBO ir kito a punkte nenurodyto kuro, į kurį turi būti atsižvelgta šio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje nurodytu tikslu, atveju numatytosios vertės apskaičiuojamos taikant deleguotojo akto, nurodyto Direktyvos (ES) 2018/2001 28 straipsnio 5 dalyje, metodiką arba, jei taikytina, panašią metodiką, jei tokia metodika yra apibrėžta Sąjungos teisės akte dėl dujų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, gamtinių dujų ir vandenilio vidaus rinkomis, pagal šio reglamento 10 straipsnio 1 ir 2 dalis.

5 stulpelyje nurodomi pagrindiniai kurą naudojančių vienetų tipai / klasės, pvz., dvitakčiai ir keturtakčiai vidaus degimo varikliai, dyzeliniai arba Oto varikliai, lieso mišinio kibirkštinio uždegimo varikliai, kuro elementai ir kt.

6 stulpelyje nurodomas išmetamo CO2 faktorius Cf [gCO2/gfuel]. Naudojamos išmetamųjų teršalų faktorių vertės, nurodytos Reglamente (ES) 2015/757. Visų rūšių kuro, nenurodyto Reglamente (ES) 2015/757, numatytosios vertės nurodytos lentelėje.

7 stulpelyje nurodomas išmetamo metano faktorius Cf, [gCH4/gfuel]. Laikoma, kad SGD atveju metano Cf yra lygus nuliui.

8 stulpelyje nurodomas išmetamo azoto suboksido faktorius Cf, [gN2O/gfuel].

9 stulpelyje nurodoma kuro dalis, prarasta kaip nevaldomieji ir nutekamieji išmetamieji teršalai (Cslip), išreiškiama kaip konkretaus kurą naudojančio vieneto sunaudojamo kuro masės procentinė dalis. Tokio kuro kaip SGD, kuriam būdingi nevaldomieji ir nutekamieji išmetamieji teršalai, nevaldomųjų ir nutekamųjų išmetamųjų teršalų kiekis, nurodytas lentelėje, išreiškiamas kaip sunaudoto kuro masės procentinė dalis (9 stulpelis). Lentelėje nurodytos Cslip vertės apskaičiuotos 50 % visos variklio apkrovos sąlygomis.

---

III PRIEDAS

Visai netaršių technologijų bendrieji reikalavimai

Toliau pateiktoje nebaigtinėje lentelėje nurodytos technologijų rūšys ir bendrieji jų naudojimo reikalavimai, kad jas būtų galima laikyti visai netaršiomis technologijomis, kaip apibrėžta 3 straipsnio 7 dalyje.

| Technologijų rūšys | Bendrieji veikimo reikalavimai |
| --- | --- |
| Kuro elementai | Elektros energija, kurią tiekia laive sumontuoti kuro elementai, kuriuose naudojamas kuras arba sistema, užtikrinantys, kad tiekiant energiją į atmosferą nebūtų išmetami jokie 3 straipsnio 7 dalyje nurodyti teršalai |
| Elektros energijos kaupimas laive | Elektros energija, tiekiama iš laive įrengtų elektros energijos kaupimo sistemų, kurios buvo anksčiau įkrautos:






  — | elektros energiją gaminant laive jūroje, |

Technologijų rūšys

Bendrieji veikimo reikalavimai

Kuro elementai

Elektros energija, kurią tiekia laive sumontuoti kuro elementai, kuriuose naudojamas kuras arba sistema, užtikrinantys, kad tiekiant energiją į atmosferą nebūtų išmetami jokie 3 straipsnio 7 dalyje nurodyti teršalai

Elektros energijos kaupimas laive

Elektros energija, tiekiama iš laive įrengtų elektros energijos kaupimo sistemų, kurios buvo anksčiau įkrautos:

—

elektros energiją gaminant laive jūroje,

| — | bateriją įkraunant krante, |
| --- | --- |

—

bateriją įkraunant krante,

| — | bateriją pakeičiant kita |
| --- | --- |

—

bateriją pakeičiant kita

Elektros energijos gamyba laive iš vėjo ir saulės energijos

Elektros energija, laive įrengtų atsinaujinančiųjų išteklių energijos šaltinių tiekiama tiesiogiai į laivo elektros tinklą arba įkraunant laive įrengtas tarpines elektros energijos kaupimo sistemas

Elektros energija, tiekiama naudojant šioje lentelėje nenurodytas laive įrengtas technologijas, kuriomis užtikrinamas visiškas netaršumas, kaip apibrėžta 3 straipsnio 7 dalyje, gali būti įtraukta į šią lentelę deleguotaisiais aktais pagal 6 straipsnio 6 dalį.

Kitų technologijų atitiktis pirmiau ir 6 straipsnio 6 dalyje nurodytiems bendriesiems reikalavimams, taip pat 6 straipsnio 7 dalyje nurodytuose įgyvendinimo aktuose nustatytiems išsamiems priimtinumo kriterijams turi būti įrodyta pateikiant atitinkamus dokumentus.

---

IV PRIEDAS

Atitikties balanso ir 23 straipsnio 2 dalyje nustatytų „FuelEU“ baudų apskaičiavimo formulės

A.   Formulės laivo atitikties balansui apskaičiuoti

| a) | laivo taršos ŠESD intensyvumo, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje, atitikties balansas apskaičiuojamas pagal šią formulę:






  Atitikties balansas [gCO2eq] = | (GHGIEtarget - GHGIEactual) x [



  ] |
| --- | --- | --- |

a)

laivo taršos ŠESD intensyvumo, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje, atitikties balansas apskaičiuojamas pagal šią formulę:

Atitikties balansas [gCO2eq] =

Formula

Kur:

| gCO2eq | CO2 ekvivalento gramai |
| --- | --- |
| GHGIEtarget | Laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo riba pagal 4 straipsnio 2 dalį |
| GHGIEactual | Apskaičiuotas atitinkamo ataskaitinio laikotarpio laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo metinis vidurkis |

gCO2eq

CO2 ekvivalento gramai

GHGIEtarget

Laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo riba pagal 4 straipsnio 2 dalį

GHGIEactual

Apskaičiuotas atitinkamo ataskaitinio laikotarpio laive sunaudojamai energijai tenkančios taršos ŠESD intensyvumo metinis vidurkis

Bendrovė gali iki 2034 m. gruodžio 31 d. paprašyti į IC, IB, IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės laivo suvartojamą energiją neįtraukti papildomos suvartojamos energijos, reikalingos plaukiojant ledo sąlygomis.

Bendrovė gali paprašyti į IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės laivo suvartojamą energiją neįtraukti papildomos suvartojamos energijos, reikalingos dėl laivo techninių charakteristikų.

Abiem atvejais, kai papildomas energijos suvartojimas neįtraukiamas, apskaičiuojant pirmiau nurodytą atitikties balansą, Mi vertės pakeičiamos pakoreguota kuro MiA mase, apibrėžta V priede, o GHGIEactual vertė, naudojama atitikties balansui apskaičiuoti, perskaičiuojama pagal atitinkamas MiA vertes;

| b) | apskaičiuojant laivo atitikties balansą tarpinio RFNBO tikslo pagal 5 straipsnio 3 dalį atžvilgiu, taikoma ši formulė:






  CBRFNBO[MJ] = | |
| --- | --- | --- |

b)

apskaičiuojant laivo atitikties balansą tarpinio RFNBO tikslo pagal 5 straipsnio 3 dalį atžvilgiu, taikoma ši formulė:

CBRFNBO[MJ] =

Formula

Kur:

| CBRFNBO | 5 straipsnio 3 dalyje nurodyto tarpinio RFNBO tikslo atitikties balansas MJ |
| --- | --- |
| | Metinė suvartojamos energijos iš RFNBO ir (arba) iš kuro, kuriuo užtikrinamas išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimas, lygiavertis nurodytam 5 straipsnyje, suma |

CBRFNBO

5 straipsnio 3 dalyje nurodyto tarpinio RFNBO tikslo atitikties balansas MJ

Formula

Metinė suvartojamos energijos iš RFNBO ir (arba) iš kuro, kuriuo užtikrinamas išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimas, lygiavertis nurodytam 5 straipsnyje, suma

B.   Formulė 23 straipsnio 2 dalyje nustatytoms „FuelEU“ baudoms apskaičiuoti

23 straipsnio 2 dalyje nustatytų „FuelEU“ baudų suma apskaičiuojama taip:

| a) | „FuelEU“ bauda, susijusi su laivui tenkančios taršos ŠESD intensyvumo atitikties balansu pagal 4 straipsnio 2 dalį






  „FuelEU“ bauda = | |
| --- | --- | --- |

a)

„FuelEU“ bauda, susijusi su laivui tenkančios taršos ŠESD intensyvumo atitikties balansu pagal 4 straipsnio 2 dalį

„FuelEU“ bauda =

Formula

| 1. | „FuelEU“ bauda | 2. | Išreikšta EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 3. | | 4. | Absoliučioji atitikties balanso vertė |
| 5. | 41 000 | 6. | 1 metrinė VLSFO tona, atitinkanti 41 000 MJ |
| 7. | 2 400 | 8. | Mokėtina suma eurais už lygiavertę VLSFO metrinę toną |

1.

„FuelEU“ bauda

2.

Išreikšta EUR

3.

Formula

4.

Absoliučioji atitikties balanso vertė

5.

41 000

6.

1 metrinė VLSFO tona, atitinkanti 41 000 MJ

7.

2 400

8.

Mokėtina suma eurais už lygiavertę VLSFO metrinę toną

| b) | „FuelEU“ bauda tarpinio RFNBO tikslo pagal 5 straipsnio 3 dalį atžvilgiu
  Jeigu

  , 23 straipsnio 2 dalyje nustatytos „FuelEU“ baudos suma apskaičiuojama taip:






  „FuelEU“ bauda (RFNBO) = | |
| --- | --- | --- |

b)

„FuelEU“ bauda tarpinio RFNBO tikslo pagal 5 straipsnio 3 dalį atžvilgiu

Jeigu
  Formula
  , 23 straipsnio 2 dalyje nustatytos „FuelEU“ baudos suma apskaičiuojama taip:

„FuelEU“ bauda (RFNBO) =

Formula

| 9. | „FuelEU“ bauda | 10. | Išreikšta EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 11. | CBRFNBO | 12. | RFNBO atitikties balanso vertė |
| 13. | Pd | 14. | RFNBO ir su laivo įrenginiais suderinamo iškastinio kuro kainų skirtumas |
| 15. | 41 000 | 16. | 1 metrinė VLSFO tona, atitinkanti 41 000 MJ |

9.

„FuelEU“ bauda

10.

Išreikšta EUR

11.

CBRFNBO

12.

RFNBO atitikties balanso vertė

13.

Pd

14.

RFNBO ir su laivo įrenginiais suderinamo iškastinio kuro kainų skirtumas

15.

41 000

16.

1 metrinė VLSFO tona, atitinkanti 41 000 MJ

---

V PRIEDAS

Pakoreguotos laivybai ledo sąlygomis skirtos kuro masės apskaičiavimas

Šiame priede aprašoma, kaip apskaičiuoti:

| — | papildomą suvartotą energiją dėl IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės laivo techninių charakteristikų; |
| --- | --- |

—

papildomą suvartotą energiją dėl IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės laivo techninių charakteristikų;

| — | papildomą energiją, kurią suvartojo IC, IB, IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės laivas plaukiodamas ledo sąlygomis; |
| --- | --- |

—

papildomą energiją, kurią suvartojo IC, IB, IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės laivas plaukiodamas ledo sąlygomis;

| — | pakoreguotą masę [Mi A], atėmus papildomą energiją, priskirtą kiekvienam kuro i atvejui. |
| --- | --- |

—

pakoreguotą masę [Mi A], atėmus papildomą energiją, priskirtą kiekvienam kuro i atvejui.

Papildoma energija dėl ledo klasės

Papildoma suvartota energija dėl IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės laivo techninių charakteristikų apskaičiuojama taip:

| | |
| --- | --- |

Formula

Kur:

| Evoyages, total | – | visa energija, suvartota per visus reisus, o |
| --- | --- | --- |
| Eadditional due to ice conditions | – | papildoma energija, suvartota dėl plaukiojimo ledo sąlygomis. |

Evoyages, total

–

visa energija, suvartota per visus reisus, o

Eadditional due to ice conditions

–

papildoma energija, suvartota dėl plaukiojimo ledo sąlygomis.

Bendra per visus reisus suvartota energija apskaičiuojamas taip:

| | |
| --- | --- |

Formula

Kur:

| Mi, voyages, total | – | per visus reisus sunaudoto kuro i masė, patenkanti į šio reglamento taikymo sritį, o |
| --- | --- | --- |
| LCVi | – | kuro i apatinis šilumingumas. |

Mi, voyages, total

–

per visus reisus sunaudoto kuro i masė, patenkanti į šio reglamento taikymo sritį, o

LCVi

–

kuro i apatinis šilumingumas.

Papildoma energija dėl plaukiojimo ledo sąlygomis

Papildoma energija, kurią suvartojo IC, IB, IA ar IA Super arba lygiavertės ledo klasės laivas plaukiodamas ledo sąlygomis, apskaičiuojama taip:

| | |
| --- | --- |

Formula

Kur:

| Evoyages,open water | – | energija, suvartota per reisus atviruose vandenyse, o |
| --- | --- | --- |
| Evoyages,ice conditions, adjusted | – | pakoreguota energija, suvartota ledo sąlygomis. |
| Eadditional due to ice conditions | – | negali būti didesnis už |

Evoyages,open water

–

energija, suvartota per reisus atviruose vandenyse, o

Evoyages,ice conditions, adjusted

–

pakoreguota energija, suvartota ledo sąlygomis.

Eadditional due to ice conditions

–

negali būti didesnis už
  Formula

Reisuose, per kuriuos plaukiojama tik atviruose vandenyse, suvartota energija apskaičiuojama taip:

| | |
| --- | --- |

Formula

Kur:

| Evoyages,ice conditions | – | energija, suvartota plaukiojant ledo sąlygomis, kuri apskaičiuojama taip: |
| --- | --- | --- |
| | – | |

Evoyages,ice conditions

–

energija, suvartota plaukiojant ledo sąlygomis, kuri apskaičiuojama taip:

–

Formula

Kur:

| Mi,voyages,ice conditions | – | kuro i, sunaudoto plaukiojant ledo sąlygomis, masė, patenkanti į šio reglamento taikymo sritį. |
| --- | --- | --- |

Mi,voyages,ice conditions

–

kuro i, sunaudoto plaukiojant ledo sąlygomis, masė, patenkanti į šio reglamento taikymo sritį.

Pakoreguotas energijos kiekis, suvartotas plaukiojant ledo sąlygomis, apskaičiuojamas taip:

| | |
| --- | --- |

Formula

Kur:

| Dice conditions | – | suminis nuplauktas atstumas plaukiojant ledo sąlygomis, patenkantis į šio reglamento taikymo sritį. |
| --- | --- | --- |
| | – | energijos suvartojimas per atstumą, nuplauktą plaukiojant atviruose vandenyse, kuris apskaičiuojamas taip: |
| | – | |

Dice conditions

–

suminis nuplauktas atstumas plaukiojant ledo sąlygomis, patenkantis į šio reglamento taikymo sritį.

Formula

–

energijos suvartojimas per atstumą, nuplauktą plaukiojant atviruose vandenyse, kuris apskaičiuojamas taip:

–

Formula

Kur:

| Evoyages,ice conditions | – | energijos suvartojimas plaukiojant ledo sąlygomis, o |
| --- | --- | --- |
| Dtotal | – | suminis metinis nuplauktas atstumas, patenkantis į šio reglamento taikymo sritį. |

Evoyages,ice conditions

–

energijos suvartojimas plaukiojant ledo sąlygomis, o

Dtotal

–

suminis metinis nuplauktas atstumas, patenkantis į šio reglamento taikymo sritį.

Bendra papildoma ledo energija dėl ledo klasės ir plaukiojimo ledo sąlygomis

| | |
| --- | --- |

Formula

Pakoreguota masė [Mi,A]

Visą papildomą ledo energiją E i additional ice bendrovė paskirsto įvairiam per metus naudotam kurui i tokiomis sąlygomis:

| | Σ E i additional ice = E additional ice |
| --- | --- |

Σ E i additional ice = E additional ice

Kiekvienam kurui i,

| | |
| --- | --- |

Formula

[Mi,A] pakoreguota kuro masė apskaičiuojama taip:

| | |
| --- | --- |

Formula

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2023 9 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 234/101 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 234/101

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/1806

2023 m. rugsėjo 20 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/73, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės elektriniams dviračiams, galutinis surinkimas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 14 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės elektriniams dviračiams taikomi galutiniai antidempingo muitai, nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/73 (2); |
| --- | --- |

(1)

importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės elektriniams dviračiams taikomi galutiniai antidempingo muitai, nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/73 (2);

| (2) | „Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.“ (papildomas TARIC (3) kodas C419), bendrovė, kuriai taikoma 24,2 % antidempingo muito norma, nustatyta „kitoms atliekant antidempingo tyrimą bendradarbiaujančioms bendrovėms (išskyrus bendroves, kurioms pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/72 nustatyta lygiagretaus kompensacinio muito norma visoms kitoms bendrovėms)“, 2022 m. lapkričio 21 d. pranešė Komisijai pakeitusi pavadinimą į „Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.“; |
| --- | --- |

(2)

„Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.“ (papildomas TARIC (3) kodas C419), bendrovė, kuriai taikoma 24,2 % antidempingo muito norma, nustatyta „kitoms atliekant antidempingo tyrimą bendradarbiaujančioms bendrovėms (išskyrus bendroves, kurioms pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/72 nustatyta lygiagretaus kompensacinio muito norma visoms kitoms bendrovėms)“, 2022 m. lapkričio 21 d. pranešė Komisijai pakeitusi pavadinimą į „Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.“;

| (3) | bendrovė paprašė Komisijos patvirtinti, kad pavadinimo pakeitimas nedaro įtakos bendrovės teisei naudotis antidempingo muito norma, taikyta bendrovei ankstesniu pavadinimu; |
| --- | --- |

(3)

bendrovė paprašė Komisijos patvirtinti, kad pavadinimo pakeitimas nedaro įtakos bendrovės teisei naudotis antidempingo muito norma, taikyta bendrovei ankstesniu pavadinimu;

| (4) | Komisija išnagrinėjo pateiktą informaciją ir padarė išvadą, kad atitinkamos valdžios institucijos deramai užregistravo pavadinimo pakeitimą ir pakeitus pavadinimą nebuvo užmegzti jokie nauji ryšiai su kitomis bendrovių grupėmis, kurių Komisija netyrė; |
| --- | --- |

(4)

Komisija išnagrinėjo pateiktą informaciją ir padarė išvadą, kad atitinkamos valdžios institucijos deramai užregistravo pavadinimo pakeitimą ir pakeitus pavadinimą nebuvo užmegzti jokie nauji ryšiai su kitomis bendrovių grupėmis, kurių Komisija netyrė;

| (5) | vadinasi, šis pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio Įgyvendinimo reglamente (ES) 2019/73 nustatytiems faktams, visų pirma – bendrovei taikomai antidempingo muito normai; |
| --- | --- |

(5)

vadinasi, šis pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio Įgyvendinimo reglamente (ES) 2019/73 nustatytiems faktams, visų pirma – bendrovei taikomai antidempingo muito normai;

| (6) | pavadinimo pakeitimas turėtų įsigalioti nuo bendrovės pavadinimo pakeitimo dienos, t. y. nuo 2022 m. rugsėjo 22 d. Komisija paprašė pareiškėjo patvirtinti, ar ši data yra tinkama; |
| --- | --- |

(6)

pavadinimo pakeitimas turėtų įsigalioti nuo bendrovės pavadinimo pakeitimo dienos, t. y. nuo 2022 m. rugsėjo 22 d. Komisija paprašė pareiškėjo patvirtinti, ar ši data yra tinkama;

| (7) | atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta ankstesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano esant tikslinga iš dalies pakeisti Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/73, kad būtų atsižvelgta į pakeistą bendrovės pavadinimą, kuriuo bendrovei iš pradžių buvo suteiktas papildomas TARIC kodas C419; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta ankstesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano esant tikslinga iš dalies pakeisti Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/73, kad būtų atsižvelgta į pakeistą bendrovės pavadinimą, kuriuo bendrovei iš pradžių buvo suteiktas papildomas TARIC kodas C419;

| (8) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (ES) 2016/1036 15 straipsnio 1 dalį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/73 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| „Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. | Džedziangas | C419“ |
| --- | --- | --- |

„Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.

Džedziangas

C419“

pakeičiama

| „Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. | Džedziangas | C419“ |
| --- | --- | --- |

„Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

Džedziangas

C419“

2.   Papildomas TARIC kodas C419, anksčiau priskirtas bendrovei „Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.“ nuo 2022 m. rugsėjo 22 d. taikomas bendrovei „Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.“ Galutiniai muitai, sumokėti už importuojamus bendrovės „Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.“ pagamintus produktus, viršijantys Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/73 1 straipsnio 2 dalyje bendrovei „Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.“ nustatytą antidempingo muitą, grąžinami arba atsisakoma juos išieškoti pagal taikomus muitų teisės aktus.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 20 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 21.

1

(2)  
  2019 m. sausio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/73, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės elektriniams dviračiams, galutinis surinkimas (OL L 16, 2019 1 18, p. 108).

2

(3)  Europos Sąjungos integruotasis muitų tarifas.

3

---

| 2023 9 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 234/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 234/103

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/1807

2023 m. rugsėjo 21 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/72, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės elektriniams dviračiams nustatomas galutinis kompensacinis muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1037 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 24 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės elektriniams dviračiams taikomi galutiniai kompensaciniai muitai, nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/72 (2); |
| --- | --- |

(1)

importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės elektriniams dviračiams taikomi galutiniai kompensaciniai muitai, nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2019/72 (2);

| (2) | „Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.“ (papildomas TARIC (3) kodas C419), bendrovė, kuriai taikoma 9,2 % kompensacinio muito norma, 2022 m. lapkričio 21 d. pranešė Komisijai pakeitusi pavadinimą į „Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.“; |
| --- | --- |

(2)

„Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.“ (papildomas TARIC (3) kodas C419), bendrovė, kuriai taikoma 9,2 % kompensacinio muito norma, 2022 m. lapkričio 21 d. pranešė Komisijai pakeitusi pavadinimą į „Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.“;

| (3) | bendrovė paprašė Komisijos patvirtinti, kad pavadinimo pakeitimas nedaro įtakos bendrovės teisei naudotis kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, išvardytoms I priede, nustatyta muito norma, taikyta bendrovei ankstesniu pavadinimu; |
| --- | --- |

(3)

bendrovė paprašė Komisijos patvirtinti, kad pavadinimo pakeitimas nedaro įtakos bendrovės teisei naudotis kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, išvardytoms I priede, nustatyta muito norma, taikyta bendrovei ankstesniu pavadinimu;

| (4) | Komisija išnagrinėjo pateiktą informaciją ir padarė išvadą, kad atitinkamos valdžios institucijos deramai užregistravo pavadinimo pakeitimą ir pakeitus pavadinimą nebuvo užmegzti jokie nauji ryšiai su kitomis bendrovių grupėmis, kurių Komisija netyrė; |
| --- | --- |

(4)

Komisija išnagrinėjo pateiktą informaciją ir padarė išvadą, kad atitinkamos valdžios institucijos deramai užregistravo pavadinimo pakeitimą ir pakeitus pavadinimą nebuvo užmegzti jokie nauji ryšiai su kitomis bendrovių grupėmis, kurių Komisija netyrė;

| (5) | vadinasi, šis pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio Įgyvendinimo reglamente (ES) 2019/72 nustatytiems faktams, visų pirma – bendrovei taikomai kompensacinio muito normai; |
| --- | --- |

(5)

vadinasi, šis pavadinimo pakeitimas nedaro poveikio Įgyvendinimo reglamente (ES) 2019/72 nustatytiems faktams, visų pirma – bendrovei taikomai kompensacinio muito normai;

| (6) | pavadinimo pakeitimas turėtų įsigalioti nuo bendrovės pavadinimo pakeitimo dienos, t. y. nuo 2022 m. rugsėjo 22 d. Komisija paprašė pareiškėjo patvirtinti, ar ši data yra tinkama; |
| --- | --- |

(6)

pavadinimo pakeitimas turėtų įsigalioti nuo bendrovės pavadinimo pakeitimo dienos, t. y. nuo 2022 m. rugsėjo 22 d. Komisija paprašė pareiškėjo patvirtinti, ar ši data yra tinkama;

| (7) | atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta ankstesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano esant tikslinga iš dalies pakeisti Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/72, kad būtų atsižvelgta į pakeistą bendrovės pavadinimą, kuriuo bendrovei iš pradžių buvo suteiktas papildomas TARIC kodas C419; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta ankstesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano esant tikslinga iš dalies pakeisti Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/72, kad būtų atsižvelgta į pakeistą bendrovės pavadinimą, kuriuo bendrovei iš pradžių buvo suteiktas papildomas TARIC kodas C419;

| (8) | pagal Reglamento (ES) 2016/1037 25 straipsnį šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 (4) įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

pagal Reglamento (ES) 2016/1037 25 straipsnį šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/1036 (4) įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/72 I priedas iš dalies keičiamas taip:

| „Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd. | Džedziangas | C419“ |
| --- | --- | --- |

„Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.

Džedziangas

C419“

pakeičiama

| „Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd. | Džedziangas | C419“ |
| --- | --- | --- |

„Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.

Džedziangas

C419“

2.   Papildomas TARIC kodas C419, anksčiau priskirtas bendrovei „Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.“ nuo 2022 m. rugsėjo 22 d. taikomas „Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.“ Galutiniai muitai, sumokėti už importuojamus bendrovės „Enjoycare Technology (Zhejiang) Co., Ltd.“ pagamintus produktus, viršijantys Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/72 1 straipsnio 2 dalyje bendrovei „Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.“ nustatytą kompensacinį muitą, grąžinami arba atsisakoma juos išieškoti pagal taikomus muitų teisės aktus.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2016 6 30, p. 55.

1

(2)  
  2019 m. sausio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/72, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės elektriniams dviračiams nustatomas galutinis kompensacinis muitas (OL L 16, 2019 1 18, p. 5).

2

(3)  Europos Sąjungos integruotasis muitų tarifas.

3

(4)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1036 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos Sąjungos narėmis nesančių valstybių (OL L 176, 2016 6 30, p. 21).

4

---

| 2023 9 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 234/105 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 234/105

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/1808

2023 m. rugsėjo 21 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/2371 nustatoma informacijos apie didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai prevencijos, parengties joms ir atsako į jas veiksmų planavimą pateikimo forma

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2022 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2022/2371 dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1082/2013/ES (1), ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) 2022/2371 nustatyti parengties didelėms tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėms sveikatai ir atsako į jas koordinavimo mechanizmai ir struktūros, įskaitant ataskaitų dėl prevencijos, parengties ir atsako veiksmų planavimo teikimą; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) 2022/2371 nustatyti parengties didelėms tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėms sveikatai ir atsako į jas koordinavimo mechanizmai ir struktūros, įskaitant ataskaitų dėl prevencijos, parengties ir atsako veiksmų planavimo teikimą;

| (2) | pagal Reglamento (ES) 2022/2371 7 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą valstybės narės ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 27 d., o vėliau – kas trejus metus turi Komisijai ir atitinkamoms Sąjungos agentūroms ir įstaigoms pateikti atnaujintą prevencijos, parengties ir atsako veiksmų planavimo ir įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu ir, kai tikslinga, tarpvalstybinio pobūdžio tarpregioniniais lygmenimis ataskaitą; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) 2022/2371 7 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą valstybės narės ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 27 d., o vėliau – kas trejus metus turi Komisijai ir atitinkamoms Sąjungos agentūroms ir įstaigoms pateikti atnaujintą prevencijos, parengties ir atsako veiksmų planavimo ir įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu ir, kai tikslinga, tarpvalstybinio pobūdžio tarpregioniniais lygmenimis ataskaitą;

| (3) | Reglamento (ES) 2022/2371 7 straipsnio 1 dalies antroje ir trečioje pastraipose nurodyta informacija apie prevencijos, parengties ir atsako veiksmų planavimą, kurią valstybės narės turi teikti Komisijai ir atitinkamoms Sąjungos agentūroms ir įstaigoms; |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (ES) 2022/2371 7 straipsnio 1 dalies antroje ir trečioje pastraipose nurodyta informacija apie prevencijos, parengties ir atsako veiksmų planavimą, kurią valstybės narės turi teikti Komisijai ir atitinkamoms Sąjungos agentūroms ir įstaigoms;

| (4) | pagal Reglamento (ES) 2022/2371 7 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą Komisija turi kas trejus metus gautą informaciją Sveikatos saugumo komitetui (SSK) pateikti ataskaitoje, kuri rengiama bendradarbiaujant su Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru (ECDC) ir kitomis atitinkamomis Sąjungos agentūromis ir įstaigomis. Ta ataskaita turi apimti šalių charakteristikas, kurių reikia siekiant vykdyti pažangos stebėseną ir parengti nacionaliniu lygmeniu nustatytų trūkumų šalinimo veiksmų planus, dėl kurių Komisija, atsižvelgdama į to reglamento 8 straipsnyje nurodyto vertinimo rezultatus, gali pateikti bendras rekomendacijas; |
| --- | --- |

(4)

pagal Reglamento (ES) 2022/2371 7 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą Komisija turi kas trejus metus gautą informaciją Sveikatos saugumo komitetui (SSK) pateikti ataskaitoje, kuri rengiama bendradarbiaujant su Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru (ECDC) ir kitomis atitinkamomis Sąjungos agentūromis ir įstaigomis. Ta ataskaita turi apimti šalių charakteristikas, kurių reikia siekiant vykdyti pažangos stebėseną ir parengti nacionaliniu lygmeniu nustatytų trūkumų šalinimo veiksmų planus, dėl kurių Komisija, atsižvelgdama į to reglamento 8 straipsnyje nurodyto vertinimo rezultatus, gali pateikti bendras rekomendacijas;

| (5) | pagal Reglamento (ES) 2022/2371 7 straipsnio 2 dalies antrą ir trečią pastraipas Komisija, remdamasi ta ataskaita, turi SSK inicijuoti diskusijas parengties srityje padarytai pažangai ir nustatytiems trūkumams aptarti. Ataskaitoje pateiktų rekomendacijų apžvalga turi būti paskelbta Komisijos ir ECDC interneto svetainėse; |
| --- | --- |

(5)

pagal Reglamento (ES) 2022/2371 7 straipsnio 2 dalies antrą ir trečią pastraipas Komisija, remdamasi ta ataskaita, turi SSK inicijuoti diskusijas parengties srityje padarytai pažangai ir nustatytiems trūkumams aptarti. Ataskaitoje pateiktų rekomendacijų apžvalga turi būti paskelbta Komisijos ir ECDC interneto svetainėse;

| (6) | klausimyno forma, kurią valstybės narės turi naudoti teikdamos to reglamento 7 straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją, turėtų užtikrinti, kad ta informacija būtų tiesiogiai susijusi su toje dalyje nustatytais tikslais, ir jos palyginamumą, taip pat tai turėtų padėti išvengti prašomos ir pateikiamos informacijos dubliavimo. Ši forma parengta glaudžiai bendradarbiaujant su SSK Parengties darbo grupe, aktyviai dalyvaujant daugumai valstybių narių, atitinkamiems Komisijos generaliniams direktoratams, ECDC ir Pasaulio sveikatos organizacijai (PSO). Ši forma, kiek įmanoma, buvo suderinta su Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles (2005 m.) ratifikavusių šalių įsivertinimo ataskaita; |
| --- | --- |

(6)

klausimyno forma, kurią valstybės narės turi naudoti teikdamos to reglamento 7 straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją, turėtų užtikrinti, kad ta informacija būtų tiesiogiai susijusi su toje dalyje nustatytais tikslais, ir jos palyginamumą, taip pat tai turėtų padėti išvengti prašomos ir pateikiamos informacijos dubliavimo. Ši forma parengta glaudžiai bendradarbiaujant su SSK Parengties darbo grupe, aktyviai dalyvaujant daugumai valstybių narių, atitinkamiems Komisijos generaliniams direktoratams, ECDC ir Pasaulio sveikatos organizacijai (PSO). Ši forma, kiek įmanoma, buvo suderinta su Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles (2005 m.) ratifikavusių šalių įsivertinimo ataskaita;

| (7) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Patvirtinama šio reglamento priede pateikta forma, kurią valstybės narės turi naudoti teikdamos informaciją apie didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai prevencijos, parengties joms ir atsako į jas veiksmų planavimą pagal Reglamento (ES) 2022/2371 7 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 314, 2022 12 6, p. 26.

1

---

PRIEDAS

Turinys

| A. | Pajėgumai pagal 2005 m. Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles (TSPT) | 108 |
| --- | --- | --- |

A.

| 1. | 2005 m. Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių (TSPT) įgyvendinimo politikos, teisinės ir normatyvinės priemonės | 108 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Finansavimas | 109 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Laboratorija | 110 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Priežiūra | 113 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Žmogiškieji ištekliai | 114 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Ekstremaliųjų sveikatos situacijų valdymas | 115 |
| --- | --- | --- |

6.

| Atsako į ekstremaliąsias sveikatos situacijas veiksmų valdymas | 115 |
| --- | --- |

| Logistikos ir tiekimo grandinės valdymas ekstremaliosios situacijos atveju | 118 |
| --- | --- |

| 7. | Sveikatos priežiūros paslaugų teikimas | 121 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Pranešimas apie riziką | 124 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Atvykimo punktai ir sveikata pasienyje | 125 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Zoonozės ir su aplinka susijusios grėsmės, įskaitant dėl klimato kylančias grėsmes | 126 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Su cheminėmis medžiagomis susiję įvykiai | 127 |
| --- | --- | --- |

11.

| B. | Papildomi pajėgumai pagal Reglamentą (ES) 2022/2371 | 129 |
| --- | --- | --- |

B.

| 12. | Atsparumas antimikrobinėms medžiagoms (AAM) ir su sveikatos priežiūra susijusios infekcijos | 129 |
| --- | --- | --- |

12.

| AAM | 129 |
| --- | --- |

| Su sveikatos priežiūra susijusios infekcijos (SSPSI) | 134 |
| --- | --- |

| 13. | Sąjungos lygmens koordinavimo ir paramos funkcijos | 135 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Mokslinių tyrimų plėtra ir vertinimai siekiant pagrįsti informacija ir paspartinti pasirengimą ekstremaliosioms situacijoms | 137 |
| --- | --- | --- |

14.

| 15. | Informacija apie atkūrimo planą | 139 |
| --- | --- | --- |

15.

| 16. | Veiksmai, kurių imtasi siekiant pašalinti trūkumus, nustatytus įgyvendinant prevencijos, parengties ir atsako veiksmų planus | 139 |
| --- | --- | --- |

16.

| C. | Kita | 141 |
| --- | --- | --- |

C.

A.   PAJĖGUMAI PAGAL 2005 M. TARPTAUTINES SVEIKATOS PRIEŽIŪROS TAISYKLES (TSPT)

1.   2005 m. Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių (TSPT) įgyvendinimo politikos, teisinės ir normatyvinės priemonės

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| A.1.1 | Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į savo valstybės narės parengties ir atsako veiksmų planavimo teisines priemones: | Rodiklis
  1–5 |
| | Lygis |
| Teisinėse priemonėse nenumatytas nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų valdžios veiksmų koordinavimas ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu. | 1 |
| Teisinėse priemonėse numatytas nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų valdžios veiksmų koordinavimas ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu. | 2 |
| Teisinėse priemonėse numatytas nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų valdžios veiksmų koordinavimas ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu. Be to, teisinėse priemonėse taip pat numatytas veiksmų koordinavimas su sektoriais, atsakingais už ypatingos svarbos infrastruktūrą, ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu. | 3 |
| Teisinėse priemonėse numatytas nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų valdžios veiksmų koordinavimas ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu. Be to, teisinėse priemonėse taip pat numatytas veiksmų koordinavimas su sektoriais, atsakingais už ypatingos svarbos infrastruktūrą, ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu. Be kita ko, per praėjusius trejus metus buvo patikrintas praktinis pasirengimas įgyvendinti šias teisines priemones. | 4 |
| Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, nustatytas teisinių priemonių peržiūros ir tikslinimo (jei to prireiktų remiantis po praktinio pasirengimo patikrinimo pateiktomis rekomendacijomis) mechanizmas. | 5 |
| — | 5 lygio atveju: ar jūsų šalyje šios teisinės priemonės buvo peržiūrėtos per praėjusius trejus metus? (Taip/Ne)






  — | Jei taip, įkelkite atitinkamas nuorodas (neprivaloma valstybėms narėms): |

Klausimas

Rodiklis

A.1.1

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į savo valstybės narės parengties ir atsako veiksmų planavimo teisines priemones:

Rodiklis

1–5

Lygis

Teisinėse priemonėse nenumatytas nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų valdžios veiksmų koordinavimas ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu.

1

Teisinėse priemonėse numatytas nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų valdžios veiksmų koordinavimas ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu.

2

Teisinėse priemonėse numatytas nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų valdžios veiksmų koordinavimas ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu. Be to, teisinėse priemonėse taip pat numatytas veiksmų koordinavimas su sektoriais, atsakingais už ypatingos svarbos infrastruktūrą, ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu.

3

Teisinėse priemonėse numatytas nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų valdžios veiksmų koordinavimas ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu. Be to, teisinėse priemonėse taip pat numatytas veiksmų koordinavimas su sektoriais, atsakingais už ypatingos svarbos infrastruktūrą, ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu. Be kita ko, per praėjusius trejus metus buvo patikrintas praktinis pasirengimas įgyvendinti šias teisines priemones.

4

Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, nustatytas teisinių priemonių peržiūros ir tikslinimo (jei to prireiktų remiantis po praktinio pasirengimo patikrinimo pateiktomis rekomendacijomis) mechanizmas.

5

—

5 lygio atveju: ar jūsų šalyje šios teisinės priemonės buvo peržiūrėtos per praėjusius trejus metus? (Taip/Ne)

—

Jei taip, įkelkite atitinkamas nuorodas (neprivaloma valstybėms narėms):

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

A.1.2

Ar jūsų šalies 2005 m. TSPT įgyvendinimo teisinėse priemonėse nustatytas aiškus sprendimų priėmimo susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai procesas, kuriame dalyvautų viena ar kelios valdžios institucijos? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

2.   Finansavimas

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| A.2.1 | Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į valstybių narių planus patikrinti finansinių išteklių, skirtų nenumatytais atvejais finansuoti atsako į grėsmes sveikatai veiksmus, pakankamumą: | Rodiklis
  1–5 arba netaikoma |
| | Lygis |
| Valstybė narė negali atsakyti į klausimą [centriniu valstybės lygmeniu] | Netaikoma |
| Per ateinančius trejus metus nenumatoma tikrinti finansinių išteklių, skirtų nenumatytais atvejais finansuoti atsako į grėsmes sveikatai veiksmus, pakankamumo. | 1 |
| Per ateinančius trejus metus planuojama tikrinti finansinių išteklių, skirtų nenumatytais atvejais finansuoti atsako į grėsmes sveikatai veiksmus, pakankamumą, bet tą numatoma daryti ad hoc pagrindu. | 2 |
| Planuojama tikrinti finansinių išteklių, skirtų nenumatytais atvejais finansuoti atsako į grėsmes sveikatai veiksmus, pakankamumą ir tą numatoma daryti reguliariai. | 3 |
| Finansinių išteklių, skirtų nenumatytais atvejais finansuoti atsako į grėsmes sveikatai veiksmus, pakankamumas buvo ir toliau yra reguliariai tikrinamas. | 4 |
| Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, įgyvendintos patikrinus finansinių išteklių pakankamumą pateiktos rekomendacijos, o atitinkami planai buvo peržiūrėti ir patikslinti. | 5 |
| — | Papildomos pastabos: |

Klausimas

Rodiklis

A.2.1

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į valstybių narių planus patikrinti finansinių išteklių, skirtų nenumatytais atvejais finansuoti atsako į grėsmes sveikatai veiksmus, pakankamumą:

Rodiklis

1–5 arba netaikoma

Lygis

Valstybė narė negali atsakyti į klausimą [centriniu valstybės lygmeniu]

Netaikoma

Per ateinančius trejus metus nenumatoma tikrinti finansinių išteklių, skirtų nenumatytais atvejais finansuoti atsako į grėsmes sveikatai veiksmus, pakankamumo.

1

Per ateinančius trejus metus planuojama tikrinti finansinių išteklių, skirtų nenumatytais atvejais finansuoti atsako į grėsmes sveikatai veiksmus, pakankamumą, bet tą numatoma daryti ad hoc pagrindu.

2

Planuojama tikrinti finansinių išteklių, skirtų nenumatytais atvejais finansuoti atsako į grėsmes sveikatai veiksmus, pakankamumą ir tą numatoma daryti reguliariai.

3

Finansinių išteklių, skirtų nenumatytais atvejais finansuoti atsako į grėsmes sveikatai veiksmus, pakankamumas buvo ir toliau yra reguliariai tikrinamas.

4

Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, įgyvendintos patikrinus finansinių išteklių pakankamumą pateiktos rekomendacijos, o atitinkami planai buvo peržiūrėti ir patikslinti.

5

—

Papildomos pastabos:

Ar jūsų valstybė narė negali atsakyti į šį klausimą centriniu valstybės lygmeniu dėl valdymo ir teisės aktų sistemų? (Taip)

Tokiu atveju nurodykite, ar regionų valdžios institucijoms siunčiamos nacionalinio lygmens rekomendacijos ir (arba) gairės (Taip/Ne).

Jei taip, nurodykite, ar centriniu lygmeniu žinoma, ar šios rekomendacijos ir (arba) gairės įgyvendinamos regionų lygmeniu ir ar nustatyta kokių nors trūkumų ar sunkumų.

Jei ne, paaiškinkite:

A.2.2

Ar jūsų valstybės narės sveikatos apsaugos ministerija ir finansų ministerija yra patvirtinusios specialias politikos ir veiklos koordinavimo susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai procedūras? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei taip, atsakykite išsamiau: (pvz., reguliariai rengiami posėdžiai, bendra specialios paskirties arba darbo grupė, gairės, reguliavimo priemonės ir kt.). |
| --- | --- |

—

Jei taip, atsakykite išsamiau: (pvz., reguliariai rengiami posėdžiai, bendra specialios paskirties arba darbo grupė, gairės, reguliavimo priemonės ir kt.).

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

3.   Laboratorija

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| A.3.1 | Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į jos parengtį padidinti laboratorijų tyrimo pajėgumus susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai: | Rodiklis
  1–5 |
| | Lygis |
| Neparengtas laboratorijų tyrimo pajėgumų didinimo susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai planas ir nesukurta už tai atsakinga organizacija (1). | 1 |
| Rengiamas laboratorijų tyrimo pajėgumų didinimo susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai planas ir rengiamasi sukurti už tai atsakingą organizaciją. | 2 |
| Parengtas laboratorijų tyrimo pajėgumų didinimo susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai planas ir sukurta už tai atsakinga organizacija, bet planas neišbandytas per praėjusius trejus metus. | 3 |
| Parengtas laboratorijų tyrimo pajėgumų didinimo susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai planas bei sukurta už tai atsakinga organizacija, ir per praėjusius trejus metus tas planas išbandytas atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. | 4 |
| Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, ši sistema buvo atitinkamai peržiūrėta. | 5 |
| — | Papildomos pastabos: |

Klausimas

Rodiklis

A.3.1

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į jos parengtį padidinti laboratorijų tyrimo pajėgumus susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai:

Rodiklis

1–5

Lygis

Neparengtas laboratorijų tyrimo pajėgumų didinimo susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai planas ir nesukurta už tai atsakinga organizacija (1).

1

Rengiamas laboratorijų tyrimo pajėgumų didinimo susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai planas ir rengiamasi sukurti už tai atsakingą organizaciją.

2

Parengtas laboratorijų tyrimo pajėgumų didinimo susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai planas ir sukurta už tai atsakinga organizacija, bet planas neišbandytas per praėjusius trejus metus.

3

Parengtas laboratorijų tyrimo pajėgumų didinimo susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai planas bei sukurta už tai atsakinga organizacija, ir per praėjusius trejus metus tas planas išbandytas atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis.

4

Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, ši sistema buvo atitinkamai peržiūrėta.

5

—

Papildomos pastabos:

A.3.2

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į jos parengtį įdiegti naujus nukleorūgščių amplifikacijos tyrimus (NAT) ir pritaikytas susijusias laboratorijų sistemas, atsiradus naujam sukelti pandemiją galinčiam patogenui.

Rodiklis

1–5

Lygis

Mūsų valstybėje narėje būtų neįmanoma įdiegti naujų NAT ir pritaikyti susijusių laboratorijų sistemų per 6 mėnesius.

1

> 3–6 mėn.

2

> 1–3 mėn.

3

2–4 savaitės

4

< 2 savaitės

5

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

A.3.3

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į jos parengtį ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, kuri gali pavirsti pandemija, kai reikia dideliu mastu atlikti atitinkamus tyrimus.

Rodiklis

1–5 arba netaikoma

Lygis

Jūsų valstybė narė negali atsakyti, nes sunku kiekybiškai įvertinti NAT pajėgumus pagal šiuos lygius.

Netaikoma

Susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai ir esant patvirtintam NAT metodui, diagnostinių NAT paslaugų apimtį būtų galima padidinti tiek, kad savaitinis ėminių tyrimo pajėgumas siektų iki 0,01 % mūsų valstybės narės gyventojų skaičiaus.

1

Susiklosčius ekstremaliajai sveikatos situacijai ir esant patvirtintam NAT metodui, diagnostinių NAT paslaugų apimtį būtų galima padidinti tiek, kad savaitinis ėminių tyrimo pajėgumas siektų 0,01–0,1 % mūsų valstybės narės gyventojų skaičiaus.

2

Susiklosčius ekstremaliajai sveikatos situacijai ir esant patvirtintam NAT metodui, diagnostinių NAT paslaugų apimtį būtų galima padidinti tiek, kad savaitinis ėminių tyrimo pajėgumas siektų 0,1–1 % mūsų valstybės narės gyventojų skaičiaus

3

Susiklosčius ekstremaliajai sveikatos situacijai ir esant patvirtintam NAT metodui, diagnostinių NAT paslaugų apimtį būtų galima padidinti tiek, kad savaitinis ėminių tyrimo pajėgumas siektų 1–2 % mūsų valstybės narės gyventojų skaičiaus.

4

Susiklosčius ekstremaliajai sveikatos situacijai ir esant patvirtintam NAT metodui, diagnostinių NAT paslaugų apimtį būtų galima padidinti tiek, kad savaitinis ėminių tyrimo pajėgumas siektų daugiau kaip 2 % mūsų valstybės narės gyventojų skaičiaus.

5

| — | Jei pasirinkote „Netaikoma“, kiekybiškai įvertinkite NAT pajėgumus taip, kaip tą siūlote daryti jūs: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Netaikoma“, kiekybiškai įvertinkite NAT pajėgumus taip, kaip tą siūlote daryti jūs:

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

A.3.4

Ar jūsų valstybė narė turi galimybę pasinaudoti papildomais laboratorijų pajėgumų šaltiniais diagnostikos paslaugoms teikti, jei prireiktų didesnių pajėgumų (pvz., mokslinių tyrimų ar veterinarijos laboratorijomis ir kt.)? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei taip, nurodykite, ar tai būtų daroma remiantis oficialiu susitarimu ar ad hoc pagrindu. |
| --- | --- |

—

Jei taip, nurodykite, ar tai būtų daroma remiantis oficialiu susitarimu ar ad hoc pagrindu.

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

A.3.5

Ar jūsų valstybė narė turi pajėgumų nacionalinės priežiūros tikslais perduoti laboratorinių tyrimų rezultatus per elektroninę duomenų perdavimo sistemą? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei taip, ar ši duomenų perdavimo sistema pajėgi valdyti didesnį tyrimų informacijos srautą? (Taip/Ne) |
| --- | --- |

—

Jei taip, ar ši duomenų perdavimo sistema pajėgi valdyti didesnį tyrimų informacijos srautą? (Taip/Ne)

| — | Jei taip, ar ši duomenų perdavimo sistema pajėgi integruoti duomenis, gaunamus iš įvairių laboratorijų pajėgumų šaltinių (pvz., mokslinių tyrimų laboratorijų, ligoninių, komercinių ar veterinarijos laboratorijų ir kt.)? (Taip/Ne) |
| --- | --- |

—

Jei taip, ar ši duomenų perdavimo sistema pajėgi integruoti duomenis, gaunamus iš įvairių laboratorijų pajėgumų šaltinių (pvz., mokslinių tyrimų laboratorijų, ligoninių, komercinių ar veterinarijos laboratorijų ir kt.)? (Taip/Ne)

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

A.3.6

Nurodykite, ar jūsų valstybė narė turi galimybę naudotis aukšto, t. y. 3 ar 4, biologinės saugos lygio laboratorijų paslaugomis:

Ar jūsų valstybė narė turi galimybę naudotis 3 biologinės saugos lygio laboratorijos paslaugomis? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei ne, ar jūsų valstybė narė yra sudariusi oficialų susitarimą dėl šių paslaugų su kita ES ir (arba) EEE šalimi? (Taip/Ne) |
| --- | --- |

—

Jei ne, ar jūsų valstybė narė yra sudariusi oficialų susitarimą dėl šių paslaugų su kita ES ir (arba) EEE šalimi? (Taip/Ne)

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Ar jūsų valstybė narė turi galimybę naudotis 4 biologinės saugos lygio laboratorijos paslaugomis (Taip/Ne/Kita)?

| — | Jei ne, ar jūsų šalis yra sudariusi oficialų susitarimą dėl šių paslaugų su kita ES ir (arba) EEE valstybe nare? (Taip/Ne) |
| --- | --- |

—

Jei ne, ar jūsų šalis yra sudariusi oficialų susitarimą dėl šių paslaugų su kita ES ir (arba) EEE valstybe nare? (Taip/Ne)

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Pagal Sutarties 346 straipsnio 1 dalį jokia valstybė narė neprivalo teikti informacijos, kurios atskleidimą ji laiko prieštaraujančiu gyvybiniams savo saugumo interesams.

Netaikoma

A.3.7

Ar jūsų valstybė narė turi pajėgumų ištirti naujo patogeno charakteristikas taikant naujos kartos sekoskaitą (NKS)? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei taip, ar nacionalinės priežiūros tikslais NKS duomenys pateikiami per elektroninę duomenų perdavimo sistemą? (Taip/Ne) |
| --- | --- |

—

Jei taip, ar nacionalinės priežiūros tikslais NKS duomenys pateikiami per elektroninę duomenų perdavimo sistemą? (Taip/Ne)

| — | Jei ne, ar jūsų šalis yra sudariusi susitarimą su kita valstybe nare? (Taip/Ne)






  — | Jei taip, nurodykite tą valstybę narę: |
| --- | --- | --- |

—

Jei ne, ar jūsų šalis yra sudariusi susitarimą su kita valstybe nare? (Taip/Ne)

—

Jei taip, nurodykite tą valstybę narę:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

A.3.8

Ar jūsų valstybė narė turi įstaigą, kurioje patvirtinamos naujos priemonės naujo patogeno sukeliamoms infekcijoms diagnozuoti? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

4.   Priežiūra

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| A.4.1 | Ar jūsų valstybės narės ūminių kvėpavimo takų infekcijų priežiūros sistema apima visus sveikatos priežiūros lygmenis? (Taip/Ne/Kita)






  — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |

Klausimas

Rodiklis

A.4.1

Ar jūsų valstybės narės ūminių kvėpavimo takų infekcijų priežiūros sistema apima visus sveikatos priežiūros lygmenis? (Taip/Ne/Kita)

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

A.4.2

Ar jūsų valstybėje narėje automatizuotos (2) ūminės kvėpavimo takų infekcijos, į gripą panašaus susirgimo ir sunkių ūminių kvėpavimo takų infekcijų priežiūros sistemos? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

A.4.3

Ar pandemijos metu būtų galima padidinti jūsų valstybės narės kvėpavimo takų infekcijų priežiūros sistemos apimtį (t. y. padidinti vietų, iš kurių perduodami duomenys, skaičių, išplėsti renkamų duomenų apimtį, užtikrinti, kad duomenys būtų perduodami laiku ir kt.)? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

A.4.4

Ar susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai jūsų valstybėje narėje galima nuolat ir visoje šalies teritorijoje stebėti toliau nurodytus rodiklius (t. y. atsižvelgiant į didesnius pajėgumus ir (arba) naujas aplinkybes)?

Netaikoma

Taip/Ne

Ligoninės lovų skaičius

Ligoninių intensyviosios terapijos skyrių pajėgumai

Ligoninių skubiosios pagalbos skyrių pajėgumai

Naudojimosi ligoninių paslaugomis apimtis

Tyrimų pajėgumai

Sąlytį turėjusių asmenų išaiškinimo pajėgumai

Kita (paaiškinkite)

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

A.4.5

Ar jūsų šalyje įdiegta kvėpavimo takų patogenų stebėsenos nuotekose sistema? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

A.4.6

Ar jūsų šalyje patvirtinti planai ir sukurta atitinkama infrastruktūra, kad būtų galima laiku ir nuolat vertinti pandemijos grėsmę, t. y. įvertinti šiuos aspektus:

Netaikoma

Taip/Ne

Užkrečiamumas, perdavimo būdas, efektyvusis reprodukcijos skaičius

Sunkumo laipsnis

Imunologiniai apsaugos koreliatai

Vakcinų veiksmingumas

Epidemijos plitimo trajektorijos ir poveikis, apskaičiuojami taikant matematinį modeliavimą

Kita (nurodykite):

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

5.   Žmogiškieji ištekliai

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| A.5.1 | Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į jos parengtį galimam staigiam toliau nurodytų sričių žmogiškųjų išteklių paklausos padidėjimui, susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai: | Rodiklis
  1–5 arba netaikoma |
| | | Ligoninių paslaugos | Ambulatorinės pirminės sveikatos priežiūros paslaugos | Laboratorijų paslaugos (ne ligoninėse) | Kitos visuomenės sveikatos paslaugos |
| Netaikoma | Valstybė narė negali atsakyti į klausimą centriniu valstybės lygmeniu | | | | |
| 1 lygis | Nėra mechanizmo, kurį taikant būtų galima staigiai padidinti žmogiškuosius išteklius susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai. | | | | |
| 2 lygis | Nėra mechanizmo, kurį taikant būtų galima staigiai padidinti žmogiškuosius išteklius susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, bet numatoma parengti strategiją, kad per ateinančius trejus metus būtų sukurtas toks mechanizmas. | | | | |
| 3 lygis | Yra sukurtas mechanizmas, kurį taikant galima staigiai padidinti žmogiškuosius išteklius susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, bet tai nėra veikianti struktūrizuota priemonė ir ji reguliariai neatnaujinama. | | | | |
| 4 lygis | Yra sukurtas mechanizmas, kurį taikant galima staigiai padidinti žmogiškuosius išteklius susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, ir tai yra veikianti struktūrizuota priemonė, kuri reguliariai atnaujinama ir kurią įgyvendinant dalyvaujantiems subjektams periodiškai rengiami atitinkami mokymai. | | | | |
| 5 lygis | Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, šis mechanizmas išbandomas, siekiant užtikrinti jo veikimą. | | | | |
| — | Papildomos pastabos: |

Klausimas

Rodiklis

A.5.1

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į jos parengtį galimam staigiam toliau nurodytų sričių žmogiškųjų išteklių paklausos padidėjimui, susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai:

Rodiklis

1–5 arba netaikoma

Ligoninių paslaugos

Ambulatorinės pirminės sveikatos priežiūros paslaugos

Laboratorijų paslaugos (ne ligoninėse)

Kitos visuomenės sveikatos paslaugos

Netaikoma

Valstybė narė negali atsakyti į klausimą centriniu valstybės lygmeniu

1 lygis

Nėra mechanizmo, kurį taikant būtų galima staigiai padidinti žmogiškuosius išteklius susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai.

2 lygis

Nėra mechanizmo, kurį taikant būtų galima staigiai padidinti žmogiškuosius išteklius susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, bet numatoma parengti strategiją, kad per ateinančius trejus metus būtų sukurtas toks mechanizmas.

3 lygis

Yra sukurtas mechanizmas, kurį taikant galima staigiai padidinti žmogiškuosius išteklius susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, bet tai nėra veikianti struktūrizuota priemonė ir ji reguliariai neatnaujinama.

4 lygis

Yra sukurtas mechanizmas, kurį taikant galima staigiai padidinti žmogiškuosius išteklius susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, ir tai yra veikianti struktūrizuota priemonė, kuri reguliariai atnaujinama ir kurią įgyvendinant dalyvaujantiems subjektams periodiškai rengiami atitinkami mokymai.

5 lygis

Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, šis mechanizmas išbandomas, siekiant užtikrinti jo veikimą.

—

Papildomos pastabos:

Ar jūsų šalis negali atsakyti į šį klausimą centriniu valstybės lygmeniu dėl valdymo ir teisės aktų sistemų? (Taip)

| — | Tokiu atveju nurodykite, ar regionų valdžios institucijoms siunčiamos nacionalinio lygmens rekomendacijos ir (arba) gairės (Taip/Ne).







  — | Jei taip, nurodykite, ar nacionaliniu lygmeniu žinoma, ar šios rekomendacijos ir (arba) gairės įgyvendinamos regionų lygmeniu ir ar nustatyta kokių nors trūkumų ar sunkumų: |
| --- | --- | --- |

—

Tokiu atveju nurodykite, ar regionų valdžios institucijoms siunčiamos nacionalinio lygmens rekomendacijos ir (arba) gairės (Taip/Ne).

—

Jei taip, nurodykite, ar nacionaliniu lygmeniu žinoma, ar šios rekomendacijos ir (arba) gairės įgyvendinamos regionų lygmeniu ir ar nustatyta kokių nors trūkumų ar sunkumų:

| — | Jei ne, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei ne, paaiškinkite:

A.5.2

Nurodykite, ar jūsų valstybės narės regionai yra sudarę susitarimus dėl paramos žmogiškaisiais ištekliais gavimo ir (arba) keitimosi ja sveikatos sektoriuje esant poreikiui. (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

6.   Ekstremaliųjų sveikatos situacijų valdymas

Atsako į ekstremaliąsias sveikatos situacijas veiksmų valdymas

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| A.6.1 | Ar planuojant ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų prevencijos, parengties joms ir atsako į jas veiksmus jūsų valstybėje narėje pasitelkiamos šios priemonės:






  — | bendrasis prevencijos, parengties ir atsako veiksmų planas? (Taip/Ne) |

Klausimas

Rodiklis

A.6.1

Ar planuojant ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų prevencijos, parengties joms ir atsako į jas veiksmus jūsų valstybėje narėje pasitelkiamos šios priemonės:

—

bendrasis prevencijos, parengties ir atsako veiksmų planas? (Taip/Ne)

| — | lygiaverčiai dokumentai? (Taip/Ne)






  — | Jei taip, paaiškinkite: |
| --- | --- | --- |

—

lygiaverčiai dokumentai? (Taip/Ne)

—

Jei taip, paaiškinkite:

| — | Kita (paaiškinkite): |
| --- | --- |

—

Kita (paaiškinkite):

Netaikoma

A.6.2

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į jos atliekamą ekstremaliųjų sveikatos situacijų rizikos profiliavimą ir konkrečius atsako į epidemiją veiksmų planus:

Rodiklis

1–5

Lygis

Neatliekamas įprastinis ekstremaliųjų sveikatos situacijų rizikos profiliavimas siekiant nustatyti didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai riziką.

1

Atliekamas įprastinis ekstremaliųjų sveikatos situacijų rizikos profiliavimas siekiant nustatyti didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai riziką.

2

Atliekamas įprastinis ekstremaliųjų sveikatos situacijų rizikos profiliavimas siekiant nustatyti didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai riziką, ir tai daroma ne rečiau kaip kas trejus metus.

3

Atliekamas įprastinis ekstremaliųjų sveikatos situacijų rizikos profiliavimas siekiant nustatyti didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai riziką, tai daroma ne rečiau kaip kas trejus metus, taip pat parengtas (-i) konkretus (-ūs) atsako į šias grėsmes veiksmų planas (-ai).

4

Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, šis (-ie) planas (-ai) buvo išbandytas (-i) ir prireikus peržiūrėtas (-i).

5

| — | Papildomos pastabos:






  — | 2 ar aukštesnio lygio atveju nurodykite, ar jūsų valstybė narė yra parengusi planą dėl medicininių atsako priemonių (MAP), susijusių su konkrečiomis grėsmėmis, prieinamumo ir naudojimo (t. y. technologinės plėtros, gamybos, viešųjų pirkimų, kaupimo ir platinimo), kaip nurodyta toliau: |
| --- | --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

—

2 ar aukštesnio lygio atveju nurodykite, ar jūsų valstybė narė yra parengusi planą dėl medicininių atsako priemonių (MAP), susijusių su konkrečiomis grėsmėmis, prieinamumo ir naudojimo (t. y. technologinės plėtros, gamybos, viešųjų pirkimų, kaupimo ir platinimo), kaip nurodyta toliau:

Technologinė plėtra (Taip/Ne)

Gamyba (Taip/Ne)

Viešieji pirkimai (Taip/Ne)

Kaupimas (Taip/Ne)

Platinimas (Taip/Ne)

Kita:

Užkrečiamosios ligos, galinčios sukelti epidemiją arba pandemiją

Su cheminiais ir biologiniais veiksniais susijusios grėsmės

Daugeliui vaistų atsparūs sukėlėjai susiklosčius krizinei situacijai

| — | Jei kuriuo nors iš nurodytų atvejų atsakėte teigiamai, nurodykite susirūpinimą keliančius sukėlėjus ir susijusias MAP: |
| --- | --- |

—

Jei kuriuo nors iš nurodytų atvejų atsakėte teigiamai, nurodykite susirūpinimą keliančius sukėlėjus ir susijusias MAP:

Pagal Sutarties 346 straipsnio 1 dalį jokia valstybė narė neprivalo teikti informacijos, kurios atskleidimą ji laiko prieštaraujančiu gyvybiniams savo saugumo interesams.

A.6.3

Nurodykite, kokį (-ius) konkretų (-čius) atsako į epidemiją veiksmų planą (-us) parengė jūsų valstybė narė ir, jei įmanoma, pateikite nuorodą į konkretų (-čius) atsako į epidemiją veiksmų planą (-us):

Netaikoma

A.6.4

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į nacionalinio lygmens incidentų valdymo sistemą (IVS) arba lygiavertę struktūrą:

Rodiklis

1–5

Lygis

Nesukurta IVS arba lygiavertė sistema, kuria visuomenės sveikatos sektorius būtų susietas su tais sektoriais, kurie dalyvauja planuojant parengties grėsmėms sveikatai ir atsako į jas veiksmus.

1

Nesukurta IVS arba lygiavertė sistema, kuria visuomenės sveikatos sektorius būtų susietas su tais sektoriais, kurie dalyvauja planuojant parengties grėsmėms sveikatai ir atsako į jas veiksmus, bet planuojama sukurti tokią sistemą per ateinančius trejus metus.

2

Sukurta IVS arba lygiavertė sistema, kuria visuomenės sveikatos sektorius susietas su tais sektoriais, kurie dalyvauja planuojant parengties grėsmėms sveikatai ir atsako į jas veiksmus, bet ji nebuvo išbandyta arba buvo išbandyta prieš daugiau kaip trejus metus.

3

Sukurta IVS arba lygiavertė sistema, kuria visuomenės sveikatos sektorius susietas su tais sektoriais, kurie dalyvauja planuojant parengties grėsmėms sveikatai ir atsako į jas veiksmus, ir ji buvo išbandyta per praėjusius trejus metus.

4

Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, galima atitinkamai pritaikyti tos IVS vadovavimo ir kontrolės struktūrą ir (arba) hierarchiją (pvz., ją sudarančius elementus, atsižvelgiant į galimo įvykio pobūdį).

5

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

A.6.5

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į visuomenės sveikatos ir socialinių priemonių (VSSP) įgyvendinimą ir vertinimą, be kita ko, susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai:

Rodiklis

1–5

Lygis

Nėra mechanizmo, pagal kurį būtų priimami sprendimai dėl VSSP įgyvendinimo susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai.

1

Sukurtas mechanizmas, skirtas padėti priimti sprendimus dėl VSSP įgyvendinimo susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, tačiau jo daugiadalykis ir tarpsektorinis pobūdis nėra išsamiai apibrėžtas.

2

Sukurtas mechanizmas, pagal kurį, susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, įgyvendinamos VSSP, ir išsamiai apibrėžtas jo daugiadalykis ir tarpsektorinis pobūdis.

3

Sukurtas daugiadalykis ir įvairius sektorius apimantis mechanizmas, pagal kurį, susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, įgyvendinamos VSSP ir kuris apima nuostatas dėl nemedikamentinių atsako priemonių (NAP) savalaikiškumo ir veiksmingumo vertinimo.

4

Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, šis mechanizmas buvo išbandytas per praėjusius trejus metus.

5

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

A.6.6

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į tarpvalstybinės tarpusavio pagalbos nuostatas parengties ir atsako veiksmų plane arba lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose):

Rodiklis

1–5 arba netaikoma

Lygis

Neįmanoma atsakyti į šį klausimą, nes valstybė narė nėra parengusi parengties ir atsako veiksmų plano ar lygiaverčio (-ių) dokumento (-ų).

Netaikoma

Parengties ir atsako veiksmų plane arba lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose) nenumatyta tarpvalstybinė tarpusavio pagalba.

1

Parengties ir atsako veiksmų plane arba lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose) numatyta tarpvalstybinė tarpusavio pagalba.

2

Parengties ir atsako veiksmų plane arba lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose) numatyta tarpvalstybinė tarpusavio pagalba ir ši pagalba buvo išbandyta kartu su bent viena valstybe nare.

3

Parengties ir atsako veiksmų plane arba lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose) numatyta tarpvalstybinė tarpusavio pagalba, ši pagalba buvo išbandyta kartu su bent viena valstybe nare ir prireikus buvo atnaujintos atitinkamos nuostatos.

4

Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, informacija, susijusia su tarpvalstybine tarpusavio pagalba, ir bandymų rezultatais dalijamasi su Sveikatos saugumo komitetu (SSK).

5

| — | Papildomos pastabos:






  — | 2 ir aukštesnio lygio atveju nurodykite, kokia tarpvalstybinė tarpusavio pagalba numatyta ir su kuria valstybe nare numatyta bendradarbiauti šioje srityje: |
| --- | --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

—

2 ir aukštesnio lygio atveju nurodykite, kokia tarpvalstybinė tarpusavio pagalba numatyta ir su kuria valstybe nare numatyta bendradarbiauti šioje srityje:

Šalis/valstybių narių grupė (nurodykite):

Tarpvalstybinės tarpusavio pagalbos rūšis (nurodykite):

| — | 3 ir aukštesnio lygio atveju nurodykite valstybes nares ir kokia tarpvalstybinė tarpusavio pagalba buvo išbandyta: |
| --- | --- |

—

3 ir aukštesnio lygio atveju nurodykite valstybes nares ir kokia tarpvalstybinė tarpusavio pagalba buvo išbandyta:

Šalis/šalių grupė (nurodykite):

Tarpvalstybinės tarpusavio pagalbos rūšis (nurodykite):

Ar jūsų valstybė narė negali atsakyti į šį klausimą centriniu valstybės lygmeniu dėl valdymo ir teisės aktų sistemų? (Taip)

| — | Tokiu atveju nurodykite, ar regionų valdžios institucijoms siunčiamos nacionalinio lygmens rekomendacijos ir (arba) gairės (Taip/Ne).







  — | Jei taip, nurodykite, ar nacionaliniu lygmeniu žinoma, ar šios rekomendacijos ir (arba) gairės įgyvendinamos regionų lygmeniu ir ar nustatyta kokių nors trūkumų ar sunkumų: |
| --- | --- | --- |

—

Tokiu atveju nurodykite, ar regionų valdžios institucijoms siunčiamos nacionalinio lygmens rekomendacijos ir (arba) gairės (Taip/Ne).

—

Jei taip, nurodykite, ar nacionaliniu lygmeniu žinoma, ar šios rekomendacijos ir (arba) gairės įgyvendinamos regionų lygmeniu ir ar nustatyta kokių nors trūkumų ar sunkumų:

| — | Jei ne, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei ne, paaiškinkite:

A.6.7

Ar jūsų valstybės narės parengties ir atsako veiksmų planu arba lygiaverčiu (-iais) dokumentu (-ais) užtikrinamas konkrečių nacionalinių parengties ir atsako veiksmų koordinavimo mechanizmų (3) taikymas tyčinio paskleidimo scenarijaus atveju? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei taip, ar atsako veiksmų, t. y. sveikatos sektoriaus ir kitų atsako veiksmų valdymui itin svarbių sektorių veiksmų, valdymo struktūra yra aiški ir apibrėžta? (Taip/Ne)






  — | Jei taip, nurodykite, kuris sektorius vadovauja atsako veiksmams: |
| --- | --- | --- |

—

Jei taip, ar atsako veiksmų, t. y. sveikatos sektoriaus ir kitų atsako veiksmų valdymui itin svarbių sektorių veiksmų, valdymo struktūra yra aiški ir apibrėžta? (Taip/Ne)

—

Jei taip, nurodykite, kuris sektorius vadovauja atsako veiksmams:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Pagal Sutarties 346 straipsnio 1 dalį jokia valstybė narė neprivalo teikti informacijos, kurios atskleidimą ji laiko prieštaraujančiu gyvybiniams savo saugumo interesams.

Netaikoma

Logistikos ir tiekimo grandinės valdymas ekstremaliosios situacijos atveju

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| Ypatingos svarbos MAP paklausa ir pasiūla |
| A.6.8 | Ar jūsų valstybė narė nustatė parengties didelėms tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėms sveikatai ir atsako į jas ypatingos svarbos medicinines atsako priemones (MAP)? (Taip/Ne/Kita)






  — | Jei taip, ar sudarytas jų sąrašas? (Taip/Ne)






  — | Jei taip, pateikite saitą arba patį sąrašą. (Jei taikytina, pateikite saitą su šių MAP suskirstymu į kategorijas pagal konkrečias grėsmes.) |

Klausimas

Rodiklis

Ypatingos svarbos MAP paklausa ir pasiūla

A.6.8

Ar jūsų valstybė narė nustatė parengties didelėms tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėms sveikatai ir atsako į jas ypatingos svarbos medicinines atsako priemones (MAP)? (Taip/Ne/Kita)

—

Jei taip, ar sudarytas jų sąrašas? (Taip/Ne)

—

Jei taip, pateikite saitą arba patį sąrašą. (Jei taikytina, pateikite saitą su šių MAP suskirstymu į kategorijas pagal konkrečias grėsmes.)

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

  Pagal Sutarties 346 straipsnio 1 dalį jokia valstybė narė neprivalo teikti informacijos, kurios atskleidimą ji laiko prieštaraujančiu gyvybiniams savo saugumo interesams. |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Pagal Sutarties 346 straipsnio 1 dalį jokia valstybė narė neprivalo teikti informacijos, kurios atskleidimą ji laiko prieštaraujančiu gyvybiniams savo saugumo interesams.

Netaikoma

A.6.9

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į nacionalinę (-ius) ypatingos svarbos MAP pasiūlos stebėsenos ir paklausos vertinimo politiką ar planus:

Rodiklis

1–5

Lygis

Nacionalinė (-iai) ypatingos svarbos MAP pasiūlos stebėsenos ir paklausos vertinimo politika ar planai nenumatyta (-i).

1

Nacionalinė (-iai) ypatingos svarbos MAP pasiūlos stebėsenos ir paklausos vertinimo politika ar planai šiuo metu svarstoma (-i).

2

Nacionalinė (-iai) ypatingos svarbos MAP pasiūlos stebėsenos ir paklausos vertinimo politika ar planai yra patvirtinta (-i).

3

Nacionalinė (-iai) ypatingos svarbos MAP pasiūlos stebėsenos ir paklausos vertinimo politika ar planai yra patvirtinta (-i), ji (-ie) reguliariai peržiūrima (-i), vertinama (-i) ir atnaujinama (-i).

4

Nacionalinė (-iai) ypatingos svarbos MAP pasiūlos stebėsenos ir paklausos vertinimo politika ar planai yra patvirtinta (-i), ji (-ie) nuolat peržiūrima (-i), vertinama (-i) ir atnaujinama (-i) ir, be kita ko, atliekama pasiūlos ir paklausos spragų analizė.

5

| — | Jei taip, pateikite išsamią informaciją apie tai, kaip pagal nacionalinę politiką ir planus stebima pasiūla ir vertinama paklausa: |
| --- | --- |

—

Jei taip, pateikite išsamią informaciją apie tai, kaip pagal nacionalinę politiką ir planus stebima pasiūla ir vertinama paklausa:

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

A.6.10

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į nuostatas dėl ypatingos svarbos MAP tiekimo grandinės pažeidžiamumo mažinimo, įtrauktas į parengties ir atsako veiksmų planą arba lygiavertį (-čius) dokumentą (-us) ar mechanizmus:

Rodiklis

1–5

Lygis

Parengties ir atsako veiksmų planas arba lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai) ar mechanizmai neapima nuostatų dėl ypatingos svarbos MAP tiekimo grandinės pažeidžiamumo mažinimo.

1

Parengties ir atsako veiksmų plano arba lygiaverčio (-čių) dokumento (-ų) ar mechanizmų nuostatos dėl ypatingos svarbos MAP tiekimo grandinės pažeidžiamumo mažinimo šiuo metu svarstomos.

2

Parengties ir atsako veiksmų planas arba lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai) ar mechanizmai apima nuostatas dėl ypatingos svarbos MAP tiekimo grandinės pažeidžiamumo mažinimo. Tačiau šios nuostatos dar neįgyvendintos.

3

Parengties ir atsako veiksmų planas arba lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai) ar mechanizmai apima nuostatas dėl ypatingos svarbos MAP tiekimo grandinės pažeidžiamumo mažinimo. Tačiau tik kai kurios iš jų yra įgyvendintos arba šiuo metu įgyvendinamos.

4

Parengties ir atsako veiksmų planas arba lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai) ar mechanizmai apima nuostatas dėl ypatingos svarbos MAP tiekimo grandinės pažeidžiamumo mažinimo. Visos šios nuostatos įgyvendintos.

5

| — | Jei taip, pateikite išsamią informaciją apie nacionalinę politiką: |
| --- | --- |

—

Jei taip, pateikite išsamią informaciją apie nacionalinę politiką:

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

MAP gamyba

A.6.11

Nurodykite A.6.8 klausime nurodytas ypatingos svarbos MAP, kurios šiuo metu gaminamos jūsų valstybėje narėje:

Netaikoma

Gamybos rūšis

Informacija apie produktą (jei tai žaliavos ar sudedamosios dalys, taip pat pateikite informaciją apie MAP, kurioms reikalingi šie produktai)

Ekonominės veiklos vykdytojo informacija, įskaitant adresą

Visi gamybos etapai, įskaitant žaliavų ir (arba) sudedamųjų dalių ir (arba) veikliųjų vaistinių medžiagų (VVM) gamybą

Galutiniai produktai: nurodykite medicininę atsako priemonę, galutinio produkto gamintoją ir ypatingos svarbos tiekėjus (įskaitant vietą), nuo kurių priklauso gamyba

MAP reikalingų ypatingos svarbos žaliavų ir (arba) sudedamųjų dalių ir (arba) VVM gamyba: nurodykite gamintoją ir atitinkamas MAP, kurių gamybai reikalingos šios medžiagos

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

Pagal Sutarties 346 straipsnio 1 dalį jokia valstybė narė neprivalo teikti informacijos, kurios atskleidimą ji laiko prieštaraujančiu gyvybiniams savo saugumo interesams.

A.6.12

Ar jūsų valstybėje narėje patvirtinta arba numatoma patvirtinti tvarką, pagal kurią būtų užtikrinama, kad krizės atveju būtų galima laiku padidinti kilus krizei svarbių MAP gamybą, pvz., yra sudaryta sutartis dėl produktų ar pajėgumų rezervavimo arba nustatytas kitas mechanizmas? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei taip, pateikite konkrečių MAP sąrašą ir nurodykite, kokia ta tvarka: |
| --- | --- |

—

Jei taip, pateikite konkrečių MAP sąrašą ir nurodykite, kokia ta tvarka:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Pagal Sutarties 346 straipsnio 1 dalį jokia valstybė narė neprivalo teikti informacijos, kurios atskleidimą ji laiko prieštaraujančiu gyvybiniams savo saugumo interesams.

Netaikoma

Strateginės atsargos
   (4)

A.6.13

Ar jūsų valstybė narė yra sukaupusi nacionalines strategines MAP atsargas? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei taip, nurodykite:






  — | kurios MAP įtrauktos į šias atsargas: |
| --- | --- | --- |

—

Jei taip, nurodykite:

—

kurios MAP įtrauktos į šias atsargas:

| — | atsargų rūšį (virtualios/fizinės): |
| --- | --- |

—

atsargų rūšį (virtualios/fizinės):

| — | atsargų kiekį |
| --- | --- |

—

atsargų kiekį

| — | Jei taip, nurodykite, kaip tvarkote savo atsargas ir ar nustatyti reikalavimai dėl į atsargas įtrauktų MAP naudojimo: |
| --- | --- |

—

Jei taip, nurodykite, kaip tvarkote savo atsargas ir ar nustatyti reikalavimai dėl į atsargas įtrauktų MAP naudojimo:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Pagal Sutarties 346 straipsnio 1 dalį jokia valstybė narė neprivalo teikti informacijos, kurios atskleidimą ji laiko prieštaraujančiu gyvybiniams savo saugumo interesams.

Netaikoma

7.   Sveikatos priežiūros paslaugų teikimas

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| A.7.1 | Ar jūsų valstybės narės prevencijos, parengties ir atsako veiksmų plane arba lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose) numatytas galimo ekstremaliosios sveikatos situacijos poveikio sveikatos priežiūros paslaugų teikimo tęstinumui prognozinis vertinimas? (Taip/Ne/Kita)






  — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |

Klausimas

Rodiklis

A.7.1

Ar jūsų valstybės narės prevencijos, parengties ir atsako veiksmų plane arba lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose) numatytas galimo ekstremaliosios sveikatos situacijos poveikio sveikatos priežiūros paslaugų teikimo tęstinumui prognozinis vertinimas? (Taip/Ne/Kita)

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

A.7.2

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į jos parengtį ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, kai padidėja sveikatos priežiūros paslaugų paklausa ir gali sumažėti sveikatos priežiūros darbuotojų:

Rodiklis

1–5 arba netaikoma

Ligoninių paslaugos

Ambulatorinės pirminės sveikatos priežiūros paslaugos

Laboratorijų paslaugos (ne ligoninėse)

Kitos visuomenės sveikatos paslaugos

Netaikoma

Valstybė narė negali atsakyti į klausimą centriniu valstybės lygmeniu

1 lygis

Jūsų valstybė narė nėra parengusi specialaus veiklos plano sveikatos priežiūros paslaugų teikimo tęstinumui užtikrinti.

2 lygis

Jūsų valstybė narė yra parengusi specialų veiklos planą sveikatos priežiūros paslaugų teikimo tęstinumui užtikrinti.

3 lygis

Jūsų valstybė narė yra parengusi specialų veiklos planą sveikatos priežiūros paslaugų teikimo tęstinumui užtikrinti, bet jis nebuvo išbandytas per praėjusius trejus metus.

4 lygis

Jūsų valstybė narė yra parengusi specialų veiklos planą sveikatos priežiūros paslaugų teikimo tęstinumui užtikrinti ir jis buvo išbandytas per praėjusius trejus metus.

5 lygis

Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, įgyvendintos po to bandymo pateiktos rekomendacijos, o veiklos planas buvo peržiūrėtas ir patikslintas.

| — | 2 ir aukštesnio lygio atveju nurodykite, ar tai apima sveikatos priežiūros paslaugų prioritetų nustatymo ir (arba) jų teikimo lankstumo užtikrinimo mechanizmą, kuriuo užtikrinamas pakankamas priežiūros tęstinumas. (Taip/Ne/Kita)






  — | Jei taip, ar tai yra nuolatinis ar ad hoc mechanizmas? |
| --- | --- | --- |

—

2 ir aukštesnio lygio atveju nurodykite, ar tai apima sveikatos priežiūros paslaugų prioritetų nustatymo ir (arba) jų teikimo lankstumo užtikrinimo mechanizmą, kuriuo užtikrinamas pakankamas priežiūros tęstinumas. (Taip/Ne/Kita)

—

Jei taip, ar tai yra nuolatinis ar ad hoc mechanizmas?

| — | Jei taip, ar šis mechanizmas buvo išbandytas per praėjusius trejus metus ir ar numatyta nuolat atlikti tokius bandymus? |
| --- | --- |

—

Jei taip, ar šis mechanizmas buvo išbandytas per praėjusius trejus metus ir ar numatyta nuolat atlikti tokius bandymus?

| — | Jei ne, paaiškinkite, kodėl: |
| --- | --- |

—

Jei ne, paaiškinkite, kodėl:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

Ar jūsų valstybė narė negali atsakyti į šį klausimą centriniu valstybės lygmeniu dėl valdymo ir teisės aktų sistemų? (Taip)

| — | Tokiu atveju nurodykite, ar regionų valdžios institucijoms siunčiamos nacionalinio lygmens rekomendacijos ir (arba) gairės (Taip/Ne).







  — | Jei taip, nurodykite, ar nacionaliniu lygmeniu žinoma, ar šios rekomendacijos ir (arba) gairės įgyvendinamos regionų lygmeniu ir ar nustatyta kokių nors trūkumų ar sunkumų: |
| --- | --- | --- |

—

Tokiu atveju nurodykite, ar regionų valdžios institucijoms siunčiamos nacionalinio lygmens rekomendacijos ir (arba) gairės (Taip/Ne).

—

Jei taip, nurodykite, ar nacionaliniu lygmeniu žinoma, ar šios rekomendacijos ir (arba) gairės įgyvendinamos regionų lygmeniu ir ar nustatyta kokių nors trūkumų ar sunkumų:

| — | Jei ne, paaiškinkite |
| --- | --- |

—

Jei ne, paaiškinkite

A.7.3

Nurodykite, ar jūsų valstybėje narėje užtikrinamas tarpdalykinis krizių valdymo veiksmų koordinavimas tarp visų sveikatos priežiūros sistemos dalyvių (pvz., ligoninių paslaugų, gelbėjimo tarnybų paslaugų, kitų visuomenės sveikatos paslaugų, ambulatorinės pirminės sveikatos priežiūros paslaugų, vaistinių veiklos, laboratorijų paslaugų, slaugos ir (arba) reabilitacijos paslaugų koordinavimas). (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

A.7.4

Nurodykite savo šalies lygį, atsižvelgdami į savo valstybės narės sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų veiklos tęstinumo užtikrinimo planus trukdžius sukeliančio įvykio atveju:

Rodiklis

1–5 arba netaikoma

Lygis

Valstybė narė negali atsakyti į klausimą centriniu valstybės lygmeniu

Netaikoma

Neparengtos nacionalinės gairės ir (arba) rekomendacijos dėl veiklos tęstinumo užtikrinimo planų (arba lygiaverčių planų, pvz., nenumatytų atvejų planų) sveikatos priežiūros paslaugų tęstinumui užtikrinti.

1

Parengtos nacionalinės gairės ir (arba) rekomendacijos dėl veiklos tęstinumo užtikrinimo planų (arba lygiaverčių planų, pvz., nenumatytų atvejų planų) sveikatos priežiūros paslaugų tęstinumui užtikrinti.

2

Parengtos nacionalinės gairės ir (arba) rekomendacijos dėl veiklos tęstinumo užtikrinimo planų (arba lygiaverčių planų, pvz., nenumatytų atvejų planų) sveikatos priežiūros paslaugų tęstinumui užtikrinti ir šios gairės ir (arba) rekomendacijos buvo peržiūrėtos ir patikslintos per praėjusius trejus metus.

3

Parengtos nacionalinės gairės ir (arba) rekomendacijos dėl veiklos tęstinumo užtikrinimo planų (arba lygiaverčių planų, pvz., nenumatytų atvejų planų) sveikatos priežiūros paslaugų tęstinumui užtikrinti ir šios gairės ir (arba) rekomendacijos buvo peržiūrėtos ir patikslintos per praėjusius trejus metus, laikantis daugiasektorinio požiūrio.

4

Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, visi sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai įgyvendina nacionalines gaires ir (arba) rekomendacijas dėl veiklos tęstinumo užtikrinimo planų.

5

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

Ar jūsų valstybė narė negali atsakyti į šį klausimą centriniu valstybės lygmeniu dėl valdymo ir teisės aktų sistemų? (Taip)

| — | Tokiu atveju nurodykite, ar regionų valdžios institucijoms siunčiamos nacionalinio lygmens rekomendacijos ir (arba) gairės (Taip/Ne).







  — | Jei taip, nurodykite, jei nacionaliniu lygmeniu žinoma, ar šios rekomendacijos ir (arba) gairės įgyvendinamos regionų lygmeniu ir ar nustatyta kokių nors trūkumų ar sunkumų: |
| --- | --- | --- |

—

Tokiu atveju nurodykite, ar regionų valdžios institucijoms siunčiamos nacionalinio lygmens rekomendacijos ir (arba) gairės (Taip/Ne).

—

Jei taip, nurodykite, jei nacionaliniu lygmeniu žinoma, ar šios rekomendacijos ir (arba) gairės įgyvendinamos regionų lygmeniu ir ar nustatyta kokių nors trūkumų ar sunkumų:

| — | Jei ne, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei ne, paaiškinkite:

A.7.5

Nurodykite, ar jūsų valstybėje narėje reikalaujama, kad ligoninės būtų parengusios ligoninės perspėjimo ir atsako veiksmų planą arba lygiavertį (-ius) dokumentą (-us) (5) tam, kad jos būtų pasirengusios ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms, kurios gali turėti įtakos ligoninės pajėgumams ir veikimui. (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei taip, nurodykite, ar į tuos planus įtraukti nurodymai, kaip užtikrinti pacientų priežiūrą išteklių (medicinos darbuotojų, medicinos reikmenų atsargų, sveikatos priežiūros įstaigų) stygiaus arba techninio gedimo (pvz., energijos ar vandens tiekimo, IT sutrikimo) atveju: |
| --- | --- |

—

Jei taip, nurodykite, ar į tuos planus įtraukti nurodymai, kaip užtikrinti pacientų priežiūrą išteklių (medicinos darbuotojų, medicinos reikmenų atsargų, sveikatos priežiūros įstaigų) stygiaus arba techninio gedimo (pvz., energijos ar vandens tiekimo, IT sutrikimo) atveju:

| — | Jei taip, nurodykite, ar šių planų arba lygiaverčio (-ių) dokumento (-ų) veiksmingumas yra reguliariai tikrinamas: |
| --- | --- |

—

Jei taip, nurodykite, ar šių planų arba lygiaverčio (-ių) dokumento (-ų) veiksmingumas yra reguliariai tikrinamas:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Ar jūsų valstybė narė negali atsakyti į šį klausimą centriniu valstybės lygmeniu dėl valdymo ir teisės aktų sistemų? (Taip)

| — | Tokiu atveju nurodykite, ar regionų valdžios institucijoms siunčiamos nacionalinio lygmens rekomendacijos ir (arba) gairės (Taip/Ne).







  — | Jei taip, nurodykite, ar nacionaliniu lygmeniu žinoma, ar šios rekomendacijos ir (arba) gairės įgyvendinamos regionų lygmeniu ir ar nustatyta kokių nors trūkumų ar sunkumų: |
| --- | --- | --- |

—

Tokiu atveju nurodykite, ar regionų valdžios institucijoms siunčiamos nacionalinio lygmens rekomendacijos ir (arba) gairės (Taip/Ne).

—

Jei taip, nurodykite, ar nacionaliniu lygmeniu žinoma, ar šios rekomendacijos ir (arba) gairės įgyvendinamos regionų lygmeniu ir ar nustatyta kokių nors trūkumų ar sunkumų:

| — | Jei ne, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei ne, paaiškinkite:

Netaikoma

A.7.6

Ar jūsų valstybė narė yra pajėgi nedelsiant sudaryti sveikatos priežiūros paslaugų prieinamumo žemėlapį susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

A.7.7

Ar į jūsų valstybės narės prevencijos, parengties ir atsako veiksmų planą arba lygiavertį (-čius) dokumentą (-us) įtraukti susitarimai su kitomis šalimis ir (arba) nuostatos dėl pacientų ir (arba) mobiliųjų medicinos pagalbos komandų perkėlimo? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei taip, nurodykite susijusias šalis: |
| --- | --- |

—

Jei taip, nurodykite susijusias šalis:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

8.   Pranešimas apie riziką

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| A.8.1 | Nurodykite savo šalies lygį, atsižvelgdami į parengtį pranešti apie riziką: | Rodiklis
  1–5 arba netaikoma |
| | Lygis |
| Valstybė narė negali atsakyti į klausimą centriniu valstybės lygmeniu | Netaikoma |
| Neparengtas atskiras nacionalinis pranešimo apie riziką planas arba parengties ir atsako veiksmų plane ar lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose) nėra tam skirto skirsnio, o viešoji komunikacija vykdoma ad hoc pagrindu ir tai apima tik informavimą įprastomis žiniasklaidos priemonėmis. | 1 |
| Šiuo metu rengiamas atskiras nacionalinis pranešimo apie riziką planas arba tam skirtas parengties ir atsako veiksmų plano ar lygiaverčio (-ių) dokumento (-ų) skirsnis, o viešoji komunikacija vykdoma ad hoc pagrindu ir tai apima tik informavimą įprastomis žiniasklaidos priemonėmis, minimalią informaciją pateikiant internete ir socialiniuose tinkluose. | 2 |
| Nacionalinė pranešimo apie riziką tvarka parengta, kaip konkretus parengties ir atsako veiksmų plano arba lygiaverčio (-ių) dokumento (-ų) skirsnis, ir tai apima informavimą įprastomis žiniasklaidos priemonėmis, tam tikrą informaciją pateikiant internete ir socialiniuose tinkluose. Be to, atliekama tikslinės auditorijos ir tinkamiausių komunikacijos kanalų analizė, kuria grindžiamos pranešimo apie riziką priemonės. | 3 |
| Parengtas atskiras specialus nacionalinis pranešimo apie riziką planas, kuriame numatytas informavimas įprastomis žiniasklaidos priemonėmis, tam tikrą informaciją pateikiant internete ir socialiniuose tinkluose. Be to, atliekama tikslinės auditorijos ir tinkamiausių komunikacijos kanalų analizė, kuria grindžiamos pranešimo apie riziką priemonės. Be kita ko, aktyviai informuojama įvairiais kanalais (pvz., karštąja linija, per skundų pateikimo sistemas, vykdant socialinės žiniasklaidos stebėseną), siekiant gauti grįžtamosios informacijos kasdien stebima internetinė ir neinternetinė žiniasklaida, o įžvalgos ir duomenys naudojami pranešimo apie riziką strategijoms koreguoti ir tobulinti. | 4 |
| Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, nacionalinis pranešimo apie riziką planas buvo išbandytas per praėjusius trejus metus. | 5 |
| — | Papildomos pastabos: |

Klausimas

Rodiklis

A.8.1

Nurodykite savo šalies lygį, atsižvelgdami į parengtį pranešti apie riziką:

Rodiklis

1–5 arba netaikoma

Lygis

Valstybė narė negali atsakyti į klausimą centriniu valstybės lygmeniu

Netaikoma

Neparengtas atskiras nacionalinis pranešimo apie riziką planas arba parengties ir atsako veiksmų plane ar lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose) nėra tam skirto skirsnio, o viešoji komunikacija vykdoma ad hoc pagrindu ir tai apima tik informavimą įprastomis žiniasklaidos priemonėmis.

1

Šiuo metu rengiamas atskiras nacionalinis pranešimo apie riziką planas arba tam skirtas parengties ir atsako veiksmų plano ar lygiaverčio (-ių) dokumento (-ų) skirsnis, o viešoji komunikacija vykdoma ad hoc pagrindu ir tai apima tik informavimą įprastomis žiniasklaidos priemonėmis, minimalią informaciją pateikiant internete ir socialiniuose tinkluose.

2

Nacionalinė pranešimo apie riziką tvarka parengta, kaip konkretus parengties ir atsako veiksmų plano arba lygiaverčio (-ių) dokumento (-ų) skirsnis, ir tai apima informavimą įprastomis žiniasklaidos priemonėmis, tam tikrą informaciją pateikiant internete ir socialiniuose tinkluose. Be to, atliekama tikslinės auditorijos ir tinkamiausių komunikacijos kanalų analizė, kuria grindžiamos pranešimo apie riziką priemonės.

3

Parengtas atskiras specialus nacionalinis pranešimo apie riziką planas, kuriame numatytas informavimas įprastomis žiniasklaidos priemonėmis, tam tikrą informaciją pateikiant internete ir socialiniuose tinkluose. Be to, atliekama tikslinės auditorijos ir tinkamiausių komunikacijos kanalų analizė, kuria grindžiamos pranešimo apie riziką priemonės. Be kita ko, aktyviai informuojama įvairiais kanalais (pvz., karštąja linija, per skundų pateikimo sistemas, vykdant socialinės žiniasklaidos stebėseną), siekiant gauti grįžtamosios informacijos kasdien stebima internetinė ir neinternetinė žiniasklaida, o įžvalgos ir duomenys naudojami pranešimo apie riziką strategijoms koreguoti ir tobulinti.

4

Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, nacionalinis pranešimo apie riziką planas buvo išbandytas per praėjusius trejus metus.

5

—

Papildomos pastabos:

Ar jūsų valstybė narė negali atsakyti į šį klausimą centriniu valstybės lygmeniu dėl valdymo ir teisės aktų sistemų? (Taip)

| — | Tokiu atveju nurodykite, ar regionų valdžios institucijoms siunčiamos nacionalinio lygmens rekomendacijos ir (arba) gairės (Taip/Ne).







  — | Jei taip, nurodykite, ar nacionaliniu lygmeniu žinoma, ar šios rekomendacijos ir (arba) gairės įgyvendinamos regionų lygmeniu ir ar nustatyta kokių nors trūkumų ar sunkumų: |
| --- | --- | --- |

—

Tokiu atveju nurodykite, ar regionų valdžios institucijoms siunčiamos nacionalinio lygmens rekomendacijos ir (arba) gairės (Taip/Ne).

—

Jei taip, nurodykite, ar nacionaliniu lygmeniu žinoma, ar šios rekomendacijos ir (arba) gairės įgyvendinamos regionų lygmeniu ir ar nustatyta kokių nors trūkumų ar sunkumų:

| — | Jei ne, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei ne, paaiškinkite:

A.8.2

Ar jūsų valstybės narės pranešimo apie riziką plane numatytas specialus etapas, kuriame numatoma kartu su SSK koordinuoti pranešimo apie riziką ir krizę veiksmus, susijusius su didele tarpvalstybinio pobūdžio grėsme sveikatai? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

9.   Atvykimo punktai ir sveikata pasienyje

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| A.9.1 | Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į savo valstybės narės nacionaliniu lygmeniu paskirtų atvykimo punktų nenumatytų atvejų planus, taikomus susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai: | Rodiklis
  1–5 |
| | | Uostai | Oro uostai | Sausumos sienos perėjimo punktai |
| 1 lygis | Nacionaliniu lygmeniu paskirtų atvykimo punktų nenumatytų atvejų plane, taikomame susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, nenumatyta veiklos priemonių, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos dalytis su kelionėmis susijusiais sveikatos duomenimis ir (arba) informacija ir teikti ataskaitas nacionaliniu lygmeniu. | | | |
| 2 lygis | Nacionaliniu lygmeniu paskirtų atvykimo punktų nenumatytų atvejų plane, taikomame susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, numatytos veiklos priemonės, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos dalytis su kelionėmis susijusiais sveikatos duomenimis ir (arba) informacija ir teikti ataskaitas nacionaliniu lygmeniu. | | | |
| 3 lygis | Nacionaliniu lygmeniu paskirtų atvykimo punktų nenumatytų atvejų plane, taikomame susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, numatytos veiklos priemonės, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos dalytis su kelionėmis susijusiais sveikatos duomenimis ir (arba) informacija ir teikti ataskaitas nacionaliniu lygmeniu, ir tai buvo išbandyta per praėjusius trejus metus. | | | |
| 4 lygis | Nacionaliniu lygmeniu paskirtų atvykimo punktų nenumatytų atvejų plane, taikomame susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, numatytos veiklos priemonės, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos dalytis su kelionėmis susijusiais sveikatos duomenimis ir (arba) informacija ir teikti ataskaitas nacionaliniu lygmeniu, ir tai buvo išbandyta per praėjusius trejus metus. Be to, nacionaliniu lygmeniu taip pat nustatytos veiklos priemonės, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos keistis šia informacija su kitais nacionaliniais sektoriais (6) ir trečiosiomis šalimis, pvz., PSO ir ankstyvojo įspėjimo ir reagavimo sistema (AĮRS). | | | |
| 5 lygis | Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, tai buvo išbandyta per praėjusius trejus metus. | | | |
| — | Papildomos pastabos: |

Klausimas

Rodiklis

A.9.1

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į savo valstybės narės nacionaliniu lygmeniu paskirtų atvykimo punktų nenumatytų atvejų planus, taikomus susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai:

Rodiklis

1–5

Uostai

Oro uostai

Sausumos sienos perėjimo punktai

1 lygis

Nacionaliniu lygmeniu paskirtų atvykimo punktų nenumatytų atvejų plane, taikomame susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, nenumatyta veiklos priemonių, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos dalytis su kelionėmis susijusiais sveikatos duomenimis ir (arba) informacija ir teikti ataskaitas nacionaliniu lygmeniu.

2 lygis

Nacionaliniu lygmeniu paskirtų atvykimo punktų nenumatytų atvejų plane, taikomame susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, numatytos veiklos priemonės, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos dalytis su kelionėmis susijusiais sveikatos duomenimis ir (arba) informacija ir teikti ataskaitas nacionaliniu lygmeniu.

3 lygis

Nacionaliniu lygmeniu paskirtų atvykimo punktų nenumatytų atvejų plane, taikomame susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, numatytos veiklos priemonės, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos dalytis su kelionėmis susijusiais sveikatos duomenimis ir (arba) informacija ir teikti ataskaitas nacionaliniu lygmeniu, ir tai buvo išbandyta per praėjusius trejus metus.

4 lygis

Nacionaliniu lygmeniu paskirtų atvykimo punktų nenumatytų atvejų plane, taikomame susiklosčius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, numatytos veiklos priemonės, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos dalytis su kelionėmis susijusiais sveikatos duomenimis ir (arba) informacija ir teikti ataskaitas nacionaliniu lygmeniu, ir tai buvo išbandyta per praėjusius trejus metus. Be to, nacionaliniu lygmeniu taip pat nustatytos veiklos priemonės, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos keistis šia informacija su kitais nacionaliniais sektoriais (6) ir trečiosiomis šalimis, pvz., PSO ir ankstyvojo įspėjimo ir reagavimo sistema (AĮRS).

5 lygis

Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, tai buvo išbandyta per praėjusius trejus metus.

—

Papildomos pastabos:

A.9.2

Dėl su tarptautinėmis kelionėmis susijusių priemonių įgyvendinimo ir vertinimo nurodykite:

| — | ar per praėjusius 3 metus bent viename nacionaliniu lygmeniu paskirtame atvykimo punkte buvo išbandytas su tarptautinėmis kelionėmis susijusių priemonių įgyvendinimas (Taip/Ne/Kita)






  — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- | --- |

—

ar per praėjusius 3 metus bent viename nacionaliniu lygmeniu paskirtame atvykimo punkte buvo išbandytas su tarptautinėmis kelionėmis susijusių priemonių įgyvendinimas (Taip/Ne/Kita)

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

| — | ar numatytas specialus etapas, kuriame su SSK turėtų būti iš anksto aptariamas su tarptautinėmis kelionėmis susijusių priemonių įgyvendinimas? (Taip/Ne/Kita)






  — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- | --- |

—

ar numatytas specialus etapas, kuriame su SSK turėtų būti iš anksto aptariamas su tarptautinėmis kelionėmis susijusių priemonių įgyvendinimas? (Taip/Ne/Kita)

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

10.   Zoonozės ir su aplinka susijusios grėsmės, įskaitant dėl klimato kylančias grėsmes

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| A.10.1 | Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į Reglamento (ES) 2022/2371 3 straipsnio 7 punkte nurodytos koncepcijos „Viena sveikata“ įgyvendinimą savo šalyje: | Rodiklis
  1–5 arba netaikoma |
| | Lygis |
| Valstybė narė negali atsakyti į šį klausimą, nes nėra parengusi prevencijos, parengties ir atsako veiksmų plano arba lygiaverčio (-ių) dokumento (-ų). | Netaikoma |
| Koncepcija „Viena sveikata“ neįtraukta į parengties ir atsako veiksmų planą arba lygiavertį (-čius) dokumentą (-us). | 1 |
| Koncepcija „Viena sveikata“ plėtojama parengties ir atsako veiksmų plane arba lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose), bet nenumatytas gyvūnų sveikatos, visuomenės sveikatos ir aplinkos sektorių priežiūros veiksmų koordinavimas ir nenustatyti jų keitimosi informacija mechanizmai. | 2 |
| Koncepcija „Viena sveikata“ įtvirtinta parengties ir atsako veiksmų plane arba lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose), taip pat numatytas gyvūnų sveikatos, visuomenės sveikatos ir aplinkos sektorių priežiūros veiksmų koordinavimas ir nustatyti jų keitimosi informacija mechanizmai. | 3 |
| Koncepcija „Viena sveikata“ įtvirtinta parengties ir atsako veiksmų plane arba lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose), taip pat numatytas gyvūnų sveikatos, visuomenės sveikatos ir aplinkos sektorių priežiūros veiksmų koordinavimas ir nustatyti jų keitimosi informacija mechanizmai. Be to, tai buvo išbandyta per praėjusius trejus metus. | 4 |
| Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, šios koncepcijos įgyvendinimas nuolat stebimas ir peržiūrimas. | 5 |
| — | Papildomos pastabos: |

Klausimas

Rodiklis

A.10.1

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į Reglamento (ES) 2022/2371 3 straipsnio 7 punkte nurodytos koncepcijos „Viena sveikata“ įgyvendinimą savo šalyje:

Rodiklis

1–5 arba netaikoma

Lygis

Valstybė narė negali atsakyti į šį klausimą, nes nėra parengusi prevencijos, parengties ir atsako veiksmų plano arba lygiaverčio (-ių) dokumento (-ų).

Netaikoma

Koncepcija „Viena sveikata“ neįtraukta į parengties ir atsako veiksmų planą arba lygiavertį (-čius) dokumentą (-us).

1

Koncepcija „Viena sveikata“ plėtojama parengties ir atsako veiksmų plane arba lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose), bet nenumatytas gyvūnų sveikatos, visuomenės sveikatos ir aplinkos sektorių priežiūros veiksmų koordinavimas ir nenustatyti jų keitimosi informacija mechanizmai.

2

Koncepcija „Viena sveikata“ įtvirtinta parengties ir atsako veiksmų plane arba lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose), taip pat numatytas gyvūnų sveikatos, visuomenės sveikatos ir aplinkos sektorių priežiūros veiksmų koordinavimas ir nustatyti jų keitimosi informacija mechanizmai.

3

Koncepcija „Viena sveikata“ įtvirtinta parengties ir atsako veiksmų plane arba lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose), taip pat numatytas gyvūnų sveikatos, visuomenės sveikatos ir aplinkos sektorių priežiūros veiksmų koordinavimas ir nustatyti jų keitimosi informacija mechanizmai. Be to, tai buvo išbandyta per praėjusius trejus metus.

4

Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, šios koncepcijos įgyvendinimas nuolat stebimas ir peržiūrimas.

5

—

Papildomos pastabos:

| — | 2 ir aukštesnio lygio atveju:






  — | nurodykite, ar parengties ir atsako veiksmų plane arba lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose) numatytas dviejų iš trijų sektorių (gyvūnų sveikatos, visuomenės sveikatos ir aplinkos) priežiūros veiksmų koordinavimas ir nustatyti jų keitimosi informacija mechanizmai. (Taip/Ne/Kita)






  — | Jei taip, nurodykite susijusius sektorius: |
| --- | --- | --- | --- |

—

2 ir aukštesnio lygio atveju:

—

nurodykite, ar parengties ir atsako veiksmų plane arba lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose) numatytas dviejų iš trijų sektorių (gyvūnų sveikatos, visuomenės sveikatos ir aplinkos) priežiūros veiksmų koordinavimas ir nustatyti jų keitimosi informacija mechanizmai. (Taip/Ne/Kita)

—

Jei taip, nurodykite susijusius sektorius:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

| — | nurodykite, ar parengėte kokias nors koncepcijos „Viena sveikata“ specialistams (gyvūnų sveikatos, visuomenės sveikatos ir aplinkos sektorių) skirtas bendras mokymo programas zoonozių prevencijos, nustatymo ir reagavimo į jas klausimais. (Taip/Ne/Kita)






  — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- | --- |

—

nurodykite, ar parengėte kokias nors koncepcijos „Viena sveikata“ specialistams (gyvūnų sveikatos, visuomenės sveikatos ir aplinkos sektorių) skirtas bendras mokymo programas zoonozių prevencijos, nustatymo ir reagavimo į jas klausimais. (Taip/Ne/Kita)

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

| — | nurodykite, ar parengėte gaires dėl procedūrų, kurių turėtų laikytis žmonės, radę sergančių ir (arba) nugaišusių laukinių paukščių ir kitų gyvūnų. (Taip/Ne/Kita)






  — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- | --- |

—

nurodykite, ar parengėte gaires dėl procedūrų, kurių turėtų laikytis žmonės, radę sergančių ir (arba) nugaišusių laukinių paukščių ir kitų gyvūnų. (Taip/Ne/Kita)

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

| — | nurodykite, ar priežiūros tikslais yra sudarytas prioritetinių zoonozių sąrašas. (Taip/Ne/Kita)






  — | Jei taip, nurodykite prioritetines zoonozes: |
| --- | --- | --- |

—

nurodykite, ar priežiūros tikslais yra sudarytas prioritetinių zoonozių sąrašas. (Taip/Ne/Kita)

—

Jei taip, nurodykite prioritetines zoonozes:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

A.10.2

| — | Ar jūsų valstybė narė į savo planus įtraukia nuostatas dėl faktinio ar numatomo klimato kaitos poveikio zoonozėms (Taip/Ne/Kita)?
  Jei taip, pateikite išsamesnės informacijos apie galimą poveikį ir visas specialias nuostatas dėl parengties grėsmėms sveikatai ir atsako į jas.
  Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Ar jūsų valstybė narė į savo planus įtraukia nuostatas dėl faktinio ar numatomo klimato kaitos poveikio zoonozėms (Taip/Ne/Kita)?

Jei taip, pateikite išsamesnės informacijos apie galimą poveikį ir visas specialias nuostatas dėl parengties grėsmėms sveikatai ir atsako į jas.

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

A.10.3

| — | Ar jūsų valstybė narė į savo planus įtraukia nuostatas dėl faktinio ar numatomo ekstremalių meteorologinių reiškinių (pvz., karščio bangų, potvynių ar – netiesiogiai – gamtos gaisrų) poveikio visuomenės sveikatai (Taip/Ne/Kita)?
  Jei taip, pateikite išsamesnės informacijos apie galimą poveikį ir visas specialias nuostatas dėl parengties grėsmėms sveikatai ir atsako į jas:
  Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Ar jūsų valstybė narė į savo planus įtraukia nuostatas dėl faktinio ar numatomo ekstremalių meteorologinių reiškinių (pvz., karščio bangų, potvynių ar – netiesiogiai – gamtos gaisrų) poveikio visuomenės sveikatai (Taip/Ne/Kita)?

Jei taip, pateikite išsamesnės informacijos apie galimą poveikį ir visas specialias nuostatas dėl parengties grėsmėms sveikatai ir atsako į jas:

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

11.   Su cheminėmis medžiagomis susiję įvykiai

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| A.11.1 | Nurodykite savo šalies lygį cheminės kilmės grėsmių sveikatai valdymo srityje: | Rodiklis
  1–5 arba netaikoma |
| | Lygis |
| Valstybė narė negali atsakyti į klausimą centriniu valstybės lygmeniu | Netaikoma |
| Neparengtas atskiras parengties cheminės kilmės grėsmėms sveikatai ir atsako į jas veiksmų planas ar lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai) ir šis klausimas neįtrauktas į parengties ir atsako veiksmų planą arba lygiavertį (-čius) dokumentą (-us). | 1 |
| Parengtas parengties cheminės kilmės grėsmėms sveikatai ir atsako į jas veiksmų planas ar lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai) ir (arba) šis klausimas įtrauktas į parengties ir atsako veiksmų planą arba lygiavertį (-čius) dokumentą (-us). | 2 |
| Patvirtintas parengties cheminės kilmės grėsmėms sveikatai ir atsako į jas veiksmų planas ar lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai), taip pat apsvarstytos ir nustatytos atitinkamos funkcijos ir pareigos bei pagrindinės pavojų keliančios vietos. | 3 |
| Patvirtintas parengties cheminės kilmės grėsmėms sveikatai ir atsako į jas veiksmų planas ar lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai), taip pat apsvarstytos ir nustatytos atitinkamos funkcijos ir pareigos bei pagrindinės pavojų keliančios vietos. Be to, atsako į cheminės kilmės grėsmes sveikatai veiksmų plane arba parengties ir atsako veiksmų plano ar lygiaverčio (-ių) dokumento (-ų) cheminės kilmės grėsmėms skirtame skyriuje numatytos priemonės buvo išbandytos per praėjusius trejus metus atliekant imitavimo pratybas. | 4 |
| Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, įgyvendintos atlikus bandymą (-us) pateiktos rekomendacijos, o atitinkami planai buvo peržiūrėti ir patikslinti. | 5 |
| — | Papildomos pastabos: |

Klausimas

Rodiklis

A.11.1

Nurodykite savo šalies lygį cheminės kilmės grėsmių sveikatai valdymo srityje:

Rodiklis

1–5 arba netaikoma

Lygis

Valstybė narė negali atsakyti į klausimą centriniu valstybės lygmeniu

Netaikoma

Neparengtas atskiras parengties cheminės kilmės grėsmėms sveikatai ir atsako į jas veiksmų planas ar lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai) ir šis klausimas neįtrauktas į parengties ir atsako veiksmų planą arba lygiavertį (-čius) dokumentą (-us).

1

Parengtas parengties cheminės kilmės grėsmėms sveikatai ir atsako į jas veiksmų planas ar lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai) ir (arba) šis klausimas įtrauktas į parengties ir atsako veiksmų planą arba lygiavertį (-čius) dokumentą (-us).

2

Patvirtintas parengties cheminės kilmės grėsmėms sveikatai ir atsako į jas veiksmų planas ar lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai), taip pat apsvarstytos ir nustatytos atitinkamos funkcijos ir pareigos bei pagrindinės pavojų keliančios vietos.

3

Patvirtintas parengties cheminės kilmės grėsmėms sveikatai ir atsako į jas veiksmų planas ar lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai), taip pat apsvarstytos ir nustatytos atitinkamos funkcijos ir pareigos bei pagrindinės pavojų keliančios vietos. Be to, atsako į cheminės kilmės grėsmes sveikatai veiksmų plane arba parengties ir atsako veiksmų plano ar lygiaverčio (-ių) dokumento (-ų) cheminės kilmės grėsmėms skirtame skyriuje numatytos priemonės buvo išbandytos per praėjusius trejus metus atliekant imitavimo pratybas.

4

Kaip ir 4 lygio atveju. Be to, įgyvendintos atlikus bandymą (-us) pateiktos rekomendacijos, o atitinkami planai buvo peržiūrėti ir patikslinti.

5

—

Papildomos pastabos:

Ar jūsų valstybė narė negali atsakyti į šį klausimą centriniu valstybės lygmeniu dėl valdymo ir teisės aktų sistemų? (Taip)

| — | Tokiu atveju nurodykite, ar regionų valdžios institucijoms siunčiamos nacionalinio lygmens rekomendacijos ir (arba) gairės (Taip/Ne).







  — | Jei taip, nurodykite, ar nacionaliniu lygmeniu žinoma, ar šios rekomendacijos ir (arba) gairės įgyvendinamos regionų lygmeniu ir ar nustatyta kokių nors trūkumų ar sunkumų: |
| --- | --- | --- |

—

Tokiu atveju nurodykite, ar regionų valdžios institucijoms siunčiamos nacionalinio lygmens rekomendacijos ir (arba) gairės (Taip/Ne).

—

Jei taip, nurodykite, ar nacionaliniu lygmeniu žinoma, ar šios rekomendacijos ir (arba) gairės įgyvendinamos regionų lygmeniu ir ar nustatyta kokių nors trūkumų ar sunkumų:

| — | Jei ne, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei ne, paaiškinkite:

A.11.2

Ar jūsų valstybė narė yra nustačiusi cheminės kilmės grėsmės sveikatai atveju taikytinas rizikos sveikatai vertinimo procedūras? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei taip, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei taip, paaiškinkite:

| — | Jei ne, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei ne, paaiškinkite:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

A.11.3

Ar jūsų valstybė narė yra parengusi gaires dėl:

| — | su cheminėmis medžiagomis susijusių įvykių ir apnuodijimo ir (arba) apsinuodijimo atvejų stebėjimo? (Taip/Ne/Kita)






  — | Jei taip, paaiškinkite: |
| --- | --- | --- |

—

su cheminėmis medžiagomis susijusių įvykių ir apnuodijimo ir (arba) apsinuodijimo atvejų stebėjimo? (Taip/Ne/Kita)

—

Jei taip, paaiškinkite:

| — | Jei ne, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei ne, paaiškinkite:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

| — | su cheminėmis medžiagomis susijusių įvykių ir apnuodijimo ir (arba) apsinuodijimo atvejų vertinimo? (Taip/Ne/Kita)






  — | Jei taip, paaiškinkite: |
| --- | --- | --- |

—

su cheminėmis medžiagomis susijusių įvykių ir apnuodijimo ir (arba) apsinuodijimo atvejų vertinimo? (Taip/Ne/Kita)

—

Jei taip, paaiškinkite:

| — | Jei ne, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei ne, paaiškinkite:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

| — | su cheminėmis medžiagomis susijusių įvykių ir apnuodijimo ir (arba) apsinuodijimo atvejų valdymo? (Taip/Ne/Kita)






  — | Jei taip, paaiškinkite: |
| --- | --- | --- |

—

su cheminėmis medžiagomis susijusių įvykių ir apnuodijimo ir (arba) apsinuodijimo atvejų valdymo? (Taip/Ne/Kita)

—

Jei taip, paaiškinkite:

| — | Jei ne, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei ne, paaiškinkite:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

B.   Papildomi pajėgumai pagal Reglamentą (ES) 2022/2371

12.   Atsparumas antimikrobinėms medžiagoms (AAM) ir su sveikatos priežiūra susijusios infekcijos

AAM

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| B.12.1 | Koncepcija „Viena sveikata“ pagrįsti kovos su AAM nacionaliniai veiksmų planai

  Siekdami išvengti veiksmų dubliavimo, Komisija ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC) remsis informacija, pateikta atliekant PSO šalių įsivertinimu pagrįstą atsparumo antimikrobinėms medžiagoms stebėjimo tyrimą (angl. WHO Tracking Antimicrobial Resistance Country Self- Assessment Survey, TrACSS) (7). Todėl atliekant TrACSS pateiktos nacionalinės ataskaitos bus apsvarstytos atliekant vertinimą pagal Reglamento (ES) 2022/2371 8 straipsnį.
  Pdf formatu įkelkite Pasaulio sveikatos organizacijai pateiktą naujausią savo valstybės narės TrACSS ataskaitą.
  Ar kovos su AAM nacionalinis veiksmų planas buvo atnaujintas po to, kai jūsų šalis paskutinį kartą pateikė TrACSS ataskaitą?






  — | Ne |

Klausimas

Rodiklis

B.12.1

Koncepcija „Viena sveikata“ pagrįsti kovos su AAM nacionaliniai veiksmų planai

Siekdami išvengti veiksmų dubliavimo, Komisija ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC) remsis informacija, pateikta atliekant PSO šalių įsivertinimu pagrįstą atsparumo antimikrobinėms medžiagoms stebėjimo tyrimą (angl. WHO Tracking Antimicrobial Resistance Country Self- Assessment Survey, TrACSS) (7). Todėl atliekant TrACSS pateiktos nacionalinės ataskaitos bus apsvarstytos atliekant vertinimą pagal Reglamento (ES) 2022/2371 8 straipsnį.

Pdf formatu įkelkite Pasaulio sveikatos organizacijai pateiktą naujausią savo valstybės narės TrACSS ataskaitą.

Ar kovos su AAM nacionalinis veiksmų planas buvo atnaujintas po to, kai jūsų šalis paskutinį kartą pateikė TrACSS ataskaitą?

—

Ne

| — | Taip (pateikite paaiškinimą laisva forma) |
| --- | --- |

—

Taip (pateikite paaiškinimą laisva forma)

Netaikoma

B.12.2

Ištekliai

Kokie ištekliai skiriami kovos su AAM nacionaliniam veiksmų planui įgyvendinti?

Netaikoma

Lygis

Nacionaliniam veiksmų planui įgyvendinti neskirta išteklių (biudžeto ir žmogiškųjų išteklių) arba jų skirta labai nedaug.

1

Specialių išteklių tam nenumatyta, ir nacionalinio veiksmų plano įgyvendinimas priklauso nuo nacionalinių ir (arba) regioninių suinteresuotųjų subjektų (pvz., atitinkamų kompetentingų institucijų, atsakingų už sveikatą, žemės ūkį, aplinką ir kt.), kurie dalyvauja įgyvendinant šį planą, išteklių (biudžeto ir žmogiškųjų išteklių).

2

Vykdant kovos su AAM veiklą, savo nuožiūra galima pasinaudoti finansavimu iš nacionalinių ir (arba) regioninių fondų, ir tos lėšos gali būti naudojamos nacionaliniam veiksmų planui įgyvendinti.

3

Vykdant kovos su AAM veiklą, galima pasinaudoti specialiai tam tikslui skirtu finansavimu iš nacionalinių ir (arba) regioninių fondų, ir tos lėšos naudojamos nacionaliniam veiksmų planui įgyvendinti.

4

Nacionalinio veiksmų plano įgyvendinimo išlaidos yra detaliai apskaičiuotos, ir jis finansuojamas iš nacionalinių ir (arba) regioninių fondų pagal specialias biudžeto eilutes.

5

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

B.12.3

Pažangos stebėsena ir vertinimas

Ar jūsų valstybė narė yra nustačiusi nacionalinius rodiklius arba tikslus, pagal kuriuos vertinama šalies pažanga kovos su AAM (įskaitant antimikrobinių medžiagų vartojimą ir (arba) naudojimą) ir (arba) su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų (SSPSI) srityje? Apibūdinkite tuos rodiklius (tikslus) arba pastabų skiltyje pateikite saitą su puslapiu, kuriame juos galima rasti.

Rodiklis

1–5

Lygis

Ne, šalyje nenustatyti nei nacionaliniai rodikliai, nei nacionaliniai tikslai, pagal kuriuos būtų vertinama pažanga kovos su AAM (įskaitant antimikrobinių medžiagų vartojimą ir (arba) naudojimą) ir (arba) SSPSI srityje.

1

Planuojama nustatyti nacionalinius rodiklius ir (arba) nacionalinius tikslus ir jie bus nustatyti artimiausiu metu.

2

Nustatyti nacionaliniai rodikliai, panašūs į pasaulio mastu nustatytus rodiklius (pvz., darnaus vystymosi tikslus, PSO rodiklius ir kt.), tačiau atitinkami tikslai nenustatyti.

3

Taip, nustatyti nacionaliniai rodikliai, apimantys AAM (įskaitant antimikrobinių medžiagų vartojimą ir (arba) naudojimą) ir (arba) SSPSI, kartu su konkrečiais nacionaliniais tikslais, kurie turi būti pasiekti per tam tikrą laikotarpį, ir padaryta pažanga nuolat peržiūrima, tačiau ši peržiūra nesusijusi su kovos su AAM nacionalinio veiksmų plano tikslais.

4

Taip, nustatyti tiek AAM (įskaitant antimikrobinių medžiagų vartojimą ir (arba) naudojimą), tiek SSPSI apimantys nacionaliniai rodikliai ir nacionaliniai tikslai, kurie yra susiję su kovos su AAM nacionaliniu veiksmų planu, ir padaryta pažanga reguliariai peržiūrima.

5

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

B.12.4

Pagrindiniai sunkumai

Kokie yra didžiausi sunkumai, kurių šiuo metu patiria jūsų valstybė narė spręsdama AAM problemą?

Pasirinkite tris sunkumus, po to įvertinkite juos pagal svarbą balais nuo 3 (svarbiausi) iki 1 (mažiausiai svarbūs):

Netaikoma

Prevencijos ir kontrolės priemonių įgyvendinimas įprastinėje praktikoje

Biudžeto apribojimai

Koncepcijos „Viena sveikata“ įgyvendinimo veiksmų koordinavimo skirtinguose sektoriuose užtikrinimas

Teisinio pagrindo nebuvimas arba nepakankamumas

Žmogiškųjų išteklių stygius

Infrastruktūros apribojimai (pvz., vienviečių palatų trūkumas, pasenę ligoninių pastatai ir kt.)

Nepakankamas suinteresuotųjų subjektų, kaip antai sveikatos priežiūros specialistų, pvz., gydytojų, slaugytojų, vaistininkų ir kt., taip pat gyvūnų laikytojų, ūkininkų ir plačiosios visuomenės informuotumas

Ribotos galimybės gauti tam tikrų antimikrobinių medžiagų, pvz., siauro veikimo spektro antibiotikų ir naujų antimikrobinių medžiagų

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

B.12.5

Prioritetinių daugeliui vaistų atsparių organizmų atsiradimo (DVAO) prevencija

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į vykdomą daugeliui vaistų atsparių organizmų atsiradimo prevenciją.

Pastaba. Toliau pateikti lygių apibūdinimai pritaikyti remiantis bendro išorės vertinimo (angl. Joint External Evaluation) (8) P4.3 klausimo, susijusio su daugeliui vaistų atsparių organizmų prevencija, formuluote.

DVAO, į kurių duomenis atsižvelgiama vertinant šį rodiklį, išvardyti toliau, nes Sąjungos lygmeniu jie laikomi ypatingos svarbos DVAO. Jei valstybė narė mano, kad savo atsakymais negali apimti visų DVAO, tai galima nurodyti toliau esančioje pastabų skiltyje.

Rodiklis

1–5

Lygis

Nacionalinės valdžios institucijos šių DVAO (fenotipų ir genotipų) nepriskyrė prie prioriterinių DVAO, ir jie nenustatomi.

1

Parengta nacionalinė DVAO izoliavimo strategija arba gairės ir ji (-os) apima nacionalinių institucijų nustatytų prioritetinių DVAO (fenotipų ir genotipų) kolonijos susidarymo atrankinę patikrą. Kai kurios sveikatos priežiūros įstaigos gali nustatyti prioritetinius DVAO, remdamosi laboratorinių tyrimų duomenimis.

2

Atrinktos sveikatos priežiūros įstaigos turi galimybę patvirtinti DVAO fenotipą. Nustačius prioritetinius DVAO, įstaigos apie tai praneša nacionaliniu lygmeniu.

3

Visos sveikatos priežiūros įstaigos turi galimybę patvirtinti DVAO fenotipą. Nustačius prioritetinius DVAO, įstaigos laiku apie tai praneša nacionaliniu lygmeniu. Atsako priemonės stebimos ir remiamos nacionaliniu lygmeniu.

4

Įdiegta funkcinė sistema, skirta skubiai ligoninėse ir nacionaliniu lygmeniu pranešti apie naujus ar prioritetinius DVAO, kurie buvo nustatyti, patvirtinti ir apie kuriuos buvo pranešta, ir sekti šių įvykių eigą. Visos ligoninės laiku gali imtis atsako veiksmų nustačius prioritetinius DVAO. Įstaigos nuolat perduoda atitinkamus DVAO duomenis vietos konsultaciniams tinklams, kad tais duomenimis būtų galima remtis planuojant prevencijos ir (arba) izoliavimo veiklą.

5

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

B.12.6

Prioritetiniai DVAO ligoninėse ir perkeliant pacientus iš kitų valstybių

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į nacionaliniu lygmeniu vykdomą veiklą, susijusią su pacientų atrankine patikra, kuri atliekama guldant pacientą į ligoninę, siekiant nustatyti, ar jis nėra DVAO nešiotojas, ir taip sumažinti prioritetinių DVAO plitimą tarp ligoninių

Pastaba. DVAO, į kurių duomenis atsižvelgiama vertinant šį rodiklį, išvardyti toliau, nes Sąjungos lygmeniu jie laikomi ypatingos svarbos DVAO.

Jei valstybė narė mano, kad savo atsakymais negali apimti visų DVAO, tai galima nurodyti toliau esančioje pastabų skiltyje.

Rodiklis

1–5

Lygis

Nenustatytos nacionalinės procedūros ir protokolai, pagal kuriuos pacientus guldant į ligoninę atliekama atrankinė patikra, siekiant nustatyti, ar jie nėra DVAO nešiotojai.

1

Nustatytos nacionalinės procedūros ir protokolai, pagal kuriuos atrankinė galimų DVAO nešiotojų patikra atliekama tik tuo atveju, jei pacientai tiesiogiai perkeliami iš kitos šalies ligoninės.

2

Nustatytos nacionalinės procedūros ir protokolai, pagal kuriuos atrankinė galimų DVAO nešiotojų patikra atliekama tik tuo atveju, jei pacientai tiesiogiai perkeliami iš kitos šalies ligoninės arba neseniai buvo hospitalizuoti kitoje šalyje.

3

Nustatytos nacionalinės procedūros ir protokolai, pagal kuriuos atrankinė galimų DVAO nešiotojų patikra atliekama tik tuo atveju, jei pacientai tiesiogiai perkeliami iš kitos šalies ligoninės arba neseniai buvo hospitalizuoti kitoje šalyje, taip pat jeigu pacientas guldomas į specialų, pvz., intensyviosios priežiūros, skyrių.

4

Nustatytos nacionalinės procedūros ir protokolai, pagal kuriuos visus pacientus guldant į ligoninę atliekama atrankinė patikra, siekiant nustatyti, ar jie nėra DVAO nešiotojai.

5

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

Ar nustatyti nacionaliniai reikalavimai pranešti apie paciento užsikrėtimo statusą (t. y. pateikti informaciją apie nustatytą užsikrėtimo užkrečiamu mikroorganizmu, visų pirma prioritetiniais DVAO, ir (arba) jų nešiotojo atvejį), kai pacientas siunčiamas iš vienos ligoninės (arba sveikatos priežiūros įstaigos) į kitą? (Taip/Ne/Kita)

| — | Taip, kai pacientas perkeliamas iš kitos valstybės arba perkeliamas į kitą šalies ligoninę (arba sveikatos priežiūros įstaigą) |
| --- | --- |

—

Taip, kai pacientas perkeliamas iš kitos valstybės arba perkeliamas į kitą šalies ligoninę (arba sveikatos priežiūros įstaigą)

| — | Taip, kai pacientas perkeliamas iš kitos valstybės |
| --- | --- |

—

Taip, kai pacientas perkeliamas iš kitos valstybės

| — | Ne (paaiškinkite, kodėl) |
| --- | --- |

—

Ne (paaiškinkite, kodėl)

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

B.12.7

Antimikrobinio gydymo priežiūra ir (arba) apdairus antimikrobinių medžiagų naudojimas pirminės ir antrinės sveikatos priežiūros įstaigose:

Nurodykite savo valstybės narės lygį optimalaus antimikrobinių vaistų naudojimo gydant žmones srityje.

Pastaba. Toliau pateikti lygių apibūdinimai pritaikyti remiantis bendro išorės vertinimo (9) P4.4 klausimo, susijusio optimaliu antimikrobinių vaistų naudojimu gydant žmones, formuluote.

Rodiklis

1–5

Lygis

Nacionalinė politika ir (arba) taisyklės dėl tinkamo antimikrobinių medžiagų naudojimo, prieinamumo, kokybės ir naudojimo gydant žmones neparengta (-os) arba ji (-os) nėra veiksminga (-os).

1

Parengta visuomenei ir sveikatos priežiūros įstaigoms skirta nacionalinė politika ir taisyklės, kuriomis skatinamas tinkamas antimikrobinių medžiagų naudojimas ir (arba) antimikrobinio gydymo priežiūros veikla.

2

Parengtos tinkamo antimikrobinių medžiagų naudojimo gairės, ir kai kuriose sveikatos priežiūros įstaigose vykdomos antimikrobinio gydymo priežiūros programos. Sudarant nacionalinį būtinųjų vaistų sąrašą, atsižvelgta į naujausią PSO antibiotikų klasifikacijos „AWaRe“ (angl. Access, Watch and Reserve) versiją.

3

Visose šalies sveikatos priežiūros įstaigose vadovaujamasi atitinkamomis gairėmis ir praktika, kad būtų sudarytos sąlygos tinkamai naudoti antimikrobines medžiagas. Visose pagrindinėse sveikatos priežiūros įstaigose vykdomos AAM priežiūros programos. Vykdoma antibiotikų vartojimo stebėsena, kuri grindžiama naujausia antibiotikų klasifikacijos „AWaRe“ versija.

4

Gairių dėl antibiotikų naudojimo optimizavimo laikomasi gydant visus pagrindinius sindromus, o naudojimo duomenys sistemingai perduodami vaistus išrašantiems gydytojams. Rengiant antimikrobinio gydymo priežiūros strategijas, atsižvelgiama į antibiotikų klasifikaciją „AWaRe“. Vykdoma griežta nacionalinė antibiotikų vartojimo stebėsena.

5

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

B.12.8

AAM priežiūra

Nurodykite savo valstybės narės lygį antimikrobinių vaistų priežiūros srityje.

Pastaba. Toliau pateikti lygių apibūdinimai pritaikyti remiantis bendro išorės vertinimo (10) P4.2 klausimo, susijusio su AAM priežiūra, formuluote.

Rodiklis

1–5

Lygis

Nėra pajėgumų rinkti, sulyginti ir pateikti duomenis (jautrumo antibiotikams tyrimų ir susijusius klinikinius ir epidemiologinis duomenis) arba tie pajėgumai nedideli.

1

Tarp hospitalizuotų ir ne stacionare gydomų pacientų paplitusių patogenų AAM duomenys sulyginami vietos lygmeniu, tačiau renkant duomenis gali nebūti taikomas standartinis metodas, be to, duomenų rinkimas nekoordinuojamas ir (arba) jų kokybės valdymas nevykdomas nacionaliniu lygmeniu.

2

Nacionaliniu lygmeniu sulyginami paplitusių patogenų AAM duomenys, tačiau atitinkami veiksmai nekoordinuojami nacionaliniu lygmeniu ir nenustatyti atitinkami nacionaliniai standartai.

3

Sukurta standartizuota nacionalinė AAM priežiūros sistema, pagal kurią renkami duomenys apie hospitalizuotų ir ne stacionare gydomų pacientų populiacijose paplitusius patogenus, ir tuo tikslu sukurtas priežiūros centrų tinklas, paskirta nacionalinė etaloninė AAM laboratorija ir nacionalinis koordinavimo centras, kuris rengia ataskaitas dėl AAM.

4

Be to, kas išdėstyta pirmiau, nacionalinės AAM priežiūros sistemos duomenys analizuojami, aiškinami ir pateikiami kartu su antimikrobinių medžiagų vartojimo ir (arba) naudojimo gydant žmones duomenimis, taip pat stengiamasi atlikti įvairių sektorių (žmonių ir gyvūnų sveikatos bei žemės ūkio) panašių duomenų analizę.

5

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

Su sveikatos priežiūra susijusios infekcijos (SSPSI)

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| B.12.9 | Pagrindiniai sunkumai

  Kokie yra didžiausi sunkumai, kurių šiuo metu patiria jūsų valstybė narė spręsdama SSPSI problemą? Pasirinkite tris sunkumus, po to įvertinkite juos pagal svarbą balais nuo 3 (svarbiausi) iki 1 (mažiausiai svarbūs): | Netaikoma |
| Prevencijos ir kontrolės priemonių įgyvendinimas įprastinėje praktikoje | |
| Biudžeto apribojimai | |
| Teisinio pagrindo nebuvimas arba nepakankamumas | |
| Žmogiškųjų išteklių stygius | |
| Infrastruktūros apribojimai (pvz., vienviečių palatų trūkumas, pasenę ligoninių pastatai ir kt.) | |
| Nepakankamas sveikatos priežiūros specialistų, pvz., gydytojų, slaugytojų, vaistininkų ir kt., taip pat plačiosios visuomenės informuotumas | |
| Ribotos galimybės gauti tam tikrų antimikrobinių medžiagų, pvz., siauro veikimo spektro antibiotikų ir naujų antimikrobinių medžiagų | |
| — | Papildomos pastabos: |

Klausimas

Rodiklis

B.12.9

Pagrindiniai sunkumai

Kokie yra didžiausi sunkumai, kurių šiuo metu patiria jūsų valstybė narė spręsdama SSPSI problemą? Pasirinkite tris sunkumus, po to įvertinkite juos pagal svarbą balais nuo 3 (svarbiausi) iki 1 (mažiausiai svarbūs):

Netaikoma

Prevencijos ir kontrolės priemonių įgyvendinimas įprastinėje praktikoje

Biudžeto apribojimai

Teisinio pagrindo nebuvimas arba nepakankamumas

Žmogiškųjų išteklių stygius

Infrastruktūros apribojimai (pvz., vienviečių palatų trūkumas, pasenę ligoninių pastatai ir kt.)

Nepakankamas sveikatos priežiūros specialistų, pvz., gydytojų, slaugytojų, vaistininkų ir kt., taip pat plačiosios visuomenės informuotumas

Ribotos galimybės gauti tam tikrų antimikrobinių medžiagų, pvz., siauro veikimo spektro antibiotikų ir naujų antimikrobinių medžiagų

—

Papildomos pastabos:

B.12.10

SSPSI priežiūra

Nurodykite savo valstybės narės lygį su sveikatos priežiūra susijusių infekcijų (SSPSI) priežiūros srityje.

Pastaba. Toliau pateikti lygių apibūdinimai pritaikyti remiantis bendro išorės vertinimo (11) R4.2 klausimo, susijusio su SSPSI priežiūra, formuluote.

Rodiklis

1–5

Lygis

Neparengta ir nerengiama nacionalinė SSPSI priežiūros programa ar nacionalinis strateginis SSPSI priežiūros planas, apimanti (-is) antimikrobinėms medžiagoms atsparių patogenus ir (arba) patogenus, kurių protrūkiai yra dažni.

1

Nacionalinis strateginis SSPSI priežiūros planas (apimantis antimikrobinėms medžiagoms atsparius patogenus ir (arba) patogenus, kurių protrūkiai yra dažni) yra parengtas, bet neįgyvendinamas.

2

Nacionalinis strateginis SSPSI priežiūros planas (apimantis antimikrobinėms medžiagoms atsparius patogenus ir (arba) patogenus, kurių protrūkiai yra dažni) yra parengtas ir įgyvendinamas vykdant nacionalinę programą, o tuo tikslu yra sukurta nacionalinė duomenų rinkimo, analizės ir grįžtamosios informacijos teikimo sistema. Atrinktos antrinės ir tretinės sveikatos priežiūros įstaigos vykdo SSPSI priežiūrą (kaip nurodyta pirmiau), taip pat laiku ir reguliariai teikia grįžtamąją informaciją vyresniajai vadovybei ir sveikatos priežiūros darbuotojams.

3

Nacionalinis strateginis SSPSI priežiūros planas (apimantis antimikrobinėms medžiagoms atsparius patogenus ir (arba) patogenus, kurių protrūkiai yra dažni) yra parengtas ir įgyvendinamas visoje šalyje visose antrinės ir tretinės sveikatos priežiūros įstaigose pagal nacionalinę sistemą, laikantis PSO rekomendacijų dėl infekcijų prevencijos ir kontrolės (IPK) pagrindinių komponentų. Reguliariai teikiamos ataskaitos, kad būtų galima pateikti grįžtamąją informaciją.

4

Nacionalinis strateginis SSPSI priežiūros planas (įskaitant patogenų, kurie yra atsparūs antimikrobinėms medžiagoms ir (arba) kurių protrūkiai yra dažni, sąrašą) yra parengtas ir įgyvendinamas visoje šalyje visose antrinės ir tretinės sveikatos priežiūros įstaigose vykdant nacionalinę programą ir taikant nacionalinę sistemą, atsižvelgiant į PSO rekomendacijas dėl IPK pagrindinių komponentų. Duomenimis dalijamasi ir jais nuolat ir laiku naudojamasi siekiant pagrįsti prevencijos veiksmus. Reguliariai vertinama sistemos kokybė ir poveikis ir imamasi atitinkamų veiksmų jai tobulinti.

5

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

13.   Sąjungos lygmens koordinavimo ir paramos funkcijos

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| B.13.1 | Ar jūsų valstybės narės teisinės atsako į ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją priemonės apima koordinavimą ir bendradarbiavimą naudojantis šalies ir Sąjungos sąsaja ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu? (Taip/Ne/Kita)






  — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |

Klausimas

Rodiklis

B.13.1

Ar jūsų valstybės narės teisinės atsako į ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją priemonės apima koordinavimą ir bendradarbiavimą naudojantis šalies ir Sąjungos sąsaja ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu? (Taip/Ne/Kita)

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

B.13.2

Ar ekstremaliosios sveikatos situacijos laikotarpiu jūsų valstybės narės atstovas SSK yra įtrauktas į nacionalinio lygmens koordinavimo struktūrų veiklą, visų pirma tam, kad padėtų palaikyti informacijos srautą tarp jūsų valstybės narės ir SSK? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei ne, koks yra jūsų atstovo SSK vaidmuo įgyvendinant nacionalinius atsako į ekstremaliąsias situacijas veiksmus ir, jeigu jis nėra tas asmuo, kuris palaiko ryšius su SSK ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų laikotarpiu, kas tai daro? |
| --- | --- |

—

Jei ne, koks yra jūsų atstovo SSK vaidmuo įgyvendinant nacionalinius atsako į ekstremaliąsias situacijas veiksmus ir, jeigu jis nėra tas asmuo, kuris palaiko ryšius su SSK ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų laikotarpiu, kas tai daro?

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

B.13.3

Ar jūsų valstybės narės ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų operacijų centro sistema arba IVS sąveikauja su ankstyvojo įspėjimo ir reagavimo sistemos incidentų ir (arba) krizių valdymo moduliu? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

B.13.4

Ar per praėjusius trejus metus jūsų valstybė narė į savo planus įtraukė SSK nuomones ir rekomendacijas dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai prevencijos ir kontrolės arba į jas atsižvelgė? (Taip/Ne/Kita/Iš dalies)

| — | Jei taip, paaiškinkite, kaip: |
| --- | --- |

—

Jei taip, paaiškinkite, kaip:

| — | Jei ne, kodėl: |
| --- | --- |

—

Jei ne, kodėl:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

| — | Jei pasirinkote „Iš dalies“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Iš dalies“, paaiškinkite:

Netaikoma

B.13.5

Ar per praėjusius trejus metus jūsų valstybė narė į savo planus įtraukė Komisijos rekomendacijas dėl bendrų laikinųjų visuomenės sveikatos priemonių arba į jas atsižvelgė? (Taip/Ne/Kita/Iš dalies)

| — | Jei taip, paaiškinkite, kaip: |
| --- | --- |

—

Jei taip, paaiškinkite, kaip:

| — | Jei ne, kodėl: |
| --- | --- |

—

Jei ne, kodėl:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

| — | Jei pasirinkote „Iš dalies“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Iš dalies“, paaiškinkite:

Netaikoma

B.13.6

Ar per praėjusius trejus metus jūsų valstybė narė į savo planus įtraukė arba atsižvelgė į ECDC rekomendacijas dėl atsako į grėsmes sveikatai? (Taip/Ne/Kita/Iš dalies)

| — | Jei taip, paaiškinkite, kaip: |
| --- | --- |

—

Jei taip, paaiškinkite, kaip:

| — | Jei ne, kodėl: |
| --- | --- |

—

Jei ne, kodėl:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

| — | Jei pasirinkote „Iš dalies“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Iš dalies“, paaiškinkite:

Netaikoma

B.13.7

Nurodykite, ar planuodama parengties ir atsako veiksmus jūsų valstybė narė atsižvelgia į toliau nurodytus su parama susijusius Komisijos ir atitinkamų Sąjungos agentūrų ir įstaigų vaidmenis, funkcijas ir priemones.

Netaikoma

Taip/Ne

Medicininė evakuacijos parama per AĮRS

Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) konsulinė ir repatriacijos parama

Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų generalinis direktoratas (ECHO GD) ir jo paramos pajėgumai, įskaitant rezervo „RescEU“ pajėgumus, taip pat Sąjungos civilinės saugos mechanizmo prevencijos ir parengties projektai (pvz., konkursai ir dotacijos tarpvalstybiniams sveikatos priežiūros srities projektams plėtoti)

Pasirengimo ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas institucijos (HERA) parama vykdant medicininių atsako priemonių mokslinius tyrimus ir jas kuriant, gaminant, kaupiant ir pristatant

HERA ekstremaliųjų situacijų biuras

ES finansavimo sutelkimo skubiems moksliniams tyrimams priemonės

ECDC atliekamas rizikos vertinimas

Europos vaistų agentūros (EMA) atliekamas rizikos vertinimas

Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) atliekamas rizikos vertinimas

Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) atliekamas rizikos vertinimas

Europos aplinkos agentūros (EAA) atliekamas rizikos vertinimas

Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (EMCDDA) atliekamas rizikos vertinimas

Rizikos vertinimai, atliekami bendradarbiaujant su Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolu), kai grėsmė kyla dėl teroristinės ar nusikalstamos veiklos

ECDC techninės ataskaitos ir gairės

Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros atliekamas rizikos vertinimas

ECDC ad hoc parama parengties ir atsako į protrūkius srityje (pvz., ES sveikatos darbo grupė)

ES etaloninės laboratorijos

Kita (nurodykite):

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

B.13.8

| — | Ar jūsų valstybė narė atsižvelgia į Sąjungos prevencijos, parengties ir atsako veiksmų planą, parengtą pagal Reglamento (ES) 2022/2371 5 straipsnį, įtraukdama tarpvalstybinio pobūdžio tarpregioninio lygmens parengties elementus į jūsų valstybės narės parengties ir atsako veiksmų planą arba lygiavertį (-čius) dokumentą (-us)? Jei taip, paaiškinkite, kaip: |
| --- | --- |

—

Ar jūsų valstybė narė atsižvelgia į Sąjungos prevencijos, parengties ir atsako veiksmų planą, parengtą pagal Reglamento (ES) 2022/2371 5 straipsnį, įtraukdama tarpvalstybinio pobūdžio tarpregioninio lygmens parengties elementus į jūsų valstybės narės parengties ir atsako veiksmų planą arba lygiavertį (-čius) dokumentą (-us)? Jei taip, paaiškinkite, kaip:

| — | Jei ne, kodėl: |
| --- | --- |

—

Jei ne, kodėl:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

14.   Mokslinių tyrimų plėtra ir vertinimai siekiant pagrįsti informacija ir paspartinti pasirengimą ekstremaliosioms situacijoms

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| B.14.1 | Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į mokslinių tyrimų svarbą rengiant parengties ir atsako veiksmų planą arba lygiavertį (-čius) dokumentą (-us). | Rodiklis
  1–5 arba netaikoma |
| | Lygis |
| Valstybė narė negali atsakyti į šį klausimą, nes nėra parengusi parengties ir atsako veiksmų plano arba lygiaverčio (-ių) dokumento (-ų). | Netaikoma |
| Parengtas parengties ir atsako veiksmų planas arba lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai), bet į jį (-uos) neįtraukta mokslinių tyrimų ir inovacijų susiklosčius ekstremaliajai situacijai strategija. | 1 |
| Parengtas parengties ir atsako veiksmų planas arba lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai), kuris (-ie) apima mokslinių tyrimų ir inovacijų susiklosčius ekstremaliajai situacijai strategiją, bet neskirta finansavimo moksliniams tyrimams ekstremaliųjų sveikatos situacijų laikotarpiu. | 2 |
| Parengtas parengties ir atsako veiksmų planas arba lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai), kuris (-ie) apima mokslinių tyrimų ir inovacijų susiklosčius ekstremaliajai situacijai strategiją, taip pat numatytas finansavimas moksliniams tyrimams ekstremaliųjų sveikatos situacijų laikotarpiu. | 3 |
| Parengtas parengties ir atsako veiksmų planas arba lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai), kuris (-ie) apima mokslinių tyrimų ir inovacijų susiklosčius ekstremaliajai situacijai strategiją, taip pat numatytos lėšos moksliniams tyrimams ekstremaliųjų sveikatos situacijų laikotarpiu ir nustatyta procedūra joms skubiai sutelkti. | 4 |
| Parengtas parengties ir atsako veiksmų planas arba lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai), kuris (-ie) apima mokslinių tyrimų ir inovacijų susiklosčius ekstremaliajai situacijai strategiją, taip pat numatytos lėšos ekstremaliosioms sveikatos situacijoms, nustatyta procedūra joms skubiai sutelkti ir sustiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumai. | 5 |
| — | 2 ir aukštesnio lygio atveju: ar mokslinių tyrimų ir inovacijų susiklosčius ekstremaliajai situacijai strategijoje (parengties ir atsako veiksmų plane arba lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose)) numatytas visuomenės sveikatos poreikių susiejimo su mokslinių tyrimų prioritetais ir poreikiais procesas? (Taip/Ne/Kita)






  — | Jei taip, apibūdinkite šį procesą: |

Klausimas

Rodiklis

B.14.1

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į mokslinių tyrimų svarbą rengiant parengties ir atsako veiksmų planą arba lygiavertį (-čius) dokumentą (-us).

Rodiklis

1–5 arba netaikoma

Lygis

Valstybė narė negali atsakyti į šį klausimą, nes nėra parengusi parengties ir atsako veiksmų plano arba lygiaverčio (-ių) dokumento (-ų).

Netaikoma

Parengtas parengties ir atsako veiksmų planas arba lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai), bet į jį (-uos) neįtraukta mokslinių tyrimų ir inovacijų susiklosčius ekstremaliajai situacijai strategija.

1

Parengtas parengties ir atsako veiksmų planas arba lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai), kuris (-ie) apima mokslinių tyrimų ir inovacijų susiklosčius ekstremaliajai situacijai strategiją, bet neskirta finansavimo moksliniams tyrimams ekstremaliųjų sveikatos situacijų laikotarpiu.

2

Parengtas parengties ir atsako veiksmų planas arba lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai), kuris (-ie) apima mokslinių tyrimų ir inovacijų susiklosčius ekstremaliajai situacijai strategiją, taip pat numatytas finansavimas moksliniams tyrimams ekstremaliųjų sveikatos situacijų laikotarpiu.

3

Parengtas parengties ir atsako veiksmų planas arba lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai), kuris (-ie) apima mokslinių tyrimų ir inovacijų susiklosčius ekstremaliajai situacijai strategiją, taip pat numatytos lėšos moksliniams tyrimams ekstremaliųjų sveikatos situacijų laikotarpiu ir nustatyta procedūra joms skubiai sutelkti.

4

Parengtas parengties ir atsako veiksmų planas arba lygiavertis (-čiai) dokumentas (-ai), kuris (-ie) apima mokslinių tyrimų ir inovacijų susiklosčius ekstremaliajai situacijai strategiją, taip pat numatytos lėšos ekstremaliosioms sveikatos situacijoms, nustatyta procedūra joms skubiai sutelkti ir sustiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumai.

5

—

2 ir aukštesnio lygio atveju: ar mokslinių tyrimų ir inovacijų susiklosčius ekstremaliajai situacijai strategijoje (parengties ir atsako veiksmų plane arba lygiaverčiame (-iuose) dokumente (-uose)) numatytas visuomenės sveikatos poreikių susiejimo su mokslinių tyrimų prioritetais ir poreikiais procesas? (Taip/Ne/Kita)

—

Jei taip, apibūdinkite šį procesą:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

B.14.2

Ar jūsų valstybė narė priklauso i) nacionaliniam, ii) visos Sąjungos arba iii) tarptautiniam klinikinių tyrimų centrų ar kohortų tinklui, kurio tikslas – skatinti dalyvavimą didelio masto tyrimuose, kuriuos atliekant yra daugiau galimybių per trumpą laiką pasiekti svarbių rezultatų? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei taip, nurodykite (pavadinimas ir lygmuo) |
| --- | --- |

—

Jei taip, nurodykite (pavadinimas ir lygmuo)

Netaikoma

Nacionalinis

Visos Sąjungos

Tarptautinis

Klinikinių tyrimų centrai

Tarptautinis kohortų tinklas

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

B.14.3

Ar jūsų valstybė narė yra patvirtinusi suderintų protokolų rengimo ir duomenų rinkimo šiuose tinkluose procedūras? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei taip, nurodykite juos: |
| --- | --- |

—

Jei taip, nurodykite juos:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

B.14.4

Ar jūsų valstybė narė yra nustačiusi tyrimo centrų akreditavimo skubos tvarka ir paspartinto koordinuoto (tarp nacionalinių kompetentingų institucijų ir etikos komitetų) klinikinių tyrimų vertinimo bei leidimų jiems atlikti suteikimo ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju procedūras? (Taip/Ne/Kita)

| — | Jei taip, paaiškinkite, įskaitant bendradarbiavimą su etikos komitetais: |
| --- | --- |

—

Jei taip, paaiškinkite, įskaitant bendradarbiavimą su etikos komitetais:

| — | Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite: |
| --- | --- |

—

Jei pasirinkote „Kita“, paaiškinkite:

Netaikoma

B.14.5

Nurodykite, ar jūsų valstybės narės patvirtintas požiūris į veiklos (pvz., veiksmų) mokslinius tyrimus apima toliau nurodytus aspektus.

Netaikoma

Taip

Ne

Pasirengimas moksliniams tyrimams, įskaitant protokolų parengimą, partnerystės ryšių užmezgimą ir funkcijų bei pareigų nustatymą prieš susiklostant ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai

Ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju taikomos veiklos priemonės, kuriomis užtikrinama galimybė gauti reikiamų išteklių ir pasinaudoti skubaus finansavimo būdais

Ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju taikomos veiklos priemonės, kuriomis užtikrinama galimybė skubos tvarka išduoti leidimus ir dalytis duomenimis laikantis etikos principų

| — | Papildomos pastabos: |
| --- | --- |

—

Papildomos pastabos:

15.   Informacija apie atkūrimo planą

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| B.15.1 | 2Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į savo valstybės narės atkūrimo planą arba atkūrimo veiksmams skirtą prevencijos, parengties ir atsako veiksmų plano arba lygiaverčio (-ių) dokumento (-ų) skirsnį: | Rodiklis
  1–5 |
| | Lygis |
| Atkūrimo planas neparengtas ir į parengties ir atsako veiksmų planą arba lygiavertį (-čius) dokumentą (-us) neįtrauktas atkūrimo veiksmams skirtas skirsnis. | 1 |
| Parengtas atkūrimo planas arba atkūrimo veiksmams skirtas atitinkamo (-ų) dokumento (-ų) skirsnis. | 2 |
| Atkūrimo plane arba atkūrimo veiksmams skirtame skirsnyje aptariamas įgytos patirties kaupimo atliekant įgyvendintų arba įgyvendinamų veiksmų peržiūras ir jos įtraukimo į praktiką rengiant veiksmų planą procesas arba pateikiamos nuorodos į jį. | 3 |
| Atkūrimo plane arba atkūrimo veiksmams skirtame skirsnyje aptariamas įgytos patirties kaupimo atliekant įgyvendintų arba įgyvendinamų veiksmų peržiūras ir jos įtraukimo į praktiką rengiant bendrą sistemą, pvz. nacionalinį sveikatos saugumo srities veiksmų planą (NSSSVP) arba lygiavertį dokumentą, procesas arba pateikiamos nuorodos į jį. Šis procesas įgyvendinamas ir jo įgyvendinimo stebėsena reguliariai vykdoma nacionaliniu lygmeniu. | 4 |
| Atkūrimo plane aptariamas įgytos patirties kaupimo atliekant įgyvendintų arba įgyvendinamų veiksmų peržiūras ir jos įtraukimo į praktiką rengiant NSSSVP arba lygiavertį dokumentą procesas arba pateikiamos nuorodos į jį. Šis procesas įgyvendinamas ir jo įgyvendinimo stebėsena reguliariai vykdoma nacionaliniu ir regioniniu (subnacionaliniu) lygmenimis. | 5 |
| — | Papildomos pastabos: |

Klausimas

Rodiklis

B.15.1

2Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į savo valstybės narės atkūrimo planą arba atkūrimo veiksmams skirtą prevencijos, parengties ir atsako veiksmų plano arba lygiaverčio (-ių) dokumento (-ų) skirsnį:

Rodiklis

1–5

Lygis

Atkūrimo planas neparengtas ir į parengties ir atsako veiksmų planą arba lygiavertį (-čius) dokumentą (-us) neįtrauktas atkūrimo veiksmams skirtas skirsnis.

1

Parengtas atkūrimo planas arba atkūrimo veiksmams skirtas atitinkamo (-ų) dokumento (-ų) skirsnis.

2

Atkūrimo plane arba atkūrimo veiksmams skirtame skirsnyje aptariamas įgytos patirties kaupimo atliekant įgyvendintų arba įgyvendinamų veiksmų peržiūras ir jos įtraukimo į praktiką rengiant veiksmų planą procesas arba pateikiamos nuorodos į jį.

3

Atkūrimo plane arba atkūrimo veiksmams skirtame skirsnyje aptariamas įgytos patirties kaupimo atliekant įgyvendintų arba įgyvendinamų veiksmų peržiūras ir jos įtraukimo į praktiką rengiant bendrą sistemą, pvz. nacionalinį sveikatos saugumo srities veiksmų planą (NSSSVP) arba lygiavertį dokumentą, procesas arba pateikiamos nuorodos į jį. Šis procesas įgyvendinamas ir jo įgyvendinimo stebėsena reguliariai vykdoma nacionaliniu lygmeniu.

4

Atkūrimo plane aptariamas įgytos patirties kaupimo atliekant įgyvendintų arba įgyvendinamų veiksmų peržiūras ir jos įtraukimo į praktiką rengiant NSSSVP arba lygiavertį dokumentą procesas arba pateikiamos nuorodos į jį. Šis procesas įgyvendinamas ir jo įgyvendinimo stebėsena reguliariai vykdoma nacionaliniu ir regioniniu (subnacionaliniu) lygmenimis.

5

—

Papildomos pastabos:

16.   Veiksmai, kurių imtasi siekiant pašalinti trūkumus, nustatytus įgyvendinant prevencijos, parengties ir atsako veiksmų planus

| | Klausimas | Rodiklis |
| --- | --- | --- |
| B.16.1 | Įkelkite savo valstybės narės naujausią TSPT šalies metinę ataskaitą, kurią PSO pateikė nacionalinis TSPT ryšių punktas, „pdf“ formatu. | Rodikliai
  TSPT |
| B.16.2 | Nurodykite, ar per praėjusius trejus metus jūsų valstybė narė naudojo kurį nors iš toliau nurodytų papildomų mechanizmų TSPT pajėgumų įgyvendinimui ir prevencijos, parengties ir atsako veiksmų planavimui įvertinti:

  Pažymėkite varnele: | Netaikoma |
| | Atlikta per praėjusius trejus metus? (Taip/Ne)
  (Jei paskelbta, pateikite nuorodą) |
| Bendras išorės vertinimas | |
| Įgyvendinamų veiksmų peržiūros | |
| Įgyvendintų veiksmų peržiūros | |
| Imitavimo pratybos | |
| Bendras įvykių vertinimas ir nustatymas | |
| Kita: paaiškinkite | |
| |
| B.16.3 | Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į PSO siūlomą nacionalinį sveikatos saugumo srities veiksmų planą (NSSSVP) arba lygiavertę sistemą: | Rodiklis
  1–5 |
| | Lygis |
| NSSSVP arba lygiavertė sistema nesukurtas (-a) ir šiuo metu nekuriamas (-a). | 1 |
| NSSSVP arba lygiavertė sistema sukurtas (-a), bet dar nesuderintas (-a) su veiksmais visais valdžios lygmenimis grindžiamu požiūriu ir koncepcijos „Viena sveikata“ visus pavojus apimančiu požiūriu. | 2 |
| NSSSVP arba lygiavertė sistema sukurtas (-a) ir suderintas (-a) su veiksmais visais valdžios lygmenimis grindžiamu požiūriu ir koncepcijos „Viena sveikata“ visus pavojus apimančiu požiūriu, taip pat nustatytos apibrėžtos funkcijos, pareigos ir bendradarbiavimo mechanizmas. | 3 |
| NSSSVP arba lygiavertė sistema sukurtas (-a) ir suderintas (-a) su veiksmais visais valdžios lygmenimis grindžiamu požiūriu ir koncepcijos „Viena sveikata“ visus pavojus apimančiu požiūriu, taip pat nustatytos funkcijų apibrėžtys, pareigos ir bendradarbiavimo mechanizmas. Be to, apskaičiuotos nacionalinio sveikatos saugumo srities veiksmų plano arba lygiavertės sistemos įgyvendinimo išlaidos. | 4 |
| Kaip 4 lygio atveju. Be to, įgyvendinama bent viena suplanuota veikla. | 5 |
| — | Papildomos pastabos: |

Klausimas

Rodiklis

B.16.1

Įkelkite savo valstybės narės naujausią TSPT šalies metinę ataskaitą, kurią PSO pateikė nacionalinis TSPT ryšių punktas, „pdf“ formatu.

Rodikliai

TSPT

B.16.2

Nurodykite, ar per praėjusius trejus metus jūsų valstybė narė naudojo kurį nors iš toliau nurodytų papildomų mechanizmų TSPT pajėgumų įgyvendinimui ir prevencijos, parengties ir atsako veiksmų planavimui įvertinti:

Pažymėkite varnele:

Netaikoma

Atlikta per praėjusius trejus metus? (Taip/Ne)

(Jei paskelbta, pateikite nuorodą)

Bendras išorės vertinimas

Įgyvendinamų veiksmų peržiūros

Įgyvendintų veiksmų peržiūros

Imitavimo pratybos

Bendras įvykių vertinimas ir nustatymas

Kita: paaiškinkite

B.16.3

Nurodykite savo valstybės narės lygį, atsižvelgdami į PSO siūlomą nacionalinį sveikatos saugumo srities veiksmų planą (NSSSVP) arba lygiavertę sistemą:

Rodiklis

1–5

Lygis

NSSSVP arba lygiavertė sistema nesukurtas (-a) ir šiuo metu nekuriamas (-a).

1

NSSSVP arba lygiavertė sistema sukurtas (-a), bet dar nesuderintas (-a) su veiksmais visais valdžios lygmenimis grindžiamu požiūriu ir koncepcijos „Viena sveikata“ visus pavojus apimančiu požiūriu.

2

NSSSVP arba lygiavertė sistema sukurtas (-a) ir suderintas (-a) su veiksmais visais valdžios lygmenimis grindžiamu požiūriu ir koncepcijos „Viena sveikata“ visus pavojus apimančiu požiūriu, taip pat nustatytos apibrėžtos funkcijos, pareigos ir bendradarbiavimo mechanizmas.

3

NSSSVP arba lygiavertė sistema sukurtas (-a) ir suderintas (-a) su veiksmais visais valdžios lygmenimis grindžiamu požiūriu ir koncepcijos „Viena sveikata“ visus pavojus apimančiu požiūriu, taip pat nustatytos funkcijų apibrėžtys, pareigos ir bendradarbiavimo mechanizmas. Be to, apskaičiuotos nacionalinio sveikatos saugumo srities veiksmų plano arba lygiavertės sistemos įgyvendinimo išlaidos.

4

Kaip 4 lygio atveju. Be to, įgyvendinama bent viena suplanuota veikla.

5

—

Papildomos pastabos:

| — | 1 lygio atveju: nurodykite, ar jūsų valstybė narė planuoja pradėti įgyvendinti nacionalinį sveikatos saugumo srities veiksmų planą arba lygiavertę sistemą: |
| --- | --- |

—

1 lygio atveju: nurodykite, ar jūsų valstybė narė planuoja pradėti įgyvendinti nacionalinį sveikatos saugumo srities veiksmų planą arba lygiavertę sistemą:

| — | Visų lygių atveju: jei jūsų valstybė narė nėra parengusi nacionalinio sveikatos saugumo srities veiksmų plano, apibūdinkite lygiavertę sistemą: |
| --- | --- |

—

Visų lygių atveju: jei jūsų valstybė narė nėra parengusi nacionalinio sveikatos saugumo srities veiksmų plano, apibūdinkite lygiavertę sistemą:

C.   KITA

| C.1 | Kaip manote, kokių tolesnių veiksmų Komisija galėtų imtis, siekdama padėti planuoti didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai prevencijos, parengties joms, atsako į jas ir atkūrimo veiksmus: |
| --- | --- |
| C.2 | Pateikite savo pastabas ar paaiškinimus dėl pirmiau pateiktų klausimų ir, jei manote, kad tai būtina, nurodykite, kokią susijusią veiklą vykdė jūsų šalis, arba pateikite papildomą informaciją, susijusią su šio klausimyno tema: |

C.1

Kaip manote, kokių tolesnių veiksmų Komisija galėtų imtis, siekdama padėti planuoti didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai prevencijos, parengties joms, atsako į jas ir atkūrimo veiksmus:

C.2

Pateikite savo pastabas ar paaiškinimus dėl pirmiau pateiktų klausimų ir, jei manote, kad tai būtina, nurodykite, kokią susijusią veiklą vykdė jūsų šalis, arba pateikite papildomą informaciją, susijusią su šio klausimyno tema:

---

(1)  Šiame klausime organizacija – tai oficialiai įgaliota grupė, atsakinga už ekstremaliųjų situacijų valdymo plano įgyvendinimą.

(2)  Automatizavimas – tai priežiūros proceso įtraukimas į sveikatos priežiūros paslaugų teikimo sistemą, iš kurios automatiškai išgaunama atitinkama informacija ir ja dalijamasi, arba kitoks automatizavimo procesas, kuriuo sumažinamas priklausomumas nuo žmogiškųjų išteklių.

(3)  Šiuo atveju tai reiškia tokių sektorių, kaip saugumo, teisingumo, gynybos ir civilinės saugos sektoriai, veiksmų koordinavimą, kuriuo sudaromos sąlygos taikyti konkretų parengties tyčiniam paskleidimui ir atsako į jį mechanizmą.

(4)  Vaistų ir medicinos reikmenų atsargos, kurias valstybės narės yra sukaupusios gyvybėms gelbėti krizės metu

(5)  Pavyzdžiui, ligoninių atsako veiksmų ir veiklos planą.

(6)  Tai gali būti sveikatos, civilinės saugos ir sienų kontrolės sektoriai, su kuriais gali būti keičiamasi informacija, kad prireikus būtų įgyvendintos specialios priemonės, pvz., karantino priemonės, atrankinė patikra, nemedikamentinės apsaugos priemonės ir kt.

(7)  https://www.who.int/publications/m/item/tripartite-amr-country-self-assessment-survey---tracss-(6.0)-2022

(8)  Pasaulio sveikatos organizacijos parengta bendro išorės vertinimo priemonė, 2022 m.

(9)  Ten pat.

(10)  Ten pat.

(11)  Ten pat.

---

SPRENDIMAI

| 2023 9 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 234/142 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 234/142

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2023/1809

2023 m. rugsėjo 14 d.

kuriuo nustatomi ES ekologinio ženklo suteikimo sugeriamiesiems higienos gaminiams ir daugkartinėms menstruacinėms taurelėms kriterijai

(pranešta dokumentu Nr. C(2023) 6024)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 66/2010 dėl ES ekologinio ženklo (1), ypač į jo 8 straipsnio 2 dalį,

pasikonsultavusi su Europos Sąjungos ekologinio ženklinimo valdyba,

kadangi:

| (1) | pagal Reglamentą (EB) Nr. 66/2010 ES ekologinis ženklas gali būti suteikiamas tokiems produktams, kurie per visą gyvavimo ciklą daro mažesnį poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

(1)

pagal Reglamentą (EB) Nr. 66/2010 ES ekologinis ženklas gali būti suteikiamas tokiems produktams, kurie per visą gyvavimo ciklą daro mažesnį poveikį aplinkai;

| (2) | Reglamente (EB) Nr. 66/2010 numatyta, kad kiekvienai produktų grupei turi būti nustatyti konkretūs ES ekologinio ženklo suteikimo kriterijai; |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EB) Nr. 66/2010 numatyta, kad kiekvienai produktų grupei turi būti nustatyti konkretūs ES ekologinio ženklo suteikimo kriterijai;

| (3) | Komisijos sprendimu 2014/763/ES (2) nustatyti produktų grupei „sugeriamieji higienos gaminiai“ taikomi ES ekologinio ženklo suteikimo kriterijai ir su jais susiję vertinimo bei patikros reikalavimai. Komisijos sprendimu (ES) 2018/1590 (3) tų kriterijų ir reikalavimų galiojimas pratęstas iki 2023 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos sprendimu 2014/763/ES (2) nustatyti produktų grupei „sugeriamieji higienos gaminiai“ taikomi ES ekologinio ženklo suteikimo kriterijai ir su jais susiję vertinimo bei patikros reikalavimai. Komisijos sprendimu (ES) 2018/1590 (3) tų kriterijų ir reikalavimų galiojimas pratęstas iki 2023 m. gruodžio 31 d.;

| (4) | siekiant geriau atspindėti geriausią praktiką produktų grupės rinkoje ir atsižvelgti į politikos pokyčius, potencialias galimybes ateityje plačiau naudoti tvarius produktus ir potencialiai išaugsiančią jų paklausą rinkoje, tikslinga nustatyti naujus sugeriamųjų higienos gaminių kriterijus. Taip pat tikslinga nustatyti daugkartinėms menstruacinėms taurelėms, kaip tvariai alternatyvai su potencialiai augančia rinka, taikytinus kriterijus; |
| --- | --- |

(4)

siekiant geriau atspindėti geriausią praktiką produktų grupės rinkoje ir atsižvelgti į politikos pokyčius, potencialias galimybes ateityje plačiau naudoti tvarius produktus ir potencialiai išaugsiančią jų paklausą rinkoje, tikslinga nustatyti naujus sugeriamųjų higienos gaminių kriterijus. Taip pat tikslinga nustatyti daugkartinėms menstruacinėms taurelėms, kaip tvariai alternatyvai su potencialiai augančia rinka, taikytinus kriterijus;

| (5) | 2017 m. birželio 30 d. ES ekologinio ženklo tinkamumo patikros, per kurią peržiūrėtas Reglamento (EB) Nr. 66/2010 įgyvendinimas, ataskaitoje (4) padaryta išvada, kad ES ekologinio ženklo sistemą reikėtų padaryti strategiškesnę, be kita ko, kai tinkama, sujungiant glaudžiai susijusių produktų grupes; |
| --- | --- |

(5)

2017 m. birželio 30 d. ES ekologinio ženklo tinkamumo patikros, per kurią peržiūrėtas Reglamento (EB) Nr. 66/2010 įgyvendinimas, ataskaitoje (4) padaryta išvada, kad ES ekologinio ženklo sistemą reikėtų padaryti strategiškesnę, be kita ko, kai tinkama, sujungiant glaudžiai susijusių produktų grupes;

| (6) | atsižvelgiant į tas išvadas ir pasikonsultavus su ES ekologinio ženklinimo valdyba, tame pačiame sprendime produktų grupę „sugeriamieji higienos gaminiai“ tikslinga sujungti su produktų grupe „daugkartinės menstruacinės taurelės“, nes šios dvi produktų grupės atlieka tą pačią funkciją; |
| --- | --- |

(6)

atsižvelgiant į tas išvadas ir pasikonsultavus su ES ekologinio ženklinimo valdyba, tame pačiame sprendime produktų grupę „sugeriamieji higienos gaminiai“ tikslinga sujungti su produktų grupe „daugkartinės menstruacinės taurelės“, nes šios dvi produktų grupės atlieka tą pačią funkciją;

| (7) | pagal Reglamentą (EB) Nr. 66/2010, ES ekologinis ženklas nesuteikiamas jokios rūšies medicininiam prietaisui, įskaitant tuos, kurie apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2017/745 (5); |
| --- | --- |

(7)

pagal Reglamentą (EB) Nr. 66/2010, ES ekologinis ženklas nesuteikiamas jokios rūšies medicininiam prietaisui, įskaitant tuos, kurie apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2017/745 (5);

| (8) | 2020 m. kovo 11 d. priimtame naujajame Žiedinės ekonomikos veiksmų plane, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos (6), nustatyta, kad į ES ekologinio ženklo suteikimo kriterijus turi būti sistemingiau įtraukiami reikalavimai dėl patvarumo, perdirbamumo ir grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalies; |
| --- | --- |

(8)

2020 m. kovo 11 d. priimtame naujajame Žiedinės ekonomikos veiksmų plane, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos (6), nustatyta, kad į ES ekologinio ženklo suteikimo kriterijus turi būti sistemingiau įtraukiami reikalavimai dėl patvarumo, perdirbamumo ir grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalies;

| (9) | persvarstytais ES ekologinio ženklo suteikimo sugeriamiesiems higienos gaminiams ir daugkartinėms menstruacinėms taurelėms kriterijais turėtų būti siekiama populiarinti produktus, kurie per visą gyvavimo ciklą daro mažesnį poveikį aplinkai ir gaminami taikant procesus, per kuriuos medžiagos ir energija naudojami tausiai. Visų pirma, persvarstytais ES ekologinio ženklo suteikimo kriterijais populiarinami produktai, kuriuos gaminant į vandenį ir orą išmetama mažiau teršalų, kuriuose naudotos žaliavos iš tvariai tvarkomų miškų ir kurie atitinka griežtus kenksmingųjų medžiagų reikalavimus. Be to, kad kriterijai padėtų pereiti prie labiau žiedinės ekonomikos, jais turėtų būti skatinama, kai įmanoma, kaip alternatyvą plastikinėms pakuotėms naudoti popierių ir (arba) kartonines pakuotes ir pakuotes, kuriose yra grąžinamojo perdirbimo medžiagų ir kurias galima lengvai perdirbti; |
| --- | --- |

(9)

persvarstytais ES ekologinio ženklo suteikimo sugeriamiesiems higienos gaminiams ir daugkartinėms menstruacinėms taurelėms kriterijais turėtų būti siekiama populiarinti produktus, kurie per visą gyvavimo ciklą daro mažesnį poveikį aplinkai ir gaminami taikant procesus, per kuriuos medžiagos ir energija naudojami tausiai. Visų pirma, persvarstytais ES ekologinio ženklo suteikimo kriterijais populiarinami produktai, kuriuos gaminant į vandenį ir orą išmetama mažiau teršalų, kuriuose naudotos žaliavos iš tvariai tvarkomų miškų ir kurie atitinka griežtus kenksmingųjų medžiagų reikalavimus. Be to, kad kriterijai padėtų pereiti prie labiau žiedinės ekonomikos, jais turėtų būti skatinama, kai įmanoma, kaip alternatyvą plastikinėms pakuotėms naudoti popierių ir (arba) kartonines pakuotes ir pakuotes, kuriose yra grąžinamojo perdirbimo medžiagų ir kurias galima lengvai perdirbti;

| (10) | iš tekstilės pagaminti daugkartiniai produktai pateikiami į rinką kaip alternatyva vienkartiniams produktams. Persvarstyti ES ekologinio ženklo suteikimo sugeriamiesiems higienos gaminiams ir daugkartinėms menstruacinėms taurelėms kriterijai netaikomi šioms daugkartinėms tekstilės alternatyvoms, kurių aplinkai reikšmingus elementus ir ekologinius kriterijus planuojama konkrečiai ištirti siekiant persvarstyti ES ekologinio ženklo suteikimo tekstilės gaminiams kriterijus, nustatytus Komisijos sprendimu 2014/350/ES (7); |
| --- | --- |

(10)

iš tekstilės pagaminti daugkartiniai produktai pateikiami į rinką kaip alternatyva vienkartiniams produktams. Persvarstyti ES ekologinio ženklo suteikimo sugeriamiesiems higienos gaminiams ir daugkartinėms menstruacinėms taurelėms kriterijai netaikomi šioms daugkartinėms tekstilės alternatyvoms, kurių aplinkai reikšmingus elementus ir ekologinius kriterijus planuojama konkrečiai ištirti siekiant persvarstyti ES ekologinio ženklo suteikimo tekstilės gaminiams kriterijus, nustatytus Komisijos sprendimu 2014/350/ES (7);

| (11) | atsižvelgiant į produktų grupių inovacijų ciklą, naujieji kriterijai ir su jais susiję vertinimo bei patikros reikalavimai turėtų galioti iki 2029 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(11)

atsižvelgiant į produktų grupių inovacijų ciklą, naujieji kriterijai ir su jais susiję vertinimo bei patikros reikalavimai turėtų galioti iki 2029 m. gruodžio 31 d.;

| (12) | siekiant teisinio tikrumo, Sprendimas 2014/763/ES turėtų būti panaikintas; |
| --- | --- |

(12)

siekiant teisinio tikrumo, Sprendimas 2014/763/ES turėtų būti panaikintas;

| (13) | gamintojams, kurių gaminamiems sugeriamiesiems higienos gaminiams ES ekologinis ženklas suteiktas pagal Sprendime 2014/763/ES nustatytus kriterijus, reikėtų nustatyti pereinamąjį laikotarpį ir taip suteikti jiems pakankamai laiko pritaikyti savo gaminius, kad šie atitiktų naujuosius kriterijus ir reikalavimus. Be to, tam tikrą laiką po šio sprendimo priėmimo sugeriamųjų higienos gaminių gamintojams turėtų būti leidžiama teikti paraiškas remiantis arba Sprendimu 2014/763/ES nustatytais kriterijais, arba šiuo sprendimu nustatytais naujaisiais kriterijais. Pereinamuoju laikotarpiu taip pat turėtų būti leidžiama naudoti ES ekologinius ženklus, suteiktus pagal Sprendime 2014/763/ES nustatytus kriterijus; |
| --- | --- |

(13)

gamintojams, kurių gaminamiems sugeriamiesiems higienos gaminiams ES ekologinis ženklas suteiktas pagal Sprendime 2014/763/ES nustatytus kriterijus, reikėtų nustatyti pereinamąjį laikotarpį ir taip suteikti jiems pakankamai laiko pritaikyti savo gaminius, kad šie atitiktų naujuosius kriterijus ir reikalavimus. Be to, tam tikrą laiką po šio sprendimo priėmimo sugeriamųjų higienos gaminių gamintojams turėtų būti leidžiama teikti paraiškas remiantis arba Sprendimu 2014/763/ES nustatytais kriterijais, arba šiuo sprendimu nustatytais naujaisiais kriterijais. Pereinamuoju laikotarpiu taip pat turėtų būti leidžiama naudoti ES ekologinius ženklus, suteiktus pagal Sprendime 2014/763/ES nustatytus kriterijus;

| (14) | šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 66/2010 16 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(14)

šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka pagal Reglamento (EB) Nr. 66/2010 16 straipsnį įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Produktų grupę „sugeriamieji higienos gaminiai“ sudaro visi gaminiai (išskyrus tekstilės gaminius), kurių paskirtis – sugerti ir sulaikyti žmogaus išskyras, pvz., šlapimą, išmatas, prakaitą, menstruacinį skystį arba pieną. Produktų grupę „sugeriamieji higienos gaminiai“ sudaro buitiniam ir profesiniam naudojimui skirti gaminiai.

2.   Produktų grupei „sugeriamieji higienos gaminiai“ nepriskiriami produktai, patenkantys į Reglamento (ES) 2017/745 taikymo sritį.

2 straipsnis

1.   Produktų grupę „daugkartinės menstruacinės taurelės“ sudaro į makštį dedamos daugkartinės lanksčios taurelės arba barjerinės priemonės, kurių paskirtis – sulaikyti ir surinkti menstruacinį skystį ir kurios pagamintos iš silikono ar kitų elastomerų.

2.   Produktų grupei „daugkartinės menstruacinės taurelės“ nepriskiriami produktai, patenkantys į Reglamento (ES) 2017/745 taikymo sritį.

3 straipsnis

1.   Kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 66/2010 produktui būtų suteiktas produktų grupės „sugeriamieji higienos gaminiai“ ES ekologinis ženklas, jis turi atitikti šio sprendimo 1 straipsnyje nurodytą tos produktų grupės apibrėžtį ir šio sprendimo I priede nustatytus atitinkamus kriterijus ir su jais susijusius vertinimo bei patikros reikalavimus.

2.   Kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 66/2010 produktui būtų suteiktas produktų grupės „daugkartinės menstruacinės taurelės“ ES ekologinis ženklas, jis turi atitikti šio sprendimo 2 straipsnyje nurodytą tos produktų grupės apibrėžtį ir šio sprendimo II priede nustatytus atitinkamus kriterijus ir su jais susijusius vertinimo bei patikros reikalavimus.

4 straipsnis

Produktų grupėms „sugeriamieji higienos gaminiai“ ir „daugkartinės menstruacinės taurelės“ nustatyti ES ekologinio ženklo suteikimo kriterijai ir su jais susiję vertinimo bei patikros reikalavimai galioja iki 2029 m. gruodžio 31 d.

5 straipsnis

1.   Administravimo tikslais produktų grupei „sugeriamieji higienos gaminiai“ suteikiamas kodas 047.

2.   Administravimo tikslais produktų grupei „daugkartinės menstruacinės taurelės“ suteikiamas kodas 055.

6 straipsnis

Sprendimas 2014/763/ES panaikinamas.

7 straipsnis

1.   Iki šio sprendimo taikymo pradžios dienos pateiktos paraiškos dėl ES ekologinio ženklo suteikimo produktams, priskiriamiems prie Sprendime 2014/763/ES apibrėžtos produktų grupės „sugeriamieji higienos gaminiai“, vertinamos pagal Sprendime 2014/763/ES nustatytus kriterijus.

2.   Šio sprendimo taikymo pradžios dieną arba per du mėnesius nuo tos dienos pateiktos paraiškos dėl ES ekologinio ženklo suteikimo produktams, priskiriamiems prie produktų grupės „sugeriamieji higienos gaminiai“, gali būti parengtos pagal šiame sprendime arba Sprendime 2014/763/ES nustatytus kriterijus ir bus vertinamos atsižvelgiant į kriterijus, pagal kuriuos buvo parengtos.

3.   ES ekologinio ženklo licencijas, išduotas pagal paraišką, įvertintą remiantis Sprendime 2014/763/ES nustatytais kriterijais, galima naudoti 12 mėnesių nuo šio sprendimo taikymo pradžios dienos.

8 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Jis taikomas nuo 2023 m. rugsėjo 21 d.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 14 d.

Komisijos vardu

Virginijus SINKEVIČIUS

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 27, 2010 1 30, p. 1.

1

(2)  
  2014 m. spalio 24 d. Komisijos sprendimas 2014/763/ES, kuriuo nustatomi ekologiniai kriterijai, taikomi suteikiant ES ekologinį ženklą sugeriamiesiems higienos gaminiams (OL L 320, 2014 11 6, p. 46).

2

(3)  
  2018 m. spalio 19 d. Komisijos sprendimas (ES) 2018/1590, kuriuo dėl ekologinių kriterijų, taikomų tam tikriems produktams suteikiant ES ekologinį ženklą, ir susijusių vertinimo bei patikros reikalavimų galiojimo laikotarpio iš dalies keičiami sprendimai 2012/481/ES, 2014/391/ES, 2014/763/ES ir 2014/893/ES (OL L 264, 2018 10 23, p. 24).

3

(4)  Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo ir 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 66/2010 dėl ES ekologinio ženklo įgyvendinimo peržiūros (COM(2017) 355 final).

4

final

(5)  
  2017 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/745 dėl medicinos priemonių, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2001/83/EB, Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 ir Reglamentas (EB) Nr. 1223/2009, ir kuriuo panaikinamos Tarybos direktyvos 90/385/EEB ir 93/42/EEB (OL L 117, 2017 5 5, p. 1).

5

(6)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020) 98 final) (OL C 364, 2020 10 28, p. 94).

6

final

(7)  
  2014 m. birželio 5 d. Komisijos sprendimas 2014/350/ES, kuriuo nustatomi ekologiniai kriterijai, taikomi suteikiant ES ekologinį ženklą tekstilės gaminiams (pranešta dokumentu (OL L 174, 2014 6 13, p. 45).

7

---

I PRIEDAS

ES ekologinio ženklo suteikimo sugeriamiesiems higienos gaminiams kriterijai

ES ekologinio ženklo kriterijai skirti aplinkosauginio veiksmingumo atžvilgiu geriausiems sugeriamiesiems higienos gaminiams rinkoje. Šiuose kriterijuose pagrindinis dėmesys skiriamas svarbiausiam su šių produktų gyvavimo ciklu susijusiam poveikiui aplinkai ir jais populiarinami žiedinės ekonomikos aspektai.

Vertinimo ir patikros reikalavimai

Kad konkrečiam produktui būtų suteiktas ES ekologinis ženklas, produktas turi atitikti visus reikalavimus. Pareiškėjas pateikia raštišką patvirtinimą, kuriame nurodoma, kad laikomasi visų kriterijų.

Kiekvieno kriterijaus apraše nurodyti konkretūs vertinimo ir patikros reikalavimai.

Jeigu reikalaujama, kad pareiškėjas pateiktų deklaracijas, dokumentus, tyrimų rezultatus, bandymų ataskaitas ar kitus atitikties kriterijams įrodymus, juos gali pateikti pareiškėjas ir (arba) jo tiekėjas (-ai).

Kompetentingos įstaigos, pripažindamos patvirtinimus, pirmenybę teikia tiems patvirtinimams, kuriuos išdavė pagal atitinkamus bandymų ir kalibravimo laboratorijų darniuosius standartus akredituotos įstaigos, ir patikroms, kurias atliko pagal atitinkamus produktų, procesų ir paslaugų sertifikavimo įstaigų darniuosius standartus akredituotos įstaigos.

Kai tinka, galima taikyti kitus bandymų metodus nei nurodytieji kiekvieno kriterijaus apraše, jei paraišką vertinanti kompetentinga įstaiga juos pripažįsta lygiaverčiais.

Prireikus kompetentingos įstaigos gali reikalauti patvirtinamųjų dokumentų ir atlikti nepriklausomas patikras.

Apie produktų, kuriems suteiktas ES ekologinis ženklas, gamybos vietų ir tiekėjų pakeitimą pranešama kompetentingoms įstaigoms, kartu pateikiant patvirtinamuosius duomenis, kad būtų galima patikrinti, ar ir toliau užtikrinama atitiktis kriterijams.

Būtina sąlyga – produktas turi atitikti visus susijusius šalies (-ių), kurioje (-se) jį ketinama pateikti rinkai, teisinius reikalavimus. Pareiškėjas turi pateikti deklaraciją, kad produktas šį reikalavimą atitinka.

Kartu su paraiška dėl ES ekologinio ženklo pateikiama tokia informacija:

| a) | produkto aprašymas, atskirų produkcijos vienetų svoris ir bendras produkto svoris; |
| --- | --- |

a)

produkto aprašymas, atskirų produkcijos vienetų svoris ir bendras produkto svoris;

| b) | prekinės pakuotės aprašymas ir, jei taikytina, bendras jos svoris; |
| --- | --- |

b)

prekinės pakuotės aprašymas ir, jei taikytina, bendras jos svoris;

| c) | grupinės pakuotės aprašymas ir, jei taikytina, bendras jos svoris; |
| --- | --- |

c)

grupinės pakuotės aprašymas ir, jei taikytina, bendras jos svoris;

| d) | atskirų komponentų aprašymas ir kiekvieno iš jų svoris; |
| --- | --- |

d)

atskirų komponentų aprašymas ir kiekvieno iš jų svoris;

| e) | produkto komponentai, medžiagos ir visos cheminės medžiagos, naudotos produkto gamyboje; nurodomas atitinkamas jų svoris ir, jeigu taikoma, atitinkamas jų CAS numeris. |
| --- | --- |

e)

produkto komponentai, medžiagos ir visos cheminės medžiagos, naudotos produkto gamyboje; nurodomas atitinkamas jų svoris ir, jeigu taikoma, atitinkamas jų CAS numeris.

Šiame priede vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | priedai – į komponentus, medžiagas ar galutinį produktą dedamos cheminės medžiagos, siekiant pagerinti ar išsaugoti kai kurias tų komponentų, medžiagų ar galutinio produkto savybes; |
| --- | --- |

1)

priedai – į komponentus, medžiagas ar galutinį produktą dedamos cheminės medžiagos, siekiant pagerinti ar išsaugoti kai kurias tų komponentų, medžiagų ar galutinio produkto savybes;

| 2) | biožaliavinis plastikas – plastikas, pagamintas iš biologinių žaliavų. Įprastiniai plastikai gaminami iš iškastinių išteklių (naftos ir gamtinių dujų), o biožaliaviniai plastikai gaminami iš biomasės. Šiuo metu biomasė daugiausia gaunama iš augalų, specialiai auginamų siekiant naudoti juos kaip žaliavą iškastiniams ištekliams pakeisti, pavyzdžiui, iš cukranendrių, javų, aliejinių augalų, arba ne maistui skirtų šaltinių, pavyzdžiui, medienos. Kiti šaltiniai yra organinės atliekos ir šalutiniai produktai, pavyzdžiui, naudotas kepimo aliejus, cukranendrių išspaudos ir talo alyva. Plastikai gali būti pagaminti vien arba iš dalies iš biologinių žaliavų. Biožaliaviniai plastikai gali būti biologiškai skaidūs ir neskaidūs; |
| --- | --- |

2)

biožaliavinis plastikas – plastikas, pagamintas iš biologinių žaliavų. Įprastiniai plastikai gaminami iš iškastinių išteklių (naftos ir gamtinių dujų), o biožaliaviniai plastikai gaminami iš biomasės. Šiuo metu biomasė daugiausia gaunama iš augalų, specialiai auginamų siekiant naudoti juos kaip žaliavą iškastiniams ištekliams pakeisti, pavyzdžiui, iš cukranendrių, javų, aliejinių augalų, arba ne maistui skirtų šaltinių, pavyzdžiui, medienos. Kiti šaltiniai yra organinės atliekos ir šalutiniai produktai, pavyzdžiui, naudotas kepimo aliejus, cukranendrių išspaudos ir talo alyva. Plastikai gali būti pagaminti vien arba iš dalies iš biologinių žaliavų. Biožaliaviniai plastikai gali būti biologiškai skaidūs ir neskaidūs;

| 3) | celiuliozės plaušai – pluoštinė medžiaga, sudaryta daugiausia iš celiuliozės, gaunama lignoceliuliozines medžiagas apdorojant vienu ar keliais vandeniniais cheminių plaušinimo ir (arba) balinimo produktų tirpalais; |
| --- | --- |

3)

celiuliozės plaušai – pluoštinė medžiaga, sudaryta daugiausia iš celiuliozės, gaunama lignoceliuliozines medžiagas apdorojant vienu ar keliais vandeniniais cheminių plaušinimo ir (arba) balinimo produktų tirpalais;

| 4) | komponentas – viena ar kelios medžiagos ir cheminiai produktai, kurie kartu atlieka pageidaujamą sugeriamojo higienos gaminio funkciją, pvz., sugeriamoji pagrindinė dalis, klijai arba išorinė barjerinė plėvelė; |
| --- | --- |

4)

komponentas – viena ar kelios medžiagos ir cheminiai produktai, kurie kartu atlieka pageidaujamą sugeriamojo higienos gaminio funkciją, pvz., sugeriamoji pagrindinė dalis, klijai arba išorinė barjerinė plėvelė;

| 5) | kombinuotoji pakuotė – pakuotės vienetas, pagamintas iš dviejų ar daugiau skirtingų medžiagų, išskyrus etiketėms, uždarymui ir sandarinimui naudojamas medžiagas, kurių negalima atskirti rankiniu būdu, todėl jos sudaro vieną neatskiriamą vienetą; |
| --- | --- |

5)

kombinuotoji pakuotė – pakuotės vienetas, pagamintas iš dviejų ar daugiau skirtingų medžiagų, išskyrus etiketėms, uždarymui ir sandarinimui naudojamas medžiagas, kurių negalima atskirti rankiniu būdu, todėl jos sudaro vieną neatskiriamą vienetą;

| 6) | grupinė pakuotė (antrinė pakuotė) – pardavimo vietoje pateikiama pakuotė, kurią sudaro tam tikro skaičiaus prekinių vienetų grupė, nepriklausomai nuo to, ar ji tokiu pavidalu parduodama galutiniam naudotojui, yra naudojama tik prekių atsargoms pardavimo vietoje papildyti ar sudaro atsargų laikymo ar platinimo vienetą, ir kurią galima pašalinti nepakeitus produkto savybių; |
| --- | --- |

6)

grupinė pakuotė (antrinė pakuotė) – pardavimo vietoje pateikiama pakuotė, kurią sudaro tam tikro skaičiaus prekinių vienetų grupė, nepriklausomai nuo to, ar ji tokiu pavidalu parduodama galutiniam naudotojui, yra naudojama tik prekių atsargoms pardavimo vietoje papildyti ar sudaro atsargų laikymo ar platinimo vienetą, ir kurią galima pašalinti nepakeitus produkto savybių;

| 7) | priemaišos – liekanos, teršalai, nepageidaujamos medžiagos ir kt., kurių dėl gamybos, įskaitant žaliavų gamybą, lieka žaliavose ir (arba) ingredientuose, ir (arba) cheminiame produkte (naudojamame galutiniame produkte ir jo komponentuose) mažiau kaip 100 ppm (0,0100 % masės, 100 mg/kg); |
| --- | --- |

7)

priemaišos – liekanos, teršalai, nepageidaujamos medžiagos ir kt., kurių dėl gamybos, įskaitant žaliavų gamybą, lieka žaliavose ir (arba) ingredientuose, ir (arba) cheminiame produkte (naudojamame galutiniame produkte ir jo komponentuose) mažiau kaip 100 ppm (0,0100 % masės, 100 mg/kg);

| 8) | sudedamoji medžiaga – visos cheminiame produkte esančios medžiagos (naudojamos galutiniame produkte ir visi to produkto komponentai), įskaitant žaliavų priedus (pvz., konservantus ir stabilizatorius). Sudedamosiomis medžiagomis taip pat laikomos medžiagos, apie kurias žinoma, kad jos išsiskiria iš sudedamųjų medžiagų stabiliomis gamybos sąlygomis (pvz., formaldehidas ir arilaminas); |
| --- | --- |

8)

sudedamoji medžiaga – visos cheminiame produkte esančios medžiagos (naudojamos galutiniame produkte ir visi to produkto komponentai), įskaitant žaliavų priedus (pvz., konservantus ir stabilizatorius). Sudedamosiomis medžiagomis taip pat laikomos medžiagos, apie kurias žinoma, kad jos išsiskiria iš sudedamųjų medžiagų stabiliomis gamybos sąlygomis (pvz., formaldehidas ir arilaminas);

| 9) | dirbtiniai celiulioziniai pluoštai – pluoštai, pagaminti iš celiuliozės žaliavos, įskaitant viskozę, modalą, lajocelį, vario amoniakinį pluoštą ir triacetatą; |
| --- | --- |

9)

dirbtiniai celiulioziniai pluoštai – pluoštai, pagaminti iš celiuliozės žaliavos, įskaitant viskozę, modalą, lajocelį, vario amoniakinį pluoštą ir triacetatą;

| 10) | medžiagos – medžiagos, sudarančios įvairius sugeriamojo higienos gaminio komponentus, pvz., purioji plaušiena, medvilnė ar polipropilenas (PP); |
| --- | --- |

10)

medžiagos – medžiagos, sudarančios įvairius sugeriamojo higienos gaminio komponentus, pvz., purioji plaušiena, medvilnė ar polipropilenas (PP);

| 11) | pakuotė – gaminys iš bet kokių medžiagų, skirtas produktams talpinti, apsaugoti, tvarkyti, pristatyti arba pateikti ir kurio forma gali skirtis priklausomai nuo jo funkcijos, medžiagos ir modelio, pavyzdžiui:






  a) | gaminiai, reikalingi produktui patalpinti, išlaikyti ar išsaugoti per visą jo gyvavimo laikotarpį, kurie nėra neatskiriama produkto dalis, skirta naudoti, vartoti ar pašalinti kartu su tuo produktu; |
| --- | --- | --- |

11)

pakuotė – gaminys iš bet kokių medžiagų, skirtas produktams talpinti, apsaugoti, tvarkyti, pristatyti arba pateikti ir kurio forma gali skirtis priklausomai nuo jo funkcijos, medžiagos ir modelio, pavyzdžiui:

a)

gaminiai, reikalingi produktui patalpinti, išlaikyti ar išsaugoti per visą jo gyvavimo laikotarpį, kurie nėra neatskiriama produkto dalis, skirta naudoti, vartoti ar pašalinti kartu su tuo produktu;

| b) | į a punkte nurodytą gaminį integruoti komponentai ir pagalbiniai elementai; |
| --- | --- |

b)

į a punkte nurodytą gaminį integruoti komponentai ir pagalbiniai elementai;

| c) | a punkte nurodyto gaminio pagalbiniai elementai, tiesiogiai prikabinti ar pritvirtinti prie produkto, jei jie atlieka pakuotės funkciją nebūdami neatskiriama produkto dalimi, skirta naudoti, vartoti ar pašalinti kartu su tuo produktu, ir kt.; |
| --- | --- |

c)

a punkte nurodyto gaminio pagalbiniai elementai, tiesiogiai prikabinti ar pritvirtinti prie produkto, jei jie atlieka pakuotės funkciją nebūdami neatskiriama produkto dalimi, skirta naudoti, vartoti ar pašalinti kartu su tuo produktu, ir kt.;

| 12) | plastikinės medžiagos (plastikai) – Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (1) 3 straipsnio 5 dalyje apibrėžti polimerai, į kuriuos gali būti pridėta priedų ar kitų medžiagų ir kurie gali būti galutinių produktų ir (arba) pakuotės pagrindiniai struktūriniai komponentai, išskyrus chemiškai nemodifikuotus gamtinius polimerus; |
| --- | --- |

12)

plastikinės medžiagos (plastikai) – Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (1) 3 straipsnio 5 dalyje apibrėžti polimerai, į kuriuos gali būti pridėta priedų ar kitų medžiagų ir kurie gali būti galutinių produktų ir (arba) pakuotės pagrindiniai struktūriniai komponentai, išskyrus chemiškai nemodifikuotus gamtinius polimerus;

| 13) | polimeras – cheminė medžiaga, susidedanti iš pasikartojančių vienodų ar skirtingų monomerų grupių (monomerinių grandžių) molekulių. Tokios molekulės turi būti pasiskirsčiusios tam tikrame molekulinio svorio diapazone, kuriame jų molekulinio svorio skirtumai iš esmės priklauso nuo monomerinių grandžių skaičiaus. Polimerą sudaro: a) paprasta svorinė molekulių dauguma, turinti bent tris monomerines grandis, kovalentiškai sujungtas su bent viena kito monomero grandimi ar kita reaguojančia medžiaga; b) mažesnė nei paprasta svorinė tos pačios molekulinės masės molekulių dauguma. Atsižvelgiant į šią apibrėžtį, terminas „monomero grandis“ reiškia sureagavusią monomerinės medžiagos formą polimere, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1907/2006; |
| --- | --- |

13)

polimeras – cheminė medžiaga, susidedanti iš pasikartojančių vienodų ar skirtingų monomerų grupių (monomerinių grandžių) molekulių. Tokios molekulės turi būti pasiskirsčiusios tam tikrame molekulinio svorio diapazone, kuriame jų molekulinio svorio skirtumai iš esmės priklauso nuo monomerinių grandžių skaičiaus. Polimerą sudaro: a) paprasta svorinė molekulių dauguma, turinti bent tris monomerines grandis, kovalentiškai sujungtas su bent viena kito monomero grandimi ar kita reaguojančia medžiaga; b) mažesnė nei paprasta svorinė tos pačios molekulinės masės molekulių dauguma. Atsižvelgiant į šią apibrėžtį, terminas „monomero grandis“ reiškia sureagavusią monomerinės medžiagos formą polimere, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1907/2006;

| 14) | produkcijos vienetas – mažiausias gaminys, kurį gali naudoti vartotojas ir kuris atlieka produkto funkciją; |
| --- | --- |

14)

produkcijos vienetas – mažiausias gaminys, kurį gali naudoti vartotojas ir kuris atlieka produkto funkciją;

| 15) | perdirbamumas – gaminio kiekis (masė arba procentinė dalis), kurį galima perdirbti; |
| --- | --- |

15)

perdirbamumas – gaminio kiekis (masė arba procentinė dalis), kurį galima perdirbti;

| 16) | grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalis – gaminio kiekis (pagal plotą, ilgį, tūrį arba masę) iš medžiagos, gautos perdirbus vartotojų ir (arba) pramonines atliekas. Gaminys šiuo atveju gali būti produktas arba pakuotė; |
| --- | --- |

16)

grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalis – gaminio kiekis (pagal plotą, ilgį, tūrį arba masę) iš medžiagos, gautos perdirbus vartotojų ir (arba) pramonines atliekas. Gaminys šiuo atveju gali būti produktas arba pakuotė;

| 17) | grąžinamasis perdirbimas – vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (2) 3 straipsniu, regeneravimo procesas, kuriuo atliekos pakartotinai perdirbamos į produktus, medžiagas arba chemines medžiagas, kurie naudojami pirminiais arba kitais tikslais. Prie šio proceso taip pat priskiriamas organinių medžiagų pakartotinis perdirbimas, išskyrus šiluminės energijos gavybą iš atliekų ir pakartotinį perdirbimą į medžiagas, kurios turi būti naudojamos kaip kuras arba užpildas; |
| --- | --- |

17)

grąžinamasis perdirbimas – vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/98/EB (2) 3 straipsniu, regeneravimo procesas, kuriuo atliekos pakartotinai perdirbamos į produktus, medžiagas arba chemines medžiagas, kurie naudojami pirminiais arba kitais tikslais. Prie šio proceso taip pat priskiriamas organinių medžiagų pakartotinis perdirbimas, išskyrus šiluminės energijos gavybą iš atliekų ir pakartotinį perdirbimą į medžiagas, kurios turi būti naudojamos kaip kuras arba užpildas;

| 18) | prekinė pakuotė (pirminė pakuotė) – pakuotė, kuri kartu su produktu sudaro prekinį vienetą, pateikiama galutiniam naudotojui arba vartotojui pardavimo vietoje; |
| --- | --- |

18)

prekinė pakuotė (pirminė pakuotė) – pakuotė, kuri kartu su produktu sudaro prekinį vienetą, pateikiama galutiniam naudotojui arba vartotojui pardavimo vietoje;

| 19) | atskiras komponentas (papildomas komponentas) – pakuotės komponentas, kuris yra atskiras nuo pakuotės vieneto pagrindinės dalies ir gali būti pagamintas iš kitos medžiagos ir kurį reikia visiškai ir galutinai atskirti nuo pagrindinio pakuotės vieneto norint pasiekti produktą, paprastai pašalinamas anksčiau nei pakuotės vienetas ir atskirai nuo jo. Sugeriamųjų higienos gaminių atveju tai yra bet kuris komponentas, turintis apsauginę arba higieninę funkciją ir pašalinamas prieš gaminio naudojimą, pvz., atskiras įpakavimas arba plėvelė, jei sugeriamieji higienos gaminiai yra prekinėje pakuotėje (daugiausia tamponai ir higieniniai įklotai), atklijuojama juostelė ir popierius kūdikių sauskelnėse ir higieniniuose įklotuose arba tamponų aplikatorius; |
| --- | --- |

19)

atskiras komponentas (papildomas komponentas) – pakuotės komponentas, kuris yra atskiras nuo pakuotės vieneto pagrindinės dalies ir gali būti pagamintas iš kitos medžiagos ir kurį reikia visiškai ir galutinai atskirti nuo pagrindinio pakuotės vieneto norint pasiekti produktą, paprastai pašalinamas anksčiau nei pakuotės vienetas ir atskirai nuo jo. Sugeriamųjų higienos gaminių atveju tai yra bet kuris komponentas, turintis apsauginę arba higieninę funkciją ir pašalinamas prieš gaminio naudojimą, pvz., atskiras įpakavimas arba plėvelė, jei sugeriamieji higienos gaminiai yra prekinėje pakuotėje (daugiausia tamponai ir higieniniai įklotai), atklijuojama juostelė ir popierius kūdikių sauskelnėse ir higieniniuose įklotuose arba tamponų aplikatorius;

| 20) | endokrininės sistemos ardymo savybių turinčios medžiagos (endokrininę sistemą ardančios medžiagos) – medžiagos, kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnio f punktą (autorizuotinų labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų kandidatinis sąrašas) arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 (3), arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 (4), arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 (5) laikomos turinčiomis endokrininės sistemos ardymo savybių (veikia žmonių sveikatą ir (arba) aplinką). |
| --- | --- |

20)

endokrininės sistemos ardymo savybių turinčios medžiagos (endokrininę sistemą ardančios medžiagos) – medžiagos, kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnio f punktą (autorizuotinų labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų kandidatinis sąrašas) arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 528/2012 (3), arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 (4), arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 (5) laikomos turinčiomis endokrininės sistemos ardymo savybių (veikia žmonių sveikatą ir (arba) aplinką).

| 21) | superabsorbciniai polimerai – sintetiniai polimerai, skirti dideliam, palyginti su jų mase, skysčio kiekiui sugerti ir sulaikyti; |
| --- | --- |

21)

superabsorbciniai polimerai – sintetiniai polimerai, skirti dideliam, palyginti su jų mase, skysčio kiekiui sugerti ir sulaikyti;

| 22) | sintetiniai polimerai – makromolekulinės medžiagos, išskyrus celiuliozės plaušus, specialiai išgautos:






  a) | monomerų ir kitų pradinių medžiagų polimerizacijos būdu, pavyzdžiui, poliadicijos, polikondensacijos ar kitu panašiu būdu; |
| --- | --- | --- |

22)

sintetiniai polimerai – makromolekulinės medžiagos, išskyrus celiuliozės plaušus, specialiai išgautos:

a)

monomerų ir kitų pradinių medžiagų polimerizacijos būdu, pavyzdžiui, poliadicijos, polikondensacijos ar kitu panašiu būdu;

| b) | chemiškai modifikuojant gamtines ar sintetines makromolekules; |
| --- | --- |

b)

chemiškai modifikuojant gamtines ar sintetines makromolekules;

| c) | mikrobiologinės fermentacijos būdu. |
| --- | --- |

c)

mikrobiologinės fermentacijos būdu.

1 kriterijus.   Purioji plaušiena

Šis kriterijus taikomas puriajai plaušienai, kuri sudaro ≥ 1 % galutinio produkto masės.

1.1.   
  Puriosios plaušienos gavyba

Visi (100 %) puriosios plaušienos tiekėjai turi turėti galiojantį kilmės patvirtinimo sertifikatą, išduotą pagal nepriklausomą trečiųjų šalių sertifikavimo sistemą, pvz., FSC, PEFC arba lygiavertę sistemą.

Bent 70 % medienos žaliavų, naudojamų puriosios plaušienos gamybai, turi turėti galiojančius tvarios miškotvarkos sertifikatus, išduotus pagal nepriklausomą trečiųjų šalių sertifikavimo sistemą, pvz., FSC, PEFC arba lygiavertę sistemą. Likusi medienos žaliavų, įskaitant pirminės medienos medžiagas, dalis turi būti kontroliuojama mediena, kuriai taikoma patikros sistema, kuria užtikrinama, kad ji būtų gauta iš teisėto šaltinio ir atitiktų visus kitus nesertifikuotai medžiagai taikomus sertifikavimo sistemos reikalavimus.

Kilmės patvirtinimo ir (arba) tvarios miškotvarkos sertifikatus išduodančios sertifikavimo įstaigos akredituojamos (pripažįstamos) pagal tą sertifikavimo sistemą.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia visos (100 %) gaminyje naudojamos puriosios plaušienos tiekėjų atitikties deklaraciją, pagrįstą galiojančiais, nepriklausomai sertifikuotais kilmės patvirtinimo sertifikatais. FSC, PEFC arba lygiavertės sistemos pripažįstamos kaip nepriklausomos trečiosios šalies sertifikavimo sistemos.

Be to, pareiškėjas pateikia audituotus apskaitos dokumentus, įrodančius, kad bent 70 % medienos žaliavų, naudojamų puriosios plaušienos gamybai, yra apibrėžiamos kaip sertifikuota medžiaga pagal galiojančias FSC, PEFC arba lygiavertes sistemas. Audituoti apskaitos dokumentai galioja visą ES ekologinio ženklo licencijos galiojimo laikotarpį. Kompetentingos įstaigos dar kartą patikrina apskaitos dokumentus praėjus dvylikai mėnesių nuo ES ekologinio ženklo licencijos suteikimo.

Jei purioji plaušiena naudojama oru suformuotoje medžiagoje, tai oru suformuotos medžiagos tiekėjas skiria kreditus produkte naudojamai oru suformuotai medžiagai ir pateikia sąskaitas faktūras, kad pagrįstų skirtų kreditų skaičių.

Dėl likusios medienos žaliavos dalies turi būti pateiktas įrodymas, kad nesertifikuotos pirminės medžiagos dalis neviršija 30 % ir kad tai yra kontroliuojama mediena, kuriai taikoma patikros sistema, kuria užtikrinama, kad medžiaga būtų gauta iš teisėto šaltinio ir atitiktų visus kitus nesertifikuotai medžiagai taikomus sertifikavimo sistemos reikalavimus. Jei pagal sertifikavimo sistemą konkrečiai nereikalaujama, kad visa pirminė medžiaga būtų gauta iš genetiškai nemodifikuotų rūšių augalų, pateikiami papildomi įrodymai, kad laikomasi šio reikalavimo.

1.2.   
  Puriosios plaušienos balinimas

Gaminyje naudojama plaušiena negali būti balinta naudojant dujinį elementinį chlorą (Cl2).

Plaušienos, kurioje nėra elementinio chloro, atveju gaminant kiekvieną ES ekologiniu ženklu pažymėtuose produktuose naudojamą plaušieną vidutinis metinis išmetamas adsorbuojamųjų organinių halogenidų (AOX) kiekis, išreikštas kg/orasausės medžiagos tonoje (OMT), neturi viršyti 0,140 kg/OMT.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia šio kriterijaus atitikties deklaraciją, pagrįstą bandymo ataskaita, atlikta naudojant ISO 9562:2004 bandymo metodą; joje taip pat nurodomas išmetamas AOX kiekis, palyginti su nenaudojant elementinio chloro (ECF) balinta plaušiena, išreikštas kg AOX/OMT plaušienos. Jei naudojamos skirtingos kokybės plaušienos rūšys, pareiškėjas nurodo atskirą kiekvienos plaušienos išmetamą AOX kiekį. Lygiaverčiai metodai gali būti priimtini kaip bandymo metodai, jei trečioji šalis juos laiko lygiaverčiais, o kartu su jais pateikiami išsamūs skaičiavimai, rodantys atitiktį šiam reikalavimui, ir susiję patvirtinamieji dokumentai.

Išmetamam AOX kiekiui nustatyti imami nefiltruoti ir nenusodinti mėginiai nuotekų išleidimo iš gamyklos nuotekų valymo įrenginio taške. Jei nuotekos iš gamyklos išteka į savivaldybės arba trečiosios šalies nuotekų valymo įrenginį, gamyklos nuotekų išleidimo taške paimti nefiltruoti ir nenusodinti mėginiai analizuojami, o gauti rezultatai padauginami iš savivaldybės arba trečiosios šalies nuotekų valymo įrenginio standartinio šalinimo efektyvumo koeficiento. Šalinimo efektyvumo koeficientas grindžiamas savivaldybės arba trečiosios šalies nuotekų valymo įrenginio operatoriaus pateikta informacija.

Informacija apie išmetamuosius AOX kiekius pateikiama kaip metinis vidurkis, gautas iš ne rečiau kaip kas mėnesį atliekamų 12 matavimų rezultatų. Jeigu gamykla yra nauja arba rekonstruota, matavimai atliekami ne trumpiau kaip 45 stabilaus gamyklos darbo dienas iš eilės. Patvirtinamuosiuose dokumentuose nurodomas matavimo periodiškumas.

AOX kiekis matuojamas tik tuose procesuose, kuriuose plaušienai balinti naudojami chloro junginiai (balinime nenaudojant elementinio chloro). AOX nereikia matuoti plaušienos gamybos nuotekose, kai balinimas neatliekamas arba kai jis atliekamas naudojant medžiagas be chloro.

Pareiškėjas taip pat pateikia plaušienos gamintojo deklaraciją, kad dujinis elementinis chloras (Cl2) nebuvo naudotas.

Jei pareiškėjas ECF plaušienos nenaudoja, pakanka atitinkamos deklaracijos.

1.3.   
  Gaminant puriąją plaušieną į vandenį išleidžiami teršalai (cheminis deguonies suvartojimas (ChDS) ir fosforas (P)) ir į orą išmetami teršalai (sieros junginiai (S) ir NOx)

Gaminant plaušieną į orą išmetamų ir į vandenį išleidžiamų teršalų kiekis įvertinamas taškais (PChDS, PP, PS, PNOx). Taškai apskaičiuojami faktinio išmetamųjų teršalų kiekio vertę padalijus iš 1 lentelėje nurodytos etaloninės vertės.

| — | Nė vieno iš atskirų taškų PChDS, PP, PS ir PNOx vertė negali viršyti 1,5. |
| --- | --- |

—

Nė vieno iš atskirų taškų PChDS, PP, PS ir PNOx vertė negali viršyti 1,5.

| — | Taškų suma (Psuma = PChDS + PP + PS + PNOx) negali viršyti 4,0. |
| --- | --- |

—

Taškų suma (Psuma = PChDS + PP + PS + PNOx) negali viršyti 4,0.

Nustatoma su kiekviena žaliavinės plaušienos rūšimi i susijusi svertinė (atsižvelgiant į žaliavinės plaušienos rūšies i dalį orasausės medžiagos tonoje) išmatuota teršalų vertė (išreikšta kg/OMT) ir visos vertės sudedamos. Kiekvienos naudojamos plaušienos rūšies etaloninės vertės pateiktos 1 lentelėje. Galiausiai bendras teršalų kiekis padalijamas iš bendros etaloninės vertės pagal šią ChDS formulę:

Formula

1 lentelė

Su skirtingų rūšių plaušienos gamyba susijusių išmetamųjų teršalų etaloninės vertės. CTMP – cheminė termomechaninė plaušiena; NSPC – neutralioji sulfitinė pusiau cheminė plaušiena

| | Etaloninės vertės (kg/OMT) |
| --- | --- |
| ChDSetal | Petal | Setal | NOxetal |
| Integruotoji gamykla |
| Balintoji cheminė plaušiena (išskyrus sulfitinę) | 16,0 | 0,030  (6)

  0,05  (7) | 0,6 | 1,5 |
| Balintoji cheminė plaušiena (sulfitinė) | 24,0 | 0,03 | 0,6 | 1,5 |
| Nebalintoji cheminė plaušiena | 6,5 | 0,02 | 0,6 | 1,5 |
| Nebalintoji cheminė plaušiena (tik elektroizoliacinė nebalintoji kraftplaušiena) | 6,5 | 0,035 | 0,6 | 1,5 |
| CTMP | 15,0 | 0,01 | 0,2 | 0,3 |
| NSPC | 11 | 0,02 | 0,4 | 1,5 |
| Neintegruotoji gamykla
   (8) |
| Konvertavimo procesas | 1 | 0,001 | 0,15 | 0,6 |

Etaloninės vertės (kg/OMT)

ChDSetal

Petal

Setal

NOxetal

Integruotoji gamykla

Balintoji cheminė plaušiena (išskyrus sulfitinę)

16,0

0,030  (6)

0,05  (7)

0,6

1,5

Balintoji cheminė plaušiena (sulfitinė)

24,0

0,03

0,6

1,5

Nebalintoji cheminė plaušiena

6,5

0,02

0,6

1,5

Nebalintoji cheminė plaušiena (tik elektroizoliacinė nebalintoji kraftplaušiena)

6,5

0,035

0,6

1,5

CTMP

15,0

0,01

0,2

0,3

NSPC

11

0,02

0,4

1,5

Neintegruotoji gamykla
   (8)

Konvertavimo procesas

1

0,001

0,15

0,6

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia išsamius skaičiavimus ir bandomuosius duomenis, kuriais įrodoma atitiktis šiam kriterijui, ir atitinkamus patvirtinamuosius dokumentus, į kuriuos įtraukiamos bandymų ataskaitos, parengtos taikant šiuos nuolatinės arba periodinės stebėsenos standarto bandymų metodus: ChDS – ISO 15705 arba ISO 6060; bendrasis fosforo kiekis: EN ISO 6878; NOx: EN 14792, ISO 11564 arba EPA metodas 7e; S(sieros oksidai): EN 14791, EPA metodas Nr. 6C arba 8; S(redukuota siera): EPA Nr. 15A, 16A, 16B arba 16c; S kiekis alyvoje: ISO 8754; S kiekis akmens anglyse: ISO 19579; S kiekis biomasėje: EN 15289. Priimami bandymo metodai, kurių taikymo sritis ir reikalavimų standartai laikomi lygiaverčiais minėtiems nacionaliniams ir tarptautiniams standartams ir kurių lygiavertiškumą patvirtino nepriklausoma trečioji šalis. Išmetamųjų teršalų kiekiui stebėti gali būti naudojami ir greitieji bandymų metodai, su sąlyga, kad jie reguliariai (pvz., kas mėnesį) atliekami pagal atitinkamus pirmiau nurodytus standartus arba tinkamus jų atitikmenis.

Matuojant ChDS, priimtina nuolatinė stebėsena, kurios pagrindas – bendrosios organinės anglies (BOA) analizė, su sąlyga, kad konkrečioje gamybos vietoje nustatyta BOA ir ChDS rezultatų koreliacija.

ChDS kiekis ir bendras išmetamas P kiekis matuojami bent kas savaitę. Išmetamas S ir NOx kiekis matuojamas ne rečiau nei du kartus per kalendorinius metus (tarp matavimų turi būti nuo keturių iki šešių mėnesių).

Duomenys pateikiami kaip metiniai vidurkiai, išskyrus atvejus, kai:

| — | gamybos kampanija vykdoma tik ribotą laikotarpį; |
| --- | --- |

—

gamybos kampanija vykdoma tik ribotą laikotarpį;

| — | gamykla yra nauja arba rekonstruota; tokiu atveju matavimai atliekami ne trumpiau kaip 45 stabilaus gamyklos darbo dienas iš eilės. |
| --- | --- |

—

gamykla yra nauja arba rekonstruota; tokiu atveju matavimai atliekami ne trumpiau kaip 45 stabilaus gamyklos darbo dienas iš eilės.

Matavimo rezultatai turi atitikti atitinkamą kampaniją ir turi būti atliktas pakankamas skaičius kiekvieno išmetamų teršalų parametro matavimų. Patvirtinamuosiuose dokumentuose nurodomas matavimo periodiškumas ir pateikiami apskaičiuoti ChDS, bendro P, S ir NOx taškai.

Į vandenį išleidžiamų teršalų kiekiui nustatyti imami nefiltruoti ir nenusodinti mėginiai nuotekų išleidimo iš gamyklos nuotekų valymo įrenginio taške. Jei nuotekos iš gamyklos išteka į savivaldybės arba trečiosios šalies nuotekų valymo įrenginį, gamyklos nuotekų išleidimo taške paimti nefiltruoti ir nenusodinti mėginiai analizuojami, o gauti rezultatai padauginami iš savivaldybės arba trečiosios šalies nuotekų valymo įrenginio standartinio šalinimo efektyvumo koeficiento. Šalinimo efektyvumo koeficientas grindžiamas savivaldybės arba trečiosios šalies nuotekų valymo įrenginio operatoriaus pateikta informacija.

Į orą išmetamas teršalų kiekis apima visą išmetamą S ir NOx kiekį, susidarantį gaminant plaušieną, įskaitant ne gamybos vietoje generuojamą garą, tačiau atėmus gaminant elektrą išmetamų teršalų kiekį. Jeigu toje pačioje gamykloje bendrai gaminama ir šiluma, ir elektros energija, iš bendros sumos atimamas gamybos vietoje gaminant elektros energiją išmetamas S junginių ir NOx kiekis. Gaminant elektros energiją išmetamų teršalų dalis apskaičiuojama taip:

2 x (MWh (elektros energija))/[2 x MWh (elektros energija) + MWh (šiluma)].

Atliekant šiuos skaičiavimus „elektros energija“ yra kogeneracinėje jėgainėje pagaminta elektros energija, o „šiluma“ – grynoji šiluma, tiekiama iš kogeneracinės jėgainės į plaušienos gamyklą.

Į S junginių ir NOx matavimus įtraukiami regeneravimo katilai, kalkių degimo krosnys, garo katilai ir nemalonaus kvapo dujų deginimo krosnys. Įvertinamas ir pasklidžiųjų išmetamųjų teršalų kiekis.

Į ataskaitoje pateiktas išmetamo S junginių kiekio vertes įtraukiamas ir oksiduotos, ir redukuotos S kiekiai (SO2 ir bendrasis redukuotos sieros kiekis (BRS kiekis) – matuojama kaip S). Išmetamus S kiekius, susijusius su šiluminės energijos gamyba iš mazuto, anglių ir kito išorės kuro, kurio S kiekis yra žinomas, galima ne matuoti, o apskaičiuoti, ir į juos būtina atsižvelgti.

1.4.   
  Gaminant puriąją plaušieną išmetamas CO2 kiekis

Gaminant puriąją plaušieną išmetamas CO2 kiekis turi neviršyti 2 lentelėje nurodytų verčių, įskaitant anglies dioksidą, išmetamą gaminant elektros energiją (gamybos vietoje arba už jos ribų). Nurodomas visų gaminant plaušieną naudojamų energijos šaltinių išmetamas CO2 kiekis.

Skaičiuojant energijos išteklių išmetamą CO2 kiekį naudojamos 3 lentelėje pateiktos etaloninės išmetamųjų teršalų vertės. Jei reikia, kitų energijos išteklių išmetamo CO2 kiekio faktorius galima rasti Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2018/2066 (9) VI priede, o elektros energijos iš tinklo išmetamo CO2 kiekio koeficientai turėtų atitikti Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2019/331 (10).

2 lentelė

Skirtingų rūšių plaušienos ribinės vertės. CTMP (cheminė termomechaninė plaušiena)

| Integruotoji gamykla |
| --- |
| Cheminė ir pusiau cheminė plaušiena | 400 kg CO2/OMT |
| CTMP | 900 kg CO2/OMT |
| Neintegruotoji gamykla |
| Konvertavimo procesas  (11) | 95 kg CO2/OMT |

Integruotoji gamykla

Cheminė ir pusiau cheminė plaušiena

400 kg CO2/OMT

CTMP

900 kg CO2/OMT

Neintegruotoji gamykla

Konvertavimo procesas  (11)

95 kg CO2/OMT

3 lentelė

Įvairių energijos išteklių išmetamo CO2 kiekio etaloninės vertės

| Kuras | Išmetamas CO2 kiekis | Vienetas | Nuoroda |
| --- | --- | --- | --- |
| Anglis | 94,6 | g CO2 iškastinio kuro/MJ | Reglamentas (ES) 2018/2066 |
| Žalia nafta | 73,3 | g CO2 iškastinio kuro/MJ | Reglamentas (ES) 2018/2066 |
| Mazutas Nr. 1 | 74,1 | g CO2 iškastinio kuro/MJ | Reglamentas (ES) 2018/2066 |
| Mazutas Nr. 2–5 | 77,4 | g CO2 iškastinio kuro/MJ | Reglamentas (ES) 2018/2066 |
| SND | 63,1 | g CO2 iškastinio kuro/MJ | Reglamentas (ES) 2018/2066 |
| Gamtinės dujos | 56,1 | g CO2 iškastinio kuro/MJ | Reglamentas (ES) 2018/2066 |
| Elektros energija iš tinklo | 376 | g CO2 iškastinio kuro/kWh | Reglamentas (ES) 2019/331 |

Kuras

Išmetamas CO2 kiekis

Vienetas

Nuoroda

Anglis

94,6

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Reglamentas (ES) 2018/2066

Žalia nafta

73,3

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Reglamentas (ES) 2018/2066

Mazutas Nr. 1

74,1

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Reglamentas (ES) 2018/2066

Mazutas Nr. 2–5

77,4

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Reglamentas (ES) 2018/2066

SND

63,1

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Reglamentas (ES) 2018/2066

Gamtinės dujos

56,1

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Reglamentas (ES) 2018/2066

Elektros energija iš tinklo

376

g CO2 iškastinio kuro/kWh

Reglamentas (ES) 2019/331

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia duomenis ir išsamius skaičiavimus, kuriais įrodoma atitiktis šiam kriterijui, ir susijusius pagrindžiamuosius dokumentus.

Kiekvienai naudojamos plaušienos rūšiai plaušienos gamintojas pareiškėjui pateikia vieną išmetamo CO2 kiekio vertę, išreikštą kg CO2/OMt.

Duomenys apie išmetamo CO2 kiekį apima visus plaušienos gamyboje naudojamų energijos išteklių šaltinius, taip pat kiekį, išmetamą gaminant elektros energiją (gamybos vietoje ar už jos ribų).

Apskaičiuojant išmetamą CO2 kiekį, iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių perkamos ir gamybos procesams naudojamos energijos kiekis vertinamas kaip visiškai neprisidedantis prie CO2 išmetimo. Kalbant apie biomasės deginimą, tai reiškia, kad biomasė turi atitikti atitinkamus tvarumo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų sutaupymo kriterijus, nurodytus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2018/2001 (12). Pareiškėjas pateikia atitinkamus dokumentus, įrodančius, kad gamykloje iš tiesų naudojama arba iš išorės perkama tokios rūšies energija (sutarties kopiją ir sąskaitą faktūrą, kurioje nurodoma įsigytos elektros energijos dalis iš atsinaujinančiųjų išteklių).

Skaičiavimų ir (arba) masės balanso laikotarpis grindžiamas dvylikos mėnesių trukmės gamyba. Skaičiavimai kartojami kasmet. Jeigu gamykla yra nauja arba rekonstruota, skaičiavimai grindžiami ne trumpesniu kaip 45 stabilaus gamyklos darbo dienų iš eilės laikotarpiu. Skaičiavimai turi būti reprezentatyvūs atitinkamai kampanijai.

Elektros energijai iš tinklo naudojama pirmiau nurodyta vertė (Europos vidurkis), išskyrus atvejus, kai pareiškėjas pateikia dokumentus, įrodančius konkrečią jo elektros energijos tiekėjų vertę (sutartį dėl nurodytos elektros energijos arba sertifikuotos elektros energijos). Tokiu atveju pareiškėjas gali naudoti šią vertę, o ne pirmiau nurodytą vertę. Dokumentai, kuriais įrodoma atitiktis, apima technines specifikacijas, kuriose nurodoma vidutinė vertė (pvz., sutarties kopija).

1.5.   
  Puriosios plaušienos gamybai suvartojama energija

Gaminant plaušieną suvartojama energija apima tiek suvartojamą elektrą, tiek šilumos gamybai suvartojamą kurą, ir yra išreiškiama taškais (Pelektra ir Pkuras). Taikomos šios ribinės ir etaloninės vertės:

| — | Pelektra < 1,5; |
| --- | --- |

—

Pelektra < 1,5;

| — | Pkuras < 1,5; |
| --- | --- |

—

Pkuras < 1,5;

| — | Bendra taškų suma (Psuma = Pelektra + Pkuras) negali viršyti 2,5. |
| --- | --- |

—

Bendra taškų suma (Psuma = Pelektra + Pkuras) negali viršyti 2,5.

Suvartojamos elektros energijos taškų apskaičiavimas:

Formula

kur:

Eplaušiena,i = įmonėje pagaminta elektros energija + įsigyta elektros energija – parduota elektros energija;

Eetal,plaušiena,i, kaip nurodyta 4 lentelėje.

Eplaušiena, i išreiškiama kWh/OMT ir apskaičiuojama kiekvienai galutiniame produkte naudojamai plaušienos rūšiai.

Suvartojamo kuro taškų apskaičiavimas:

Formula

kur:

Fplaušiena, i = įmonėje pagamintas kuras + įsigytas kuras – parduotas kuras – 1,25 × įmonėje pagaminta elektros energija;

Fetal,plaušiena,i, kaip nurodyta 4 lentelėje.

Fplaušiena,i išreiškiama kWh/OMT ir apskaičiuojama kiekvienai galutiniame produkte naudojamai plaušienos rūšiai.

Kuro sąnaudos parduodamai šiluminei energijai pagaminti pridedamos prie parduoto kuro kiekio, nurodyto pirmiau pateiktoje formulėje.

Jei naudojamas plaušienos mišinys, atsižvelgiant į kiekvienos naudojamos plaušienos rūšies proporciją (plaušienos i dalį orasausės plaušienos tonoje) imamos svertinės pamatinės elektros energijos ir kuro sąnaudų šilumai gaminti vertės ir šios vertės sudedamos. Energija, suvartojama maišant kelių rūšių plaušieną, taip pat energija, suvartojama atliekant konvertavimo procesą, taip pat įskaičiuojama.

4 lentelė

Elektros energijos ir kuro etaloninės vertės

| Plaušienos rūšis | Eetal,plaušiena

  kWh/OMT | Fetal,plaušiena

  kWh/OMT |
| --- | --- | --- |
| Integruotoji gamykla |
| Cheminė ir pusiau cheminė plaušiena | 800 | 5 400 |
| CTMP | 1 800 | 900 |
| Neintegruotoji gamykla
   (13) |
| Konvertavimo procesas | 250 | 1 800 |

Plaušienos rūšis

Eetal,plaušiena

kWh/OMT

Fetal,plaušiena

kWh/OMT

Integruotoji gamykla

Cheminė ir pusiau cheminė plaušiena

800

5 400

CTMP

1 800

900

Neintegruotoji gamykla
   (13)

Konvertavimo procesas

250

1 800

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia bendrą suvartojamą elektros energijos ir kuro kiekį kartu su skaičiavimais ir atitinkamais patvirtinamaisiais dokumentais, kuriais įrodoma atitiktis šiam kriterijui.

Pareiškėjas apskaičiuoja visas gaminant plaušieną sunaudojamas energijos sąnaudas, padalytas į šilumą/kurą ir elektros energiją. Jei naudojamas puriosios plaušienos mišinys, energija turi būti proporcingai apskaičiuota kiekvienai puriosios plaušienos rūšiai. Į suvartojamos energijos skaičiavimus neįtraukiama žaliavoms transportuoti naudojama energija. Skaičiavimų arba masės balanso laikotarpis grindžiamas dvylikos mėnesių trukmės gamyba. Skaičiavimai kartojami kasmet. Jeigu gamykla yra nauja arba rekonstruota, skaičiavimai grindžiami ne trumpesniu kaip 45 stabilaus gamyklos darbo dienų iš eilės laikotarpiu. Skaičiavimai turi būti reprezentatyvūs atitinkamai kampanijai.

Bendras suvartojamos elektros energijos kiekis Eplaušiena apima grynąją iš tinklo importuojamą elektros energiją ir vidinę elektros energijos gamybą, kuri matuojama kaip elektros energija. Nuotekų valymui sunaudota elektros energija neįtraukiama.

Bendras suvartojamo kuro kiekis Fplaušiena apima visą įsigyjamą kurą, deginant tirpalus ir atliekas iš vietoje vykdomų procesų išgaunamą šilumos energiją (pvz., medienos atliekas, pjuvenas, skysčius ir kt.) ir iš vidinės elektros energijos gamybos išgaunamą šilumą. Tačiau pareiškėjas, skaičiuodamas bendrą šiluminės energijos kiekį, turi įskaičiuoti tik 80 % iš šių šaltinių gaunamos šiluminės energijos.

Jeigu garas generuojamas naudojant elektrą kaip šilumos šaltinį, apskaičiuojama garo šiluminės energijos vertė, ji padalijama iš 0,8 ir pridedama prie bendrų kuro sąnaudų.

2 kriterijus.   Dirbtiniai celiulioziniai pluoštai

Šis kriterijus taikomas dirbtiniams celiulioziniams pluoštams, kurie sudaro ≥ 1 % galutinio produkto masės.

2.1.   
  Dirbtinių celiuliozinių pluoštų gavyba

Visi (100 %) tirpiosios plaušienos tiekėjai turi turėti galiojančius kilmės patvirtinimo sertifikatus, išduotus pagal nepriklausomą trečiųjų šalių sertifikavimo sistemą, pvz., FSC, PEFC arba lygiavertę sistemą.

Bent 70 % žaliavų, naudojamų tirpiosios plaušienos gamybai, turi turėti galiojančius tvarios miškotvarkos sertifikatus, išduotus pagal nepriklausomą trečiųjų šalių sertifikavimo sistemą, pvz., FSC, PEFC arba lygiavertę sistemą. Likusi žaliavų, naudojamų tirpiosios plaušienos gamybai, dalis turi būti kontroliuojama mediena, kuriai taikoma patikros sistema, kuria užtikrinama, kad ji būtų gauta iš teisėto šaltinio ir atitiktų visus kitus nesertifikuotai medžiagai taikomus sertifikavimo sistemos reikalavimus.

Kilmės patvirtinimo ir (arba) tvarios miškotvarkos sertifikatus išduodančios sertifikavimo įstaigos akredituojamos (pripažįstamos) pagal tą sertifikavimo sistemą.

Iš medvilnės pūkų pagaminta tirpioji plaušiena turi atitikti medvilnei taikomą 3.1 kriterijų (žaliavų šaltiniai ir atsekamumas).

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia visos (100 %) gaminyje naudojamos tirpiosios plaušienos tiekėjų atitikties deklaraciją, pagrįstą galiojančiu, nepriklausomai sertifikuotu kilmės patvirtinimo sertifikatu. FSC, PEFC arba lygiavertės sistemos pripažįstamos kaip nepriklausomos trečiosios šalies sertifikavimo sistemos.

Be to, pareiškėjas pateikia audituotus apskaitos dokumentus, įrodančius, kad bent 70 % žaliavų, naudojamų tirpiosios plaušienos gamybai, yra apibrėžiamos kaip sertifikuota medžiaga pagal galiojančias FSC, PEFC arba lygiavertes sistemas. Audituoti apskaitos dokumentai galioja visą ES ekologinio ženklo licencijos galiojimo laikotarpį. Kompetentingos įstaigos dar kartą patikrina apskaitos dokumentus praėjus dvylikai mėnesių nuo ES ekologinio ženklo licencijos suteikimo.

Jei dirbtinis celiuliozinis pluoštas naudojamas oru suformuotoje medžiagoje arba kitoje neaustinėje medžiagoje, tai oru suformuotos medžiagos arba kitos neaustinės medžiagos tiekėjas arba gamintojas skiria kreditus produkte naudojamai oru suformuotai medžiagai arba kitai neaustinei medžiagai ir pateikia sąskaitas faktūras, kad pagrįstų skirtų kreditų skaičių.

Dėl likusios žaliavos dalies turi būti pateiktas įrodymas, kad nesertifikuotos pirminės medžiagos dalis neviršija 30 % ir kad tai yra kontroliuojama medžiaga, kuriai taikoma patikros sistema, kuria užtikrinama, kad medžiaga būtų gauta iš teisėto šaltinio ir atitiktų visus kitus nesertifikuotai medžiagai taikomus sertifikavimo sistemos reikalavimus.

Jei pagal sertifikavimo sistemą konkrečiai nereikalaujama, kad visa pirminė medžiaga būtų gauta iš genetiškai nemodifikuotų rūšių augalų, pateikiami papildomi įrodymai, kad laikomasi šio reikalavimo.

2.2.   
  Dirbtinių celiuliozinių pluoštų balinimas

Šis antrinis kriterijus nėra taikomas balintai TCF plaušienai – plaušienai, kurioje nėra jokio chloro.

Dirbtiniam celiulioziniam pluoštui gaminti naudojama plaušiena negali būti balinta naudojant dujinį elementinį chlorą (Cl2).

Bendras AOX ir organinio chloro (OCl) kiekis neturi viršyti šių verčių:

| — | 0,140 kg/OMT, matuojant plaušienos gamybos nuotekose (AOX); ir |
| --- | --- |

—

0,140 kg/OMT, matuojant plaušienos gamybos nuotekose (AOX); ir

| — | 150 ppm, matuojant pagamintame dirbtiniame celiulioziniame pluošte (OCl). |
| --- | --- |

—

150 ppm, matuojant pagamintame dirbtiniame celiulioziniame pluošte (OCl).

Vertinimas ir patikra

Gamintojas pateikia plaušienos tiekėjo deklaraciją, kad dujinio chloro nenaudota, ir bandymų ataskaitą (jei įmanoma), kuria įrodoma, kad AOX ir OCL ribinės vertės neviršijamos, ir kuri parengta taikant tinkamus bandymų metodus:

| — | AOX atveju – ISO 9562 arba jam lygiavertį EPA 1650C; |
| --- | --- |

—

AOX atveju – ISO 9562 arba jam lygiavertį EPA 1650C;

| — | OCl atveju – ISO 11480. |
| --- | --- |

—

OCl atveju – ISO 11480.

AOX matavimo periodiškumas nustatomas pagal puriajai plaušienai taikomą 1.2 kriterijų.

Jei pareiškėjas negali pateikti plaušienos gamybos nuotekose išmatuotos faktinės AOX lygio vertės, pateikiama atitinkama plaušienos gamintojo pasirašyta atitikties deklaracija pagal taikomą reikalavimą.

Jei pareiškėjas ECF plaušienos nenaudoja, pakanka atitinkamos deklaracijos.

2.3.   
  Dirbtinių celiuliozinių pluoštų gamyba

| a) | Daugiau kaip 50 % tirpiosios plaušienos, naudojamos dirbtiniams celiulioziniams pluoštams gaminti, gaunama iš tirpiosios plaušienos gamyklų, kuriose panaudotų perdirbimo tirpalų vertė atgaunama šiais būdais:






  i) | gamykloje gaminant elektros energiją ir (arba) garą arba |
| --- | --- | --- |

a)

Daugiau kaip 50 % tirpiosios plaušienos, naudojamos dirbtiniams celiulioziniams pluoštams gaminti, gaunama iš tirpiosios plaušienos gamyklų, kuriose panaudotų perdirbimo tirpalų vertė atgaunama šiais būdais:

i)

gamykloje gaminant elektros energiją ir (arba) garą arba

| ii) | gaminant šalutinius cheminius produktus. |
| --- | --- |

ii)

gaminant šalutinius cheminius produktus.

| b) | Viskozės ir modalinio pluošto gamybos procesuose turi būti neviršijamos toliau nurodytos į orą išmetamų ir į vandenį išleidžiamų sieros junginių ribinės vertės.

  5 lentelė


  Gaminant viskozės ir modalinius pluoštus išmetamų teršalų vertės










  Pluošto rūšis | Į orą išmetamo sieros kiekio ribinė vertė (g/kg) | Į vandenį išliejamo cinko kiekio ribinė vertė (g/kg) | Į vandenį išliejamo ChDS kiekio ribinė vertė (g/kg) | Į vandenį išliejamo SO4
  2- kiekio ribinė vertė (g/kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuokštelinis pluoštas | 20 | 0,05 | 5 | 300 |
| Gijinis pluoštas | | | | |
| — | skalbimas partijomis |

b)

Viskozės ir modalinio pluošto gamybos procesuose turi būti neviršijamos toliau nurodytos į orą išmetamų ir į vandenį išleidžiamų sieros junginių ribinės vertės.

5 lentelė

Gaminant viskozės ir modalinius pluoštus išmetamų teršalų vertės

Pluošto rūšis

Į orą išmetamo sieros kiekio ribinė vertė (g/kg)

Į vandenį išliejamo cinko kiekio ribinė vertė (g/kg)

Į vandenį išliejamo ChDS kiekio ribinė vertė (g/kg)

Į vandenį išliejamo SO4
  2- kiekio ribinė vertė (g/kg)

Kuokštelinis pluoštas

20

0,05

5

300

Gijinis pluoštas

—

skalbimas partijomis

40

0,10

5

200

| — | integruotasis skalbimas |
| --- | --- |

—

integruotasis skalbimas

170

0,50

6

250

| Pastaba. | Ribinės vertės išreiškiamos metiniais vidurkiais. Visos vertės išreiškiamos g teršalų/kg produkto. |
| --- | --- |

Pastaba.

Vertinimas ir patikra

| a) | Pareiškėjas pateikia patvirtinamuosius dokumentus ir įrodymus, kad reikiama dalis tirpiosios plaušienos tiekėjų savo gamybos vietose turi įrengtą tinkamą energijos gamybos arba šalutinių produktų atgavimo įrangą ir gamybos sistemas. Taip pat pateikiamas šių tirpiosios plaušienos tiekėjų sąrašas. |
| --- | --- |

a)

Pareiškėjas pateikia patvirtinamuosius dokumentus ir įrodymus, kad reikiama dalis tirpiosios plaušienos tiekėjų savo gamybos vietose turi įrengtą tinkamą energijos gamybos arba šalutinių produktų atgavimo įrangą ir gamybos sistemas. Taip pat pateikiamas šių tirpiosios plaušienos tiekėjų sąrašas.

| b) | Toliau pateikiami su bandymų metodais susiję reikalavimai.






  i) | Pareiškėjas pateikia išsamius dokumentus ir (arba) bandymų ataskaitas, kuriais įrodoma atitiktis šiam kriterijui, ir kartu pateikia atitikties deklaraciją. |
| --- | --- | --- |

b)

Toliau pateikiami su bandymų metodais susiję reikalavimai.

i)

Pareiškėjas pateikia išsamius dokumentus ir (arba) bandymų ataskaitas, kuriais įrodoma atitiktis šiam kriterijui, ir kartu pateikia atitikties deklaraciją.

| ii) | Į orą išmetamas sieros kiekis: naudokite metodus, apibrėžtus EN 14791, EPA Nr. 8, 15A, 16A arba 16B, arba DIN 38405-D27. |
| --- | --- |

ii)

Į orą išmetamas sieros kiekis: naudokite metodus, apibrėžtus EN 14791, EPA Nr. 8, 15A, 16A arba 16B, arba DIN 38405-D27.

| iii) | Į vandenį išliejamo cinko kiekis: naudokite metodus, apibrėžtus EN ISO 11885. |
| --- | --- |

iii)

Į vandenį išliejamo cinko kiekis: naudokite metodus, apibrėžtus EN ISO 11885.

| iv) | Į vandenį išliejamo ChDS kiekis: naudokite metodus, apibrėžtus ISO 6060, DIN ISO 15705, DIN 38409–01 arba DIN 38409–44. |
| --- | --- |

iv)

Į vandenį išliejamo ChDS kiekis: naudokite metodus, apibrėžtus ISO 6060, DIN ISO 15705, DIN 38409–01 arba DIN 38409–44.

| v) | Į vandenį išliejamas SO4
  2- (sulfatų) kiekis: naudokite metodus, apibrėžtus EN ISO 22743. |
| --- | --- |

v)

Į vandenį išliejamas SO4
  2- (sulfatų) kiekis: naudokite metodus, apibrėžtus EN ISO 22743.

| vi) | Priimami bandymo metodai, kurių taikymo sritis ir reikalavimų standartai laikomi lygiaverčiais minėtiems nacionaliniams ir tarptautiniams standartams ir kurių lygiavertiškumą patvirtino nepriklausoma trečioji šalis. |
| --- | --- |

vi)

Priimami bandymo metodai, kurių taikymo sritis ir reikalavimų standartai laikomi lygiaverčiais minėtiems nacionaliniams ir tarptautiniams standartams ir kurių lygiavertiškumą patvirtino nepriklausoma trečioji šalis.

| vii) | Išsamiuose dokumentuose ir bandymų ataskaitose nurodomas S, Zn, ChDS ir SO4
  2- matavimo periodiškumas. Mažiausias ChDS, S, Zn ir SO4
  2- matavimo periodiškumas yra kas savaitę, papildomai atliekant visus teisės aktų reikalavimuose nustatytus matavimus. |
| --- | --- |

vii)

Išsamiuose dokumentuose ir bandymų ataskaitose nurodomas S, Zn, ChDS ir SO4
  2- matavimo periodiškumas. Mažiausias ChDS, S, Zn ir SO4
  2- matavimo periodiškumas yra kas savaitę, papildomai atliekant visus teisės aktų reikalavimuose nustatytus matavimus.

3 kriterijus.   Medvilnės ir kiti natūralūs celiulioziniai sėkliniai pluoštai

3.1.   
  Medvilnės ir kitų natūralių celiuliozinių sėklinių pluoštų gavyba ir atsekamumas

Šis kriterijus taikomas medvilnės ir kitiems natūraliems celiulioziniams sėkliniams pluoštams, kurie sudaro ≥ 1 % galutinio produkto masės.

| a) | Visi medvilnės ir kiti natūralūs celiulioziniai sėkliniai pluoštai turi būti auginami pagal Tarybos reglamente (EB) Nr. 834/2007 (14), Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/848 (15) ir JAV nacionalinėje ekologinės gamybos programoje (NOP) (16) nustatytus reikalavimus arba laikantis lygiaverčių teisinių įpareigojimų, kuriuos yra nustatę Europos Sąjungos prekybos partneriai. Ekologiškos medvilnės kiekį gali sudaryti ekologiškai išauginta medvilnė ir pereinamojo laikotarpio ekologinė medvilnė. |
| --- | --- |

a)

Visi medvilnės ir kiti natūralūs celiulioziniai sėkliniai pluoštai turi būti auginami pagal Tarybos reglamente (EB) Nr. 834/2007 (14), Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/848 (15) ir JAV nacionalinėje ekologinės gamybos programoje (NOP) (16) nustatytus reikalavimus arba laikantis lygiaverčių teisinių įpareigojimų, kuriuos yra nustatę Europos Sąjungos prekybos partneriai. Ekologiškos medvilnės kiekį gali sudaryti ekologiškai išauginta medvilnė ir pereinamojo laikotarpio ekologinė medvilnė.

| b) | Medvilnės ir kiti natūralūs celiulioziniai sėkliniai pluoštai, auginami pagal 3.1 kriterijaus a punktą ir naudojami sugeriamajam higienos gaminiui gaminti, turi būti atsekami. |
| --- | --- |

b)

Medvilnės ir kiti natūralūs celiulioziniai sėkliniai pluoštai, auginami pagal 3.1 kriterijaus a punktą ir naudojami sugeriamajam higienos gaminiui gaminti, turi būti atsekami.

Tamponų virvelėms šis reikalavimas netaikomas.

Vertinimas ir patikra

| a) | Nepriklausoma kontrolės įstaiga turi sertifikuoti, kad ekologiškas medvilnės ir (arba) kitų natūralių celiuliozinių sėklinių pluoštų kiekis pagamintas laikantis Reglamente (EB) Nr. 834/2007, Reglamente (ES) 2018/848 ir JAV Nacionalinėje ekologinės gamybos programoje nustatytų reikalavimų arba laikantis lygiaverčių teisinių įpareigojimų, kuriuos yra nustatę Europos Sąjungos prekybos partneriai. Su kiekviena kilmės šalimi susiję patikros duomenys teikiami kasmet. |
| --- | --- |

a)

Nepriklausoma kontrolės įstaiga turi sertifikuoti, kad ekologiškas medvilnės ir (arba) kitų natūralių celiuliozinių sėklinių pluoštų kiekis pagamintas laikantis Reglamente (EB) Nr. 834/2007, Reglamente (ES) 2018/848 ir JAV Nacionalinėje ekologinės gamybos programoje nustatytų reikalavimų arba laikantis lygiaverčių teisinių įpareigojimų, kuriuos yra nustatę Europos Sąjungos prekybos partneriai. Su kiekviena kilmės šalimi susiję patikros duomenys teikiami kasmet.

| b) | Pareiškėjas kasmet turi įrodyti metinio medvilnės ir (arba) kitų natūralių celiuliozinių sėklinių pluoštų kiekio, įsigyto galutiniam(s) produktui (-ams) gaminti, ir kiekvienos produktų linijos atitikimą reikalavimui dėl medžiagos kiekio. Pateikiami sandorių įrašai arba sąskaitos faktūros, kuriose nurodytas medvilnės ir (arba) kitų natūralių celiuliozinių sėklinių pluoštų kiekis, kasmet įsigyjamas iš ūkininkų ar gamintojų grupių, ir bendras sertifikuotų gniutulų svoris. |
| --- | --- |

b)

Pareiškėjas kasmet turi įrodyti metinio medvilnės ir (arba) kitų natūralių celiuliozinių sėklinių pluoštų kiekio, įsigyto galutiniam(s) produktui (-ams) gaminti, ir kiekvienos produktų linijos atitikimą reikalavimui dėl medžiagos kiekio. Pateikiami sandorių įrašai arba sąskaitos faktūros, kuriose nurodytas medvilnės ir (arba) kitų natūralių celiuliozinių sėklinių pluoštų kiekis, kasmet įsigyjamas iš ūkininkų ar gamintojų grupių, ir bendras sertifikuotų gniutulų svoris.

3.2.   
  Medvilnės ir kitų natūralių celiuliozinių sėklinių pluoštų balinimas

Medvilnės ir kiti natūralūs celiulioziniai sėkliniai pluoštai balinami tik naudojant visišku chloro nenaudojimu grindžiamas technologijas (TCF).

Šis antrinis kriterijus netaikomas medvilnės pūkams, kurie naudojami tirpiajai plaušienai gaminti.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia medvilnės ir (arba) kitų natūralių celiuliozinių sėklinių pluoštų tiekėjo deklaraciją, kad naudojamos visišku chloro nenaudojimu grindžiamos technologijos.

4 kriterijus.   Sintetinių polimerų ir plastikinių medžiagų gamyba

Šis kriterijus taikomas kiekvienam sintetiniam polimerui ir plastikinei medžiagai, kuri sudaro ≥ 5 % galutinio produkto ir (arba) pakuotės masės.

Galutiniame produkte naudojamus sintetinius polimerus ir plastikines medžiagas gaminančiuose gamybos įrenginiuose turi būti įdiegtos toliau nurodytos sistemos.

| a) | Vandens taupymo sistema. Vandens tvarkymo sistema turi būti patvirtinta dokumentais arba aprašyta, pateikiant informaciją bent apie šiuos aspektus: vandens srautų stebėjimą; vandens cirkuliacijos uždarose sistemose įrodymą; nuolatinio tobulinimo tikslus ir su susidarančių nuotekų kiekio mažinimu ir optimizavimo tempu susijusius tikslus (jei aktualu, t. y. jei įrenginyje naudojamas vanduo). |
| --- | --- |

a)

Vandens taupymo sistema. Vandens tvarkymo sistema turi būti patvirtinta dokumentais arba aprašyta, pateikiant informaciją bent apie šiuos aspektus: vandens srautų stebėjimą; vandens cirkuliacijos uždarose sistemose įrodymą; nuolatinio tobulinimo tikslus ir su susidarančių nuotekų kiekio mažinimu ir optimizavimo tempu susijusius tikslus (jei aktualu, t. y. jei įrenginyje naudojamas vanduo).

| b) | Integruotas atliekų tvarkymas, t. y. planas, kuriuo siekiama teikti pirmenybę kitoms visų gamybos įrenginiuose susidarančių atliekų apdorojimo galimybėms nei šalinimas ir laikytis atliekų hierarchijos, susijusios su atliekų prevencija, pakartotiniu naudojimu, grąžinamuoju perdirbimu, atgavimu ir galutiniu šalinimu. Vandens tvarkymo sistema turi būti patvirtinta dokumentais arba aprašyta, pateikiant informaciją bent apie šiuos aspektus: skirtingų atliekų frakcijų atskyrimą; bendrame nepavojingų atliekų sraute esančių perdirbamųjų medžiagų tvarkymą, rinkimą, atskyrimą ir naudojimą; medžiagų atgavimą kitoms reikmėms; pavojingų atliekų tvarkymą, rinkimą, atskyrimą ir šalinimą, kaip nustatyta atitinkamų vietos ir nacionalinių reguliavimo institucijų; nuolatinio tobulinimo tikslus ir su atliekų prevencija, pakartotiniu naudojimu, grąžinamuoju perdirbimu ir susidarančių atliekų frakcijų, kurių negalima išvengti, atgavimu (įskaitant energijos atgavimą) susijusius tikslus. |
| --- | --- |

b)

Integruotas atliekų tvarkymas, t. y. planas, kuriuo siekiama teikti pirmenybę kitoms visų gamybos įrenginiuose susidarančių atliekų apdorojimo galimybėms nei šalinimas ir laikytis atliekų hierarchijos, susijusios su atliekų prevencija, pakartotiniu naudojimu, grąžinamuoju perdirbimu, atgavimu ir galutiniu šalinimu. Vandens tvarkymo sistema turi būti patvirtinta dokumentais arba aprašyta, pateikiant informaciją bent apie šiuos aspektus: skirtingų atliekų frakcijų atskyrimą; bendrame nepavojingų atliekų sraute esančių perdirbamųjų medžiagų tvarkymą, rinkimą, atskyrimą ir naudojimą; medžiagų atgavimą kitoms reikmėms; pavojingų atliekų tvarkymą, rinkimą, atskyrimą ir šalinimą, kaip nustatyta atitinkamų vietos ir nacionalinių reguliavimo institucijų; nuolatinio tobulinimo tikslus ir su atliekų prevencija, pakartotiniu naudojimu, grąžinamuoju perdirbimu ir susidarančių atliekų frakcijų, kurių negalima išvengti, atgavimu (įskaitant energijos atgavimą) susijusius tikslus.

| c) | Energijos vartojimo efektyvumo ir energijos valdymo optimizavimo sistema. Energijos valdymo sistema skirta visiems energiją vartojantiems įrenginiams, įskaitant mašinas, apšvietimą, oro kondicionavimą ir aušinimą. Energijos valdymo sistemą sudaro energijos naudojimo efektyvumo didinimo priemonės ir informacija apie bent šiuos aspektus: energijos duomenų rinkimo plano sudarymą ir įgyvendinimą, siekiant nustatyti pagrindinius energijos duomenis; energijos sąnaudų analizę, apimančią energiją naudojančių sistemų, procesų ir įrenginių sąrašą; efektyvesnio energijos naudojimo priemonių nustatymą; nuolatinio gerinimo tikslus ir uždavinius, susijusius su energijos sąnaudų mažinimu. |
| --- | --- |

c)

Energijos vartojimo efektyvumo ir energijos valdymo optimizavimo sistema. Energijos valdymo sistema skirta visiems energiją vartojantiems įrenginiams, įskaitant mašinas, apšvietimą, oro kondicionavimą ir aušinimą. Energijos valdymo sistemą sudaro energijos naudojimo efektyvumo didinimo priemonės ir informacija apie bent šiuos aspektus: energijos duomenų rinkimo plano sudarymą ir įgyvendinimą, siekiant nustatyti pagrindinius energijos duomenis; energijos sąnaudų analizę, apimančią energiją naudojančių sistemų, procesų ir įrenginių sąrašą; efektyvesnio energijos naudojimo priemonių nustatymą; nuolatinio gerinimo tikslus ir uždavinius, susijusius su energijos sąnaudų mažinimu.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia galutiniame produkte ir (arba) pakuotėje naudojamų sintetinių polimerų ir plastikinių medžiagų tiekėjų deklaraciją dėl atitikties kriterijui. Kartu su deklaracija pateikiama ataskaita, kurioje išsamiai aprašyta tiekėjų nustatyta tvarka, taikoma kiekvienoje gamybos vietoje, kad būtų įvykdytas šis reikalavimas pagal tokius vandens, atliekų ir energetikos planams taikomus standartus kaip ISO 14001 ir (arba) ISO 50001.

Jei atliekos tvarkomos kitur, subrangovas taip pat pateikia atitikties šiam kriterijui patvirtinimą.

Pareiškėjai, užsiregistravę ES aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS) ir (arba) sertifikuoti pagal ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 ar lygiavertį standartą ir (arba) sistemą, laikomi įvykdžiusiais šiuos reikalavimus, jeigu:

| a) | į bendrovės EMAS aplinkosaugos ataskaitą įtraukti gamybos vietos (-ų) vandens, atliekų ir energijos valdymo planai; arba |
| --- | --- |

a)

į bendrovės EMAS aplinkosaugos ataskaitą įtraukti gamybos vietos (-ų) vandens, atliekų ir energijos valdymo planai; arba

| b) | į gamybos vietos (-ų) vandens, atliekų ir energijos valdymo planus deramai atsižvelgta ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 arba lygiaverčiuose standartuose ir (arba) sistemose. |
| --- | --- |

b)

į gamybos vietos (-ų) vandens, atliekų ir energijos valdymo planus deramai atsižvelgta ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 arba lygiaverčiuose standartuose ir (arba) sistemose.

5 kriterijus.   Biožaliavinio plastiko medžiagos

Šis kriterijus taikomas tik galutiniam produktui, atskiriems komponentams ir (arba) pakuotei, kurioje yra > 1 % biožaliavinio plastiko medžiagos masės.

Pareiškėjas gali savanoriškai iš biologinių žaliavų išgauti tam tikrą procentinę visų sintetinių polimerų ir plastikinių medžiagų dalį, palyginti su bendru galutiniame produkte, atskiruose komponentuose ir (arba) pakuotėje esančių polimerų (įskaitant superabsorbcinius polimerus (SAP)) svoriu. Žaliavos pasirenkamos atsižvelgiant į žiedinės ekonomikos principus, pavyzdžiui, gamintojai turėtų teikti pirmenybę žaliavoms iš organinių atliekų ir šalutinių produktų (17).

Tokiu atveju taikomos toliau nurodytos taisyklės.

| a) | Biologinių žaliavų, naudojamų biožaliavinio plastiko gamybai galutiniame produkte, atskiruose komponentuose ir (arba) pakuotėje, geresnės aplinkosauginės savybės įrodomos laikantis naujausių taikomų metodikų, kuriomis vertinamas biožaliavinių plastikų poveikis, palyginti su iškastiniu kuru pagrįstų plastikų poveikiu (18). |
| --- | --- |

a)

Biologinių žaliavų, naudojamų biožaliavinio plastiko gamybai galutiniame produkte, atskiruose komponentuose ir (arba) pakuotėje, geresnės aplinkosauginės savybės įrodomos laikantis naujausių taikomų metodikų, kuriomis vertinamas biožaliavinių plastikų poveikis, palyginti su iškastiniu kuru pagrįstų plastikų poveikiu (18).

| b) | Biologinės žaliavos, naudojamos biožaliavinio plastiko gamybai galutiniame produkte, atskiruose komponentuose ir (arba) pakuotėje, turi turėti kilmės patvirtinimo sertifikatus, išduotus pagal nepriklausomą trečiųjų šalių sertifikavimo sistemą, kurią oficialiai pripažįsta Europos Komisija (19). |
| --- | --- |

b)

Biologinės žaliavos, naudojamos biožaliavinio plastiko gamybai galutiniame produkte, atskiruose komponentuose ir (arba) pakuotėje, turi turėti kilmės patvirtinimo sertifikatus, išduotus pagal nepriklausomą trečiųjų šalių sertifikavimo sistemą, kurią oficialiai pripažįsta Europos Komisija (19).

Galutinis produktas, atskiri komponentai ir (arba) pakuotė gali būti savanoriškai paženklinti kaip savo sudėtyje turintys biožaliavinio plastiko. Tokiu atveju pateikiamas toks teiginys: „x proc. produkto [atskirų komponentų ir (arba) pakuotės] sudėtyje esančio plastiko yra biožaliavinis plastikas“ (kur x > 1 ir x yra tiksli ir išmatuojama biožaliavinio plastiko kiekio dalis produkte [atskiruose komponentuose ir (arba) pakuotėje]). Draudžiama naudoti tokius bendro pobūdžio teiginius kaip „bioplastikas“, „biožaliavinis“, „augalinis“, „natūralus“ ir pan.

Vertinimas ir patikra

| a) | Siekdamas įrodyti, kad produkte, atskiruose komponentuose ir (arba) pakuotėje naudojamų biožaliavinio plastiko žaliavų aplinkosauginės savybės yra geresnės, pareiškėjas pateikia nepriklausomą trečiosios šalies sertifikatą, kuriame nurodoma šiuo metu prieinama metodika (20). |
| --- | --- |

a)

Siekdamas įrodyti, kad produkte, atskiruose komponentuose ir (arba) pakuotėje naudojamų biožaliavinio plastiko žaliavų aplinkosauginės savybės yra geresnės, pareiškėjas pateikia nepriklausomą trečiosios šalies sertifikatą, kuriame nurodoma šiuo metu prieinama metodika (20).

| b) | Pareiškėjas pateikia visų produkte, atskiruose komponentuose ir (arba) pakuotėje naudojamų biožaliavinio plastiko žaliavų tiekėjų atitikties deklaraciją, pagrįstą nepriklausomai sertifikuotu kilmės patvirtinimo sertifikatu. Kilmės patvirtinimo sertifikatai galioja visą ES ekologinio ženklo licencijos galiojimo laikotarpį. Kompetentingos įstaigos dar kartą patikrina sertifikatus praėjus dvylikai mėnesių nuo ES ekologinio ženklo licencijos suteikimo. |
| --- | --- |

b)

Pareiškėjas pateikia visų produkte, atskiruose komponentuose ir (arba) pakuotėje naudojamų biožaliavinio plastiko žaliavų tiekėjų atitikties deklaraciją, pagrįstą nepriklausomai sertifikuotu kilmės patvirtinimo sertifikatu. Kilmės patvirtinimo sertifikatai galioja visą ES ekologinio ženklo licencijos galiojimo laikotarpį. Kompetentingos įstaigos dar kartą patikrina sertifikatus praėjus dvylikai mėnesių nuo ES ekologinio ženklo licencijos suteikimo.

Jei taikytina, pareiškėjas pateikia prekinės pakuotės didelės raiškos nuotrauką, kurioje aiškiai matoma biožaliavinio plastiko teiginio informacija. Produkte, atskirame komponente ir (arba) pakuotėje esančių sintetinių polimerų ir plastiko medžiagų sudėtyje esančiam biogeninės anglies kiekiui nustatyti naudojami radioaktyviosios anglies metodais pagrįsti standartai, tokie kaip EN 16640 arba EN 16785 arba ASTM D 6866–12. Kai radioaktyviosios anglies metodų naudoti negalima, leidžiama naudoti masės balanso metodą, jei sutartais standartais užtikrinamas ir palaikomas aukštas skaidrumo ir atskaitomybės lygis.

Kad būtų galima atsekti biožaliavinio plastiko žaliavas, negalima naudoti pagal prekybos sertifikatais sistemą įsigyjamų sertifikatų. Biožaliavinio plastiko žaliavų įsigijimo įrodymai grindžiami procesais pagal atskyrimo arba masės balanso sistemas.

Jei pagal sertifikavimo sistemą konkrečiai nereikalaujama, kad visa pirminė medžiaga būtų gauta iš genetiškai nemodifikuotų rūšių augalų, pateikiami papildomi įrodymai, kad laikomasi šio reikalavimo.

6 kriterijus.   Medžiagų naudojimo efektyvumas galutinio produkto gamyboje

Šio kriterijaus reikalavimai turi būti taikomi galutinio produkto surinkimo vietai.

Produktų gamybos ir pakavimo metu susidarančių atliekų, išsiunčiamų į sąvartynus arba sudeginamų neatgaunant energijos, kiekis negali viršyti:

| a) | tamponų atveju – 8 % galutinio produkto masės, |
| --- | --- |

a)

tamponų atveju – 8 % galutinio produkto masės,

| b) | visų kitų produktų atveju – 4 % galutinio produkto masės. |
| --- | --- |

b)

visų kitų produktų atveju – 4 % galutinio produkto masės.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas turi patvirtinti atitiktį pirmiau nurodytiems reikalavimams.

Pareiškėjas pateikia atliekų, kurios nebuvo pakartotinai panaudotos per gamybos procesą arba paverstos medžiagomis ir (arba) energija, kiekio įrodymus.

Pareiškėjas pateikia visus šiuos duomenis:

| a) | produkto ir pakuotės svorį, |
| --- | --- |

a)

produkto ir pakuotės svorį,

| b) | visus gamybos metu susidarančius atliekų srautus, |
| --- | --- |

b)

visus gamybos metu susidarančius atliekų srautus,

| c) | atitinkamą atgautų ir į sąvartynus išsiunčiamų arba sudeginamų atliekų dalies apdorojimą. |
| --- | --- |

c)

atitinkamą atgautų ir į sąvartynus išsiunčiamų arba sudeginamų atliekų dalies apdorojimą.

Į sąvartynus išsiunčiamų arba sudeginamų neatgaunant energijos atliekų kiekis apskaičiuojamas kaip susidarančių atliekų kiekio ir atgautų (pakartotinai panaudotų, perdirbtų ir kt.) atliekų kiekio skirtumas.

7 kriterijus.   Draudžiamos ir ribojamos medžiagos

7.1.   
  Apribojimai dėl cheminių medžiagų, klasifikuojamų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008

Šis antrinis kriterijus taikomas galutiniam produktui ir jo komponentams.

Jeigu 8 lentelėje nurodyta kitaip, galutiniame produkte ir jo komponentuose negali būti sudedamųjų medžiagų (atskirų ar mišiniuose), kurios pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 priskiriamos bet kuriai pavojingumo klasei, kategorijoms ir susijusiems pavojingumo frazių kodams, nurodytiems 6 lentelėje.

6 lentelė

Draudžiamos pavojingumo klasės, kategorijos ir susiję pavojingumo frazių kodai

| Kancerogeniškumas, mutageniškumas arba toksiškumas reprodukcijai |
| --- |
| 1A ir 1B kategorijos | 2 kategorija |
| H340 Gali sukelti genetinius defektus | H341 Įtariama, kad gali sukelti genetinius defektus |
| H350 Gali sukelti vėžį | H351 Įtariama, kad sukelia vėžį |
| H350i Gali sukelti vėžį įkvėpus | – |
| H360F Gali pakenkti vaisingumui | H361f Įtariama, kad kenkia vaisingumui |
| H360D Gali pakenkti negimusiam kūdikiui | H361d Įtariama, kad kenkia negimusiam kūdikiui |
| H360FD Gali pakenkti vaisingumui Gali pakenkti negimusiam kūdikiui | H361fd Įtariama, kad kenkia vaisingumui Įtariama, kad kenkia negimusiam kūdikiui |
| H360Fd Gali pakenkti vaisingumui Įtariama, kad kenkia negimusiam kūdikiui | H362 Gali pakenkti žindomam vaikui |
| H360Df Gali pakenkti negimusiam kūdikiui Įtariama, kad kenkia vaisingumui | |
| Ūmus toksiškumas |
| 1 ir 2 kategorijos | 3 kategorija |
| H300 Mirtina prarijus | H301 Toksiška prarijus |
| H310 Mirtina susilietus su oda | H311 Toksiška susilietus su oda |
| H330 Mirtina įkvėpus | H331 Toksiška įkvėpus |
| H304 Prarijus ir patekus į kvėpavimo takus, gali sukelti mirtį | EUH070 Toksiška patekus į akis |
| Specifinis toksiškumas konkrečiam organui |
| 1 kategorija | 2 kategorija |
| H370 Kenkia organams | H371 Gali pakenkti organams |
| H372 Kenkia organams, jeigu medžiaga veikia ilgai arba kartotinai | H373 Gali pakenkti organams, jeigu medžiaga veikia ilgai arba kartotinai |
| Kvėpavimo takų ir odos jautrinimas |
| 1A kategorija | 1B kategorija |
| H317 Gali sukelti alerginę odos reakciją | H317 Gali sukelti alerginę odos reakciją |
| H334 Įkvėpus gali sukelti alerginę reakciją, astmos simptomus arba apsunkinti kvėpavimą | H334 Įkvėpus gali sukelti alerginę reakciją, astmos simptomus arba apsunkinti kvėpavimą |
| Endokrininę sistemą ardančios medžiagos, turinčios neigiamą poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai |
| 1 kategorija | 2 kategorija |
| EUH380: Gali ardyti žmonių endokrininę sistemą | EUH381: Įtariama, kad ardo žmonių endokrininę sistemą |
| EUH430: Būdama aplinkoje gali ardyti endokrininę sistemą | EUH431: Įtariama, kad būdama aplinkoje ardo endokrininę sistemą |
| Patvari, bioakumuliacinė ir toksiška |
| PBT | vPvB |
| EUH440: Kaupiasi aplinkoje ir gyvuose organizmuose, įskaitant žmones | EUH441: Gausiai kaupiasi aplinkoje ir gyvuose organizmuose, įskaitant žmones |
| Patvari, mobili ir toksiška |
| PMT | vPvM |
| EUH450: Gali sukelti ilgalaikę ir pasklidąją vandens išteklių taršą | EUH451: Gali sukelti labai ilgalaikę ir pasklidąją vandens išteklių taršą |

Kancerogeniškumas, mutageniškumas arba toksiškumas reprodukcijai

1A ir 1B kategorijos

2 kategorija

H340 Gali sukelti genetinius defektus

H341 Įtariama, kad gali sukelti genetinius defektus

H350 Gali sukelti vėžį

H351 Įtariama, kad sukelia vėžį

H350i Gali sukelti vėžį įkvėpus

–

H360F Gali pakenkti vaisingumui

H361f Įtariama, kad kenkia vaisingumui

H360D Gali pakenkti negimusiam kūdikiui

H361d Įtariama, kad kenkia negimusiam kūdikiui

H360FD Gali pakenkti vaisingumui Gali pakenkti negimusiam kūdikiui

H361fd Įtariama, kad kenkia vaisingumui Įtariama, kad kenkia negimusiam kūdikiui

H360Fd Gali pakenkti vaisingumui Įtariama, kad kenkia negimusiam kūdikiui

H362 Gali pakenkti žindomam vaikui

H360Df Gali pakenkti negimusiam kūdikiui Įtariama, kad kenkia vaisingumui

Ūmus toksiškumas

1 ir 2 kategorijos

3 kategorija

H300 Mirtina prarijus

H301 Toksiška prarijus

H310 Mirtina susilietus su oda

H311 Toksiška susilietus su oda

H330 Mirtina įkvėpus

H331 Toksiška įkvėpus

H304 Prarijus ir patekus į kvėpavimo takus, gali sukelti mirtį

EUH070 Toksiška patekus į akis

Specifinis toksiškumas konkrečiam organui

1 kategorija

2 kategorija

H370 Kenkia organams

H371 Gali pakenkti organams

H372 Kenkia organams, jeigu medžiaga veikia ilgai arba kartotinai

H373 Gali pakenkti organams, jeigu medžiaga veikia ilgai arba kartotinai

Kvėpavimo takų ir odos jautrinimas

1A kategorija

1B kategorija

H317 Gali sukelti alerginę odos reakciją

H317 Gali sukelti alerginę odos reakciją

H334 Įkvėpus gali sukelti alerginę reakciją, astmos simptomus arba apsunkinti kvėpavimą

H334 Įkvėpus gali sukelti alerginę reakciją, astmos simptomus arba apsunkinti kvėpavimą

Endokrininę sistemą ardančios medžiagos, turinčios neigiamą poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai

1 kategorija

2 kategorija

EUH380: Gali ardyti žmonių endokrininę sistemą

EUH381: Įtariama, kad ardo žmonių endokrininę sistemą

EUH430: Būdama aplinkoje gali ardyti endokrininę sistemą

EUH431: Įtariama, kad būdama aplinkoje ardo endokrininę sistemą

Patvari, bioakumuliacinė ir toksiška

PBT

vPvB

EUH440: Kaupiasi aplinkoje ir gyvuose organizmuose, įskaitant žmones

EUH441: Gausiai kaupiasi aplinkoje ir gyvuose organizmuose, įskaitant žmones

Patvari, mobili ir toksiška

PMT

vPvM

EUH450: Gali sukelti ilgalaikę ir pasklidąją vandens išteklių taršą

EUH451: Gali sukelti labai ilgalaikę ir pasklidąją vandens išteklių taršą

Be to, galutiniame produkte ir jo komponentuose negali būti sudedamųjų medžiagų (atskirų ar mišiniuose), kurių koncentracijos yra didesnės nei 0,010 % (masės) ir kurios pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 priskiriamos bet kuriai pavojingumo klasei, kategorijoms ir susijusiems pavojingumo frazių kodams, nurodytiems 7 lentelėje, jeigu 8 lentelėje nėra nurodyta kitaip.

7 lentelė

Ribojamos pavojingumo klasės, kategorijos ir susiję pavojingumo frazių kodai

| Pavojingumas vandens aplinkai |
| --- |
| 1 ir 2 kategorijos | 3 ir 4 kategorijos |
| H400 Labai toksiška vandens organizmams | H412 Kenksminga vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus |
| H410 Labai toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus | H413 Gali sukelti ilgalaikį kenksmingą poveikį vandens organizmams |
| H411 Toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus | |
| Pavojingumas ozono sluoksniui |
| H420 Kenkia visuomenės sveikatai ir aplinkai, nes naikina ozono sluoksnį viršutinėje atmosferoje | |

Pavojingumas vandens aplinkai

1 ir 2 kategorijos

3 ir 4 kategorijos

H400 Labai toksiška vandens organizmams

H412 Kenksminga vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus

H410 Labai toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus

H413 Gali sukelti ilgalaikį kenksmingą poveikį vandens organizmams

H411 Toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus

Pavojingumas ozono sluoksniui

H420 Kenkia visuomenės sveikatai ir aplinkai, nes naikina ozono sluoksnį viršutinėje atmosferoje

8 lentelė

Cheminėms medžiagoms, turinčioms suderintą klasifikaciją pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, taikomų apribojimų išimtys

| Medžiagos tipas | Pavojingumo klasė, kategorija ir pavojingumo frazės kodas, dėl kurių taikoma išimtis | Išimties taikymo sąlygos |
| --- | --- | --- |
| 2-metil-2H-izotiazol-3-onas (MIT) | H400, H314, H301, H311, H318, H410, H330 ir H317 | Tik vandenyje tirpiuose dažuose ir mažesne nei 15 ppm dažuose (iki dažymo) bei mažesne nei 0,1 ppm koncentracija galutiniame produkte. Dažas turi atitikti 7.3.4. antrinį kriterijų. |
| Dipropilenglikolio dibenzoatas | H412 | Tik karšto lydymo klijuose, kurie naudojami drėgmei nurodyti |
| Cheminės medžiagos ir mišiniai, turintys suderintą klasifikaciją H304 | H304 | Medžiagos, kurių klampumas mažesnis nei 20,5 cSt 40 °C temperatūroje |
| Titano dioksidas (nanoforma) | H351 | Tik kai naudojamas kaip pigmentas. Negali būti naudojamas miltelių ar aerozolio pavidalu. |

Medžiagos tipas

Pavojingumo klasė, kategorija ir pavojingumo frazės kodas, dėl kurių taikoma išimtis

Išimties taikymo sąlygos

2-metil-2H-izotiazol-3-onas (MIT)

H400, H314, H301, H311, H318, H410, H330 ir H317

Tik vandenyje tirpiuose dažuose ir mažesne nei 15 ppm dažuose (iki dažymo) bei mažesne nei 0,1 ppm koncentracija galutiniame produkte. Dažas turi atitikti 7.3.4. antrinį kriterijų.

Dipropilenglikolio dibenzoatas

H412

Tik karšto lydymo klijuose, kurie naudojami drėgmei nurodyti

Cheminės medžiagos ir mišiniai, turintys suderintą klasifikaciją H304

H304

Medžiagos, kurių klampumas mažesnis nei 20,5 cSt 40 °C temperatūroje

Titano dioksidas (nanoforma)

H351

Tik kai naudojamas kaip pigmentas. Negali būti naudojamas miltelių ar aerozolio pavidalu.

Pavojingumo frazių kodai paprastai taikomi cheminėms medžiagoms. Tačiau, jei informacijos apie chemines medžiagas gauti negalima, taikomos mišinių klasifikavimo taisyklės.

Pirmiau nurodytas reikalavimas netaikomas cheminių medžiagų arba mišinių, kurie yra chemiškai modifikuoti gamybos metu taip, kad nebekelia jokio pavojaus, kuris jiems priskirtas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, naudojimui.

Šis kriterijus netaikomas:

| — | medžiagoms, nepatenkančioms į Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 taikymo sritį, kaip apibrėžta to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

—

medžiagoms, nepatenkančioms į Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 taikymo sritį, kaip apibrėžta to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje;

| — | medžiagoms, kurioms taikomas Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies b punktas, kuriame nustatytos registracijos, su tolesniais naudotojais susijusių ir vertinimo reikalavimų išimtys medžiagoms, kurios įtrauktos į to reglamento V priedą. |
| --- | --- |

—

medžiagoms, kurioms taikomas Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies b punktas, kuriame nustatytos registracijos, su tolesniais naudotojais susijusių ir vertinimo reikalavimų išimtys medžiagoms, kurios įtrauktos į to reglamento V priedą.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia pasirašytą deklaraciją dėl atitikties 7.1. antriniam kriterijui, taip pat atitinkamas komponentų gamintojų deklaracijas, visų naudojamų cheminių medžiagų sąrašą, jų saugos duomenų lapą arba cheminių medžiagų tiekėjų deklaraciją ir visas atitinkamas deklaracijas, įrodančias atitiktį reikalavimams.

Ribojamų medžiagų ir neišvengiamų ribotos klasifikacijos priemaišų atveju naudojama ribojamos medžiagos arba priemaišos koncentracija ir 100 % išlaikymo koeficiento prielaida siekiant apskaičiuoti galutiniame produkte likusių ribojamų medžiagų arba priemaišų kiekį. Cheminiame produkte priemaišų gali būti iki 0,0100 % masės, išskyrus atvejus, kai tai papildomai ribojama pagal 7.3.8. kriterijų. Kai žinoma, kad medžiagos išsiskiria arba skyla iš sudedamųjų medžiagų, jos laikomos sudedamosiomis medžiagomis, o ne priemaišomis.

Turi būti pateikiami bet kokio nukrypimo nuo 100 % išlaikymo koeficiento (pvz., tirpiklio garavimas) arba ribojamos priemaišos cheminio pakitimo pagrindimai.

Cheminių medžiagų, kurioms 7.1. antrinis kriterijus netaikomas (žr. Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 IV ir V priedus), atitikčiai įrodyti pakanka tai paliudijančios pareiškėjo deklaracijos.

Kadangi keliems produktams arba potencialiems produktams, kuriems naudojamos tos pačios proceso cheminės medžiagos, gali būti taikoma viena ES ekologinio ženklo licencija, reikia pateikti tik kiekvieno mažiausiai atitinkančio produkto arba komponento, kuriam taikoma licencija, priemaišų skaičiavimus (pvz., daugiausiai dažytos sudedamosios dalies, kai tikrinami ribojamų klasifikacijų dažai).

Pirmiau nurodytą įrodymą tiesiogiai kompetentingoms įstaigoms gali pateikti ir bet kuris pareiškėjo tiekimo grandinės tiekėjas.

7.2.   
  Labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos (SVHC)

Šis antrinis kriterijus taikomas galutiniam produktui ir jo komponentams.

Galutiniame produkte ir jo komponentuose negali būti sudedamųjų medžiagų (atskirų ar mišiniuose), atitinkančių Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnyje nurodytus kriterijus, nustatytų pagal to Reglamento 59 straipsnyje aprašytą procedūrą ir įtrauktų į autorizuotinų labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų kandidatinį sąrašą.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia pasirašytą deklaraciją, kad galutiniame produkte ir jo komponentuose nėra jokių SVHC. Deklaracija pagrindžiama visų tiekiamų cheminių medžiagų ir medžiagų, naudojamų galutiniam produktui ir jo komponentams gaminti, saugos duomenų lapais.

Cheminių medžiagų, laikomų SVHC ir įtrauktų į kandidatinį sąrašą pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 59 straipsnį, sąrašas pateikiamas tinklalapyje

https://www.echa.europa.eu/candidate-list-table.

Remiamasi paraiškos dėl ES ekologinio ženklo pateikimo dieną galiojančiu sąrašu.

Neišvengiamų priemaišų, nustatytų kaip SVHC, atveju naudojama priemaišos koncentracija ir 100 % išlaikymo koeficiento prielaida siekiant apskaičiuoti galutiniame produkte likusių SVHC priemaišų kiekį. Cheminiame produkte priemaišų gali būti iki 0,0100 % masės, išskyrus atvejus, kai tai papildomai ribojama pagal 7.3.8. kriterijų. Kai žinoma, kad medžiagos išsiskiria arba skyla iš sudedamųjų medžiagų, jos laikomos sudedamosiomis medžiagomis, o ne priemaišomis.

Turi būti pateikiami bet kokio nukrypimo nuo 100 % išlaikymo koeficiento (pvz., tirpiklio garavimas) arba SVHC priemaišos cheminio pakitimo pagrindimai.

7.3.   
  Kiti specialūs apribojimai

7.3.1   Konkrečios draudžiamos cheminės medžiagos

Šis antrinis kriterijus taikomas galutiniam produktui ir jo komponentams.

Į cheminį produktą, naudojamą galutiniame produkte, ar jo komponentus negalima dėti šių medžiagų (atskirų arba mišiniuose):

| a) | 5-chlor-2-metil-4-izotiazolin-3-ono (CMIT); |
| --- | --- |

a)

5-chlor-2-metil-4-izotiazolin-3-ono (CMIT);

| b) | akrilamido superabsorbciniuose polimeruose; |
| --- | --- |

b)

akrilamido superabsorbciniuose polimeruose;

| c) | alkilfenoletoksilatų (APEO) ir kitų alkilfenolio darinių [1]. Steriškai slopinamų fenolinių antioksidantų, kurių molekulinė masė (MW) > 600 g/molyje; |
| --- | --- |

c)

alkilfenoletoksilatų (APEO) ir kitų alkilfenolio darinių [1]. Steriškai slopinamų fenolinių antioksidantų, kurių molekulinė masė (MW) > 600 g/molyje;

| d) | antibakterinių medžiagų (pvz., nanosidabro ir triklozano); |
| --- | --- |

d)

antibakterinių medžiagų (pvz., nanosidabro ir triklozano);

| e) | formaldehido ir formaldehidą išskiriančių medžiagų [2]; |
| --- | --- |

e)

formaldehido ir formaldehidą išskiriančių medžiagų [2];

| f) | nitromuskusų ir policiklinių muskusų; |
| --- | --- |

f)

nitromuskusų ir policiklinių muskusų;

| g) | organotinų junginių, naudojamų kaip katalizatoriai gaminant silikoną; |
| --- | --- |

g)

organotinų junginių, naudojamų kaip katalizatoriai gaminant silikoną;

| h) | parabenų; |
| --- | --- |

h)

parabenų;

| i) | ftalatų [3]; |
| --- | --- |

i)

ftalatų [3];

| j) | endokrininės sistemos ardymo savybių turinčių medžiagų; |
| --- | --- |

j)

endokrininės sistemos ardymo savybių turinčių medžiagų;

| k) | medžiagų, laikomų galimomis endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis, įtrauktomis į 1 arba 2 kategoriją ES prioritetiniame medžiagų, kurios turi būti toliau tiriamos dėl endokrininę sistemą ardančio poveikio, sąraše. |
| --- | --- |

k)

medžiagų, laikomų galimomis endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis, įtrauktomis į 1 arba 2 kategoriją ES prioritetiniame medžiagų, kurios turi būti toliau tiriamos dėl endokrininę sistemą ardančio poveikio, sąraše.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia pasirašytą atitikties antriniam kriterijui deklaraciją kartu su tiekėjų deklaracijomis, jei aktualu. Šio antrinio kriterijaus apraše nurodytos medžiagos leidžiamos tik kaip priemaišos ir mažesnėmis nei 0,0100 % cheminio produkto masės koncentracijomis, išskyrus atvejus, kai pagal 7.3.8. kriterijų taikomi papildomi apribojimai. Kai žinoma, kad medžiagos išsiskiria arba skyla iš sudedamųjų medžiagų, jos laikomos sudedamosiomis medžiagomis, o ne priemaišomis.

[Pastabos:

| [1] | Cheminių medžiagų, kurias apima pavadinimas „alkilfenolis“ pagal https://echa.europa.eu/es/advanced-search-for-chemicals |
| --- | --- |

[1]

| [2] | Formaldehido ir formaldehidą išskiriančių medžiagų naudojimas klijuose reglamentuojamas pagal 7.3.5. antrinį kriterijų. |
| --- | --- |

[2]

| [3] | DINP gali būti leidžiama naudoti formulėse su klijais ne didesne koncentracija nei 0,010 % klijų formulės masės.] |
| --- | --- |

[3]

7.3.2.   Kvapiosios medžiagos

Šis antrinis kriterijus taikomas galutiniam produktui, jo komponentams, atskiriems komponentams ir pakuotei.

Į galutinį produktą, jo komponentus, atskirus komponentus ir pakuotę negalima dėti kvapiųjų medžiagų.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas turi pateikti pasirašytą deklaraciją dėl atitikties antriniam kriterijui.

7.3.3.   Losjonai

Šis antrinis kriterijus taikomas galutiniam produktui ir jo komponentams.

Losjonų negalima naudoti nei gaminyje, nei jo komponentuose.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas turi pateikti pasirašytą deklaraciją dėl atitikties pirmiau nurodytam antriniam kriterijui.

7.3.4.   Dažai ir dažikliai

Šis antrinis kriterijus taikomas galutiniam produktui ir jo komponentams. Šis reikalavimas netaikomas atskiriems komponentams, prekinei pakuotei ir informaciniams lapams.

| a) | Galutinis produktas ir jo komponentai neturi būti dažomi ar ant jų neturi būti spausdinama. |
| --- | --- |

a)

Galutinis produktas ir jo komponentai neturi būti dažomi ar ant jų neturi būti spausdinama.

| b) | Šiems komponentams taikoma išimtis ir jie gali būti dažomi ar ant jų gali būti spausdinama:






  i) | tamponų virvelės; |
| --- | --- | --- |

b)

Šiems komponentams taikoma išimtis ir jie gali būti dažomi ar ant jų gali būti spausdinama:

i)

tamponų virvelės;

| ii) | uždarymo sistemos; |
| --- | --- |

ii)

uždarymo sistemos;

| iii) | medžiagos, tiesiogiai nesiliečiančios su oda, jeigu dažikliai arba dažai atlieka specialias funkcijas (pvz., gaminys mažiau persišviečia per baltus ar šviesius drabužius, parodoma, kur prilipinti lipniąsias juosteles, rodomas šlapumas, nurodoma galinė gaminio dalis) arba skirti dekoratyviniams tikslams. |
| --- | --- |

iii)

medžiagos, tiesiogiai nesiliečiančios su oda, jeigu dažikliai arba dažai atlieka specialias funkcijas (pvz., gaminys mažiau persišviečia per baltus ar šviesius drabužius, parodoma, kur prilipinti lipniąsias juosteles, rodomas šlapumas, nurodoma galinė gaminio dalis) arba skirti dekoratyviniams tikslams.

Šiais atvejais stibio, arseno, bario, kadmio, chromo, švino, gyvsidabrio, seleno, pirminių aromatinių aminų ir polichlorintojo bifenilo, esančių kaip priemaišos dažuose ir dažikliuose, kiekis turi nesiekti Europos Tarybos rezoliucijoje AP(89)1 dėl dažiklių naudojimo su maistu besiliečiančiose plastikinėse medžiagose (21) nustatytų ribų.

Be to, naudojami dažikliai turi atitikti šiuos reikalavimus:

| a) | jei naudojami plastikinėse medžiagose – BfR rekomendacijas IX. Dažikliai gaminiuose naudojamiems plastikams ir kitiems polimerams (22) arba Šveicarijos potvarkio 817.023.21 2 priedą (23) ir 10 priedą (24), |
| --- | --- |

a)

jei naudojami plastikinėse medžiagose – BfR rekomendacijas IX. Dažikliai gaminiuose naudojamiems plastikams ir kitiems polimerams (22) arba Šveicarijos potvarkio 817.023.21 2 priedą (23) ir 10 priedą (24),

| b) | jei naudojami celiuliozės medžiagose – BfR rekomendaciją XXXVI. Sąlyčiui su maistu skirtas popierius ir kartonas (25). |
| --- | --- |

b)

jei naudojami celiuliozės medžiagose – BfR rekomendaciją XXXVI. Sąlyčiui su maistu skirtas popierius ir kartonas (25).

Be to, naudojami dažikliai ir dažai turi atitikti 7.1. ir 7.2. antrinius kriterijus.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia pasirašytą atitikties pirmiau nurodytam antriniam kriterijui deklaraciją kartu su tiekėjų deklaracijomis, jei aktualu.

Jei naudojami dažai ir (arba) dažikliai, jų naudojimas pagrindžiamas nurodant konkrečią jų funkciją ir pateikiami dokumentai, kuriais užtikrinama, kad dažiklio ar dažo sudėtyje esančios priemaišos atitinka Europos Tarybos rezoliuciją AP(89)1 ir kad naudoti dažai ir dažikliai leidžiami pagal BfR rekomendacijas IX. Dažikliai gaminiuose naudojamiems plastikams ir kitiems polimerams, Šveicarijos potvarkio 817.023.21 2 priedą ir 10 priedą arba BfR rekomendaciją XXXVI. Sąlyčiui su maistu skirtas popierius ir kartonas.

7.3.5.   Kiti klijams taikomi apribojimai

Laisvojo formaldehido kiekis sukietėjusiuose klijuose turi neviršyti 10 ppm. Formaldehido, susidariusio klijų gamybos metu, ribinis kiekis yra 250 ppm, matuojant ką tik pagamintuose dispersiniuose klijuose. Šis reikalavimas netaikomas lydomiesiems klijams.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia pasirašytą atitikties pirmiau nurodytam antriniam kriterijui deklaraciją kartu su tiekėjų deklaracijomis, jei aktualu, ir visų medžiagų/mišinių saugos duomenų lapus (SDL) bei jų koncentraciją klijuose.

Pareiškėjas taip pat pateikia formaldehido kiekio bandymo rezultatus pagal bandymo metodą ISO 14184–1:2011 arba lygiavertį metodą.

7.3.6.   Superabsorbciniai polimerai (SAP)

Gaminyje naudojamiems superabsorbciniams polimerams taikomi tokie reikalavimai:

| a) | jų sudėtyje turi būti ne daugiau kaip 1 000 ppm liekamųjų monomerų [4], kuriems priskiriamos pavojingumo frazės, nurodytos 7.1. antriniame kriterijuje. Natrio poliakrilato atveju ši riba taikoma nesuragavusios akrilo rūgšties ir skersinius ryšius sudarančių medžiagų sumai; |
| --- | --- |

a)

jų sudėtyje turi būti ne daugiau kaip 1 000 ppm liekamųjų monomerų [4], kuriems priskiriamos pavojingumo frazės, nurodytos 7.1. antriniame kriterijuje. Natrio poliakrilato atveju ši riba taikoma nesuragavusios akrilo rūgšties ir skersinius ryšius sudarančių medžiagų sumai;

| b) | jų sudėtyje turi būti ne daugiau kaip 10 % (matuojant pagal masę) vandenyje tirpių ekstraktų [5] ir jie turi atitikti 7.1., 7.2. ir 7.3.1 antrinius kriterijus. Natrio poliakrilato atveju tai akrilo rūgšties monomerai ir oligomerai, kurių molekulinė masė mažesnė nei superabsorbcinių polimerų pagal ISO 17190; |
| --- | --- |

b)

jų sudėtyje turi būti ne daugiau kaip 10 % (matuojant pagal masę) vandenyje tirpių ekstraktų [5] ir jie turi atitikti 7.1., 7.2. ir 7.3.1 antrinius kriterijus. Natrio poliakrilato atveju tai akrilo rūgšties monomerai ir oligomerai, kurių molekulinė masė mažesnė nei superabsorbcinių polimerų pagal ISO 17190;

| c) | Superabsorbciniuose polimeruose neturi būti akrilamido. |
| --- | --- |

c)

Superabsorbciniuose polimeruose neturi būti akrilamido.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia pasirašytą atitikties šiam antriniam kriterijui deklaraciją kartu su tiekėjų deklaracijomis, jei aktualu, ir visų medžiagų/mišinių saugos duomenų lapus (SDL) bei jų koncentraciją galutiniame produkte.

Be to, pareiškėjas taip pat pateikia tiekėjo deklaraciją, kurioje nurodoma produkte naudojamo (-ų) superabsorbcinio (-ių) polimero (-ų) sudėtis ir vandenyje tirpių ekstraktų kiekis superabsorbciniame (-iuose) polimere (-uose). Kartu su deklaracija pateikiami saugos duomenų lapai arba bandymų rezultatai, kuriuose nurodoma SAP sudėtyje esantys liekamieji monomerai ir jų kiekis. Rekomenduojami bandymų metodai – ISO 17190 ir WSP 210. Bandomi liekamųjų monomerų ir tirpių ekstraktų kiekiai yra tam tikrą laikotarpį pakartotinai atliekamų matavimų vidurkiai. Aprašomi naudojami metodai ir matavimo periodiškumas analizei atlikti, įskaitant analizei naudojamų laboratorijų informaciją.

[Pastabos:

| [4] | Liekamieji monomerai – nesuragavusios akrilo rūgšties ir skersinius ryšius sudarančių medžiagų suma. |
| --- | --- |

[4]

| [5] | Vandenyje tirpūs ekstraktai SAP – akrilo rūgšties monomerai ir oligomerai, kurių molekulinė masė mažesnė nei SAP, ir druskos.] |
| --- | --- |

[5]

7.3.7.   Silikonas

Šis antrinis kriterijus taikomas atklijuojamai juostelei.

| a) | Negalima naudoti tirpiklinio silikono dangų. |
| --- | --- |

a)

Negalima naudoti tirpiklinio silikono dangų.

| b) | Silikono mišinyje [6] negali būti oktametilciklotetrasiloksano D4 (CAS 556–67–2), dekametilciklopentasiloksano D5 (CAS 541–02–6) ir dodekametilcikloheksasiloksano D6 (CAS 540–97–6) didesnėmis nei 800 ppm (0,08 % masės) koncentracijomis. 800 ppm riba taikoma kiekvienai medžiagai atskirai. |
| --- | --- |

b)

Silikono mišinyje [6] negali būti oktametilciklotetrasiloksano D4 (CAS 556–67–2), dekametilciklopentasiloksano D5 (CAS 541–02–6) ir dodekametilcikloheksasiloksano D6 (CAS 540–97–6) didesnėmis nei 800 ppm (0,08 % masės) koncentracijomis. 800 ppm riba taikoma kiekvienai medžiagai atskirai.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia atitikties šiam antriniam kriterijui deklaraciją, kurią pasirašo atklijuojamos juostelės gamintojas, taip pat pateikia saugos duomenų lapus.

[Pastaba.

| [6] | Silikono mišinys čia yra skystas mišinys, sudarytas iš dviejų ar daugiau silikono žaliavų, naudojamas kaip danga ant apsauginio popieriaus arba apsauginės plėvelės, naudojamos kai kurių moteriškų higienos gaminių (pvz., įklotų ir higieninių rankšluosčių) atklijuojamoje juostelėje arba sauskelnių juostelėse.] |
| --- | --- |

[6]

7.3.8.   Kitos susirūpinimą keliančios cheminės medžiagos

Šis antrinis kriterijus taikomas galutiniame produkte esančioms priemaišoms.

Galutiniame produkte negali būti toliau nurodytų cheminių medžiagų didesne koncentracija nei nurodyta 9 lentelėje.

9 lentelė

Ribojamų cheminių medžiagų sąrašas

| Medžiagos | Apribojimai |
| --- | --- |
| Formaldehidas | < 16 ppm |
| Dibenzo-p-dioksinai (PCDD): 2,3,7,8-TCDD; 1,2,3,7,8-PeCDD; 1,2,3,4,7,8-HxCDD; 1,2,3,6,7,8-HxCDD; 1,2,3,7,8,9-HxCDD; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD; OCDD | aptiktų PCDD, PCDF ir DLPCB giminingų junginių TEQ suma < 2 ng/kg |
| Dibenzofuranai (PCDF): 2,3,7,8-TCDF; 1,2,3,7,8-PeCDF; 2,3,4,7,8- PeCDF; 1,2,3,4,7,8-HxCDF; 1,2,3,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,7,8,9-HxCDF; 2,3,4,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF; 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF; OCDF |
| DLPCB: PCB 77; PCB 81; PCB 126; PCB 169; PCB 105; PCB 114; PCB 118; PCB 123; PCB 156; PCB 157; PCB 167; PCB 189 |
| PAA |
| Benzo[a]antracenas; benzo[a]pirenas; benzo[e]pirenas; chrizenas; benzo[b]fluorantenas; benzo[k]fluorantenas; dibenzo[a,h]antracenas; benzo[j]fluorantenas; benz[g,h,i]perilenas; indeno[1,2,3,cd]pirenas; fenantrenas; pirenas; antracenas; fluorantenas; naftalenas | Kiekvienas PAA < 0,2  mg/kg
  PAA suma < 1  mg/kg |
| Fenoliai |
| Bisfenolis A | < 0,02  % |
| Nonilfenolio dietoksilatas | < 10  mg/kg |
| Nonifenolis | < 10  mg/kg |
| Ftalatai |
| DINP, DEHP, DNOP, DIDP, BBP, DBP, DiBP, DIHP, BMEP, DPP/DIPP, DnPP, DnHP, DMP, DHNUP, DCHP, DHxP, DIHxP, DIOP, DPrP, DNP, 1,2-benzendikarboksirūgštis, di-C6–10 alkilo esteriai, 1,2-benzendikarboksirūgštis, mišrūs decilo ir heksilo bei ocilo diesteriai | kiekvienas < 0,01  % |
| Pesticidai |
| Glifosatas | < 0,5  mg/kg |
| AMPA | < 0,5  mg/kg |
| Chintozenas | < 0,5  mg/kg |
| Heksachlorbenzenas | < 0,5  mg/kg |
| Organotinai |
| Tributilalavas | < 2 ppb |
| Kiti organotinai: Monobutilalavas; dibutilalavas; trifenilalavas; dioktilalavas; monooktilalavas | Kiekvienas organotinas < 10 ppb |
| Sunkieji metalai |
| Stibis | < 30  mg/kg |
| Kadmis | < 0,1  mg/kg |
| Chromas | < 1  mg/kg |
| Švinas | < 0,2  mg/kg |
| Gyvsidabris | < 0,02  mg/kg |

Medžiagos

Apribojimai

Formaldehidas

< 16 ppm

Dibenzo-p-dioksinai (PCDD): 2,3,7,8-TCDD; 1,2,3,7,8-PeCDD; 1,2,3,4,7,8-HxCDD; 1,2,3,6,7,8-HxCDD; 1,2,3,7,8,9-HxCDD; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD; OCDD

aptiktų PCDD, PCDF ir DLPCB giminingų junginių TEQ suma < 2 ng/kg

Dibenzofuranai (PCDF): 2,3,7,8-TCDF; 1,2,3,7,8-PeCDF; 2,3,4,7,8- PeCDF; 1,2,3,4,7,8-HxCDF; 1,2,3,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,7,8,9-HxCDF; 2,3,4,6,7,8-HxCDF; 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF; 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF; OCDF

DLPCB: PCB 77; PCB 81; PCB 126; PCB 169; PCB 105; PCB 114; PCB 118; PCB 123; PCB 156; PCB 157; PCB 167; PCB 189

PAA

Benzo[a]antracenas; benzo[a]pirenas; benzo[e]pirenas; chrizenas; benzo[b]fluorantenas; benzo[k]fluorantenas; dibenzo[a,h]antracenas; benzo[j]fluorantenas; benz[g,h,i]perilenas; indeno[1,2,3,cd]pirenas; fenantrenas; pirenas; antracenas; fluorantenas; naftalenas

Kiekvienas PAA < 0,2  mg/kg

PAA suma < 1  mg/kg

Fenoliai

Bisfenolis A

< 0,02  %

Nonilfenolio dietoksilatas

< 10  mg/kg

Nonifenolis

< 10  mg/kg

Ftalatai

DINP, DEHP, DNOP, DIDP, BBP, DBP, DiBP, DIHP, BMEP, DPP/DIPP, DnPP, DnHP, DMP, DHNUP, DCHP, DHxP, DIHxP, DIOP, DPrP, DNP, 1,2-benzendikarboksirūgštis, di-C6–10 alkilo esteriai, 1,2-benzendikarboksirūgštis, mišrūs decilo ir heksilo bei ocilo diesteriai

kiekvienas < 0,01  %

Pesticidai

Glifosatas

< 0,5  mg/kg

AMPA

< 0,5  mg/kg

Chintozenas

< 0,5  mg/kg

Heksachlorbenzenas

< 0,5  mg/kg

Organotinai

Tributilalavas

< 2 ppb

Kiti organotinai: Monobutilalavas; dibutilalavas; trifenilalavas; dioktilalavas; monooktilalavas

Kiekvienas organotinas < 10 ppb

Sunkieji metalai

Stibis

< 30  mg/kg

Kadmis

< 0,1  mg/kg

Chromas

< 1  mg/kg

Švinas

< 0,2  mg/kg

Gyvsidabris

< 0,02  mg/kg

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia pasirašytą atitikties pirmiau nurodytam antriniam kriterijui deklaraciją kartu su tiekėjų deklaracijomis, jei aktualu.

Be to, pareiškėjas pateikia su galutiniu produktu atliktų analizių rezultatus. Bandymai atliekami su reprezentatyviu gaminiu. Jei gaminami identiški gaminiai (pvz., skirtingų dydžių higienos gaminiai), pakanka atlikti vieno iš gaminio dydžių bandymus. Arba galima atskirai atlikti kiekvienos medžiagos, sudarančios galutinį (reprezentacinį) gaminį, analizę. Aprašomi naudojami metodai ir matavimo data analizei atlikti, įskaitant analizei naudojamų laboratorijų informaciją. Rekomenduojami bandymo metodai yra NWSP 360.1R0 arba lygiaverčiai metodai mėginio paruošimui, NWSP 360.2R0 arba lygiaverčiai metodai analitei išgauti ir NWSP 360.3R0 arba lygiaverčiai metodai analitinei instrumentinei analizei atlikti. Matavimo periodiškumas – ne rečiau nei kartą per metus.

8 kriterijus.   Pakuotė

Šiuo kriterijumi nustatomi reikalavimai prekinei ir grupinei pakuotei.

Grupinių pakuočių reikėtų nenaudoti arba jos turi būti pagamintos tik iš kartono ir (arba) popieriaus.

a)   Pakuotei naudojamas kartonas ir (arba) popierius

Prekinės pakuotės, pagamintos iš kartono ir (arba) popieriaus, sudėtyje turi būti bent 40 % perdirbtos medžiagos.

Grupinės pakuotės, pagamintos iš kartono ir (arba) popieriaus, sudėtyje turi būti bent 80 % perdirbtos medžiagos.

Likusi dalis (iš 100 % atimama grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalis procentais) prekinei ir grupinei pakuotei naudojamo kartono ir (arba) popieriaus turi turėti galiojančius tvarios miškotvarkos sertifikatus, išduotus pagal nepriklausomą trečiųjų šalių sertifikavimo sistemą, pvz., FSC, PEFC arba lygiavertę sistemą. Tvarios miškotvarkos sertifikatus išduodančios sertifikavimo įstaigos akredituojamos (pripažįstamos) pagal tą sertifikavimo sistemą.

b)   Pakuotei naudojamas plastikas

| — | Iki 2026 m. gruodžio 31 d. ne mažiau kaip 20 % iš plastiko pagamintos prekinės pakuotės sudėties turi būti iš perdirbtų medžiagų. |
| --- | --- |

—

Iki 2026 m. gruodžio 31 d. ne mažiau kaip 20 % iš plastiko pagamintos prekinės pakuotės sudėties turi būti iš perdirbtų medžiagų.

| — | Nuo 2027 m. sausio 1 d. ne mažiau kaip 35 % iš plastiko pagamintos prekinės pakuotės sudėties turi būti iš perdirbtų medžiagų. |
| --- | --- |

—

Nuo 2027 m. sausio 1 d. ne mažiau kaip 35 % iš plastiko pagamintos prekinės pakuotės sudėties turi būti iš perdirbtų medžiagų.

c)   Perdirbamumas

Ne mažiau kaip 95 % prekinės pakuotės (kartono ir (arba) popieriaus arba plastiko) ir grupinės pakuotės (kartono ir (arba) popieriaus) sudėties pagal svorį turi būti galima perdirbti, o likę 5 % turi būti suderinami su grąžinamuoju perdirbimu.

d)   Papildomi reikalavimai

| — | Draudžiama naudoti kombinuotąsias pakuotes (prekines ir grupines), mišrų plastiką arba kartono ir (arba) popieriaus dangą su plastiku ar metalais. |
| --- | --- |

—

Draudžiama naudoti kombinuotąsias pakuotes (prekines ir grupines), mišrų plastiką arba kartono ir (arba) popieriaus dangą su plastiku ar metalais.

| — | Ant prekinės pakuotės nurodoma prekinės ir grupinės pakuotės grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalis ir perdirbamumas. |
| --- | --- |

—

Ant prekinės pakuotės nurodoma prekinės ir grupinės pakuotės grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalis ir perdirbamumas.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia 1) pasirašytą atitikties deklaraciją, kurioje nurodoma prekinės ir grupinės pakuotės (jei aktualu) grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalis procentais; 2) atitikties deklaraciją, kurioje nurodomas prekinės ir grupinės pakuotės perdirbamumas, ir 3) prekinės pakuotės didelės raiškos nuotrauką, kurioje aiškiai matoma informacija apie prekinės ir grupinės pakuotės grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalį ir perdirbamumą.

Po 2027 m. sausio 1 d. kompetentingos įstaigos dar kartą patikrina atitikties deklaraciją ir nurodo, kokią procentinę prekinės pakuotės sudėties dalį sudaro perdirbtas plastikas.

Pareiškėjas pateikia audituotus apskaitos dokumentus, įrodančius, kad likusi dalis (iš 100 % atimama grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalis procentais) kartono ir (arba) popieriaus, naudojamo prekinei ir grupinei pakuotei, yra apibrėžiama kaip sertifikuota medžiaga pagal galiojančias FSC, PEFC arba lygiavertes sistemas. Audituoti apskaitos dokumentai galioja visą ES ekologinio ženklo licencijos galiojimo laikotarpį. Kompetentingos įstaigos dar kartą patikrina apskaitos dokumentus praėjus dvylikai mėnesių nuo ES ekologinio ženklo licencijos suteikimo.

Grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalis tikrinama laikantis EN 45557 arba ISO 14021 reikalavimų, o perdirbamumas tikrinamas laikantis EN 13430 arba ISO 18604 reikalavimų.

Pakuotės sudėtis iš perdirbto plastiko turi atitikti tokius kilmės patvirtinimo standartus kaip ISO 22095 arba EN 15343. Lygiaverčiai metodai gali būti priimtini, jei trečioji šalis juos laiko lygiaverčiais, o kartu su jais pateikiami išsamūs paaiškinimai, kuriais parodoma atitiktis šiam reikalavimui, ir susiję patvirtinamieji dokumentai. Pateikiamos sąskaitos faktūros, įrodančios perdirbtos medžiagos įsigijimą.

Be to, pakuotės perdirbamumas (prieinamumas ir suderinamumas su grąžinamuoju perdirbimu) bandomas taikant standartinius bandymų protokolus. Kartono ir (arba) popieriaus pakuotės perdirbamumas vertinamas atliekant galimybės atgauti plaušieną bandymus – šiuo atveju pareiškėjas turi įrodyti galimybę atgauti kartono ir (arba) popieriaus pakuotės plaušieną pagrįsdamas ją bandymų ataskaitos (-ų) rezultatu (-ais) pagal PTS metodą PTS-RH 021, ATICELCA 501 vertinimo sistemą arba lygiaverčius standartinius metodus, kuriuos kompetentinga įstaiga pripažįsta kaip teikiančius lygiavertės mokslinės kokybės duomenis. Atskyrimo arba kontroliuojamo maišymo sistemos, pvz., „RecyClass“, priimamos kaip nepriklausomas trečiųjų šalių plastikinės pakuotės sertifikavimas. Lygiaverčiai bandymo metodai gali būti priimtini, jei trečioji šalis juos laiko lygiaverčiais.

9 kriterijus.   Produkto ir pakuotės naudojimo ir šalinimo gairės

Galutinio produkto naudojimo instrukcijos pateikiamos ant pakuotės arba išspausdintame ir (arba) skaitmeniniame informaciniame lapelyje.

Ant prekinės pakuotės pateikiamos prekinės pakuotės, grupinės pakuotės (jei yra), atskirų komponentų šalinimo ir panaudoto produkto šalinimo gairės. Ant prekinės pakuotės užrašoma arba vaizdiniais simboliais pateikiama ši informacija:

| — | kad prekinės pakuotės, grupinės pakuotės (jei yra), atskirų komponentų ir panaudoto gaminio negalima nuleisti į tualetą, ir |
| --- | --- |

—

kad prekinės pakuotės, grupinės pakuotės (jei yra), atskirų komponentų ir panaudoto gaminio negalima nuleisti į tualetą, ir

| — | kaip teisingai pašalinti prekinę pakuotę, grupinę pakuotę (jei yra), atskirus komponentus ir panaudotą gaminį. |
| --- | --- |

—

kaip teisingai pašalinti prekinę pakuotę, grupinę pakuotę (jei yra), atskirus komponentus ir panaudotą gaminį.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia didelės raiškos nuotrauką, kurioje matomos gaminio naudojimo instrukcijos.

Pareiškėjas pateikia prekinės pakuotės didelės raiškos nuotrauką, kurioje aiškiai matoma informacija apie šalinimą.

10 kriterijus.   Produkto tinkamumas naudoti ir kokybė

Galutinio produkto veiksmingumas ir (arba) kokybė turi būti pakankami ir bent lygiaverčiai rinkoje jau esančių produktų efektyvumui ir (arba) kokybei.

Tinkamumas naudoti bandomas atsižvelgiant į 10 lentelėje nurodytas savybes ir parametrus. Produktas turi atitikti ribines veiksmingumo vertes, kai jos yra nustatytos.

10 lentelė

Savybės ir parametrai, kuriais apibūdinamas bandomų produktų tinkamumas naudoti

| Savybė | Reikiamas bandymo metodas (ribinė veiksmingumo vertė) |
| --- | --- |
| Kūdikių sauskelnės | Moterų higieniniai įklotai | Tamponai | Liemenėlės įklotai |
| Naudojimo bandymai | U1. Sugėrimas ir apsauga nuo pratekėjimo  (26) | Vartotojų grupės tyrimas (80 % gaminį išbandžiusių vartotojų veiksmingumą vertina patenkinamai) |
| U2. Odos sausumas | Vartotojų grupės tyrimas (80 % gaminį išbandžiusių vartotojų veiksmingumą vertina patenkinamai) | Netaikoma | Kaip ir kūdikių sauskelnių ir moterų higieninių įklotų |
| U3. Tikimas ir patogumas | Vartotojų grupės tyrimas (80 % gaminį išbandžiusių vartotojų veiksmingumą vertina patenkinamai) |
| U4. Bendras veiksmingumas | Vartotojų grupės tyrimas (80 % gaminį išbandžiusių vartotojų veiksmingumą vertina patenkinamai) |
| Techniniai bandymai | T1. Sugėrimas ir apsauga nuo pratekėjimo  (26) | Sugėrimo sparta ir sugėrimas prieš pratekėjimą | Sintetinės vaginos metodas | Kaip ir kūdikių sauskelnių ir moterų higieninių įklotų |
| T2. Odos sausumas  (26) | Vandens netekimas per odą (angl. santrumpa TEWL), pakartotinio sudrėkimo metodas arba odos drėgmės nustatymas | Netaikoma | Kaip ir kūdikių sauskelnių ir moterų higieninių įklotų |

Savybė

Reikiamas bandymo metodas (ribinė veiksmingumo vertė)

Kūdikių sauskelnės

Moterų higieniniai įklotai

Tamponai

Liemenėlės įklotai

Naudojimo bandymai

U1. Sugėrimas ir apsauga nuo pratekėjimo  (26)

Vartotojų grupės tyrimas (80 % gaminį išbandžiusių vartotojų veiksmingumą vertina patenkinamai)

U2. Odos sausumas

Vartotojų grupės tyrimas (80 % gaminį išbandžiusių vartotojų veiksmingumą vertina patenkinamai)

Netaikoma

Kaip ir kūdikių sauskelnių ir moterų higieninių įklotų

U3. Tikimas ir patogumas

Vartotojų grupės tyrimas (80 % gaminį išbandžiusių vartotojų veiksmingumą vertina patenkinamai)

U4. Bendras veiksmingumas

Vartotojų grupės tyrimas (80 % gaminį išbandžiusių vartotojų veiksmingumą vertina patenkinamai)

Techniniai bandymai

T1. Sugėrimas ir apsauga nuo pratekėjimo  (26)

Sugėrimo sparta ir sugėrimas prieš pratekėjimą

Sintetinės vaginos metodas

Kaip ir kūdikių sauskelnių ir moterų higieninių įklotų

T2. Odos sausumas  (26)

Vandens netekimas per odą (angl. santrumpa TEWL), pakartotinio sudrėkimo metodas arba odos drėgmės nustatymas

Netaikoma

Kaip ir kūdikių sauskelnių ir moterų higieninių įklotų

Vertinimas ir patikra

Pateikiama naudojimo ir techninių bandymų ataskaita. Bandymų ataskaitoje turi būti bent jau aprašyti bandymų metodai, bandymų rezultatai ir naudoti duomenys. Bandymus atlieka laboratorijos, patvirtintos diegti kokybės vadybos sistemas.

Atliekami visų konkretaus tipo ir dydžio produktų, dėl kurių teikiama paraiška suteikti ES ekologinį ženklą, bandymai. Tačiau, jeigu galima įrodyti, kad produktų veiksmingumas yra toks pat, išbandomas tik vienas kiekvieno produkto modelio dydis arba reprezentatyvus dydžių rinkinys.

Siekiant užtikrinti rezultatų atkuriamumą, ypatingas dėmesys skiriamas ėminių atrankai, produktų transportavimui ir laikymui. Rekomenduojama produktų nekoduoti arba neperpakuoti jų į neutralias pakuotes, kadangi yra rizikos, jog pasikeis produktų ir (arba) pakuotės veiksmingumas, nebent tokio pasikeitimo galima išvengti.

Informacija apie bandymus turi būti prieinama kompetentingoms įstaigoms paisant konfidencialumo. Bandymų rezultatai aiškiai paaiškinami ir pateikiami duomenų naudotojui suprantama kalba, matų vienetais ir simboliais. Nurodomi šie dalykai: bandymų vieta ir data; bandomų gaminių atrankos kriterijai ir jos reprezentatyvumas; pasirinktos bandomosios savybės ir, jei reikia, priežastys, dėl kurių kai kurios savybės į bandymą neįtrauktos; naudoti bandymo metodai ir jų apribojimai, jei tokių yra. Pateikiamos aiškios bandymų rezultatų naudojimo gairės.

Papildomos naudojimo bandymų gairės:

| — | Imties sudarymas, bandymo planas, grupės sudarymas ir tyrimo rezultatų analizė turi atitikti standartinius statistinius metodus (AFNOR Q 34–019, ASTM E1958–07e1 ar jiems lygiaverčius). |
| --- | --- |

—

Imties sudarymas, bandymo planas, grupės sudarymas ir tyrimo rezultatų analizė turi atitikti standartinius statistinius metodus (AFNOR Q 34–019, ASTM E1958–07e1 ar jiems lygiaverčius).

| — | Kiekvienas produktas vertinamas naudojantis anketa. Bandymas turi trukti ne mažiau kaip 72 valandas, o jeigu įmanoma – visą savaitę, ir vykdomas įprastomis produkto naudojimo sąlygomis. |
| --- | --- |

—

Kiekvienas produktas vertinamas naudojantis anketa. Bandymas turi trukti ne mažiau kaip 72 valandas, o jeigu įmanoma – visą savaitę, ir vykdomas įprastomis produkto naudojimo sąlygomis.

| — | Rekomenduojamas bandytojų skaičius – ne mažesnis nei 30 (specialiai vienai lyčiai skirtiems ar neskirtiems produktams). Visi tyrime dalyvaujantys asmenys turi būti konkretaus tipo ir (arba) dydžio bandomo produkto naudotojai. |
| --- | --- |

—

Rekomenduojamas bandytojų skaičius – ne mažesnis nei 30 (specialiai vienai lyčiai skirtiems ar neskirtiems produktams). Visi tyrime dalyvaujantys asmenys turi būti konkretaus tipo ir (arba) dydžio bandomo produkto naudotojai.

| — | Jeigu produktas nėra specialiai skirtas vienos lyties asmenims, moterų ir vyrų santykis turi būti 1:1. |
| --- | --- |

—

Jeigu produktas nėra specialiai skirtas vienos lyties asmenims, moterų ir vyrų santykis turi būti 1:1.

| — | Tyrime dalyvaujančių asmenų grupė proporcingai sudaroma iš įvairių rinkoje esančių vartotojų grupių. Aiškiai nurodomas amžius, šalis ir lytis. |
| --- | --- |

—

Tyrime dalyvaujančių asmenų grupė proporcingai sudaroma iš įvairių rinkoje esančių vartotojų grupių. Aiškiai nurodomas amžius, šalis ir lytis.

| — | Bandyme negali dalyvauti sergantys asmenys ir asmenys, sergantys lėtinėmis odos ligomis. Jeigu asmuo suserga vykstant naudotojų bandymui, tai turi būti nurodyta anketoje ir į jo atsakymus vertinant neatsižvelgiama. |
| --- | --- |

—

Bandyme negali dalyvauti sergantys asmenys ir asmenys, sergantys lėtinėmis odos ligomis. Jeigu asmuo suserga vykstant naudotojų bandymui, tai turi būti nurodyta anketoje ir į jo atsakymus vertinant neatsižvelgiama.

| — | Visuose naudojimo bandymuose (sugėrimo ir apsaugos nuo pratekėjimo, odos sausumo, tikimo ir patogumo bei bendro veiksmingumo) 80 % produktą išbandžiusių vartotojų produkto veiksmingumą turi įvertinti patenkinamai, o vartotojo skirtas balas turi būti didesnis nei 60 (kiekybinėje skalėje nuo 1 iki 100 balų). Arba 80 % produktą išbandžiusių vartotojų jį turi įvertinti gerai arba labai gerai (renkantis iš penkių kokybinių vertinimų: labai blogai, blogai, vidutiniškai, gerai, labai gerai). |
| --- | --- |

—

Visuose naudojimo bandymuose (sugėrimo ir apsaugos nuo pratekėjimo, odos sausumo, tikimo ir patogumo bei bendro veiksmingumo) 80 % produktą išbandžiusių vartotojų produkto veiksmingumą turi įvertinti patenkinamai, o vartotojo skirtas balas turi būti didesnis nei 60 (kiekybinėje skalėje nuo 1 iki 100 balų). Arba 80 % produktą išbandžiusių vartotojų jį turi įvertinti gerai arba labai gerai (renkantis iš penkių kokybinių vertinimų: labai blogai, blogai, vidutiniškai, gerai, labai gerai).

| — | Baigus naudotojų bandymą, rezultatai vertinami statistiškai. |
| --- | --- |

—

Baigus naudotojų bandymą, rezultatai vertinami statistiškai.

| — | Pranešama apie išorinius veiksnius, galinčius turėti poveikio nuomonei apie produktų veiksmingumą, kaip antai prekės ženklo kūrimą, rinkos dalį ir reklamą. |
| --- | --- |

—

Pranešama apie išorinius veiksnius, galinčius turėti poveikio nuomonei apie produktų veiksmingumą, kaip antai prekės ženklo kūrimą, rinkos dalį ir reklamą.

Papildomi techninių bandymų reikalavimai:

| — | Bandymų metodai turi būti kiek įmanoma grindžiami gaminiams tinkamais, pakartojamais ir tiksliais metodais. |
| --- | --- |

—

Bandymų metodai turi būti kiek įmanoma grindžiami gaminiams tinkamais, pakartojamais ir tiksliais metodais.

| — | Išbandomi bent penki pavyzdžiai. Pateikiami rezultatų vidurkiai, kartu nurodomas standartinis nuokrypis. |
| --- | --- |

—

Išbandomi bent penki pavyzdžiai. Pateikiami rezultatų vidurkiai, kartu nurodomas standartinis nuokrypis.

| — | Liemenėlės įklotams rekomenduojama tokie patys techniniai bandymai kaip ir kūdikių sauskelnėms ir moterų higieniniams įklotams. |
| --- | --- |

—

Liemenėlės įklotams rekomenduojama tokie patys techniniai bandymai kaip ir kūdikių sauskelnėms ir moterų higieniniams įklotams.

Produkto svoris, matmenys ir modelio ypatybės apibūdinami ir pateikiami pagal paraiškos tekste, susijusiame su bendru vertinimu ir patikra, pateiktą informaciją.

11 kriterijus.   Su darbo aspektais susijusi įmonių socialinė atsakomybė

Šiuo kriterijumi nustatomi reikalavimai galutinio sugeriamojo higienos gaminio surinkimo vietai.

Atsižvelgiant į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) trišalę deklaraciją dėl tarptautinio verslo įmonių ir socialinės politikos principų (27), JT pasaulinį susitarimą (2 ramstis) (28), JT pagrindinius verslo ir žmogaus teisių principus (29) ir EBPO gaires tarptautinėms įmonėms (30), pareiškėjas gauna vietoje atliktu (-ais) auditu (-ais) grindžiamą trečiosios šalies patvirtinimą, kad produkto galutinio surinkimo vietoje laikomasi taikytinų principų, įtrauktų į minėtus tarptautinius dokumentus ir toliau nurodytas papildomas nuostatas.

TDO pagrindinės konvencijos:

| i) | Vaikų darbas:






  — | 1973 m. Konvencija dėl minimalaus įdarbinimo amžiaus (Nr. 138) |
| --- | --- | --- |

i)

Vaikų darbas:

—

1973 m. Konvencija dėl minimalaus įdarbinimo amžiaus (Nr. 138)

| — | 1999 m. Konvencija dėl nepriimtino vaikų darbo uždraudimo ir neatidėliotinų veiksmų tokiam darbui panaikinti (Nr. 182) |
| --- | --- |

—

1999 m. Konvencija dėl nepriimtino vaikų darbo uždraudimo ir neatidėliotinų veiksmų tokiam darbui panaikinti (Nr. 182)

| ii) | Prievartinis ir priverčiamasis darbas:






  — | 1930 m. Konvencija dėl priverstinio ar privalomojo darbo (Nr. 29) ir Konvencijos dėl priverstinio ar privalomojo darbo 2014 m. protokolas |
| --- | --- | --- |

ii)

Prievartinis ir priverčiamasis darbas:

—

1930 m. Konvencija dėl priverstinio ar privalomojo darbo (Nr. 29) ir Konvencijos dėl priverstinio ar privalomojo darbo 2014 m. protokolas

| — | 1957 m. Konvencija dėl priverstinio darbo panaikinimo (Nr. 105) |
| --- | --- |

—

1957 m. Konvencija dėl priverstinio darbo panaikinimo (Nr. 105)

| iii) | Asociacijų laisvė ir teisė į kolektyvines derybas:






  — | 1948 m. Konvencija dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo (Nr. 87) |
| --- | --- | --- |

iii)

Asociacijų laisvė ir teisė į kolektyvines derybas:

—

1948 m. Konvencija dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo (Nr. 87)

| — | 1949 m. Konvencija dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas principų taikymo (Nr. 98) |
| --- | --- |

—

1949 m. Konvencija dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas principų taikymo (Nr. 98)

| iv) | Diskriminacija:






  — | 1951 m. Konvencija dėl vienodo atlyginimo vyrams ir moterims už lygiavertį darbą (Nr. 100) |
| --- | --- | --- |

iv)

Diskriminacija:

—

1951 m. Konvencija dėl vienodo atlyginimo vyrams ir moterims už lygiavertį darbą (Nr. 100)

| — | 1958 m. Konvencija dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje (Nr. 111) |
| --- | --- |

—

1958 m. Konvencija dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje (Nr. 111)

Papildomos nuostatos:

| v) | Darbo valandos:






  — | 1919 m. TDO Konvencija dėl aštuonių valandų darbo dienos ir 48 valandų darbo savaitės pramonės įmonėse nustatymo (Nr. 1) |
| --- | --- | --- |

v)

Darbo valandos:

—

1919 m. TDO Konvencija dėl aštuonių valandų darbo dienos ir 48 valandų darbo savaitės pramonės įmonėse nustatymo (Nr. 1)

| — | 1921 m. TDO Konvencija dėl savaitinio poilsio pramonės įmonėse (Nr. 14) |
| --- | --- |

—

1921 m. TDO Konvencija dėl savaitinio poilsio pramonės įmonėse (Nr. 14)

| vi) | Darbo užmokestis:






  — | 1970 m. TDO Konvencija dėl minimalaus darbo užmokesčio nustatymo (Nr. 131) |
| --- | --- | --- |

vi)

Darbo užmokestis:

—

1970 m. TDO Konvencija dėl minimalaus darbo užmokesčio nustatymo (Nr. 131)

| — | 1970 m. TDO Konvencija dėl apmokamų atostogų (peržiūrėta) (Nr. 132) |
| --- | --- |

—

1970 m. TDO Konvencija dėl apmokamų atostogų (peržiūrėta) (Nr. 132)

| — | Pragyvenimą užtikrinantis darbo užmokestis. Pareiškėjas užtikrina, kad už įprastą darbo savaitę (neviršijančią 48 valandų) mokamo darbo užmokesčio (neįskaitant mokesčių, priemokų, išmokų ar apmokamų viršvalandžių) pakaktų darbuotojo ir keturių asmenų šeimos pagrindiniams poreikiams (būsto, energijos, mitybos, drabužių, sveikatos priežiūros, švietimo, geriamojo vandens, vaikų priežiūros ir transporto išlaidoms) patenkinti ir tam tikroms diskrecinėms pajamoms užtikrinti. Įgyvendinimo auditas atliekamas pagal SA8000 (31) rekomendacijas dėl darbo užmokesčio. |
| --- | --- |

—

Pragyvenimą užtikrinantis darbo užmokestis. Pareiškėjas užtikrina, kad už įprastą darbo savaitę (neviršijančią 48 valandų) mokamo darbo užmokesčio (neįskaitant mokesčių, priemokų, išmokų ar apmokamų viršvalandžių) pakaktų darbuotojo ir keturių asmenų šeimos pagrindiniams poreikiams (būsto, energijos, mitybos, drabužių, sveikatos priežiūros, švietimo, geriamojo vandens, vaikų priežiūros ir transporto išlaidoms) patenkinti ir tam tikroms diskrecinėms pajamoms užtikrinti. Įgyvendinimo auditas atliekamas pagal SA8000 (31) rekomendacijas dėl darbo užmokesčio.

| vii) | Sveikata ir sauga:






  — | 1981 m. TDO Konvencija dėl saugumo darbe naudojant chemines medžiagas (Nr. 170) |
| --- | --- | --- |

vii)

Sveikata ir sauga:

—

1981 m. TDO Konvencija dėl saugumo darbe naudojant chemines medžiagas (Nr. 170)

| — | 1990 m. TDO Konvencija dėl darbuotojų saugos ir sveikatos (Nr. 155) |
| --- | --- |

—

1990 m. TDO Konvencija dėl darbuotojų saugos ir sveikatos (Nr. 155)

| — | 1977 m. TDO Konvencija dėl darbo aplinkos (oro taršos, triukšmo ir vibracijos) (Nr. 148) |
| --- | --- |

—

1977 m. TDO Konvencija dėl darbo aplinkos (oro taršos, triukšmo ir vibracijos) (Nr. 148)

| viii) | Socialinė apsauga ir įtrauktis:






  — | 1969 m. TDO Konvencija dėl sveikatos priežiūros ir ligos išmokų (Nr. 130) |
| --- | --- | --- |

viii)

Socialinė apsauga ir įtrauktis:

—

1969 m. TDO Konvencija dėl sveikatos priežiūros ir ligos išmokų (Nr. 130)

| — | 1952 m. TDO Konvencija dėl socialinės apsaugos minimalių standartų (Nr. 102) |
| --- | --- |

—

1952 m. TDO Konvencija dėl socialinės apsaugos minimalių standartų (Nr. 102)

| — | 1964 m. TDO Konvencija dėl nelaimingo atsitikimo darbe išmokų (Nr. 121) |
| --- | --- |

—

1964 m. TDO Konvencija dėl nelaimingo atsitikimo darbe išmokų (Nr. 121)

| — | 1925 m. TDO Konvencija dėl šalies ir užsienio piliečių lygių teisių atlyginant žalą, įvykus nelaimingiems atsitikimams (Nr. 19) |
| --- | --- |

—

1925 m. TDO Konvencija dėl šalies ir užsienio piliečių lygių teisių atlyginant žalą, įvykus nelaimingiems atsitikimams (Nr. 19)

| — | 2000 m. TDO Konvencija dėl motinystės apsaugos (Nr. 183) |
| --- | --- |

—

2000 m. TDO Konvencija dėl motinystės apsaugos (Nr. 183)

| ix) | Sąžiningas atleidimas iš darbo:






  — | ILO 1982 m. Konvencija dėl darbo santykių nutraukimo darbdavio iniciatyva (Nr. 158). |
| --- | --- | --- |

ix)

Sąžiningas atleidimas iš darbo:

—

ILO 1982 m. Konvencija dėl darbo santykių nutraukimo darbdavio iniciatyva (Nr. 158).

Vietose, kuriose teisė į asociacijų laisvę ir kolektyvines derybas ribojama teisės aktais, įmonė neriboja darbuotojų laisvės kurti alternatyvius mechanizmus skundams pareikšti ir jų teisėms dėl darbo ir įdarbinimo sąlygų ginti ir turi pripažinti teisėtas darbuotojų asociacijas, su kuriomis ji gali užmegzti dialogą su darbo vieta susijusiais klausimais.

Audito procesas turi apimti konsultacijas su išorės suinteresuotosiomis šalimis – nepriklausomomis pramonės sektoriaus organizacijomis – vietos teritorijose, įskaitant profesines sąjungas, bendruomenių organizacijas, NVO ir darbo ekspertus. Prasmingos konsultacijos turi vykti bent su dviem suinteresuotosiomis šalimis, atstovaujančiomis dviem skirtingiems pogrupiams. Vietose, kuriose nacionalinė teisė negali užtikrinti įmonių socialinės atsakomybės atitikimo minėtoms tarptautinėms konvencijoms, audito procesas apima vietoje atliekamą trečiųjų šalių auditą, kurį sudaro nepaskelbti nuo verslo sektoriaus nepriklausomų vertintojų atliekami patikrinimai vietoje.

ES ekologinio ženklo licencijos galiojimo laikotarpiu pareiškėjas paskelbia apibendrintus audito rezultatus ir pagrindines išvadas (įskaitant šią informaciją: a) kiek nustatyta kiekvienos darbo teisės ir OHS standarto pažeidimų ir kiek jie rimti; b) taisomųjų veiksmų strategiją, jeigu taisomieji veiksmai apima prevenciją pagal JT pasaulinio susitarimo koncepciją; c) pasikartojančių pažeidimų pagrindinių priežasčių vertinimą, parengtą pasikonsultavus su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant informaciją apie tai, su kuo buvo konsultuojamasi, kokie klausimai buvo iškelti, kaip tai paveikė taisomųjų veiksmų planą); informacija skelbiama internete, kad veiksmingumo įrodymai būtų pasiekiami suinteresuotiesiems vartotojams.

Vertinimas ir patikra

Atitiktį reikalavimams pareiškėjas įrodo pateikęs naujausios savo elgesio kodekso versijos, kuri turi atitikti pirmiau nurodytas nuostatas, kopijas ir kiekvienos modelio (-ių), kurį (-iuos) ketinama ženklinti ekologiniu ženklu, galutinio produkto surinkimo gamyklos pagrindžiamųjų audito ataskaitų kopijas, taip pat nuorodą į interneto svetainę, kurioje yra paskelbti rezultatai ir išvados.

Trečiosios šalies auditą atlieka auditoriai, kompetentingi vertinti pramonės gamybos vietų atitiktį socialiniams standartams ar elgesio kodeksams, arba valdžios įstaigos paskirtas (-i) darbo inspektorius (-iai), jei valstybė yra ratifikavusi TDO Konvenciją dėl darbo inspekcijos (1947 m., Nr. 81) ir TDO stebėjimo duomenys rodo, kad darbo inspekcijos sistemos yra efektyvios (32) ir apima pirmiau išvardytas sritis (33).

Priimami galiojantys sertifikatai, išduoti pagal trečiosios šalies sistemas arba inspektavimo procesus, kuriais atliekamas pagrindinėse TDO konvencijose ir papildomose nuostatose dėl darbo valandų, atlygio ir sveikatos bei saugos ir konsultacijų su išorės suinteresuotosiomis šalimis išvardytų taikomų principų laikymosi auditas. Šie sertifikatai paraiškos pateikimo dieną turi būti ne senesni kaip 12 mėnesių.

12 kriterijus.   ES ekologinio ženklo etiketėje pateikiama informacija

ES ekologinis ženklo logotipas gali būti pateikiamas ant produkto prekinės pakuotės. Jei naudojama neprivaloma etiketė su teksto laukeliu, jame pateikiami šie trys teiginiai:

| — | „Sukurta siekiant sumažinti poveikį aplinkai“, |
| --- | --- |

—

„Sukurta siekiant sumažinti poveikį aplinkai“,

| — | „Atitinka griežtus kenksmingoms medžiagoms taikomus reikalavimus“, |
| --- | --- |

—

„Atitinka griežtus kenksmingoms medžiagoms taikomus reikalavimus“,

| — | „Patikrintas veiksmingumas“, |
| --- | --- |

—

„Patikrintas veiksmingumas“,

Pareiškėjas turi laikytis ES ekologinio ženklo gairėse pateiktų nurodymų, kaip naudoti ES ekologinio ženklo logotipą:

http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia atitikties reikalavimui deklaraciją ir produkto prekinės pakuotės didelės raiškos nuotrauką, kurioje aiškiai matomas ant pakuotės pateiktas ES ekologinis ženklas, registracijos ar licencijos numeris ir, kai taikoma, kartu su ženklu pateikiami teiginiai.

---

(1)  
  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

(2)  
  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas (OL L 312, 2008 11 22, p. 3).

(3)  
  2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (OL L 167, 2012 6 27, p. 1).

(4)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

(5)  
  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

(6)  Skaičiuojant atsižvelgiama į grynąjį išmetamo P kiekį. Iš bendrojo išmetamo P kiekio galima atimti P, kurio natūraliai yra žaliavinėje medienoje ir vandenyje. Leidžiamas sumažinimas iki 0,010 kg/OMT.

(7)  Didesnė vertė susijusi su gamyklomis, kuriose naudojamas eukaliptas ir pietinės JAV pušų rūšys iš regionų, kuriuose yra didesnis fosforo kiekis, ir taikoma iki 2026 m. gruodžio 31 d. Nuo 2027 m. sausio 1 d. 0,03 kg P/OMT riba bus taikoma ir gamykloms, kuriose naudojamas eukaliptas ir pietinės JAV pušų rūšys iš regionų, kuriuose yra didesnis fosforo kiekis.

(8)  Neintegruotųjų gamyklų atveju plaušienos žaliava turi atitikti integruotosioms gamykloms nurodytas vertes, prie kurių turėtų būti pridedami konvertavimo proceso metu išmetami teršalai.

(9)  
  2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/2066 dėl išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsenos ir ataskaitų teikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 601/2012, C/2018/8588 (OL L 334, 2018 12 31, p. 1).

(10)  
  2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/331, kuriuo nustatomos suderinto nemokamų apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnį pereinamojo laikotarpio Sąjungos taisyklės (OL L 59, 2019 2 27, p. 8).

(11)  Neintegruotųjų gamyklų atveju plaušienos žaliava turi atitikti integruotosioms gamykloms nurodytas vertes, prie kurių turėtų būti pridedami konvertavimo proceso metu išmetami teršalai.

(12)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

(13)  Neintegruotųjų gamyklų atveju plaušienos žaliava turi atitikti integruotosioms gamykloms nurodytas vertes, prie kurių turėtų būti pridedamos konvertavimo proceso metu suvartojamos energijos sąnaudos.

(14)  
  2007 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 834/2007 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo ir panaikinantis Reglamentą (EEB) Nr. 2092/91 (OL L 189, 2007 7 20, p. 1).

(15)  
  2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/848 dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 834/2007, PE/62/2017/REV/1 (OL L 150, 2018 6 14, p. 1).

(16)  Nacionalinė ekologinės gamybos programa, 2000 m. gruodžio 21 d. Žemės ūkio rinkodaros tarnybos sprendimas, 65 FR 80547.

(17)  Pagal Europos Komisijos komunikatą „ES biologinių, biologiškai skaidžių ir kompostuojamų plastikų politikos sistema“. Pateikiama tinklalapyje: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52022DC0682&qid=1680246180511.

(18)  Naujausios metodikos yra Komisijos Jungtinio tyrimų centro sukurta sistema, vadinama plastikų gyvavimo ciklo analizės metodu, pateikiama tinklalapyje https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC125046, arba 2022 m. gruodžio 8 d. Komisijos rekomendacija dėl Europos saugiai ir tvariai sukurtų cheminių ir kitų medžiagų vertinimo sistemos sukūrimo, pateikiama tinklalapyje https://research-and-innovation.ec.europa.eu/system/files/2022-12/Commission%20recommendation%20-%20establishing%20a%20European%20assessment%20framework%20for%20safe%20and%20sustainable%20by%20design.PDF.

(19)  Laikantis su biologinių žaliavų gavimu susijusių tvarumo reikalavimų pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos peržiūrą (RED III). Europos Komisija oficialiai pripažįsta šias sertifikavimo sistemas: https://ec.europa.eu/energy/topics/renewable-energy/biofuels/voluntary-schemes_en.

(20)  Šiuo metu prieinama metodika, kaip paaiškinta pirmiau.

(21)  Europos Taryba, Ministrų Komitetas, Rezoliucija AP(89)1 dėl dažiklių naudojimo su maistu besiliečiančiose plastikinėse medžiagose. Pateikta tinklalapyje https://rm.coe.int/16804f8648.

(22)  https://www.bfr.bund.de/cm/349/IX-Colorants-for-Plastics-and-other-Polymers-Used-in-Commodities.pdf.

(23)  https://www.blv.admin.ch/dam/blv/fr/dokumente/lebensmittel-und-ernaehrung/rechts-und-vollzugsgrundlagen/lebensmittelrecht2017/anhang2-verordnung-materialien-kontakt-lm-gg.pdf.download.pdf/Annexe_2.pdf.

(24)  https://www.blv.admin.ch/dam/blv/en/dokumente/lebensmittel-und-ernaehrung/rechts-und-vollzugsgrundlagen/lebensmittelrecht2017/anhang10-verordnung-materialien-kontakt-lm-gg.pdf.download.pdf/Annex-10-ordinance-fdha-materials-and-articles-intended-to-come-into-contact-with-food-stuffs.pdf.

(25)  https://www.dssmith.com/contentassets/1bbf9877253f458aa0eed26b76f2d705/360-english.pdf.

(26)  Šie reikalavimai netaikomi įklotams, skirtiems moterų apatiniam trikotažui apsaugoti (kasdieniams įklotams).

(27)  ILO NORMLEX (http://www.ilo.org/dyn/normlex/en) ir pagalbinės gairės.

(28)  Jungtinių Tautų pasaulinis susitarimas (2 ramstis), https://www.unglobalcompact.org/what-is-gc/participants/141550

(29)  Pagrindiniai verslo ir žmogaus teisių principai, https://www.unglobalcompact.org/library/2.

(30)  EBPO gairės tarptautinėms įmonėms, https://www.oecd.org/daf/inv/mne/48004323.pdf.

(31)  Tarptautinė socialinio atsakingumo organizacija, Tarptautinis socialinio atsakingumo standartas SA8000, http://www.sa-intl.org.

(32)  Žr. 21 išnašą.

(33)  Žr. 21 išnašą.

---

II PRIEDAS

ES ekologinio ženklo suteikimo daugkartinėms menstruacinėms taurelėms kriterijai

ES ekologinio ženklo kriterijai skirti aplinkosauginio veiksmingumo atžvilgiu geriausioms daugkartinėms menstruacinėms taurelėms rinkoje. Šiuose kriterijuose pagrindinis dėmesys skiriamas svarbiausiam su šių produktų gyvavimo ciklu susijusiam poveikiui aplinkai ir jais populiarinami žiedinės ekonomikos aspektai.

Vertinimo ir patikros reikalavimai

Kad konkrečiam produktui būtų suteiktas ES ekologinis ženklas, produktas turi atitikti visus reikalavimus. Pareiškėjas pateikia raštišką patvirtinimą, kuriame nurodoma, kad laikomasi visų kriterijų.

Kiekvieno kriterijaus apraše nurodyti konkretūs vertinimo ir patikros reikalavimai.

Jeigu reikalaujama, kad pareiškėjas pateiktų deklaracijas, dokumentus, tyrimų rezultatus, bandymų ataskaitas ar kitus atitikties kriterijams įrodymus, juos gali pateikti pareiškėjas ir (arba) jo tiekėjas (-ai).

Kompetentingos įstaigos, pripažindamos patvirtinimus, pirmenybę teikia tiems patvirtinimams, kuriuos išdavė pagal atitinkamus bandymų ir kalibravimo laboratorijų darniuosius standartus akredituotos įstaigos, ir patikroms, kurias atliko pagal atitinkamus produktų, procesų ir paslaugų sertifikavimo įstaigų darniuosius standartus akredituotos įstaigos.

Tam tikrais atvejais leidžiama taikyti ir kitus bandymo metodus nei nurodyti kriterijaus apraše, tačiau jų lygiavertiškumą turi patvirtinti paraišką nagrinėjanti kompetentinga įstaiga.

Prireikus kompetentingos įstaigos gali reikalauti patvirtinamųjų dokumentų ir atlikti nepriklausomas patikras.

Apie produktų, kuriems suteiktas ES ekologinis ženklas, gamybos vietų ir tiekėjų pakeitimą pranešama kompetentingoms įstaigoms, kartu pateikiant patvirtinamuosius duomenis, kad būtų galima patikrinti, ar ir toliau užtikrinama atitiktis kriterijams.

Būtina sąlyga – produktas turi atitikti visus susijusius šalies (-ių), kurioje (-se) jį ketinama pateikti rinkai, teisinius reikalavimus. Pareiškėjas turi pateikti deklaraciją, kad produktas šį reikalavimą atitinka.

Kartu su paraiška dėl ES ekologinio ženklo pateikiama tokia informacija:

| a) | produkto aprašymas, atskirų produkcijos vienetų svoris ir bendras produkto svoris; |
| --- | --- |

a)

produkto aprašymas, atskirų produkcijos vienetų svoris ir bendras produkto svoris;

| b) | prekinės pakuotės aprašymas ir, jei taikytina, bendras jos svoris; |
| --- | --- |

b)

prekinės pakuotės aprašymas ir, jei taikytina, bendras jos svoris;

| c) | grupinės pakuotės aprašymas ir, jei taikytina, bendras jos svoris; |
| --- | --- |

c)

grupinės pakuotės aprašymas ir, jei taikytina, bendras jos svoris;

| d) | atskirų komponentų aprašymas ir kiekvieno iš jų svoris; |
| --- | --- |

d)

atskirų komponentų aprašymas ir kiekvieno iš jų svoris;

| e) | produkto komponentai, medžiagos ir visos cheminės medžiagos, naudotos produkto gamyboje; nurodomas atitinkamas jų svoris ir, jeigu taikoma, atitinkamas jų CAS numeris. |
| --- | --- |

e)

produkto komponentai, medžiagos ir visos cheminės medžiagos, naudotos produkto gamyboje; nurodomas atitinkamas jų svoris ir, jeigu taikoma, atitinkamas jų CAS numeris.

Šiame priede vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | priedai – į komponentus, medžiagas ar galutinį produktą dedamos cheminės medžiagos, siekiant pagerinti ar išsaugoti kai kurias tų komponentų, medžiagų ar galutinio produkto savybes; |
| --- | --- |

1)

priedai – į komponentus, medžiagas ar galutinį produktą dedamos cheminės medžiagos, siekiant pagerinti ar išsaugoti kai kurias tų komponentų, medžiagų ar galutinio produkto savybes;

| 2) | kombinuotoji pakuotė – pakuotės vienetas, pagamintas iš dviejų ar daugiau skirtingų medžiagų, išskyrus etiketėms, uždarymui ir sandarinimui naudojamas medžiagas, kurių negalima atskirti rankiniu būdu, todėl jos sudaro vieną neatskiriamą vienetą; |
| --- | --- |

2)

kombinuotoji pakuotė – pakuotės vienetas, pagamintas iš dviejų ar daugiau skirtingų medžiagų, išskyrus etiketėms, uždarymui ir sandarinimui naudojamas medžiagas, kurių negalima atskirti rankiniu būdu, todėl jos sudaro vieną neatskiriamą vienetą;

| 3) | grupinė pakuotė (antrinė pakuotė) – pardavimo vietoje pateikiama pakuotė, kurią sudaro tam tikro skaičiaus prekinių vienetų grupė, nepriklausomai nuo to, ar ji tokiu pavidalu parduodama galutiniam naudotojui, yra naudojama tik prekių atsargoms pardavimo vietoje papildyti ar sudaro atsargų laikymo ar platinimo vienetą, ir kurią galima pašalinti nepakeitus produkto savybių; |
| --- | --- |

3)

grupinė pakuotė (antrinė pakuotė) – pardavimo vietoje pateikiama pakuotė, kurią sudaro tam tikro skaičiaus prekinių vienetų grupė, nepriklausomai nuo to, ar ji tokiu pavidalu parduodama galutiniam naudotojui, yra naudojama tik prekių atsargoms pardavimo vietoje papildyti ar sudaro atsargų laikymo ar platinimo vienetą, ir kurią galima pašalinti nepakeitus produkto savybių;

| 4) | priemaišos – liekanos, teršalai, nepageidaujamos medžiagos ir kt., kurių dėl gamybos, įskaitant žaliavų gamybą, lieka žaliavose ir (arba) ingredientuose, ir (arba) cheminiame produkte (naudojamame galutiniame produkte ir jo komponentuose) mažiau kaip 100 ppm (0,0100 % masės, 100 mg/kg); |
| --- | --- |

4)

priemaišos – liekanos, teršalai, nepageidaujamos medžiagos ir kt., kurių dėl gamybos, įskaitant žaliavų gamybą, lieka žaliavose ir (arba) ingredientuose, ir (arba) cheminiame produkte (naudojamame galutiniame produkte ir jo komponentuose) mažiau kaip 100 ppm (0,0100 % masės, 100 mg/kg);

| 5) | sudedamoji medžiaga – visos cheminiame produkte esančios medžiagos (naudojamos galutiniame produkte ir visi to produkto komponentai), įskaitant žaliavų priedus (pvz., konservantus ir stabilizatorius). Sudedamosiomis medžiagomis taip pat laikomos medžiagos, apie kurias žinoma, kad jos išsiskiria iš sudedamųjų medžiagų stabiliomis gamybos sąlygomis (pvz., formaldehidas ir arilaminas); |
| --- | --- |

5)

sudedamoji medžiaga – visos cheminiame produkte esančios medžiagos (naudojamos galutiniame produkte ir visi to produkto komponentai), įskaitant žaliavų priedus (pvz., konservantus ir stabilizatorius). Sudedamosiomis medžiagomis taip pat laikomos medžiagos, apie kurias žinoma, kad jos išsiskiria iš sudedamųjų medžiagų stabiliomis gamybos sąlygomis (pvz., formaldehidas ir arilaminas);

| 6) | pakuotė – gaminys iš bet kokių medžiagų, skirtas produktams talpinti, apsaugoti, tvarkyti, pristatyti arba pateikti ir kurio forma gali skirtis priklausomai nuo jo funkcijos, medžiagos ir modelio, pavyzdžiui:






  a) | gaminiai, reikalingi produktui patalpinti, išlaikyti ar išsaugoti per visą jo gyvavimo laikotarpį, kurie nėra neatskiriama produkto dalis, skirta naudoti, vartoti ar pašalinti kartu su tuo produktu; |
| --- | --- | --- |

6)

pakuotė – gaminys iš bet kokių medžiagų, skirtas produktams talpinti, apsaugoti, tvarkyti, pristatyti arba pateikti ir kurio forma gali skirtis priklausomai nuo jo funkcijos, medžiagos ir modelio, pavyzdžiui:

a)

gaminiai, reikalingi produktui patalpinti, išlaikyti ar išsaugoti per visą jo gyvavimo laikotarpį, kurie nėra neatskiriama produkto dalis, skirta naudoti, vartoti ar pašalinti kartu su tuo produktu;

| b) | į a punkte nurodytą gaminį integruoti komponentai ir pagalbiniai elementai; |
| --- | --- |

b)

į a punkte nurodytą gaminį integruoti komponentai ir pagalbiniai elementai;

| c) | a punkte nurodyto gaminio pagalbiniai elementai, tiesiogiai prikabinti ar pritvirtinti prie produkto, jei jie atlieka pakuotės funkciją nebūdami neatskiriama produkto dalimi, skirta naudoti, vartoti ar pašalinti kartu su tuo produktu, ir kt.; |
| --- | --- |

c)

a punkte nurodyto gaminio pagalbiniai elementai, tiesiogiai prikabinti ar pritvirtinti prie produkto, jei jie atlieka pakuotės funkciją nebūdami neatskiriama produkto dalimi, skirta naudoti, vartoti ar pašalinti kartu su tuo produktu, ir kt.;

| 7) | plastikinės medžiagos (plastikai) – Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 3 straipsnio 5 dalyje apibrėžti polimerai, į kuriuos gali būti pridėta priedų ar kitų medžiagų ir kurie gali būti galutinių produktų ir (arba) pakuotės pagrindiniai struktūriniai komponentai, išskyrus chemiškai nemodifikuotus gamtinius polimerus; |
| --- | --- |

7)

plastikinės medžiagos (plastikai) – Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 3 straipsnio 5 dalyje apibrėžti polimerai, į kuriuos gali būti pridėta priedų ar kitų medžiagų ir kurie gali būti galutinių produktų ir (arba) pakuotės pagrindiniai struktūriniai komponentai, išskyrus chemiškai nemodifikuotus gamtinius polimerus;

| 8) | polimeras – cheminė medžiaga, susidedanti iš pasikartojančių vienodų ar skirtingų monomerų grupių (monomerinių grandžių) molekulių. Tokios molekulės turi būti pasiskirsčiusios tam tikrame molekulinio svorio diapazone, kuriame jų molekulinio svorio skirtumai iš esmės priklauso nuo monomerinių grandžių skaičiaus. Polimerą sudaro: a) paprasta svorinė molekulių dauguma, turinti bent tris monomerines grandis, kovalentiškai sujungtas su bent viena kito monomero grandimi ar kita reaguojančia medžiaga; b) mažesnė nei paprasta svorinė tos pačios molekulinės masės molekulių dauguma. Atsižvelgiant į šią apibrėžtį, terminas „monomero grandis“ reiškia sureagavusią monomerinės medžiagos formą polimere, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1907/2006; |
| --- | --- |

8)

polimeras – cheminė medžiaga, susidedanti iš pasikartojančių vienodų ar skirtingų monomerų grupių (monomerinių grandžių) molekulių. Tokios molekulės turi būti pasiskirsčiusios tam tikrame molekulinio svorio diapazone, kuriame jų molekulinio svorio skirtumai iš esmės priklauso nuo monomerinių grandžių skaičiaus. Polimerą sudaro: a) paprasta svorinė molekulių dauguma, turinti bent tris monomerines grandis, kovalentiškai sujungtas su bent viena kito monomero grandimi ar kita reaguojančia medžiaga; b) mažesnė nei paprasta svorinė tos pačios molekulinės masės molekulių dauguma. Atsižvelgiant į šią apibrėžtį, terminas „monomero grandis“ reiškia sureagavusią monomerinės medžiagos formą polimere, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 1907/2006;

| 9) | perdirbamumas – gaminio kiekis (masė arba procentinė dalis), kurį galima perdirbti; |
| --- | --- |

9)

perdirbamumas – gaminio kiekis (masė arba procentinė dalis), kurį galima perdirbti;

| 10) | grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalis – gaminio kiekis (pagal plotą, ilgį, tūrį arba masę) iš medžiagos, gautos perdirbus vartotojų ir (arba) pramonines atliekas. Gaminys šiuo atveju gali būti produktas arba pakuotė; |
| --- | --- |

10)

grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalis – gaminio kiekis (pagal plotą, ilgį, tūrį arba masę) iš medžiagos, gautos perdirbus vartotojų ir (arba) pramonines atliekas. Gaminys šiuo atveju gali būti produktas arba pakuotė;

| 11) | grąžinamasis perdirbimas – vadovaujantis Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsniu, regeneravimo procesas, kuriuo atliekos pakartotinai perdirbamos į produktus, medžiagas arba chemines medžiagas, kurie naudojami pirminiais arba kitais tikslais. Prie šio proceso taip pat priskiriamas organinių medžiagų pakartotinis perdirbimas, išskyrus šiluminės energijos gavybą iš atliekų ir pakartotinį perdirbimą į medžiagas, kurios turi būti naudojamos kaip kuras arba užpildas; |
| --- | --- |

11)

grąžinamasis perdirbimas – vadovaujantis Direktyvos 2008/98/EB 3 straipsniu, regeneravimo procesas, kuriuo atliekos pakartotinai perdirbamos į produktus, medžiagas arba chemines medžiagas, kurie naudojami pirminiais arba kitais tikslais. Prie šio proceso taip pat priskiriamas organinių medžiagų pakartotinis perdirbimas, išskyrus šiluminės energijos gavybą iš atliekų ir pakartotinį perdirbimą į medžiagas, kurios turi būti naudojamos kaip kuras arba užpildas;

| 12) | prekinė pakuotė (pirminė pakuotė) – pakuotė, kuri kartu su produktu sudaro prekinį vienetą, pateikiama galutiniam naudotojui arba vartotojui pardavimo vietoje; |
| --- | --- |

12)

prekinė pakuotė (pirminė pakuotė) – pakuotė, kuri kartu su produktu sudaro prekinį vienetą, pateikiama galutiniam naudotojui arba vartotojui pardavimo vietoje;

| 13) | atskiras komponentas (papildomas komponentas) – pakuotės komponentas, kuris yra atskiras nuo pakuotės vieneto pagrindinės dalies ir gali būti pagamintas iš kitos medžiagos ir kurį reikia visiškai ir galutinai atskirti nuo pagrindinio pakuotės vieneto norint pasiekti produktą, paprastai pašalinamas anksčiau nei pakuotės vienetas ir atskirai nuo jo. Daugkartinių menstruacinių taurelių atveju tai yra bet kuris komponentas (turintis apsauginę arba higieninę funkciją), pašalinamas prieš gaminio naudojimą, pvz., maišelis ar dėklas, su kuriais paprastai parduodamos menstruacinės taurelės; |
| --- | --- |

13)

atskiras komponentas (papildomas komponentas) – pakuotės komponentas, kuris yra atskiras nuo pakuotės vieneto pagrindinės dalies ir gali būti pagamintas iš kitos medžiagos ir kurį reikia visiškai ir galutinai atskirti nuo pagrindinio pakuotės vieneto norint pasiekti produktą, paprastai pašalinamas anksčiau nei pakuotės vienetas ir atskirai nuo jo. Daugkartinių menstruacinių taurelių atveju tai yra bet kuris komponentas (turintis apsauginę arba higieninę funkciją), pašalinamas prieš gaminio naudojimą, pvz., maišelis ar dėklas, su kuriais paprastai parduodamos menstruacinės taurelės;

| 14) | endokrininės sistemos ardymo savybių turinčios medžiagos (endokrininę sistemą ardančios medžiagos) – medžiagos, kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnio f punktą (autorizuotinų labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų kandidatinis sąrašas) arba Reglamentą (ES) Nr. 528/2012, arba Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009, arba Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 laikomos turinčiomis endokrininės sistemos ardymo savybių (veikia žmonių sveikatą ir (arba) aplinką). |
| --- | --- |

14)

endokrininės sistemos ardymo savybių turinčios medžiagos (endokrininę sistemą ardančios medžiagos) – medžiagos, kurios pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnio f punktą (autorizuotinų labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų kandidatinis sąrašas) arba Reglamentą (ES) Nr. 528/2012, arba Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009, arba Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 laikomos turinčiomis endokrininės sistemos ardymo savybių (veikia žmonių sveikatą ir (arba) aplinką).

| 15) | sintetiniai polimerai – makromolekulinės medžiagos, išskyrus celiuliozės plaušus, specialiai išgautos:






  a) | monomerų ir kitų pradinių medžiagų polimerizacijos būdu, pavyzdžiui, poliadicijos, polikondensacijos ar kitu panašiu būdu; |
| --- | --- | --- |

15)

sintetiniai polimerai – makromolekulinės medžiagos, išskyrus celiuliozės plaušus, specialiai išgautos:

a)

monomerų ir kitų pradinių medžiagų polimerizacijos būdu, pavyzdžiui, poliadicijos, polikondensacijos ar kitu panašiu būdu;

| b) | chemiškai modifikuojant gamtines ar sintetines makromolekules; |
| --- | --- |

b)

chemiškai modifikuojant gamtines ar sintetines makromolekules;

| c) | mikrobiologinės fermentacijos būdu. |
| --- | --- |

c)

mikrobiologinės fermentacijos būdu.

1 kriterijus.   Gaminant žaliavą išmetamas teršalų kiekis

1.1.   
  Į orą išmetamas dulkių ir chloridų kiekis

a)   Išmetamas dulkių kiekis

i)   Šis reikalavimas taikomas tik silikonams.

Elementinio silikono žaliavos saugojimui ir tvarkymui turi būti taikomas bent vienas iš šių metodų:

| — | elementinio silikono saugojimas izoliuotai (po šlifavimo); |
| --- | --- |

—

elementinio silikono saugojimas izoliuotai (po šlifavimo);

| — | elementinio silikono saugojimas uždengtose zonose, apsaugotose nuo lietaus ir vėjo (po šlifavimo); |
| --- | --- |

—

elementinio silikono saugojimas uždengtose zonose, apsaugotose nuo lietaus ir vėjo (po šlifavimo);

| — | įrangos, suprojektuotos su gaubtais ir kanalais, naudojimas, kad būtų galima sugauti pasklidusias dulkes kraunant elementinį silikoną į saugyklą (po šlifavimo); |
| --- | --- |

—

įrangos, suprojektuotos su gaubtais ir kanalais, naudojimas, kad būtų galima sugauti pasklidusias dulkes kraunant elementinį silikoną į saugyklą (po šlifavimo);

| — | šiek tiek žemesnio slėgio šlifavimo įrenginyje palaikymas nei atmosferos slėgis. |
| --- | --- |

—

šiek tiek žemesnio slėgio šlifavimo įrenginyje palaikymas nei atmosferos slėgis.

ii)   Šis reikalavimas taikomas silikonams ir kitiems elastomerams.

Metinis vidutinis vamzdžiais išmetamų dujų kiekis turi būti mažesnis kaip 5 mg/Nm3. Turi būti vykdoma nuolatinė išmetamo dulkių kiekio stebėsena.

b)   Išmetamas chloridų kiekis

i)   Šis reikalavimas taikomas tik silikonams.

Dujos, susidarančio dėl metilo chlorido išmetimo, taip pat tiesioginės sintezės ir distiliavimo proceso etapais, turi būti termiškai oksiduojamos, o po to valomos. Terminės oksidacijos proceso metu leidžiama deginti chlorintus junginius.

ii)   Šis reikalavimas taikomas kitiems elastomerams nei silikonai.

Išmetamas polichlorintųjų dibenzo-para-dioksinų (PCDD) ir dibenzofuranų (PCDF) kiekis turi būti mažesnis nei 0,01 ng TEQ/Nm3 (vidutinė vertė atrankos laikotarpiu). Išmetamo PCDD/F kiekio stebėsena turėtų būti atliekama kas šešis mėnesius.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas turi pateikti žaliavos tiekėjo deklaraciją dėl atitikties 1.1. kriterijui. Be to, deklaracijoje turi būti nurodyta atitiktis:

| — | 1.1.a.i kriterijui: silikono tiekėjas nurodo, kuris metodas taikomas gamybos vietoje, ir šiuo tikslu pateikia paveikslėlius arba techninius aprašus kaip papildomus duomenis; |
| --- | --- |

—

1.1.a.i kriterijui: silikono tiekėjas nurodo, kuris metodas taikomas gamybos vietoje, ir šiuo tikslu pateikia paveikslėlius arba techninius aprašus kaip papildomus duomenis;

| — | 1.1.a.ii kriterijui: žaliavų tiekėjas pateikia dulkių matavimo gamybos vietoje rezultatus kartu su metiniu išmetamų dulkių kiekio vidurkiu. Priimtini metodai yra EN 15267–1, EN 15267–2, EN 15267–3, EN 15267–4, EN 13284–1 ir EN 13284–2. Silikonų gamybos atveju matavimas turi apimti bent elementinio silikono šlifavimą, saugojimą ir tvarkymą; |
| --- | --- |

—

1.1.a.ii kriterijui: žaliavų tiekėjas pateikia dulkių matavimo gamybos vietoje rezultatus kartu su metiniu išmetamų dulkių kiekio vidurkiu. Priimtini metodai yra EN 15267–1, EN 15267–2, EN 15267–3, EN 15267–4, EN 13284–1 ir EN 13284–2. Silikonų gamybos atveju matavimas turi apimti bent elementinio silikono šlifavimą, saugojimą ir tvarkymą;

| — | 1.1.b.i kriterijui: silikono tiekėjas pateikia informaciją apie dujų, susidarančių dėl metilo chlorido išmetimo, taip pat tiesioginės sintezės ir distiliavimo proceso etapais, apdorojimą; |
| --- | --- |

—

1.1.b.i kriterijui: silikono tiekėjas pateikia informaciją apie dujų, susidarančių dėl metilo chlorido išmetimo, taip pat tiesioginės sintezės ir distiliavimo proceso etapais, apdorojimą;

| — | 1.1.b.ii kriterijui: žaliavų tiekėjas pateikia išmetamo PCDD/F kiekio matavimo rezultatus, susijusius su apdorotomis dujomis. Priimtini metodai yra EN 1948–1, EN 1948–2 ir EN 1948–3. |
| --- | --- |

—

1.1.b.ii kriterijui: žaliavų tiekėjas pateikia išmetamo PCDD/F kiekio matavimo rezultatus, susijusius su apdorotomis dujomis. Priimtini metodai yra EN 1948–1, EN 1948–2 ir EN 1948–3.

1.2.   
  Išleidžiamas vario ir cinko kiekis į vandenį

Šis kriterijus taikomas tik silikonams.

Polidimetilsiloksano (PDMS) gamybos etapo vandens nuotekos iš anksto apdorojamos nusodinimo arba flokuliacijos būdu šarminėmis sąlygomis, po to vykdoma sedimentacija ir filtravimas. Tai apima:

| a) | vandens iš dumblo šalinimo procesą, atliekamą iki atliekų šalinimo, ir |
| --- | --- |

a)

vandens iš dumblo šalinimo procesą, atliekamą iki atliekų šalinimo, ir

| b) | kietųjų metalo dalelių atgavimą metalo atgavimo įrenginiuose. |
| --- | --- |

b)

kietųjų metalo dalelių atgavimą metalo atgavimo įrenginiuose.

Vario koncentracija apdorotose nuotekose turi būti mažesnė kaip 0,5 mg/l, o cinko koncentracija turi būti mažesnė kaip 2 mg/l.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas turi pateikti silikono tiekėjo deklaraciją dėl atitikties 1.2. kriterijui kartu su įrodymu, kad gamykla turi nuotekų sistemą, kurią sudaro nusodinimo ir (arba) flokuliacijos etapas, po kurio atliekamas sedimentacijos etapas. Be to, silikono tiekėjas turi pateikti apdorotose nuotekose esančio vario ir cinko matavimo rezultatus.

1.3.   
  Išmetamas CO2 kiekis

Šis kriterijus taikomas tik silikonams.

Gaminant silikoną išmetamas CO2 kiekis turi neviršyti 6,58 kg viename silikono kilograme, įskaitant anglies dioksidą, išmetamą gaminant elektros energiją (gamybos vietoje arba už jos ribų). Nurodomas visų gaminant silikoną naudojamų ne iš atsinaujinančiųjų išteklių gautos energijos šaltinių išmetamas CO2 kiekis. Skaičiuojant energijos išteklių išmetamą CO2 kiekį naudojamos 1 lentelėje pateiktos etaloninės išmetamųjų teršalų vertės. Jei reikia, kitų energijos išteklių išmetamo CO2 kiekio faktorius galima rasti Reglamento (ES) 2018/2066 VI priede, o elektros energijos iš tinklo išmetamo CO2 kiekio koeficientai turėtų atitikti Deleguotąjį reglamentą (ES) 2019/331.

1 lentelė

Įvairių energijos išteklių išmetamo CO2 kiekio etaloninės vertės

| Kuras | Išmetamas CO2 kiekis | Vienetas | Nuoroda |
| --- | --- | --- | --- |
| Anglis | 94,6 | g CO2 iškastinio kuro/MJ | Reglamentas (ES) 2018/2066 |
| Žalia nafta | 73,3 | g CO2 iškastinio kuro/MJ | Reglamentas (ES) 2018/2066 |
| Mazutas Nr. 1 | 74,1 | g CO2 iškastinio kuro/MJ | Reglamentas (ES) 2018/2066 |
| Mazutas Nr. 2–5 | 77,4 | g CO2 iškastinio kuro/MJ | Reglamentas (ES) 2018/2066 |
| SND | 63,1 | g CO2 iškastinio kuro/MJ | Reglamentas (ES) 2018/2066 |
| Gamtinės dujos | 56,1 | g CO2 iškastinio kuro/MJ | Reglamentas (ES) 2018/2066 |
| Elektros energija iš tinklo | 376 | g CO2 iškastinio kuro/kWh | Reglamentas (ES) 2019/331 |

Kuras

Išmetamas CO2 kiekis

Vienetas

Nuoroda

Anglis

94,6

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Reglamentas (ES) 2018/2066

Žalia nafta

73,3

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Reglamentas (ES) 2018/2066

Mazutas Nr. 1

74,1

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Reglamentas (ES) 2018/2066

Mazutas Nr. 2–5

77,4

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Reglamentas (ES) 2018/2066

SND

63,1

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Reglamentas (ES) 2018/2066

Gamtinės dujos

56,1

g CO2 iškastinio kuro/MJ

Reglamentas (ES) 2018/2066

Elektros energija iš tinklo

376

g CO2 iškastinio kuro/kWh

Reglamentas (ES) 2019/331

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia gaminant silikoną išmetamo CO2 kiekio duomenis ir išsamius skaičiavimus.

Duomenys apie išmetamo CO2 kiekį apima visus žaliavų gamyboje naudojamų energijos išteklių šaltinius, taip pat kiekį, išmetamą gaminant elektros energiją (gamybos vietoje ar už jos ribų).

Apskaičiuojant išmetamą CO2 kiekį, iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių perkamos ir gamybos procesams naudojamos energijos kiekis vertinamas kaip visiškai neprisidedantis prie CO2 išmetimo. Kalbant apie biomasės deginimą, tai reiškia, kad biomasė turi atitikti atitinkamus tvarumo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų sutaupymo kriterijus, nurodytus Direktyvoje (ES) 2018/2001. Pareiškėjas pateikia atitinkamus dokumentus, įrodančius, kad gamykloje iš tiesų naudojama arba iš išorės perkama tokios rūšies energija (sutarties kopiją ir sąskaitą faktūrą, kurioje nurodoma įsigytos elektros energijos dalis iš atsinaujinančiųjų išteklių).

Skaičiavimų ir (arba) masės balanso laikotarpis grindžiamas dvylikos mėnesių trukmės gamyba. Skaičiavimai kartojami kasmet. Jeigu gamykla yra nauja arba rekonstruota, skaičiavimai grindžiami ne trumpesniu kaip 45 stabilaus gamyklos darbo dienų iš eilės laikotarpiu. Skaičiavimai turi būti reprezentatyvūs atitinkamai kampanijai.

Elektros energijai iš tinklo naudojama pirmiau nurodyta vertė (Europos vidurkis), išskyrus atvejus, kai pareiškėjas pateikia dokumentus, įrodančius konkrečią jo elektros energijos tiekėjų vertę (sutartį dėl nurodytos elektros energijos arba sertifikuotos elektros energijos). Tokiu atveju pareiškėjas gali naudoti šią vertę, o ne pirmiau nurodytą vertę. Dokumentai, kuriais įrodoma atitiktis, apima technines specifikacijas, kuriose nurodoma vidutinė vertė (pvz., sutarties kopija).

2 kriterijus.   Gamybos aplinkosaugos valdymas

Visuose įrenginiuose, gaminančiuose žaliavas (silikoną ar kitus elastomerus) arba galutinius produktus, turi būti įdiegtos toliau nurodytos sistemos.

| a) | Vandens taupymo sistema. Vandens tvarkymo sistema turi būti patvirtinta dokumentais arba aprašyta, pateikiant informaciją bent apie šiuos aspektus: vandens srautų stebėjimą; vandens cirkuliacijos uždarose sistemose įrodymą; nuolatinio tobulinimo tikslus ir su susidarančių nuotekų kiekio mažinimu ir optimizavimo tempu susijusius tikslus (jei aktualu, t. y. jei įrenginyje naudojamas vanduo). |
| --- | --- |

a)

Vandens taupymo sistema. Vandens tvarkymo sistema turi būti patvirtinta dokumentais arba aprašyta, pateikiant informaciją bent apie šiuos aspektus: vandens srautų stebėjimą; vandens cirkuliacijos uždarose sistemose įrodymą; nuolatinio tobulinimo tikslus ir su susidarančių nuotekų kiekio mažinimu ir optimizavimo tempu susijusius tikslus (jei aktualu, t. y. jei įrenginyje naudojamas vanduo).

| b) | Integruotas atliekų tvarkymas, t. y. planas, kuriuo siekiama teikti pirmenybę kitoms visų gamybos įrenginiuose susidarančių atliekų apdorojimo galimybėms nei šalinimas ir laikytis atliekų hierarchijos, susijusios su atliekų prevencija, pakartotiniu naudojimu, grąžinamuoju perdirbimu, atgavimu ir galutiniu šalinimu. Vandens tvarkymo sistema turi būti patvirtinta dokumentais arba aprašyta, pateikiant informaciją bent apie šiuos aspektus: skirtingų atliekų frakcijų atskyrimą; bendrame nepavojingų atliekų sraute esančių perdirbamųjų medžiagų tvarkymą, rinkimą, atskyrimą ir naudojimą; medžiagų atgavimą kitoms reikmėms; pavojingų atliekų tvarkymą, rinkimą, atskyrimą ir šalinimą, kaip nustatyta atitinkamų vietos ir nacionalinių reguliavimo institucijų; nuolatinio tobulinimo tikslus ir su atliekų prevencija, pakartotiniu naudojimu, grąžinamuoju perdirbimu ir susidarančių atliekų frakcijų, kurių negalima išvengti, atgavimu (įskaitant energijos atgavimą) susijusius tikslus. |
| --- | --- |

b)

Integruotas atliekų tvarkymas, t. y. planas, kuriuo siekiama teikti pirmenybę kitoms visų gamybos įrenginiuose susidarančių atliekų apdorojimo galimybėms nei šalinimas ir laikytis atliekų hierarchijos, susijusios su atliekų prevencija, pakartotiniu naudojimu, grąžinamuoju perdirbimu, atgavimu ir galutiniu šalinimu. Vandens tvarkymo sistema turi būti patvirtinta dokumentais arba aprašyta, pateikiant informaciją bent apie šiuos aspektus: skirtingų atliekų frakcijų atskyrimą; bendrame nepavojingų atliekų sraute esančių perdirbamųjų medžiagų tvarkymą, rinkimą, atskyrimą ir naudojimą; medžiagų atgavimą kitoms reikmėms; pavojingų atliekų tvarkymą, rinkimą, atskyrimą ir šalinimą, kaip nustatyta atitinkamų vietos ir nacionalinių reguliavimo institucijų; nuolatinio tobulinimo tikslus ir su atliekų prevencija, pakartotiniu naudojimu, grąžinamuoju perdirbimu ir susidarančių atliekų frakcijų, kurių negalima išvengti, atgavimu (įskaitant energijos atgavimą) susijusius tikslus.

| c) | Energijos vartojimo efektyvumo ir energijos valdymo optimizavimo sistema. Energijos valdymo sistema skirta visiems energiją vartojantiems įrenginiams, įskaitant mašinas, apšvietimą, oro kondicionavimą ir aušinimą. Energijos valdymo sistemą sudaro energijos naudojimo efektyvumo didinimo priemonės ir informacija apie bent šiuos aspektus: energijos duomenų rinkimo plano sudarymą ir įgyvendinimą, siekiant nustatyti pagrindinius energijos duomenis; energijos sąnaudų analizę, apimančią energiją naudojančių sistemų, procesų ir įrenginių sąrašą; efektyvesnio energijos naudojimo priemonių nustatymą; nuolatinio gerinimo tikslus ir uždavinius, susijusius su energijos sąnaudų mažinimu. |
| --- | --- |

c)

Energijos vartojimo efektyvumo ir energijos valdymo optimizavimo sistema. Energijos valdymo sistema skirta visiems energiją vartojantiems įrenginiams, įskaitant mašinas, apšvietimą, oro kondicionavimą ir aušinimą. Energijos valdymo sistemą sudaro energijos naudojimo efektyvumo didinimo priemonės ir informacija apie bent šiuos aspektus: energijos duomenų rinkimo plano sudarymą ir įgyvendinimą, siekiant nustatyti pagrindinius energijos duomenis; energijos sąnaudų analizę, apimančią energiją naudojančių sistemų, procesų ir įrenginių sąrašą; efektyvesnio energijos naudojimo priemonių nustatymą; nuolatinio gerinimo tikslus ir uždavinius, susijusius su energijos sąnaudų mažinimu.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia atitikties kriterijui deklaraciją iš 1) žaliavų (silikono ar kitų elastomerų) gamintojo ir 2) daugkartinių menstruacinių taurelių gamintojo. Kartu su deklaracija pateikiama ataskaita, kurioje išsamiai aprašyta tiekėjų nustatyta tvarka, taikoma kiekvienoje gamybos vietoje, kad būtų įvykdytas šis reikalavimas pagal tokius vandens, atliekų ir energetikos planams taikomus standartus kaip ISO 14001 ir (arba) ISO 50001.

Jei atliekos tvarkomos kitur, subrangovas taip pat pateikia atitikties šiam kriterijui patvirtinimą.

Pareiškėjai, užsiregistravę ES aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS) ir (arba) sertifikuoti pagal ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 ar lygiavertį standartą ir (arba) sistemą, laikomi įvykdžiusiais šiuos reikalavimus, jeigu:

| a) | į bendrovės EMAS aplinkosaugos ataskaitą įtraukti gamybos vietos (-ų) vandens, atliekų ir energijos valdymo planai; arba |
| --- | --- |

a)

į bendrovės EMAS aplinkosaugos ataskaitą įtraukti gamybos vietos (-ų) vandens, atliekų ir energijos valdymo planai; arba

| b) | į gamybos vietos (-ų) vandens, atliekų ir energijos valdymo planus deramai atsižvelgta ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 arba lygiaverčiuose standartuose ir (arba) sistemose. |
| --- | --- |

b)

į gamybos vietos (-ų) vandens, atliekų ir energijos valdymo planus deramai atsižvelgta ISO 14001, ISO 50001, EN 16247 arba lygiaverčiuose standartuose ir (arba) sistemose.

3 kriterijus.   Medžiagų naudojimo efektyvumas galutinio produkto gamyboje

Šio kriterijaus reikalavimai turi būti taikomi galutinio produkto gamybos vietai.

Galutinių gaminių gamybos ir pakavimo metu susidarančių atliekų, išsiunčiamų į sąvartynus arba sudeginamų neatgaunant energijos, kiekis negali viršyti 4 % galutinių gaminių vertinant pagal masę.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas turi patvirtinti atitiktį pirmiau nurodytam reikalavimui.

Pareiškėjas pateikia atliekų, kurios nebuvo pakartotinai panaudotos per gamybos procesą arba paverstos medžiagomis ir (arba) energija, kiekio įrodymus.

Pareiškėjas pateikia visus šiuos duomenis:

| a) | produkto ir pakuotės svorį, |
| --- | --- |

a)

produkto ir pakuotės svorį,

| b) | visus gamybos metu susidarančius atliekų srautus, |
| --- | --- |

b)

visus gamybos metu susidarančius atliekų srautus,

| c) | atitinkamą atgautų ir į sąvartynus išsiunčiamų arba sudeginamų atliekų dalies apdorojimą. |
| --- | --- |

c)

atitinkamą atgautų ir į sąvartynus išsiunčiamų arba sudeginamų atliekų dalies apdorojimą.

Į sąvartynus išsiunčiamų arba sudeginamų neatgaunant energijos atliekų kiekis apskaičiuojamas kaip susidarančių atliekų kiekio ir atgautų (pakartotinai panaudotų, perdirbtų ir kt.) atliekų kiekio skirtumas.

4 kriterijus.   Draudžiamos ir ribojamos medžiagos

4.1.   
  Apribojimai dėl cheminių medžiagų, klasifikuojamų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008

Šis kriterijus taikomas galutiniam produktui ir jo komponentams.

Jeigu 4 lentelėje nurodyta kitaip, galutiniame produkte ir jo komponentuose negali būti sudedamųjų medžiagų (atskirų ar mišiniuose), kurios pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 priskiriamos bet kuriai pavojingumo klasei, kategorijoms ir susijusiems pavojingumo frazių kodams, nurodytiems 2 lentelėje.

2 lentelė

Draudžiamos pavojingumo klasės, kategorijos ir susiję pavojingumo frazių kodai

| Kancerogeniškumas, mutageniškumas arba toksiškumas reprodukcijai |
| --- |
| 1A ir 1B kategorijos | 2 kategorija |
| H340 Gali sukelti genetinius defektus | H341 Įtariama, kad gali sukelti genetinius defektus |
| H350 Gali sukelti vėžį | H351 Įtariama, kad sukelia vėžį |
| H350i Gali sukelti vėžį įkvėpus | – |
| H360F Gali pakenkti vaisingumui | H361f Įtariama, kad kenkia vaisingumui |
| H360D Gali pakenkti negimusiam kūdikiui | H361d Įtariama, kad kenkia negimusiam vaikui |
| H360FD Gali pakenkti vaisingumui Gali pakenkti negimusiam kūdikiui | H361fd Įtariama, kad kenkia vaisingumui Įtariama, kad kenkia negimusiam vaikui |
| H360Fd Gali pakenkti vaisingumui Įtariama, kad kenkia negimusiam vaikui | H362 Gali pakenkti žindomam vaikui |
| H360Df Gali pakenkti negimusiam kūdikiui Įtariama, kad kenkia vaisingumui | |
| Ūmus toksiškumas |
| 1 ir 2 kategorijos | 3 kategorija |
| H300 Mirtina prarijus | H301 Toksiška prarijus |
| H310 Mirtina susilietus su oda | H311 Toksiška susilietus su oda |
| H330 Mirtina įkvėpus | H331 Toksiška įkvėpus |
| H304 Prarijus ir patekus į kvėpavimo takus, gali sukelti mirtį | EUH070 Toksiška patekus į akis |
| Specifinis toksiškumas konkrečiam organui |
| 1 kategorija | 2 kategorija |
| H370 Kenkia organams | H371 Gali pakenkti organams |
| H372 Kenkia organams, jeigu medžiaga veikia ilgai arba kartotinai | H373 Gali pakenkti organams, jeigu medžiaga veikia ilgai arba kartotinai |
| Kvėpavimo takų ir odos jautrinimas |
| 1A kategorija | 1B kategorija |
| H317 Gali sukelti alerginę odos reakciją | H317 Gali sukelti alerginę odos reakciją |
| H334 Įkvėpus gali sukelti alerginę reakciją, astmos simptomus arba apsunkinti kvėpavimą | H334 Įkvėpus gali sukelti alerginę reakciją, astmos simptomus arba apsunkinti kvėpavimą |
| Endokrininę sistemą ardančios medžiagos, turinčios neigiamą poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai |
| 1 kategorija | 2 kategorija |
| EUH380: Gali ardyti žmonių endokrininę sistemą | EUH381: Įtariama, kad ardo žmonių endokrininę sistemą |
| EUH430: Būdama aplinkoje gali ardyti endokrininę sistemą | EUH431: Įtariama, kad būdama aplinkoje ardo endokrininę sistemą |
| Patvari, bioakumuliacinė ir toksiška |
| PBT | vPvB |
| EUH440: Kaupiasi aplinkoje ir gyvuose organizmuose, įskaitant žmones | EUH441: Gausiai kaupiasi aplinkoje ir gyvuose organizmuose, įskaitant žmones |
| Patvari, mobili ir toksiška |
| PMT | vPvM |
| EUH450: Gali sukelti ilgalaikę ir pasklidąją vandens išteklių taršą | EUH451: Gali sukelti labai ilgalaikę ir pasklidąją vandens išteklių taršą |

Kancerogeniškumas, mutageniškumas arba toksiškumas reprodukcijai

1A ir 1B kategorijos

2 kategorija

H340 Gali sukelti genetinius defektus

H341 Įtariama, kad gali sukelti genetinius defektus

H350 Gali sukelti vėžį

H351 Įtariama, kad sukelia vėžį

H350i Gali sukelti vėžį įkvėpus

–

H360F Gali pakenkti vaisingumui

H361f Įtariama, kad kenkia vaisingumui

H360D Gali pakenkti negimusiam kūdikiui

H361d Įtariama, kad kenkia negimusiam vaikui

H360FD Gali pakenkti vaisingumui Gali pakenkti negimusiam kūdikiui

H361fd Įtariama, kad kenkia vaisingumui Įtariama, kad kenkia negimusiam vaikui

H360Fd Gali pakenkti vaisingumui Įtariama, kad kenkia negimusiam vaikui

H362 Gali pakenkti žindomam vaikui

H360Df Gali pakenkti negimusiam kūdikiui Įtariama, kad kenkia vaisingumui

Ūmus toksiškumas

1 ir 2 kategorijos

3 kategorija

H300 Mirtina prarijus

H301 Toksiška prarijus

H310 Mirtina susilietus su oda

H311 Toksiška susilietus su oda

H330 Mirtina įkvėpus

H331 Toksiška įkvėpus

H304 Prarijus ir patekus į kvėpavimo takus, gali sukelti mirtį

EUH070 Toksiška patekus į akis

Specifinis toksiškumas konkrečiam organui

1 kategorija

2 kategorija

H370 Kenkia organams

H371 Gali pakenkti organams

H372 Kenkia organams, jeigu medžiaga veikia ilgai arba kartotinai

H373 Gali pakenkti organams, jeigu medžiaga veikia ilgai arba kartotinai

Kvėpavimo takų ir odos jautrinimas

1A kategorija

1B kategorija

H317 Gali sukelti alerginę odos reakciją

H317 Gali sukelti alerginę odos reakciją

H334 Įkvėpus gali sukelti alerginę reakciją, astmos simptomus arba apsunkinti kvėpavimą

H334 Įkvėpus gali sukelti alerginę reakciją, astmos simptomus arba apsunkinti kvėpavimą

Endokrininę sistemą ardančios medžiagos, turinčios neigiamą poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai

1 kategorija

2 kategorija

EUH380: Gali ardyti žmonių endokrininę sistemą

EUH381: Įtariama, kad ardo žmonių endokrininę sistemą

EUH430: Būdama aplinkoje gali ardyti endokrininę sistemą

EUH431: Įtariama, kad būdama aplinkoje ardo endokrininę sistemą

Patvari, bioakumuliacinė ir toksiška

PBT

vPvB

EUH440: Kaupiasi aplinkoje ir gyvuose organizmuose, įskaitant žmones

EUH441: Gausiai kaupiasi aplinkoje ir gyvuose organizmuose, įskaitant žmones

Patvari, mobili ir toksiška

PMT

vPvM

EUH450: Gali sukelti ilgalaikę ir pasklidąją vandens išteklių taršą

EUH451: Gali sukelti labai ilgalaikę ir pasklidąją vandens išteklių taršą

Be to, galutiniame produkte ir jo komponentuose negali būti sudedamųjų medžiagų (atskirų ar mišiniuose), kurių koncentracijos yra didesnės nei 0,010 % (masės) ir kurios pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 priskiriamos bet kuriai pavojingumo klasei, kategorijoms ir susijusiems pavojingumo frazių kodams, nurodytiems 3 lentelėje, jeigu 4 lentelėje nėra nurodyta kitaip.

3 lentelė

Ribojamos pavojingumo klasės, kategorijos ir susiję pavojingumo frazių kodai

| Pavojingumas vandens aplinkai |
| --- |
| 1 ir 2 kategorijos | 3 ir 4 kategorijos |
| H400 Labai toksiška vandens organizmams | H412 Kenksminga vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus |
| H410 Labai toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus | H413 Gali sukelti ilgalaikį kenksmingą poveikį vandens organizmams |
| H411 Toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus | |
| Pavojingumas ozono sluoksniui |
| H420 Kenkia visuomenės sveikatai ir aplinkai, nes naikina ozono sluoksnį viršutinėje atmosferoje | |

Pavojingumas vandens aplinkai

1 ir 2 kategorijos

3 ir 4 kategorijos

H400 Labai toksiška vandens organizmams

H412 Kenksminga vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus

H410 Labai toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus

H413 Gali sukelti ilgalaikį kenksmingą poveikį vandens organizmams

H411 Toksiška vandens organizmams, sukelia ilgalaikius pakitimus

Pavojingumas ozono sluoksniui

H420 Kenkia visuomenės sveikatai ir aplinkai, nes naikina ozono sluoksnį viršutinėje atmosferoje

4 lentelė

Cheminėms medžiagoms, turinčioms suderintą klasifikaciją pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, taikomų apribojimų išimtys

| Medžiagos tipas | Pavojingumo klasė, kategorija ir pavojingumo frazės kodas, dėl kurių taikoma išimtis | Išimties taikymo sąlygos |
| --- | --- | --- |
| Cheminės medžiagos, turintys suderintą klasifikaciją H304 | H304 | Medžiagos, kurių klampumas mažesnis nei 20,5 cSt 40 °C temperatūroje |
| Titano dioksidas (nanoforma) | H351 | Tik kai naudojamas kaip pigmentas. Negali būti naudojamas miltelių ar aerozolio pavidalu. |

Medžiagos tipas

Pavojingumo klasė, kategorija ir pavojingumo frazės kodas, dėl kurių taikoma išimtis

Išimties taikymo sąlygos

Cheminės medžiagos, turintys suderintą klasifikaciją H304

H304

Medžiagos, kurių klampumas mažesnis nei 20,5 cSt 40 °C temperatūroje

Titano dioksidas (nanoforma)

H351

Tik kai naudojamas kaip pigmentas. Negali būti naudojamas miltelių ar aerozolio pavidalu.

Pavojingumo frazių kodai paprastai taikomi cheminėms medžiagoms. Tačiau, jei informacijos apie chemines medžiagas gauti negalima, taikomos mišinių klasifikavimo taisyklės.

Pirmiau nurodytas reikalavimas netaikomas cheminių medžiagų arba mišinių, kurie yra chemiškai modifikuoti gamybos metu taip, kad nebekelia jokio pavojaus, kuris jiems priskirtas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, naudojimui.

Šis kriterijus netaikomas:

| — | medžiagoms, nepatenkančioms į Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 taikymo sritį, kaip apibrėžta to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

—

medžiagoms, nepatenkančioms į Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 taikymo sritį, kaip apibrėžta to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje;

| — | medžiagoms, kurioms taikomas Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies b punktas, kuriame nustatytos registracijos, su tolesniais naudotojais susijusių ir vertinimo reikalavimų išimtys medžiagoms, kurios įtrauktos į to reglamento V priedą. |
| --- | --- |

—

medžiagoms, kurioms taikomas Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 2 straipsnio 7 dalies b punktas, kuriame nustatytos registracijos, su tolesniais naudotojais susijusių ir vertinimo reikalavimų išimtys medžiagoms, kurios įtrauktos į to reglamento V priedą.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia pasirašytą deklaraciją dėl atitikties 4.1. antriniam kriterijui, taip pat atitinkamas komponentų gamintojų deklaracijas, visų naudojamų cheminių medžiagų sąrašą, jų saugos duomenų lapą arba cheminių medžiagų tiekėjų deklaraciją ir visas atitinkamas deklaracijas, įrodančias atitiktį reikalavimams.

Ribojamų medžiagų ir neišvengiamų ribotos klasifikacijos priemaišų atveju naudojama ribojamos medžiagos arba priemaišos koncentracija ir 100 % išlaikymo koeficiento prielaida siekiant apskaičiuoti galutiniame produkte likusių ribojamų medžiagų arba priemaišų kiekį. Cheminiame produkte priemaišų gali būti iki 0,0100 % masės. Kai žinoma, kad medžiagos išsiskiria arba skyla iš sudedamųjų medžiagų, jos laikomos sudedamosiomis medžiagomis, o ne priemaišomis.

Turi būti pateikiami bet kokio nukrypimo nuo 100 % išlaikymo koeficiento (pvz., tirpiklio garavimas) arba ribojamos priemaišos cheminio pakitimo pagrindimai.

Cheminių medžiagų, kurioms 4.1. antrinis kriterijus netaikomas (žr. Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 IV ir V priedus), atitikčiai įrodyti pakanka tai paliudijančios pareiškėjo deklaracijos.

Kadangi keliems produktams arba potencialiems produktams, kuriems naudojamos tos pačios proceso cheminės medžiagos, gali būti taikoma viena ES ekologinio ženklo licencija, reikia pateikti tik kiekvieno mažiausiai atitinkančio produkto arba komponento, kuriam taikoma licencija, priemaišų skaičiavimus (pvz., daugiausiai dažytos sudedamosios dalies, kai tikrinami ribojamų klasifikacijų dažai).

Pirmiau nurodytą įrodymą tiesiogiai kompetentingoms įstaigoms gali pateikti ir bet kuris pareiškėjo tiekimo grandinės tiekėjas.

4.2.   
  Labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos

Šis kriterijus taikomas galutiniam produktui ir jo komponentams.

Galutiniame produkte ir jo komponentuose negali būti sudedamųjų medžiagų (atskirų ar mišiniuose), atitinkančių Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnyje nurodytus kriterijus, nustatytų pagal to Reglamento 59 straipsnyje aprašytą procedūrą ir įtrauktų į autorizuotinų labai didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų kandidatinį sąrašą.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia pasirašytą deklaraciją, kad galutiniame produkte ir jo komponentuose nėra jokių SVHC. Deklaracija pagrindžiama visų tiekiamų cheminių medžiagų ir medžiagų, naudojamų galutiniam produktui ir jo komponentams gaminti, saugos duomenų lapais.

Cheminių medžiagų, laikomų SVHC ir įtrauktų į kandidatinį sąrašą pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 59 straipsnį, sąrašas pateikiamas tinklalapyje

https://www.echa.europa.eu/candidate-list-table.

Remiamasi paraiškos dėl ES ekologinio ženklo pateikimo dieną galiojančiu sąrašu.

Neišvengiamų priemaišų, nustatytų kaip SVHC, atveju naudojama priemaišos koncentracija ir 100 % išlaikymo koeficiento prielaida siekiant apskaičiuoti galutiniame produkte likusių SVHC priemaišų kiekį. Cheminiame produkte priemaišų gali būti iki 0,0100 % masės. Kai žinoma, kad medžiagos išsiskiria arba skyla iš sudedamųjų medžiagų, jos laikomos sudedamosiomis medžiagomis, o ne priemaišomis.

Turi būti pateikiami bet kokio nukrypimo nuo 100 % išlaikymo koeficiento (pvz., tirpiklio garavimas) arba SVHC priemaišos cheminio pakitimo pagrindimai.

4.3.   
  Kiti specialūs apribojimai

4.3.1.   Konkrečios draudžiamos cheminės medžiagos

Šis kriterijus taikomas galutiniam produktui ir jo komponentams.

Į cheminį produktą, naudojamą galutiniame produkte, ar jo komponentus negalima dėti šių medžiagų (atskirų arba mišiniuose):

| a) | 5-chlor-2-metil-4-izotiazolin-3-ono (CMIT); |
| --- | --- |

a)

5-chlor-2-metil-4-izotiazolin-3-ono (CMIT);

| b) | alkilfenoletoksilatų (APEO) ir kitų alkilfenolio darinių [1]; |
| --- | --- |

b)

alkilfenoletoksilatų (APEO) ir kitų alkilfenolio darinių [1];

| c) | antibakterinių medžiagų (pvz., nanosidabro ir triklozano); |
| --- | --- |

c)

antibakterinių medžiagų (pvz., nanosidabro ir triklozano);

| d) | formaldehido ir formaldehidą išskiriančių medžiagų; |
| --- | --- |

d)

formaldehido ir formaldehidą išskiriančių medžiagų;

| e) | metilizotiazolinono (MIT); |
| --- | --- |

e)

metilizotiazolinono (MIT);

| f) | nitromuskusų ir policiklinių muskusų; |
| --- | --- |

f)

nitromuskusų ir policiklinių muskusų;

| g) | organotinų junginių, naudojamų kaip katalizatoriai gaminant silikoną; |
| --- | --- |

g)

organotinų junginių, naudojamų kaip katalizatoriai gaminant silikoną;

| h) | parabenų; |
| --- | --- |

h)

parabenų;

| i) | ftalatų; |
| --- | --- |

i)

ftalatų;

| j) | endokrininės sistemos ardymo savybių turinčių medžiagų; |
| --- | --- |

j)

endokrininės sistemos ardymo savybių turinčių medžiagų;

| k) | medžiagų, laikomų galimomis endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis, įtrauktomis į 1 arba 2 kategoriją ES prioritetiniame medžiagų, kurios turi būti toliau tiriamos dėl endokrininę sistemą ardančio poveikio, sąraše. |
| --- | --- |

k)

medžiagų, laikomų galimomis endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis, įtrauktomis į 1 arba 2 kategoriją ES prioritetiniame medžiagų, kurios turi būti toliau tiriamos dėl endokrininę sistemą ardančio poveikio, sąraše.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia pasirašytą atitikties antriniam kriterijui deklaraciją kartu su tiekėjų deklaracijomis, jei aktualu. Šio antrinio kriterijaus apraše nurodytos medžiagos leidžiamos tik kaip priemaišos ir mažesnėmis nei 0,0100 % galutinio produkto masės koncentracijomis. Kai žinoma, kad medžiagos išsiskiria arba skyla iš sudedamųjų medžiagų, jos laikomos sudedamosiomis medžiagomis, o ne priemaišomis.

[Pastaba.

| [1] | Cheminių medžiagų, kurias apima pavadinimas „alkilfenolis“ pagal https://echa.europa.eu/es/advanced-search-for-chemicals] |
| --- | --- |

[1]

4.3.2.   Kvapiosios medžiagos

Šis kriterijus taikomas galutiniam produktui, jo komponentams, atskiriems komponentams ir pakuotei.

Į galutinį produktą, jo komponentus, atskirus komponentus ir pakuotę negalima dėti kvapiųjų medžiagų.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas turi pateikti pasirašytą deklaraciją dėl atitikties antriniam kriterijui.

4.3.3.   Dažai ir dažikliai

Šis antrinis kriterijus taikomas galutiniam produktui ir jo komponentams. Šis reikalavimas netaikomas atskiriems komponentams, prekinei pakuotei ir informaciniams lapams.

Daugkartinėje menstruacinėje taurelėje naudojami dažikliai ir dažai negali viršyti 2 % bendro taurelės svorio.

Stibio, arseno, bario, kadmio, chromo, švino, gyvsidabrio, seleno, pirminių aromatinių aminų ir polichlorintojo bifenilo, esančių kaip priemaišos dažuose ir dažikliuose, kiekis turi nesiekti Europos Tarybos rezoliucijoje AP(89)1 dėl dažiklių naudojimo su maistu besiliečiančiose plastikinėse medžiagose (1) nustatytų ribų.

Be to, naudojami dažikliai turi atitikti BfR rekomendacijas IX. Dažikliai gaminiuose naudojamiems plastikams ir kitiems polimerams
   (2) arba Šveicarijos potvarkio 817.023.21 2 priedą (3) ir 10 priedą (4).

Be to, naudojami dažikliai ir dažai turi atitikti 4.1. ir 4.2. antrinius kriterijus.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia pasirašytą atitikties minėtam antriniam kriterijui deklaraciją kartu su tiekėjų deklaracijomis, jei aktualu, taip pat dokumentus, kad dažiklio ar dažo sudėtyje esančios priemaišos atitinka Europos Tarybos rezoliuciją AP(89)1 ir kad naudoti dažai ir dažikliai leidžiami pagal BfR rekomendacijas IX. Dažikliai gaminiuose naudojamiems plastikams ir kitiems polimerams, Šveicarijos potvarkio 817.023.21 2 priedą ir 10 priedą arba BfR rekomendaciją XXXVI. Sąlyčiui su maistu skirtas popierius ir kartonas.

4.3.4.   Ciklosiloksanai

Šis antrinis kriterijus taikomas galutiniam produktui ir jo komponentams.

Silikono žaliavose negali būti oktametilciklotetrasiloksano D4 (CAS 556–67–2), dekametilciklopentasiloksano D5 (CAS 541–02–6) ir dodekametilcikloheksasiloksano D6 (CAS 540–97–6) didesnėmis nei 100 ppm (0,0100 % masės) koncentracijomis. 100 ppm riba taikoma kiekvienai medžiagai atskirai.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia pasirašytą atitikties pirmiau nurodytam antriniam kriterijui deklaraciją kartu su tiekėjų deklaracijomis, jei aktualu.

5 kriterijus.   Pakuotė

Šiuo kriterijumi nustatomi reikalavimai prekinei ir grupinei pakuotei.

Grupinių pakuočių reikėtų nenaudoti arba jos turi būti pagamintos tik iš kartono ir (arba) popieriaus.

a)   Pakuotei naudojamas kartonas ir (arba) popierius

Prekinės pakuotės, pagamintos iš kartono ir (arba) popieriaus, sudėtyje turi būti bent 40 % perdirbtos medžiagos.

Grupinės pakuotės, pagamintos iš kartono ir (arba) popieriaus, sudėtyje turi būti bent 80 % perdirbtos medžiagos.

Likusi dalis (iš 100 % atimama grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalis procentais) prekinei ir grupinei pakuotei naudojamo kartono ir (arba) popieriaus turi turėti galiojančius tvarios miškotvarkos sertifikatus, išduotus pagal nepriklausomą trečiųjų šalių sertifikavimo sistemą, pvz., FSC, PEFC arba lygiavertę sistemą. Tvarios miškotvarkos sertifikatus išduodančios sertifikavimo įstaigos akredituojamos (pripažįstamos) pagal tą sertifikavimo sistemą.

b)   Pakuotei naudojamas plastikas

| — | Iki 2026 m. gruodžio 31 d. ne mažiau kaip 20 % iš plastiko pagamintos prekinės pakuotės sudėties turi būti iš perdirbtų medžiagų. |
| --- | --- |

—

Iki 2026 m. gruodžio 31 d. ne mažiau kaip 20 % iš plastiko pagamintos prekinės pakuotės sudėties turi būti iš perdirbtų medžiagų.

| — | Nuo 2027 m. sausio 1 d. ne mažiau kaip 35 % iš plastiko pagamintos prekinės pakuotės sudėties turi būti iš perdirbtų medžiagų. |
| --- | --- |

—

Nuo 2027 m. sausio 1 d. ne mažiau kaip 35 % iš plastiko pagamintos prekinės pakuotės sudėties turi būti iš perdirbtų medžiagų.

c)   Perdirbamumas

Ne mažiau kaip 95 % prekinės pakuotės (kartono ir (arba) popieriaus arba plastiko) ir grupinės pakuotės (kartono ir (arba) popieriaus) sudėties pagal svorį turi būti galima perdirbti, o likę 5 % turi būti suderinami su grąžinamuoju perdirbimu.

d)   Papildomi reikalavimai

| — | Draudžiama naudoti kombinuotąsias pakuotes (prekines ir grupines), mišrų plastiką arba kartono ir (arba) popieriaus dangą su plastiku ar metalais. |
| --- | --- |

—

Draudžiama naudoti kombinuotąsias pakuotes (prekines ir grupines), mišrų plastiką arba kartono ir (arba) popieriaus dangą su plastiku ar metalais.

| — | Ant prekinės pakuotės nurodoma prekinės ir grupinės pakuotės grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalis ir perdirbamumas. |
| --- | --- |

—

Ant prekinės pakuotės nurodoma prekinės ir grupinės pakuotės grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalis ir perdirbamumas.

e)   Atskiras komponentas: maišelis arba dėklas

Daugkartinės menstruacinės taurelės turi būti parduodamos su daugkartiniu maišeliu arba dėklu, kuris visas turi būti pagamintas iš sertifikuoto tvaraus pluošto.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia 1) pasirašytą atitikties deklaraciją, kurioje nurodoma prekinės ir grupinės pakuotės (jei aktualu) grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalis procentais; 2) atitikties deklaraciją, kurioje nurodomas prekinės ir grupinės pakuotės perdirbamumas, ir 3) prekinės pakuotės didelės raiškos nuotrauką, kurioje aiškiai matoma informacija apie prekinės ir grupinės pakuotės grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalį ir perdirbamumą.

Po 2027 m. sausio 1 d. kompetentingos įstaigos dar kartą patikrina atitikties deklaraciją ir nurodo, kokią procentinę prekinės pakuotės sudėties dalį sudaro perdirbtas plastikas.

Pareiškėjas pateikia audituotus apskaitos dokumentus, įrodančius, kad likusi dalis (iš 100 % atimama grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalis procentais) kartono ir (arba) popieriaus, naudojamo prekinei ir grupinei pakuotei, yra apibrėžiama kaip sertifikuota medžiaga pagal galiojančias FSC, PEFC arba lygiavertes sistemas. Audituoti apskaitos dokumentai galioja visą ES ekologinio ženklo licencijos galiojimo laikotarpį. Kompetentingos įstaigos dar kartą patikrina apskaitos dokumentus praėjus dvylikai mėnesių nuo licencijos suteikimo.

Grąžinamojo perdirbimo medžiagos dalis tikrinama laikantis EN 45557 arba ISO 14021 reikalavimų, o perdirbamumas tikrinamas laikantis EN 13430 arba ISO 18604 reikalavimų.

Pakuotės sudėtis iš perdirbto plastiko turi atitikti tokius kilmės patvirtinimo standartus kaip ISO 22095 arba EN 15343. Lygiaverčiai metodai gali būti priimtini, jei trečioji šalis juos laiko lygiaverčiais, o kartu su jais pateikiami išsamūs paaiškinimai, kuriais parodoma atitiktis šiam reikalavimui, ir susiję patvirtinamieji dokumentai. Pateikiamos sąskaitos faktūros, įrodančios perdirbtos medžiagos įsigijimą.

Be to, pakuotės perdirbamumas (prieinamumas ir suderinamumas su grąžinamuoju perdirbimu) bandomas taikant standartinius bandymų protokolus. Kartono ir (arba) popieriaus pakuotės perdirbamumas vertinamas atliekant galimybės atgauti plaušieną bandymus – šiuo atveju pareiškėjas turi įrodyti galimybę atgauti kartono ir popieriaus pakuotės plaušieną pagrįsdamas ją bandymų ataskaitos (-ų) rezultatu (-ais) pagal PTS metodą PTS-RH 021, ATICELCA 501 vertinimo sistemą arba lygiaverčius standartinius metodus, kuriuos kompetentinga įstaiga pripažįsta kaip teikiančius lygiavertės mokslinės kokybės duomenis. Atskyrimo arba kontroliuojamo maišymo sistemos, pvz., „RecyClass“, priimamos kaip nepriklausomas trečiųjų šalių plastikinės pakuotės sertifikavimas. Lygiaverčiai bandymo metodai gali būti priimtini, jei trečioji šalis juos laiko lygiaverčiais.

Be to, pareiškėjas pateikia daugkartinio naudojimo maišelio arba dėklo atitikties deklaraciją, pagrįstą galiojančiu, nepriklausomai sertifikuotu kilmės patvirtinimo sertifikatu. FSC, PEFC, OEKO-TEX, GOTS arba lygiavertės sistemos pripažįstamos kaip nepriklausomos trečiosios šalies sertifikavimo sistemos.

6 kriterijus.   Produkto ir pakuotės šalinimo gairės

Ant prekinės pakuotės pateikiamos prekinės pakuotės, grupinės pakuotės (jei yra), atskirų komponentų šalinimo ir panaudoto produkto šalinimo gairės. Ant prekinės pakuotės užrašoma arba vaizdiniais simboliais pateikiama ši informacija:

| a) | kad prekinės pakuotės, grupinės pakuotės (jei yra), atskirų komponentų ir taurelės negalima nuleisti į tualetą, ir |
| --- | --- |

a)

kad prekinės pakuotės, grupinės pakuotės (jei yra), atskirų komponentų ir taurelės negalima nuleisti į tualetą, ir

| b) | kaip teisingai pašalinti prekinę pakuotę, grupinę pakuotę (jei yra), atskirus komponentus ir taurelę jos gyvavimo ciklo pabaigoje. |
| --- | --- |

b)

kaip teisingai pašalinti prekinę pakuotę, grupinę pakuotę (jei yra), atskirus komponentus ir taurelę jos gyvavimo ciklo pabaigoje.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia prekinės pakuotės didelės raiškos nuotrauką, kurioje aiškiai matoma informacija apie šalinimą.

7 kriterijus.   Informacija apie produkto naudojimą

Prie produkto pridedama naudojimo instrukcija. Gamintojas pasirūpina, kad naudotoja gautų bent toliau nurodytą informaciją.

| a) | Kaip pasirinkti tinkamą taurelės dydį. Tokia informacija pateikiama tokioje vietoje, kuri pirkėjui gali būti matoma prieš pirkimą (pvz., ant pirminės pakuotės). |
| --- | --- |

a)

Kaip pasirinkti tinkamą taurelės dydį. Tokia informacija pateikiama tokioje vietoje, kuri pirkėjui gali būti matoma prieš pirkimą (pvz., ant pirminės pakuotės).

| b) | Kaip teisingai nešioti taurelę, kad būtų išvengta pratekėjimo ir (arba) nepatogumo. |
| --- | --- |

b)

Kaip teisingai nešioti taurelę, kad būtų išvengta pratekėjimo ir (arba) nepatogumo.

| c) | Kiek laiko nešioti taurelę prieš ją ištuštinant. Informacija apie ilgiausią nešiojimo laiką pagrindžiama bandymų tyrimais. Ši informacija pateikiama matomu būdu, pvz., logotipu arba ryškiais rašmenimis, ir pateikiama tiek ant pakuotės, tiek naudojimo instrukcijose. |
| --- | --- |

c)

Kiek laiko nešioti taurelę prieš ją ištuštinant. Informacija apie ilgiausią nešiojimo laiką pagrindžiama bandymų tyrimais. Ši informacija pateikiama matomu būdu, pvz., logotipu arba ryškiais rašmenimis, ir pateikiama tiek ant pakuotės, tiek naudojimo instrukcijose.

| d) | Informacija apie tai, kaip valyti taurelę prieš naudojimą ir ją panaudojus to paties menstruacinio laikotarpio metu, be kita ko, bent informacija apie rankų plovimo svarbą, būtinybę virinti taurelę (taip/ne, o jei taip – kaip ilgai), vandenį (karštas/šaltas), muilą (taip/ne, o jei taip – reikiamas kiekis) ir valymo trukmę. Ši informacija turėtų būti pagrįsta bandymų tyrimais. |
| --- | --- |

d)

Informacija apie tai, kaip valyti taurelę prieš naudojimą ir ją panaudojus to paties menstruacinio laikotarpio metu, be kita ko, bent informacija apie rankų plovimo svarbą, būtinybę virinti taurelę (taip/ne, o jei taip – kaip ilgai), vandenį (karštas/šaltas), muilą (taip/ne, o jei taip – reikiamas kiekis) ir valymo trukmę. Ši informacija turėtų būti pagrįsta bandymų tyrimais.

| e) | Informacija apie tai, kaip valyti ir laikyti taurelę tarp dviejų menstruacinių laikotarpių, be kita ko, bent informacija apie rankų plovimo svarbą, būtinybę virinti taurelę (ir informaciją apie virinimo trukmę), vandenį (karštas/šaltas), muilą (taip/ne, o jei taip – reikiamas kiekis) ir valymo trukmę. Ši informacija turėtų būti pagrįsta bandymų tyrimais. |
| --- | --- |

e)

Informacija apie tai, kaip valyti ir laikyti taurelę tarp dviejų menstruacinių laikotarpių, be kita ko, bent informacija apie rankų plovimo svarbą, būtinybę virinti taurelę (ir informaciją apie virinimo trukmę), vandenį (karštas/šaltas), muilą (taip/ne, o jei taip – reikiamas kiekis) ir valymo trukmę. Ši informacija turėtų būti pagrįsta bandymų tyrimais.

| f) | Kiek laiko galima naudoti taurelę (taurelės gyvavimo ciklas). Be to, reikia nurodyti, kad anksčiau ar vėliau taurelei nublukus tai neturi įtakos jos gyvavimo ciklui ir funkcijai. |
| --- | --- |

f)

Kiek laiko galima naudoti taurelę (taurelės gyvavimo ciklas). Be to, reikia nurodyti, kad anksčiau ar vėliau taurelei nublukus tai neturi įtakos jos gyvavimo ciklui ir funkcijai.

| g) | Turi būti pateikiama informacija apie toksinio šoko sindromo riziką. |
| --- | --- |

g)

Turi būti pateikiama informacija apie toksinio šoko sindromo riziką.

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia informacinio lapo ir, jei aktualu, kartu su taurele parduodamos pakuotės pavyzdį, kuriama būtų pateikta naudotojai skirta informacija. Pareiškėjas taip pat pateikia duomenis apie atitinkamus bandymus (pvz., biologinius rizikos vertinimus arba toksikologinius tyrimus), kuriais pagrindžiamas minėtų reikalavimų laikymasis.

8 kriterijus.   Produkto tinkamumas naudoti ir kokybė

Galutinio produkto veiksmingumas ir (arba) kokybė turi būti pakankami ir bent lygiaverčiai rinkoje jau esančių produktų efektyvumui ir (arba) kokybei.

Tinkamumas naudoti bandomas atsižvelgiant į 5 lentelėje nurodytas savybes ir parametrus. Produktas turi atitikti ribines veiksmingumo vertes, kai jos yra nustatytos.

Tinkamumas naudoti išbandomas atliekant techninius bandymus, susijusius su medžiagų, naudojamų daugkartinių menstruacinių taurelių gamyboje, biologiniu suderinamumu. Biologinio suderinamumo bandymu gaunamas biologinis citotoksiškumo, pirogeniškumo, įjautrinimo, odos dirginimo ir implantavimo (90 dienų) įvertinimas.

5 lentelė

Savybės ir parametrai, kuriais apibūdinamas bandomų produktų tinkamumas naudoti

| Savybė | Reikiamas bandymo metodas (ribinė veiksmingumo vertė) |
| --- | --- |
| Naudojimo bandymai | U1. Apsauga nuo pratekėjimo | Vartotojų grupės tyrimas (80 % gaminį išbandžiusių vartotojų veiksmingumą vertina patenkinamai) |
| U2. Tikimas ir patogumas |
| U3. Bendras veiksmingumas |
| Techniniai bandymai | T1. Biologinis suderinamumas | Neaptikta jokio atitinkamo biologinio poveikio atlikus citotoksiškumo, pirogeniškumo, įjautrinimo, odos dirginimo ir implantavimo (90 dienų) tyrimus, kaip nurodyta ISO 10993.
  Arba galima nurodyti atitiktį USP VI klasės standartui (ūmus sisteminis toksiškumas, intrakutaninis toksiškumas ir implantavimo bandymas). |

Savybė

Reikiamas bandymo metodas (ribinė veiksmingumo vertė)

Naudojimo bandymai

U1. Apsauga nuo pratekėjimo

Vartotojų grupės tyrimas (80 % gaminį išbandžiusių vartotojų veiksmingumą vertina patenkinamai)

U2. Tikimas ir patogumas

U3. Bendras veiksmingumas

Techniniai bandymai

T1. Biologinis suderinamumas

Neaptikta jokio atitinkamo biologinio poveikio atlikus citotoksiškumo, pirogeniškumo, įjautrinimo, odos dirginimo ir implantavimo (90 dienų) tyrimus, kaip nurodyta ISO 10993.

Arba galima nurodyti atitiktį USP VI klasės standartui (ūmus sisteminis toksiškumas, intrakutaninis toksiškumas ir implantavimo bandymas).

Vertinimas ir patikra

Pateikiama bandymų ataskaita, kurioje aprašomi bandymų metodai, bandymų rezultatai ir naudoti duomenys. Bandymus atlieka laboratorijos, patvirtintos diegti kokybės vadybos sistemas.

Atliekami konkrečių produktų, dėl kurių teikiama paraiška suteikti ES ekologinį ženklą, naudojimo bandymai. Tačiau, jeigu galima įrodyti, kad produktų veiksmingumas yra toks pat, gali pakakti išbandyti tik vieną kiekvieno produkto modelio dydį arba reprezentatyvų dydžių rinkinį.

Atliekami medžiagų, naudojamų daugkartinėms menstruacinėms taurelėms, dėl kurių teikiama paraiška suteikti ES ekologinį ženklą, techniniai bandymai. Jei gali būti įrodyta, kad keli daugkartinių menstruacinių taurelių modeliai gaminami naudojant tą pačią medžiagą, gali pakakti tą medžiagą išbandyti tik vieną kartą. Neprivaloma atlikti daugkartinių menstruacinių taurelių techninių bandymų – šie bandymai turi būti atlikti tik su taurelėms gaminti naudojamomis medžiagomis (įskaitant silikonus, skersiniais ryšiais susijusius silikono elastomerus, kitus elastomerus, naudojamus dažiklius ir kitas medžiagas).

Siekiant užtikrinti rezultatų atkuriamumą, ypatingas dėmesys skiriamas ėminių atrankai, medžiagų ir gaminių transportavimui ir laikymui. Rekomenduojama produktų nekoduoti arba neperpakuoti jų į neutralias pakuotes, kadangi yra rizikos, jog pasikeis produktų ir (arba) pakuotės veiksmingumas, nebent tokio pasikeitimo galima išvengti.

Informacija apie bandymus turi būti prieinama kompetentingoms įstaigoms paisant konfidencialumo. Bandymų rezultatai aiškiai paaiškinami ir pateikiami duomenų naudotojui suprantama kalba, matų vienetais ir simboliais. Nurodomi šie dalykai: bandymų vieta ir data; bandomų medžiagų atrankos kriterijai ir jos reprezentatyvumas; pasirinktos bandomosios savybės ir, jei reikia, priežastys, dėl kurių kai kurios savybės į bandymą neįtrauktos; naudoti bandymo metodai ir jų apribojimai, jei tokių yra. Pateikiamos aiškios bandymų rezultatų naudojimo gairės.

Papildomos naudojimo bandymų gairės:

| — | Imties sudarymas, bandymo planas, grupės sudarymas ir tyrimo rezultatų analizė turi atitikti standartinius statistinius metodus (AFNOR Q 34–019, ASTM E1958–07e1 ar jiems lygiaverčius). |
| --- | --- |

—

Imties sudarymas, bandymo planas, grupės sudarymas ir tyrimo rezultatų analizė turi atitikti standartinius statistinius metodus (AFNOR Q 34–019, ASTM E1958–07e1 ar jiems lygiaverčius).

| — | Kiekvienas produktas vertinamas naudojantis anketa. Bandymas turi trukti ne mažiau kaip 72 valandas, o jeigu įmanoma – visą savaitę, ir vykdomas įprastomis produkto naudojimo sąlygomis. |
| --- | --- |

—

Kiekvienas produktas vertinamas naudojantis anketa. Bandymas turi trukti ne mažiau kaip 72 valandas, o jeigu įmanoma – visą savaitę, ir vykdomas įprastomis produkto naudojimo sąlygomis.

| — | Rekomenduojamas bandytojų skaičius yra ne mažiau kaip 30 bandytojų. Visi tyrime dalyvaujantys asmenys turi būti konkretaus tipo ir (arba) dydžio bandomo produkto naudotojai. |
| --- | --- |

—

Rekomenduojamas bandytojų skaičius yra ne mažiau kaip 30 bandytojų. Visi tyrime dalyvaujantys asmenys turi būti konkretaus tipo ir (arba) dydžio bandomo produkto naudotojai.

| — | Tyrime dalyvaujančių asmenų grupė proporcingai sudaroma iš įvairių rinkoje esančių vartotojų grupių. Aiškiai nurodomas amžius ir šalys. |
| --- | --- |

—

Tyrime dalyvaujančių asmenų grupė proporcingai sudaroma iš įvairių rinkoje esančių vartotojų grupių. Aiškiai nurodomas amžius ir šalys.

| — | Bandyme negali dalyvauti sergantys asmenys ir asmenys, sergantys lėtinėmis ligomis. Jeigu asmuo suserga vykstant naudotojų bandymui, tai turi būti nurodyta anketoje ir į jo atsakymus vertinant neatsižvelgiama. |
| --- | --- |

—

Bandyme negali dalyvauti sergantys asmenys ir asmenys, sergantys lėtinėmis ligomis. Jeigu asmuo suserga vykstant naudotojų bandymui, tai turi būti nurodyta anketoje ir į jo atsakymus vertinant neatsižvelgiama.

| — | Visuose naudojimo bandymuose (apsaugos nuo pratekėjimo, tikimo ir patogumo bei bendro veiksmingumo) 80 % produktą išbandžiusių vartotojų produkto veiksmingumą turi įvertinti patenkinamai, o vartotojo skirtas balas turi būti didesnis nei 60 (kiekybinėje skalėje nuo 1 iki 100 balų). Arba 80 % produktą išbandžiusių vartotojų jį turi įvertinti gerai arba labai gerai (renkantis iš penkių kokybinių vertinimų: labai blogai, blogai, vidutiniškai, gerai, labai gerai). |
| --- | --- |

—

Visuose naudojimo bandymuose (apsaugos nuo pratekėjimo, tikimo ir patogumo bei bendro veiksmingumo) 80 % produktą išbandžiusių vartotojų produkto veiksmingumą turi įvertinti patenkinamai, o vartotojo skirtas balas turi būti didesnis nei 60 (kiekybinėje skalėje nuo 1 iki 100 balų). Arba 80 % produktą išbandžiusių vartotojų jį turi įvertinti gerai arba labai gerai (renkantis iš penkių kokybinių vertinimų: labai blogai, blogai, vidutiniškai, gerai, labai gerai).

| — | Baigus naudotojų bandymą, rezultatai vertinami statistiškai. |
| --- | --- |

—

Baigus naudotojų bandymą, rezultatai vertinami statistiškai.

| — | Pranešama apie išorinius veiksnius, galinčius turėti poveikio nuomonei apie produktų veiksmingumą, kaip antai prekės ženklo kūrimą, rinkos dalį ir reklamą. |
| --- | --- |

—

Pranešama apie išorinius veiksnius, galinčius turėti poveikio nuomonei apie produktų veiksmingumą, kaip antai prekės ženklo kūrimą, rinkos dalį ir reklamą.

Papildomi techninių bandymų reikalavimai:

| — | Bandymų metodai turi būti kiek įmanoma grindžiami gaminiams tinkamais, pakartojamais ir tiksliais metodais. |
| --- | --- |

—

Bandymų metodai turi būti kiek įmanoma grindžiami gaminiams tinkamais, pakartojamais ir tiksliais metodais.

| — | Techniniai bandymai atliekami pagal ISO 10993 serijos arba USP klasės VI standartą. |
| --- | --- |

—

Techniniai bandymai atliekami pagal ISO 10993 serijos arba USP klasės VI standartą.

| — | Priimami bandymo metodai, kurių taikymo sritis ir reikalavimų standartai laikomi lygiaverčiais minėtiems nacionaliniams ir tarptautiniams standartams ir kurių lygiavertiškumą patvirtino nepriklausoma trečioji šalis. |
| --- | --- |

—

Priimami bandymo metodai, kurių taikymo sritis ir reikalavimų standartai laikomi lygiaverčiais minėtiems nacionaliniams ir tarptautiniams standartams ir kurių lygiavertiškumą patvirtino nepriklausoma trečioji šalis.

Produkto svoris, matmenys ir modelio ypatybės apibūdinami ir pateikiami pagal paraiškos tekste, susijusiame su bendru vertinimu ir patikra, pateiktą informaciją.

9 kriterijus.   Su darbo aspektais susijusi įmonių socialinė atsakomybė.

Šiuo kriterijumi nustatomi reikalavimai galutinio daugkartinės menstruacinės taurelės gaminio gamybos vietai.

Atsižvelgiant į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) trišalę deklaraciją dėl tarptautinio verslo įmonių ir socialinės politikos principų (5), JT pasaulinį susitarimą (2 ramstis) (6), JT pagrindinius verslo ir žmogaus teisių principus (7) ir EBPO gaires tarptautinėms įmonėms (8), pareiškėjas gauna vietoje atliktu (-ais) auditu (-ais) grindžiamą trečiosios šalies patvirtinimą, kad produkto galutinio surinkimo vietoje laikomasi taikytinų principų, įtrauktų į minėtus tarptautinius dokumentus ir toliau nurodytas papildomas nuostatas.

TDO pagrindinės konvencijos:

| a) | Vaikų darbas:






  — | 1973 m. Konvencija dėl minimalaus įdarbinimo amžiaus (Nr. 138) |
| --- | --- | --- |

a)

Vaikų darbas:

—

1973 m. Konvencija dėl minimalaus įdarbinimo amžiaus (Nr. 138)

| — | 1999 m. Konvencija dėl nepriimtino vaikų darbo uždraudimo ir neatidėliotinų veiksmų tokiam darbui panaikinti (Nr. 182) |
| --- | --- |

—

1999 m. Konvencija dėl nepriimtino vaikų darbo uždraudimo ir neatidėliotinų veiksmų tokiam darbui panaikinti (Nr. 182)

| b) | Prievartinis ir priverčiamasis darbas:






  — | 1930 m. Konvencija dėl priverstinio ar privalomojo darbo (Nr. 29) ir Konvencijos dėl priverstinio ar privalomojo darbo 2014 m. protokolas |
| --- | --- | --- |

b)

Prievartinis ir priverčiamasis darbas:

—

1930 m. Konvencija dėl priverstinio ar privalomojo darbo (Nr. 29) ir Konvencijos dėl priverstinio ar privalomojo darbo 2014 m. protokolas

| — | 1957 m. Konvencija dėl priverstinio darbo panaikinimo (Nr. 105) |
| --- | --- |

—

1957 m. Konvencija dėl priverstinio darbo panaikinimo (Nr. 105)

| c) | Asociacijų laisvė ir teisė į kolektyvines derybas:






  — | 1948 m. Konvencija dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo (Nr. 87) |
| --- | --- | --- |

c)

Asociacijų laisvė ir teisė į kolektyvines derybas:

—

1948 m. Konvencija dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo (Nr. 87)

| — | 1949 m. Konvencija dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas principų taikymo (Nr. 98) |
| --- | --- |

—

1949 m. Konvencija dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas principų taikymo (Nr. 98)

| d) | Diskriminacija:






  — | 1951 m. Konvencija dėl vienodo atlyginimo vyrams ir moterims už lygiavertį darbą (Nr. 100) |
| --- | --- | --- |

d)

Diskriminacija:

—

1951 m. Konvencija dėl vienodo atlyginimo vyrams ir moterims už lygiavertį darbą (Nr. 100)

| — | 1958 m. Konvencija dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje (Nr. 111) |
| --- | --- |

—

1958 m. Konvencija dėl diskriminacijos darbo ir profesinės veiklos srityje (Nr. 111)

Papildomos nuostatos:

| e) | Darbo valandos:






  — | 1919 m. TDO Konvencija dėl aštuonių valandų darbo dienos ir 48 valandų darbo savaitės pramonės įmonėse nustatymo (Nr. 1) |
| --- | --- | --- |

e)

Darbo valandos:

—

1919 m. TDO Konvencija dėl aštuonių valandų darbo dienos ir 48 valandų darbo savaitės pramonės įmonėse nustatymo (Nr. 1)

| — | 1921 m. TDO Konvencija dėl savaitinio poilsio pramonės įmonėse (Nr. 14) |
| --- | --- |

—

1921 m. TDO Konvencija dėl savaitinio poilsio pramonės įmonėse (Nr. 14)

| f) | Darbo užmokestis:






  — | 1970 m. TDO Konvencija dėl minimalaus darbo užmokesčio nustatymo (Nr. 131) |
| --- | --- | --- |

f)

Darbo užmokestis:

—

1970 m. TDO Konvencija dėl minimalaus darbo užmokesčio nustatymo (Nr. 131)

| — | 1970 m. TDO Konvencija dėl apmokamų atostogų (peržiūrėta) (Nr. 132) |
| --- | --- |

—

1970 m. TDO Konvencija dėl apmokamų atostogų (peržiūrėta) (Nr. 132)

| — | Pragyvenimą užtikrinantis darbo užmokestis. Pareiškėjas užtikrina, kad už įprastą darbo savaitę (neviršijančią 48 valandų) mokamo darbo užmokesčio (neįskaitant mokesčių, priemokų, išmokų ar apmokamų viršvalandžių) pakaktų darbuotojo ir keturių asmenų šeimos pagrindiniams poreikiams (būsto, energijos, mitybos, drabužių, sveikatos priežiūros, švietimo, geriamojo vandens, vaikų priežiūros ir transporto išlaidoms) patenkinti ir tam tikroms diskrecinėms pajamoms užtikrinti. Įgyvendinimo auditas atliekamas pagal SA8000 (9) rekomendacijas dėl darbo užmokesčio. |
| --- | --- |

—

Pragyvenimą užtikrinantis darbo užmokestis. Pareiškėjas užtikrina, kad už įprastą darbo savaitę (neviršijančią 48 valandų) mokamo darbo užmokesčio (neįskaitant mokesčių, priemokų, išmokų ar apmokamų viršvalandžių) pakaktų darbuotojo ir keturių asmenų šeimos pagrindiniams poreikiams (būsto, energijos, mitybos, drabužių, sveikatos priežiūros, švietimo, geriamojo vandens, vaikų priežiūros ir transporto išlaidoms) patenkinti ir tam tikroms diskrecinėms pajamoms užtikrinti. Įgyvendinimo auditas atliekamas pagal SA8000 (9) rekomendacijas dėl darbo užmokesčio.

| g) | Sveikata ir sauga:






  — | 1981 m. TDO Konvencija dėl saugumo darbe naudojant chemines medžiagas (Nr. 170) |
| --- | --- | --- |

g)

Sveikata ir sauga:

—

1981 m. TDO Konvencija dėl saugumo darbe naudojant chemines medžiagas (Nr. 170)

| — | 1990 m. TDO Konvencija dėl darbuotojų saugos ir sveikatos (Nr. 155) |
| --- | --- |

—

1990 m. TDO Konvencija dėl darbuotojų saugos ir sveikatos (Nr. 155)

| — | 1977 m. TDO Konvencija dėl darbo aplinkos (oro taršos, triukšmo ir vibracijos) (Nr. 148) |
| --- | --- |

—

1977 m. TDO Konvencija dėl darbo aplinkos (oro taršos, triukšmo ir vibracijos) (Nr. 148)

| h) | Socialinė apsauga ir įtrauktis:






  — | 1969 m. TDO Konvencija dėl sveikatos priežiūros ir ligos išmokų (Nr. 130) |
| --- | --- | --- |

h)

Socialinė apsauga ir įtrauktis:

—

1969 m. TDO Konvencija dėl sveikatos priežiūros ir ligos išmokų (Nr. 130)

| — | 1952 m. TDO Konvencija dėl socialinės apsaugos minimalių standartų (Nr. 102) |
| --- | --- |

—

1952 m. TDO Konvencija dėl socialinės apsaugos minimalių standartų (Nr. 102)

| — | 1964 m. TDO Konvencija dėl nelaimingo atsitikimo darbe išmokų (Nr. 121) |
| --- | --- |

—

1964 m. TDO Konvencija dėl nelaimingo atsitikimo darbe išmokų (Nr. 121)

| — | 1925 m. TDO Konvencija dėl šalies ir užsienio piliečių lygių teisių atlyginant žalą, įvykus nelaimingiems atsitikimams (Nr. 19) |
| --- | --- |

—

1925 m. TDO Konvencija dėl šalies ir užsienio piliečių lygių teisių atlyginant žalą, įvykus nelaimingiems atsitikimams (Nr. 19)

| — | 2000 m. TDO Konvencija dėl motinystės apsaugos (Nr. 183) |
| --- | --- |

—

2000 m. TDO Konvencija dėl motinystės apsaugos (Nr. 183)

| i) | Sąžiningas atleidimas iš darbo:






  — | ILO 1982 m. Konvencija dėl darbo santykių nutraukimo darbdavio iniciatyva (Nr. 158). |
| --- | --- | --- |

i)

Sąžiningas atleidimas iš darbo:

—

ILO 1982 m. Konvencija dėl darbo santykių nutraukimo darbdavio iniciatyva (Nr. 158).

Vietose, kuriose teisė į asociacijų laisvę ir kolektyvines derybas ribojama teisės aktais, įmonė neriboja darbuotojų laisvės kurti alternatyvius mechanizmus skundams pareikšti ir jų teisėms dėl darbo ir įdarbinimo sąlygų ginti ir turi pripažinti teisėtas darbuotojų asociacijas, su kuriomis ji gali užmegzti dialogą su darbo vieta susijusiais klausimais.

Audito procesas turi apimti konsultacijas su išorės suinteresuotosiomis šalimis – nepriklausomomis pramonės sektoriaus organizacijomis – vietos teritorijose, įskaitant profesines sąjungas, bendruomenių organizacijas, NVO ir darbo ekspertus. Prasmingos konsultacijos turi vykti bent su dviem suinteresuotosiomis šalimis, atstovaujančiomis dviem skirtingiems pogrupiams. Vietose, kuriose nacionalinė teisė negali užtikrinti įmonių socialinės atsakomybės atitikimo minėtoms tarptautinėms konvencijoms, audito procesas apima vietoje atliekamą trečiųjų šalių auditą, kurį sudaro nepaskelbti nuo verslo sektoriaus nepriklausomų vertintojų atliekami patikrinimai vietoje.

ES ekologinio ženklo licencijos galiojimo laikotarpiu pareiškėjas paskelbia apibendrintus audito rezultatus ir pagrindines išvadas (įskaitant šią informaciją: a) kiek nustatyta kiekvienos darbo teisės ir OHS standarto pažeidimų ir kiek jie rimti; b) taisomųjų veiksmų strategiją, jeigu taisomieji veiksmai apima prevenciją pagal JT pasaulinio susitarimo koncepciją; c) pasikartojančių pažeidimų pagrindinių priežasčių vertinimą, parengtą pasikonsultavus su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant informaciją apie tai, su kuo buvo konsultuojamasi, kokie klausimai buvo iškelti, kaip tai paveikė taisomųjų veiksmų planą); informacija skelbiama internete, kad veiksmingumo įrodymai būtų pasiekiami suinteresuotiesiems vartotojams.

Vertinimas ir patikra

Atitiktį reikalavimams pareiškėjas įrodo pateikęs naujausios savo elgesio kodekso versijos, kuri turi atitikti pirmiau nurodytas nuostatas, kopijas ir kiekvienos modelio (-ių), kurį (-iuos) ketinama ženklinti ekologiniu ženklu, galutinio produkto surinkimo gamyklos pagrindžiamųjų audito ataskaitų kopijas, taip pat nuorodą į interneto svetainę, kurioje yra paskelbti rezultatai ir išvados.

Trečiosios šalies auditą atlieka auditoriai, kompetentingi vertinti pramonės gamybos vietų atitiktį socialiniams standartams ar elgesio kodeksams, arba valdžios įstaigos paskirtas (-i) darbo inspektorius (-iai), jei valstybė yra ratifikavusi TDO Konvenciją dėl darbo inspekcijos (1947 m., Nr. 81) ir TDO stebėjimo duomenys rodo, kad darbo inspekcijos sistemos yra efektyvios (10) ir apima pirmiau išvardytas sritis (11).

Priimami galiojantys sertifikatai, išduoti pagal trečiosios šalies sistemas arba inspektavimo procesus, kuriais atliekamas pagrindinėse TDO konvencijose ir papildomose nuostatose dėl darbo valandų, atlygio ir sveikatos bei saugos ir konsultacijų su išorės suinteresuotosiomis šalimis išvardytų taikomų principų laikymosi auditas. Šie sertifikatai paraiškos pateikimo dieną turi būti ne senesni kaip 12 mėnesių.

10 kriterijus.   ES ekologinio ženklo etiketėje pateikiama informacija

ES ekologinis ženklo logotipas gali būti pateikiamas ant produkto prekinės pakuotės. Jei naudojama neprivaloma etiketė su teksto laukeliu, jame pateikiami šie trys teiginiai:

| — | „Sukurta siekiant sumažinti poveikį aplinkai“, |
| --- | --- |

—

„Sukurta siekiant sumažinti poveikį aplinkai“,

| — | „Atitinka griežtus kenksmingoms medžiagoms taikomus reikalavimus“, |
| --- | --- |

—

„Atitinka griežtus kenksmingoms medžiagoms taikomus reikalavimus“,

| — | „Patikrintas veiksmingumas“. |
| --- | --- |

—

„Patikrintas veiksmingumas“.

Pareiškėjas turi laikytis ES ekologinio ženklo gairėse pateiktų nurodymų, kaip naudoti ES ekologinio ženklo logotipą:

https://ec.europa.eu/environment/ecolabel/documents/logo_guidelines.pdf

Vertinimas ir patikra

Pareiškėjas pateikia atitikties reikalavimui deklaraciją ir produkto prekinės pakuotės didelės raiškos nuotrauką, kurioje aiškiai matomas ant pakuotės pateiktas ES ekologinis ženklas, registracijos ar licencijos numeris ir, kai taikoma, kartu su ženklu pateikiami teiginiai.

---

(1)  Žr. 16 išnašą.

(2)  Žr. 17 išnašą.

(3)  Žr. 18 išnašą.

(4)  Žr. 19 išnašą.

(5)  Žr. 21 išnašą.

(6)  Žr. 22 išnašą.

(7)  Žr. 23 išnašą.

(8)  Žr. 24 išnašą.

(9)  Žr. 25 išnašą.

(10)  Žr. 21 išnašą.

(11)  Žr. 21 išnašą.

---

| 2023 9 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 234/190 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 234/190

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2023/1810

2023 m. rugsėjo 19 d.

dėl prašymo pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 56 straipsnio 1 dalį taikyti išplėstinę kumuliaciją tarp Kambodžos ir Vietnamo bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistemos tikslais pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/2446 taikant kilmės taisykles tam tikroms medžiagoms arba dalims, naudojamoms dviračiams gaminti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (1), ypač į jo 64 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į 2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2015/2446, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013 papildomas išsamiomis taisyklėmis, kuriomis patikslinamos kai kurios Sąjungos muitinės kodekso nuostatos (2), ypač į jo 56 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 56 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Europos Sąjungos bendrąja lengvatų sistema (BLS) besinaudojančios šalys gali paprašyti taikyti išplėstinę kumuliaciją su šalimi, su kuria, vadovaujantis galiojančio Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsniu, Sąjunga yra sudariusi galiojantį laisvosios prekybos susitarimą (LPS); |
| --- | --- |

(1)

Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 56 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Europos Sąjungos bendrąja lengvatų sistema (BLS) besinaudojančios šalys gali paprašyti taikyti išplėstinę kumuliaciją su šalimi, su kuria, vadovaujantis galiojančio Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsniu, Sąjunga yra sudariusi galiojantį laisvosios prekybos susitarimą (LPS);

| (2) | Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 56 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytos sąlygos, kuriomis BLS besinaudojančioms šalims gali būti leidžiama naudoti, taikant išplėstinę kumuliaciją, medžiagas, kilusias iš šalies, su kuria Sąjunga yra sudariusi galiojantį laisvosios prekybos susitarimą pagal GATT XXIV straipsnį. Visų pirma 56 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad tokia kumuliacija gali būti taikoma tik po to, kai išplėstinę kumuliaciją taikančios šalys įsipareigoja laikytis BLS kilmės taisyklių, ES ir Vietnamo LPS nustatytų kilmės taisyklių ir visų kitų nuostatų, susijusių su kilmės taisyklių įgyvendinimu, arba užtikrinti, kad jų būtų laikomasi, taip pat prireikus teikti pagalbą administracinio bendradarbiavimo klausimais, siekiant užtikrinti teisingą šių taisyklių įgyvendinimą tiek Sąjungos, tiek viena kitos atžvilgiu; |
| --- | --- |

(2)

Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 56 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytos sąlygos, kuriomis BLS besinaudojančioms šalims gali būti leidžiama naudoti, taikant išplėstinę kumuliaciją, medžiagas, kilusias iš šalies, su kuria Sąjunga yra sudariusi galiojantį laisvosios prekybos susitarimą pagal GATT XXIV straipsnį. Visų pirma 56 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad tokia kumuliacija gali būti taikoma tik po to, kai išplėstinę kumuliaciją taikančios šalys įsipareigoja laikytis BLS kilmės taisyklių, ES ir Vietnamo LPS nustatytų kilmės taisyklių ir visų kitų nuostatų, susijusių su kilmės taisyklių įgyvendinimu, arba užtikrinti, kad jų būtų laikomasi, taip pat prireikus teikti pagalbą administracinio bendradarbiavimo klausimais, siekiant užtikrinti teisingą šių taisyklių įgyvendinimą tiek Sąjungos, tiek viena kitos atžvilgiu;

| (3) | Komisija turi priimti sprendimą dėl tokio prašymo laikydamasi savo vidaus procedūrų; |
| --- | --- |

(3)

Komisija turi priimti sprendimą dėl tokio prašymo laikydamasi savo vidaus procedūrų;

| (4) | 2022 m. gruodžio 2 d. raštu Kambodža pateikė prašymą taikyti išplėstinę kumuliaciją su Vietnamu pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 56 straipsnio 1 dalį. Prašymas pateiktas dėl tam tikrų medžiagų arba dalių, naudojamų Vietnamo kilmės dviračiams gaminti ir naudotinų kaip Kambodžos kilmės medžiagos, naudojamos Suderintos sistemos (SS) 87.11, 87.12 ir 95.03 pozicijoms priskiriamiems dviračiams, kuriems taikomi BLS lengvatiniai tarifai, gaminti ir eksportuoti juos į Europos Sąjungą; |
| --- | --- |

(4)

2022 m. gruodžio 2 d. raštu Kambodža pateikė prašymą taikyti išplėstinę kumuliaciją su Vietnamu pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 56 straipsnio 1 dalį. Prašymas pateiktas dėl tam tikrų medžiagų arba dalių, naudojamų Vietnamo kilmės dviračiams gaminti ir naudotinų kaip Kambodžos kilmės medžiagos, naudojamos Suderintos sistemos (SS) 87.11, 87.12 ir 95.03 pozicijoms priskiriamiems dviračiams, kuriems taikomi BLS lengvatiniai tarifai, gaminti ir eksportuoti juos į Europos Sąjungą;

| (5) | pagrįsdama savo prašymą Kambodža priminė, kad Vietnamas nuo 2023 m. sausio 1 d. išbrauktas iš BLS besinaudojančių šalių sąrašo, todėl dviračiams gaminti naudojamos Vietnamo kilmės medžiagos arba dalys laikomos neturinčiomis kilmės statuso; taigi Kambodžos dviračių gamintojai negali pasinaudoti BLS bemuičiu režimu Kambodžos kilmės dviračiams į Sąjungą įvežti. Be to, siekdama įvairinti savo ekonominę veiklą ir toliau užtikrinti užimtumą ir pragyvenimo šaltinį tūkstančiams žmonių, Kambodžos dviračių pramonė turi ir toliau turėti galimybę gauti tam tikrų medžiagų arba dalių, kurios naudojamos Vietnamo kilmės dviračiams gaminti taikant išplėstinę kumuliaciją, kaip numatyta Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 56 straipsnio 1 dalyje; |
| --- | --- |

(5)

pagrįsdama savo prašymą Kambodža priminė, kad Vietnamas nuo 2023 m. sausio 1 d. išbrauktas iš BLS besinaudojančių šalių sąrašo, todėl dviračiams gaminti naudojamos Vietnamo kilmės medžiagos arba dalys laikomos neturinčiomis kilmės statuso; taigi Kambodžos dviračių gamintojai negali pasinaudoti BLS bemuičiu režimu Kambodžos kilmės dviračiams į Sąjungą įvežti. Be to, siekdama įvairinti savo ekonominę veiklą ir toliau užtikrinti užimtumą ir pragyvenimo šaltinį tūkstančiams žmonių, Kambodžos dviračių pramonė turi ir toliau turėti galimybę gauti tam tikrų medžiagų arba dalių, kurios naudojamos Vietnamo kilmės dviračiams gaminti taikant išplėstinę kumuliaciją, kaip numatyta Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 56 straipsnio 1 dalyje;

| (6) | prie prašymo pridedamas Kambodžos ir Vietnamo bendrasis susitarimas dėl administracinio bendradarbiavimo pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 56 straipsnio 1 dalies a punktą, siekiant užtikrinti, kad, viena vertus, būtų laikomasi atitinkamų kilmės taisyklių pagal ES ir Vietnamo LPS, kiek tai susiję su Vietnamo kilmės medžiagomis, kurios naudojamos dviračiams gaminti Kambodžoje, ir BLS kilmės taisyklių, taikomų Kambodžos į Sąjungą eksportuojamiems gaminiams, ir, kita vertus, teikti pagalbą administracinio bendradarbiavimo klausimais tiek Sąjungos, tiek viena kitos atžvilgiu; |
| --- | --- |

(6)

prie prašymo pridedamas Kambodžos ir Vietnamo bendrasis susitarimas dėl administracinio bendradarbiavimo pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 56 straipsnio 1 dalies a punktą, siekiant užtikrinti, kad, viena vertus, būtų laikomasi atitinkamų kilmės taisyklių pagal ES ir Vietnamo LPS, kiek tai susiję su Vietnamo kilmės medžiagomis, kurios naudojamos dviračiams gaminti Kambodžoje, ir BLS kilmės taisyklių, taikomų Kambodžos į Sąjungą eksportuojamiems gaminiams, ir, kita vertus, teikti pagalbą administracinio bendradarbiavimo klausimais tiek Sąjungos, tiek viena kitos atžvilgiu;

| (7) | minėto bendrojo susitarimo prieduose pateikiamas SS 32, 38, 39, 40, 48, 49, 73, 74, 76, 83, 85 ir 87 skirsniams priskiriamų medžiagų arba dalių, kurios naudojamos Vietnamo kilmės dviračiams gaminti ir kurioms taikoma išplėstinė kumuliacija, sąrašas, taip pat Kambodžos ir Vietnamo valdžios institucijų, atsakingų už kilmės įrodymo išdavimą ir tikrinimą, adresų ir kontaktinių duomenų sąrašas; |
| --- | --- |

(7)

minėto bendrojo susitarimo prieduose pateikiamas SS 32, 38, 39, 40, 48, 49, 73, 74, 76, 83, 85 ir 87 skirsniams priskiriamų medžiagų arba dalių, kurios naudojamos Vietnamo kilmės dviračiams gaminti ir kurioms taikoma išplėstinė kumuliacija, sąrašas, taip pat Kambodžos ir Vietnamo valdžios institucijų, atsakingų už kilmės įrodymo išdavimą ir tikrinimą, adresų ir kontaktinių duomenų sąrašas;

| (8) | Komisija išnagrinėjo Kambodžos prašymą, įskaitant Kambodžos ir Vietnamo bendrąjį susitarimą dėl administracinio bendradarbiavimo ir jo priedus, ir padarė išvadą, kad sąlygos, susijusios su išplėstinės kumuliacijos taikymu medžiagoms ar dalims, naudojamoms Vietnamo kilmės dviračiams gaminti ir naudotinoms kaip Kambodžos kilmės medžiagos dviračiams gaminti ir eksportuoti į Sąjungą pagal BLS, yra įvykdytos. Šiuo metu Kambodža yra BLS lengvatomis besinaudojanti šalis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 978/2012 (3) 2 straipsnio d punkte. Be to, dviračiai neįtraukti į sąrašą gaminių, kuriems pagal BLS reglamento 1 straipsnio 2 dalies 1 punkto a papunktyje nurodytą bendrąją priemonę Kambodžai suteiktos muitų tarifų lengvatos buvo laikinai atšauktos Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/550 (4); |
| --- | --- |

(8)

Komisija išnagrinėjo Kambodžos prašymą, įskaitant Kambodžos ir Vietnamo bendrąjį susitarimą dėl administracinio bendradarbiavimo ir jo priedus, ir padarė išvadą, kad sąlygos, susijusios su išplėstinės kumuliacijos taikymu medžiagoms ar dalims, naudojamoms Vietnamo kilmės dviračiams gaminti ir naudotinoms kaip Kambodžos kilmės medžiagos dviračiams gaminti ir eksportuoti į Sąjungą pagal BLS, yra įvykdytos. Šiuo metu Kambodža yra BLS lengvatomis besinaudojanti šalis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 978/2012 (3) 2 straipsnio d punkte. Be to, dviračiai neįtraukti į sąrašą gaminių, kuriems pagal BLS reglamento 1 straipsnio 2 dalies 1 punkto a papunktyje nurodytą bendrąją priemonę Kambodžai suteiktos muitų tarifų lengvatos buvo laikinai atšauktos Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/550 (4);

| (9) | atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, Kambodžai turėtų būti suteikta galimybė taikyti išplėstinę kumuliaciją tam tikroms SS 32, 38, 39, 40, 48, 49, 73, 74, 76, 83, 85 ir 87 skirsniams priskiriamoms Vietnamo kilmės medžiagoms arba dalims, naudojamoms 87.11 ir 87.12 pozicijoms priskiriamiems dviračiams gaminti. 95.03 pozicijai priskiriami gaminiai, dėl kurių pateiktas prašymas, jau neapmuitinami, todėl 95.03 pozicija į šį sprendimą neįtraukiama; |
| --- | --- |

(9)

atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, Kambodžai turėtų būti suteikta galimybė taikyti išplėstinę kumuliaciją tam tikroms SS 32, 38, 39, 40, 48, 49, 73, 74, 76, 83, 85 ir 87 skirsniams priskiriamoms Vietnamo kilmės medžiagoms arba dalims, naudojamoms 87.11 ir 87.12 pozicijoms priskiriamiems dviračiams gaminti. 95.03 pozicijai priskiriami gaminiai, dėl kurių pateiktas prašymas, jau neapmuitinami, todėl 95.03 pozicija į šį sprendimą neįtraukiama;

| (10) | pareiškimuose apie prekių kilmę, susijusiuose su gaminiais, pagamintais taikant kumuliaciją, turėtų būti konkrečiai nurodyta, kada taikoma kumuliacija pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 (5) 22–07 priedą; |
| --- | --- |

(10)

pareiškimuose apie prekių kilmę, susijusiuose su gaminiais, pagamintais taikant kumuliaciją, turėtų būti konkrečiai nurodyta, kada taikoma kumuliacija pagal Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 (5) 22–07 priedą;

| (11) | šiuo sprendimu suteikta kumuliacija turėtų būti taikoma iki Reglamento (ES) Nr. 978/2012 43 straipsnio 3 dalyje nustatytos datos; |
| --- | --- |

(11)

šiuo sprendimu suteikta kumuliacija turėtų būti taikoma iki Reglamento (ES) Nr. 978/2012 43 straipsnio 3 dalyje nustatytos datos;

| (12) | Europos Komisija stebės importo, kurį lėmė kumuliacijos taikymas pagal šį sprendimą, raidą, |
| --- | --- |

(12)

Europos Komisija stebės importo, kurį lėmė kumuliacijos taikymas pagal šį sprendimą, raidą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 56 straipsnio 1 dalį Kambodžai suteikiama teisė dviračiams gaminti reikalingas I priede nurodytas medžiagas arba dalis, kurių kilmės šalis pagal ES ir Vietnamo LPS 1 protokolo II priedą yra Vietnamas, išplėstinės kumuliacijos sąlygomis naudoti II priede išvardytiems dviračiams gaminti ir eksportuoti juos į Sąjungą BLS lengvatinių muitų taikymo tvarka, jei Kambodža, eksportuodama gaminį į Sąjungą, bus BLS lengvatomis besinaudojanti šalis, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 978/2012 2 straipsnio d punkte, ir to paties reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nurodytos lengvatinės priemonės, kurios taikomos II priede išvardytiems dviračiams, nebus laikinai atšauktos pagal Reglamento (ES) Nr. 978/2012 19 straipsnį ir kad bus taikytinos Deleguotojo reglamento (ES) 2015/2446 II antraštinės dalies 1 skyriaus 2 skirsnio 2 poskirsnyje nustatytos kilmės taisyklės.

2 straipsnis

Kambodžos eksportuotojų pareiškimuose apie prekių kilmę dėl 1 straipsnyje nurodytų gaminių Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/2447 22-07 priede kilmės kriterijui skirtoje vietoje (6d) pateikiama nuoroda „extended cumulation with Vietnam“.

3 straipsnis

Iki mėnesio, einančio po kiekvieno kalendorinio ketvirčio, pabaigos Kambodžos kompetentingos institucijos pateikia Komisijai 1 straipsnyje nurodytos kumuliacijos taikymo ketvirčio ataskaitą. Tokioje ataskaitoje pateikiamas pareiškimų apie prekių kilmę, parengtų per paskutinį laikotarpį dėl 1 straipsnyje nurodytų gaminių, sąrašas, nurodomi atitinkami eksportuotojai (jų identifikacinis REX numeris), medžiagų ar dalių, naudojamų Vietnamo kilmės dviračiams gaminti, kiekiai ir SS pozicijos, taip pat į Sąjungą eksportuotų dviračių kiekiai.

4 straipsnis

Laikantis 1 straipsnyje nurodytų kumuliacijos sąlygų pagamintiems gaminiams taikoma Reglamento (ES) Nr. 978/2012 1 straipsnio 2 dalies 1 punkto a papunktyje nurodyta bendroji priemonė, kai jie importuojami į Sąjungą iki to reglamento 43 straipsnio 3 dalyje nustatytos datos.

5 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 19 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 269, 2013 10 10, p. 1.

1

(2)  
  OL L 343, 2015 12 29, p. 1.

2

(3)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 978/2012, kuriuo taikoma bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistema ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 732/2008 (OL L 303, 2012 10 31, p. 1).

3

(4)  
  2020 m. vasario 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/550, kuriuo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 978/2012 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų priemonių, taikomų tam tikriems Kambodžos Karalystės kilmės produktams, laikino atšaukimo iš dalies keičiami Reglamento (ES) Nr. 978/2012 II ir IV priedai (OL L 127, 2020 4 22, p. 1).

4

(5)  
  2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447, kuriuo nustatomos išsamios tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas, nuostatų įgyvendinimo taisyklės (OL L 343, 2015 12 29, p. 558).

5

---

I PRIEDAS

Dviračiams gaminti naudojamos medžiagos arba dalys, kurių kilmės šalis yra Vietnamas pagal ES ir Vietnamo LPS 1 protokole nustatytas taisykles ir kurios turi būti kumuliuojamos Kambodžoje vykdant dviračių gamybą išplėstinės kumuliacijos tvarka

| 2022 m. SS kodas | Prekių aprašymas |
| --- | --- |
| 3208 90 | - | Kiti |

2022 m. SS kodas

Prekių aprašymas

3208 90

-

Kiti

3209 90

| - | Kiti |
| --- | --- |

-

Kiti

3814 00

| - | Sudėtiniai organiniai tirpikliai ir skiedikliai, nenurodyti kitoje vietoje; paruoštos dažų arba lakų šalinimo priemonės; |
| --- | --- |

-

Sudėtiniai organiniai tirpikliai ir skiedikliai, nenurodyti kitoje vietoje; paruoštos dažų arba lakų šalinimo priemonės;

3923 50

| - | Kamščiai, dangteliai, gaubtukai ir kiti uždarymo reikmenys |
| --- | --- |

-

Kamščiai, dangteliai, gaubtukai ir kiti uždarymo reikmenys

3923 90

| - | Kiti |
| --- | --- |

-

Kiti

4011 50

| - | Naudojami dviračiams |
| --- | --- |

-

Naudojami dviračiams

4012 90

| - | Kiti |
| --- | --- |

-

Kiti

4013 20

| - | Naudojami dviračiams |
| --- | --- |

-

Naudojami dviračiams

4016 99

| - - | Kiti |
| --- | --- |

- -

Kiti

4819 10

| - | Dėžės, dėžutės ir dėklai iš gofruoto popieriaus arba kartono |
| --- | --- |

-

Dėžės, dėžutės ir dėklai iš gofruoto popieriaus arba kartono

4819 20

| - | Sulankstomos dėžės, dėžutės ir dėklai iš negofruoto popieriaus arba kartono |
| --- | --- |

-

Sulankstomos dėžės, dėžutės ir dėklai iš negofruoto popieriaus arba kartono

4821 10

| - | Marginti |
| --- | --- |

-

Marginti

4823 90

| - | Kiti |
| --- | --- |

-

Kiti

4908 90

| - | Kiti |
| --- | --- |

-

Kiti

4911 99

| - - | Kiti |
| --- | --- |

- -

Kiti

7303 00

Vamzdžiai, vamzdeliai ir tuščiaviduriai profiliai iš ketaus

7304 90

| - | Kiti |
| --- | --- |

-

Kiti

7307 99

| - - | Kiti |
| --- | --- |

- -

Kiti

7315 11

| - - | Ritininė grandinė |
| --- | --- |

- -

Ritininė grandinė

7318 22

| - - | Kitos poveržlės |
| --- | --- |

- -

Kitos poveržlės

7318 24

| - - | Sprausteliai ir vielokaiščiai |
| --- | --- |

- -

Sprausteliai ir vielokaiščiai

7326 90

| - | Kiti |
| --- | --- |

-

Kiti

7415 33

| - - | Sraigčiai; varžtai ir veržlės |
| --- | --- |

- -

Sraigčiai; varžtai ir veržlės

7601 20

| - | Aliuminio lydiniai |
| --- | --- |

-

Aliuminio lydiniai

7606 92

| - - | Iš aliuminio lydinių |
| --- | --- |

- -

Iš aliuminio lydinių

7608 10

| - | Iš nelegiruotojo aliuminio |
| --- | --- |

-

Iš nelegiruotojo aliuminio

7608 20

| - | Iš aliuminio lydinių |
| --- | --- |

-

Iš aliuminio lydinių

7616 10

| - | Vinys, vinutės su plačiomis galvutėmis, sąvaržos (išskyrus klasifikuojamas 8305 pozicijoje), sraigtai, varžtai, veržlės, įsukami kabliai, kniedės, sprausteliai, vielokaiščiai ir panašūs gaminiai; |
| --- | --- |

-

Vinys, vinutės su plačiomis galvutėmis, sąvaržos (išskyrus klasifikuojamas 8305 pozicijoje), sraigtai, varžtai, veržlės, įsukami kabliai, kniedės, sprausteliai, vielokaiščiai ir panašūs gaminiai;

8302 50

| - | Skrybėlių kabyklos ir vagiai, gembės ir panašūs dirbiniai |
| --- | --- |

-

Skrybėlių kabyklos ir vagiai, gembės ir panašūs dirbiniai

8311 30

| - | Netauriųjų metalų strypai su apvalkalu ir netauriųjų metalų viela su šerdimi, skirti litavimui minkštuoju arba kietuoju lydmetaliu arba suvirinimui dujomis |
| --- | --- |

-

Netauriųjų metalų strypai su apvalkalu ir netauriųjų metalų viela su šerdimi, skirti litavimui minkštuoju arba kietuoju lydmetaliu arba suvirinimui dujomis

8507 60

| - | Ličio jonų |
| --- | --- |

-

Ličio jonų

8528 72

| - - | Kiti, spalvoti |
| --- | --- |

- -

Kiti, spalvoti

8537 10

| - | Skirti ne aukštesnei kaip 1 000  V įtampai |
| --- | --- |

-

Skirti ne aukštesnei kaip 1 000  V įtampai

8714 10

| - | Motociklų (įskaitant mopedus) |
| --- | --- |

-

Motociklų (įskaitant mopedus)

8714 91

| - - | Rėmai ir šakės bei jų dalys: |
| --- | --- |

- -

Rėmai ir šakės bei jų dalys:

8714 92

| - - | Ratlankiai ir stipinai |
| --- | --- |

- -

Ratlankiai ir stipinai

8714 93

| - - | Stebulės, išskyrus inercines stabdomąsias stebules ir stebulinius stabdžius, ir laisvosios eigos grandininių pavarų žvaigždutės |
| --- | --- |

- -

Stebulės, išskyrus inercines stabdomąsias stebules ir stebulinius stabdžius, ir laisvosios eigos grandininių pavarų žvaigždutės

8714 94

| - - | Stabdžiai, įskaitant inercines stabdomąsias stebules ir stebulinius stabdžius, bei jų dalys: |
| --- | --- |

- -

Stabdžiai, įskaitant inercines stabdomąsias stebules ir stebulinius stabdžius, bei jų dalys:

8714 95

| - - | Balneliai |
| --- | --- |

- -

Balneliai

8714 96

| - - | Pedalai ir švaistikliai bei jų dalys |
| --- | --- |

- -

Pedalai ir švaistikliai bei jų dalys

8714 99

| - - | Kiti |
| --- | --- |

- -

Kiti

---

II PRIEDAS

Kambodžoje pagaminti užbaigti dviračiai, kuriems taikoma išplėstinė kumuliacija su Vietnamu

| 2022 m. SS kodas | Prekių aprašymas |
| --- | --- |
| 8711 60 | - | Su elektriniu varomuoju varikliu |

2022 m. SS kodas

Prekių aprašymas

8711 60

-

Su elektriniu varomuoju varikliu

8712 00

Dviračiai ir kitos pedalinės transporto priemonės (įskaitant transportinius triračius) be variklio

---

| 2023 9 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 234/196 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 234/196

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2023/1811

2023 m. rugsėjo 20 d.

kuriuo, nustatant 2024 m. valstybėse narėse Komisijos vykdomos kontrolės programą, skirtą tikrinti, kaip taikomi Sąjungos žemės ūkio maisto produktų grandinės teisės aktai, iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1550

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (Oficialios kontrolės reglamentas) (1), ypač į jo 118 straipsnio 1 dalies b punktą,

kadangi:

| (1) | atsakomybė užtikrinti Sąjungos žemės ūkio maisto grandinės teisės aktų vykdymą tenka valstybėms narėms, kurių kompetentingos institucijos, vykdydamos oficialią kontrolę, stebi ir tikrina, ar visapusiškai laikomasi susijusių Sąjungos reikalavimų ir ar užtikrinamas visapusiškas jų įgyvendinimas. Reglamento (ES) 2017/625 116 straipsniu reikalaujama, kad greta šios stebėsenos ir tikrinimo Komisijos ekspertai valstybėse narėse turi vykdyti kontrolę, įskaitant auditą, kad patikrintų, kaip taikomi Sąjungos teisės aktai. Ši Komisijos kontrolė turėtų būti vykdoma maisto ir pašarų saugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų srityse, taip pat nacionalinių kontrolės sistemų ir jas taikančių kompetentingų institucijų veikimo srityse, atsižvelgiant į sąveiką su kontrolės priemonėmis pagal bendrą žemės ūkio politiką; |
| --- | --- |

(1)

atsakomybė užtikrinti Sąjungos žemės ūkio maisto grandinės teisės aktų vykdymą tenka valstybėms narėms, kurių kompetentingos institucijos, vykdydamos oficialią kontrolę, stebi ir tikrina, ar visapusiškai laikomasi susijusių Sąjungos reikalavimų ir ar užtikrinamas visapusiškas jų įgyvendinimas. Reglamento (ES) 2017/625 116 straipsniu reikalaujama, kad greta šios stebėsenos ir tikrinimo Komisijos ekspertai valstybėse narėse turi vykdyti kontrolę, įskaitant auditą, kad patikrintų, kaip taikomi Sąjungos teisės aktai. Ši Komisijos kontrolė turėtų būti vykdoma maisto ir pašarų saugos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų srityse, taip pat nacionalinių kontrolės sistemų ir jas taikančių kompetentingų institucijų veikimo srityse, atsižvelgiant į sąveiką su kontrolės priemonėmis pagal bendrą žemės ūkio politiką;

| (2) | Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1550 (2) priedo 1–10 skyriuose nustatyta daugiametė kontrolės, kurią 2021–2025 m. laikotarpiu turi vykdyti Komisijos ekspertai valstybėse narėse, kad patikrintų, kaip taikomi Sąjungos žemės ūkio maisto produktų grandinės teisės aktai, programa, suderinta su Komisijos kadencija ir atitinkanti jos prioritetus; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1550 (2) priedo 1–10 skyriuose nustatyta daugiametė kontrolės, kurią 2021–2025 m. laikotarpiu turi vykdyti Komisijos ekspertai valstybėse narėse, kad patikrintų, kaip taikomi Sąjungos žemės ūkio maisto produktų grandinės teisės aktai, programa, suderinta su Komisijos kadencija ir atitinkanti jos prioritetus;

| (3) | pagal Reglamento (ES) 2017/625 118 straipsnio 1 dalies b punktą iki kiekvienų metų pabaigos valstybėms narėms turi būti pranešta apie Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1550 priedo 11 skyriuje nustatytą kitų metų Komisijos kontrolės programą. 11 skyrius turėtų būti atnaujintas, kad jame būtų pateikta 2024 m. planuojamos Komisijos kontrolės programa; |
| --- | --- |

(3)

pagal Reglamento (ES) 2017/625 118 straipsnio 1 dalies b punktą iki kiekvienų metų pabaigos valstybėms narėms turi būti pranešta apie Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1550 priedo 11 skyriuje nustatytą kitų metų Komisijos kontrolės programą. 11 skyrius turėtų būti atnaujintas, kad jame būtų pateikta 2024 m. planuojamos Komisijos kontrolės programa;

| (4) | todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1550 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

todėl Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1550 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | atsižvelgiant į tai, kad šis pakeitimas yra susijęs su 2024 m. metine kontrolės programa, kuri taikoma nuo 2024 m. sausio 1 d., šio sprendimo taikymo pradžios datą reikėtų atidėti, kad ji sutaptų su ta data, |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į tai, kad šis pakeitimas yra susijęs su 2024 m. metine kontrolės programa, kuri taikoma nuo 2024 m. sausio 1 d., šio sprendimo taikymo pradžios datą reikėtų atidėti, kad ji sutaptų su ta data,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1550 priedas iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2024 m. sausio 1 d.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 20 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 95, 2017 4 7, p. 1.

1

(2)  
  2020 m. spalio 23 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1550, kuriuo nustatoma daugiametė 2021–2025 m. kontrolės, kurią turi vykdyti Komisijos ekspertai valstybėse narėse ir kuri skirta tikrinti, kaip taikomi Sąjungos žemės ūkio maisto produktų grandinės teisės aktai, programa (OL L 354, 2020 10 26, p. 9).

2

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo sprendimo (ES) 2020/1550 priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | šeštos pastraipos antras sakinys pakeičiamas taip:

  „11 skyriuje pateikiama 2024 m. kontrolės programa.“; |
| --- | --- |

1)

šeštos pastraipos antras sakinys pakeičiamas taip:

„11 skyriuje pateikiama 2024 m. kontrolės programa.“;

| 2) | 11 skyrius pakeičiamas taip:
  „11.   2024 m. kontrolės programa









  Sritis | Prioritetinė sritis | Sritys, kurioms 2024 m. skiriama daugiausia dėmesio |
| --- | --- | --- | --- |
| Maistas ir maisto sauga | Gyvūniniai maisto produktai | Žinduolių ir paukščių mėsos bei jos produktų sauga
  Pieno ir jo produktų sauga
  Žuvininkystės produktų sauga |
| Negyvūniniai maisto produktai | Mikrobiologinė sauga |
| Liekanos gyvuose gyvūnuose ir gyvūniniuose maisto produktuose | Cheminė sauga. Liekanos |
| Maisto ir pašarų sauga | Pašarų sauga | Bendroji pašarų higiena (įskaitant vaistinius pašarus) |
| Šalutiniai gyvūniniai produktai ir jų gaminiai |
| Gyvūnų sveikata | A kategorijos ligos pagal Reglamentą (ES) 2016/429 | Afrikinis kiaulių maras
  Labai patogeniškas paukščių gripas
  Avių ir ožkų raupai |
| B ir C kategorijos ligos pagal Reglamentą (ES) 2016/429 | Žuvų ligos
  B ir C kategorijų ligų stebėsenos sistema |
| Parengtis ir prevencija | Nenumatytų atvejų planavimas, tikrintas atliekant afrikinio kiaulių maro ir labai patogeniško paukščių gripo auditus |
| Gyvūnų gerovė | Ūkiai | Kalakutai
  Žuvys (įskaitant jų skerdimą ir vežimą) |
| Augalų sveikata | Augalų kenkėjų protrūkiai | Didelę grėsmę keliantys augalų kenkėjų protrūkiai |
| Augalų, augalinių produktų ir kitų objektų gabenimas Sąjungoje | Augalų pasai |
| Parengtis ir prevencija | Augalų sveikatos stebėsenos programos |
| AAP ir TPN | Augalų apsaugos produktai (AAP) | Cheminė sauga (pesticidų registravimas, prekyba jais ir jų naudojimas, nelegalūs pesticidai, pesticidų liekanos) |
| Maisto kokybė | Ekologinis ūkininkavimas | Ekologinis ūkininkavimas |
| Gyvūnų ir prekių įvežimas į Sąjungą iš trečiųjų šalių | Į Sąjungą įvežamų gyvūnų ir prekių oficiali kontrolė | Gyvūnai ir prekės |
| AAM | Zoonotinių ir simbiotinių bakterijų atsparumo antimikrobinėms medžiagoms (AAM) stebėsena | Zoonotinių ir simbiotinių bakterijų atsparumas antimikrobinėms medžiagoms |
| Bendrieji žemės ūkio maisto produktų grandinės aspektai | Tolesni veiksmai, susiję su audito rekomendacijomis | Bendrieji ir sektoriniai tolesni veiksmai, susiję su audito rekomendacijomis |
| Genetiškai modifikuoti organizmai (GMO) | GMO |
| Visos ekstremaliosios situacijos, naujos problemos ir pokyčiai | Visos ekstremaliosios situacijos, naujos problemos ir pokyčiai“ |

2)

11 skyrius pakeičiamas taip:

„11.   2024 m. kontrolės programa

Sritis

Prioritetinė sritis

Sritys, kurioms 2024 m. skiriama daugiausia dėmesio

Maistas ir maisto sauga

Gyvūniniai maisto produktai

Žinduolių ir paukščių mėsos bei jos produktų sauga

Pieno ir jo produktų sauga

Žuvininkystės produktų sauga

Negyvūniniai maisto produktai

Mikrobiologinė sauga

Liekanos gyvuose gyvūnuose ir gyvūniniuose maisto produktuose

Cheminė sauga. Liekanos

Maisto ir pašarų sauga

Pašarų sauga

Bendroji pašarų higiena (įskaitant vaistinius pašarus)

Šalutiniai gyvūniniai produktai ir jų gaminiai

Gyvūnų sveikata

A kategorijos ligos pagal Reglamentą (ES) 2016/429

Afrikinis kiaulių maras

Labai patogeniškas paukščių gripas

Avių ir ožkų raupai

B ir C kategorijos ligos pagal Reglamentą (ES) 2016/429

Žuvų ligos

B ir C kategorijų ligų stebėsenos sistema

Parengtis ir prevencija

Nenumatytų atvejų planavimas, tikrintas atliekant afrikinio kiaulių maro ir labai patogeniško paukščių gripo auditus

Gyvūnų gerovė

Ūkiai

Kalakutai

Žuvys (įskaitant jų skerdimą ir vežimą)

Augalų sveikata

Augalų kenkėjų protrūkiai

Didelę grėsmę keliantys augalų kenkėjų protrūkiai

Augalų, augalinių produktų ir kitų objektų gabenimas Sąjungoje

Augalų pasai

Parengtis ir prevencija

Augalų sveikatos stebėsenos programos

AAP ir TPN

Augalų apsaugos produktai (AAP)

Cheminė sauga (pesticidų registravimas, prekyba jais ir jų naudojimas, nelegalūs pesticidai, pesticidų liekanos)

Maisto kokybė

Ekologinis ūkininkavimas

Ekologinis ūkininkavimas

Gyvūnų ir prekių įvežimas į Sąjungą iš trečiųjų šalių

Į Sąjungą įvežamų gyvūnų ir prekių oficiali kontrolė

Gyvūnai ir prekės

AAM

Zoonotinių ir simbiotinių bakterijų atsparumo antimikrobinėms medžiagoms (AAM) stebėsena

Zoonotinių ir simbiotinių bakterijų atsparumas antimikrobinėms medžiagoms

Bendrieji žemės ūkio maisto produktų grandinės aspektai

Tolesni veiksmai, susiję su audito rekomendacijomis

Bendrieji ir sektoriniai tolesni veiksmai, susiję su audito rekomendacijomis

Genetiškai modifikuoti organizmai (GMO)

GMO

Visos ekstremaliosios situacijos, naujos problemos ir pokyčiai

Visos ekstremaliosios situacijos, naujos problemos ir pokyčiai“

---

DARBO TVARKOS TAISYKLĖS IR PROCEDŪROS REGLAMENTAI

| 2023 9 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 234/200 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 234/200

---

EUROPOS AUDITO RŪMŲ SPRENDIMAS Nr.37–2023 DĖL GALIMYBĖS VISUOMENEI SUSIPAŽINTI SU AUDITO RŪMŲ DOKUMENTAIS

EUROPOS AUDITO RŪMAI (EAR),

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 15 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 42 straipsnį,

atsižvelgdami į Darbo tvarkos taisykles (1), ypač į jų 35 straipsnį,

atsižvelgdami į 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (2), ypač į jo 258 straipsnio 1 dalies antrą sakinį ir 259 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į 2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (3),

atsižvelgdami į Europos Audito Rūmų sprendimą Nr. 6–2019 dėl atvirųjų duomenų politikos ir pakartotinio dokumentų naudojimo (4),

atsižvelgdami į Audito Rūmų sprendimą Nr. 41–2021 dėl ES įslaptintos informacijos apsaugai užtikrinti skirtų saugumo taisyklių (ESĮI) (5),

atsižvelgdami į Audito Rūmų informacijos klasifikavimo politiką (6),

kadangi

| 1) | Europos Sąjungos sutarties 1 straipsnio antroje pastraipoje įtvirtinta atvirumo koncepcija ir teigiama, kad Sutartis ženklina naują glaudesnės Europos tautų sąjungos kūrimo etapą, kai sprendimai priimami kuo atviriau ir kuo labiau priartinant juos prie piliečio; |
| --- | --- |

1)

Europos Sąjungos sutarties 1 straipsnio antroje pastraipoje įtvirtinta atvirumo koncepcija ir teigiama, kad Sutartis ženklina naują glaudesnės Europos tautų sąjungos kūrimo etapą, kai sprendimai priimami kuo atviriau ir kuo labiau priartinant juos prie piliečio;

| 2) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15 straipsnio 1 dalyje pakartojama atvirumo sąvoka ir nurodoma, kad, siekdamos skatinti tinkamą valdymą ir užtikrinti pilietinės visuomenės dalyvavimą, Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai veikia kiek įmanoma gerbdami atvirumo principą; |
| --- | --- |

2)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15 straipsnio 1 dalyje pakartojama atvirumo sąvoka ir nurodoma, kad, siekdamos skatinti tinkamą valdymą ir užtikrinti pilietinės visuomenės dalyvavimą, Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai veikia kiek įmanoma gerbdami atvirumo principą;

| 3) | SESV 15 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje teigiama, kad kiekvienas Sąjungos pilietis ir kiekvienas fizinis asmuo, kuris gyvena bet kurioje valstybėje narėje, ar juridinis asmuo, kurio registruota buveinė yra valstybėje narėje, turi teisę susipažinti su Sąjungos institucijų, įstaigų ir organų bet kurios formos dokumentais; |
| --- | --- |

3)

SESV 15 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje teigiama, kad kiekvienas Sąjungos pilietis ir kiekvienas fizinis asmuo, kuris gyvena bet kurioje valstybėje narėje, ar juridinis asmuo, kurio registruota buveinė yra valstybėje narėje, turi teisę susipažinti su Sąjungos institucijų, įstaigų ir organų bet kurios formos dokumentais;

| 4) | pagal SESV 15 straipsnio 3 dalies trečią pastraipą kiekviena institucija, įstaiga, organas ar agentūra užtikrina, kad jos veikla būtų skaidri, ir savo darbo tvarkos taisyklėse išdėsto konkrečias nuostatas dėl galimybės susipažinti su savo dokumentais; |
| --- | --- |

4)

pagal SESV 15 straipsnio 3 dalies trečią pastraipą kiekviena institucija, įstaiga, organas ar agentūra užtikrina, kad jos veikla būtų skaidri, ir savo darbo tvarkos taisyklėse išdėsto konkrečias nuostatas dėl galimybės susipažinti su savo dokumentais;

| 5) | atvirumu didinamas valdymo teisėtumas, veiksmingumas ir atskaitomybė, taigi ir stiprinami demokratijos principai, todėl svarbu propaguoti gerą galimybės susipažinti su dokumentais administracinę praktiką; |
| --- | --- |

5)

atvirumu didinamas valdymo teisėtumas, veiksmingumas ir atskaitomybė, taigi ir stiprinami demokratijos principai, todėl svarbu propaguoti gerą galimybės susipažinti su dokumentais administracinę praktiką;

| 6) | vis dėlto tam tikri viešieji ir privatūs interesai turėtų būti apsaugoti taikant visuomenės galimybės susipažinti su dokumentais principo išimtis, visų pirma taikant tarptautinius audito standartus, susijusius su audito informacijos konfidencialumu, |
| --- | --- |

6)

vis dėlto tam tikri viešieji ir privatūs interesai turėtų būti apsaugoti taikant visuomenės galimybės susipažinti su dokumentais principo išimtis, visų pirma taikant tarptautinius audito standartus, susijusius su audito informacijos konfidencialumu,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Tikslas

Šio sprendimo tikslas – nustatyti sąlygas, apribojimus ir procedūras, kurių laikydamiesi Europos Audito Rūmai suteikia visuomenei galimybę susipažinti su jų turimais dokumentais.

2 straipsnis

Naudos gavėjai ir taikymo sritis

1.   Pagal šio sprendimo nuostatų bei tarptautinių standartų, reglamentuojančių audito informacijos konfidencialumą, sistemą ir atsižvelgiant į apribojimus, kiekvienas Sąjungos pilietis ir bet kuris kitas fizinis ar juridinis asmuo, gyvenantis ar turintis registruotą buveinę valstybėje narėje, turi teisę susipažinti su Audito Rūmų turimais dokumentais.

2.   Atsižvelgdami į šiuos principus, sąlygas ir apribojimus, Audito Rūmai gali leisti susipažinti su dokumentais bet kuriam fiziniam arba juridiniam asmeniui, negyvenančiam arba neturinčiam registruotos buveinės valstybėje narėje.

3.   Šiuo sprendimu nedaromas poveikis visuomenės teisėms susipažinti su Audito Rūmų dokumentais, kurios gali kilti iš kitų tarptautinės teisės instrumentų arba juos įgyvendinančių teisės aktų.

3 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame sprendime:

| 1) | „dokumentas“ – tai bet kokia forma (parašytas ant popieriaus, įrašytas elektroninėje laikmenoje arba saugomas garso, vaizdo ar audiovizualiniame įraše) parengtas arba gautas ir turimas Audito Rūmų turinys, susijęs su jų politika, veikla ir sprendimais; |
| --- | --- |

1)

„dokumentas“ – tai bet kokia forma (parašytas ant popieriaus, įrašytas elektroninėje laikmenoje arba saugomas garso, vaizdo ar audiovizualiniame įraše) parengtas arba gautas ir turimas Audito Rūmų turinys, susijęs su jų politika, veikla ir sprendimais;

| 2) | „trečioji šalis“ – tai su Audito Rūmais nesusijęs fizinis ar juridinis asmuo, arba subjektas, įskaitant valstybes nares, ES nepriklausančias šalis ir kitas ES ar ne ES institucijas ir įstaigas. |
| --- | --- |

2)

„trečioji šalis“ – tai su Audito Rūmais nesusijęs fizinis ar juridinis asmuo, arba subjektas, įskaitant valstybes nares, ES nepriklausančias šalis ir kitas ES ar ne ES institucijas ir įstaigas.

4 straipsnis

Išimtys

1.   Audito Rūmai nesuteikia galimybės susipažinti su dokumentu, jeigu jo atskleidimas gali pakenkti:

| a) | viešo intereso apsaugai, be kita ko:






  — | visuomenės saugumui; |
| --- | --- | --- |

a)

viešo intereso apsaugai, be kita ko:

—

visuomenės saugumui;

| — | gynybos ir kariniams reikalams; |
| --- | --- |

—

gynybos ir kariniams reikalams;

| — | tarptautiniams santykiams; |
| --- | --- |

—

tarptautiniams santykiams;

| — | Europos Sąjungos ar valstybės narės finansų, monetarinei arba ekonominei politikai; |
| --- | --- |

—

Europos Sąjungos ar valstybės narės finansų, monetarinei arba ekonominei politikai;

| b) | asmenų ir jų asmens duomenų privatumui bei neliečiamumui, visų pirma laikantis ES teisės aktų dėl asmens duomenų apsaugos. |
| --- | --- |

b)

asmenų ir jų asmens duomenų privatumui bei neliečiamumui, visų pirma laikantis ES teisės aktų dėl asmens duomenų apsaugos.

2.   Pagal konfidencialumo taisykles, nustatytas Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 258 straipsnio 1 dalyje ir 259 straipsnio 1 dalyje, taip pat atitinkamose kitų ES teisės aktų nuostatose, Audito Rūmai nesuteikia galimybės susipažinti su jų preliminariomis audito pastabomis. Jie taip pat gali nesuteikti galimybės susipažinti su dokumentais, kuriais remiantis šios pastabos buvo parengtos.

3.   Audito Rūmai nesuteikia galimybės susipažinti su dokumentu, jeigu jo atskleidimas gali pakenkti:

| — | fizinio ar juridinio asmens komercinių interesų apsaugai; |
| --- | --- |

—

fizinio ar juridinio asmens komercinių interesų apsaugai;

| — | intelektinės nuosavybės apsaugai; |
| --- | --- |

—

intelektinės nuosavybės apsaugai;

| — | teismo, arbitražo ir ginčų sprendimo procedūrų bei teisinių konsultacijų apsaugai; |
| --- | --- |

—

teismo, arbitražo ir ginčų sprendimo procedūrų bei teisinių konsultacijų apsaugai;

| — | patikrinimų, tyrimų ir auditų apsaugai. |
| --- | --- |

—

patikrinimų, tyrimų ir auditų apsaugai.

4.   Galimybė susipažinti su toliau nurodytais dokumentais nesuteikiama, jei juos atskleidus būtų rimtai pakenkta Audito Rūmų sprendimų priėmimui:

| a) | dokumentai, kuriuos Audito Rūmai parengė arba gavo savo vidiniam naudojimui ir kurie yra susiję su klausimu, dėl kurio sprendimas dar nėra priimtas; |
| --- | --- |

a)

dokumentai, kuriuos Audito Rūmai parengė arba gavo savo vidiniam naudojimui ir kurie yra susiję su klausimu, dėl kurio sprendimas dar nėra priimtas;

| b) | dokumentai, kuriuose yra pateikiamos nuomonės, skirtos vidiniam naudojimui, tokios kaip svarstymai ir preliminarios konsultacijos Audito Rūmuose, net jeigu sprendimas jau yra priimtas. |
| --- | --- |

b)

dokumentai, kuriuose yra pateikiamos nuomonės, skirtos vidiniam naudojimui, tokios kaip svarstymai ir preliminarios konsultacijos Audito Rūmuose, net jeigu sprendimas jau yra priimtas.

5.   Nepaisant 2, 3 ir 4 dalyse išdėstytų išimčių, Audito Rūmai nusprendžia leisti visapusiškai ar iš dalies susipažinti su dokumentu, jeigu jo atskleidimas yra susijęs su viršesniu viešuoju interesu.

6.   Viršesnis viešasis interesas, kuriuo grindžiamas informacijos atskleidimas, turi būti objektyvaus ir bendro pobūdžio. Asmuo, teigiantis, kad egzistuoja viršesnis viešasis interesas, turi nurodyti, kokiomis konkrečiomis aplinkybėmis pateisinamas atitinkamų dokumentų atskleidimas.

7.   Jeigu kai kurias šio straipsnio išimtis galima pritaikyti tik atskiroms dokumento, su kuriuo prašoma susipažinti, dalims, kitos to dokumento dalys yra viešinamos. Galimybė iš dalies susipažinti su dokumentu gali apimti, pavyzdžiui, duomenų kiekio mažinimą (turinio anoniminimą arba pseudoniminimą), tam tikro turinio užtušavimą ar ištrynimą arba vieno ar daugiau dokumento puslapių pašalinimą.

8.   Šiame straipsnyje numatytos išimtys taikomos nedarant poveikio nuostatoms dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos ekonominės bendrijos ir Europos atominės energijos bendrijos istoriniais archyvais, išdėstytų Tarybos reglamente (EEB, Euratomas) Nr. 354/83 (7) su vėlesniais pakeitimais.

9.   Šis straipsnis taikomas nedarant poveikio 5 straipsnio nuostatoms.

5 straipsnis

Trečiųjų šalių dokumentai

1.   Kai prašymas susipažinti su dokumentais yra susijęs su Audito Rūmuose saugomu dokumentu, kurio autorius yra kitas subjektas, Audito Rūmai patvirtina prašymo gavimą ir nurodo asmens, institucijos ar įstaigos, kuriai turi būti adresuotas prašymas, vardą ir pavardę arba pavadinimą.

2.   Jei dokumentas buvo parengtas kartu su kita trečiąja šalimi, Audito Rūmai, prieš priimdami sprendimą, konsultuojasi su šia trečiąja šalimi.

6 straipsnis

„Neskelbtini“ ir „ES įslaptinti“ Audito Rūmų dokumentai

1.   „Neskelbtini“ ar „ES įslaptinti“ Audito Rūmų dokumentai – tai dokumentai, kurie tokiais laikomi atitinkamai pagal Audito Rūmų informacijos klasifikavimo politiką arba pagal Audito Rūmų sprendimą Nr. 41/2021.

2.   Prašymus susipažinti su tokiais dokumentais tvarko tik Audito Rūmų darbuotojai, patys turintys teisę susipažinti su šiais dokumentais. Tas pats asmuo taip pat įvertina, ar atsakant į prašymus susipažinti su dokumentais gali būti daroma nuoroda į „neskelbtinus“ ar „ES įslaptintus“ Europos Audito Rūmų dokumentus.

3.   Galimybė susipažinti su „neskelbtinais“ ir „ES įslaptintais“ Audito Rūmų dokumentais gali būti suteikta tik juos išslaptinus. Jeigu Audito Rūmai nusprendžia neleisti susipažinti su tokiais dokumentais, jie nurodo savo sprendimo priežastis taip, kad nebūtų pakenkta pagal 4 straipsnį saugomiems interesams.

7 straipsnis

Prašymai

1.   Prašymai susipažinti su dokumentais turi būti pateikti raštu, pageidautina naudojantis Audito Rūmų interneto svetainėje pateikta kontaktine forma (8), viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų. Išimtinėmis aplinkybėmis prašymai susipažinti su dokumentais gali būti siunčiami paštu.

2.   Prašymai susipažinti su dokumentais turi būti pakankamai tikslūs, juose visų pirma turi būti pateikta informacija, pagal kurią būtų galima identifikuoti prašomą (-us) dokumentą (-us) ir prašymą pateikusį asmenį pagal jo vardą, pavardę ir kontaktinius duomenis.

3.   Prašymus teikiantys asmenys neprivalo nurodyti prašymo priežasčių.

4.   Jeigu prašymas nėra pakankamai tikslus arba jeigu prašomų dokumentų neįmanoma identifikuoti, Audito Rūmai paprašo prašymą pateikusio asmens prašymą patikslinti ir padeda jam tai padaryti.

5.   8 straipsnyje nustatyti terminai nepradedami skaičiuoti tol, kol Audito Rūmai negauna prašomų patikslinimų.

6.   Jeigu prašyme prašoma susipažinti su itin didelės apimties dokumentu arba itin dideliu kiekiu dokumentų, Audito Rūmai gali neoficialiai pasitarti su prašymą pateikusiu asmeniu, kad būtų surastas tinkamas sprendimas.

8 straipsnis

Pradinių prašymų tvarkymas

1.   Prašymus susipažinti su dokumentais nagrinėja „ECA-Info“ grupė.

2.   Prašymus pateikusiems asmenims nedelsiant išsiunčiamas gavimo patvirtinimas.

3.   Atsižvelgdama į prašymo dalyką, „ECA-Info“ grupė konsultuojasi su atitinkamu skyriumi ir, kai taikoma, su Duomenų apsaugos pareigūnu ir (arba) Informacijos saugumo pareigūnu, kad nuspręstų, kaip tvarkyti prašymą. Subjektas, įgaliotas priimti sprendimą dėl atsakymo į pirminį prašymą susipažinti su dokumentu, yra Generalinis sekretorius, kuris šiuos įgaliojimus gali perduoti.

4.   Audito Rūmai suteikia galimybę susipažinti su prašomu dokumentu, kaip nurodyta 11 straipsnyje, arba pateikia atsakymą raštu, nurodydami visiško arba dalinio atsisakymo priežastis ir informuoja prašymą pateikusį asmenį apie jo teisę į tai, kad Audito Rūmai peržiūrėtų savo poziciją, kaip aprašyta 9 straipsnyje, ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo prašymo užregistravimo.

5.   Jei prašymas susijęs su itin didelės apimties dokumentu arba itin dideliu kiekiu dokumentų, arba reikia vidaus konsultacijų ar konsultacijų su trečiosiomis šalimis, 4 dalyje nurodytas terminas gali būti pratęstas vieną mėnesį su sąlyga, kad prašymą pateikusiam asmeniui apie tai pranešama iš anksto ir nurodomos priežastys.

6.   Jei Audito Rūmų darbuotojai asmeniškai gauna prašymą susipažinti su dokumentais, jie nedelsdami perduoda jį „ECA-Info“ grupei.

9 straipsnis

Kartotiniai prašymai

1.   Visiško arba dalinio atsisakymo atveju prašymą pateikęs asmuo per vieną mėnesį nuo Audito Rūmų atsakymo gavimo gali pateikti Audito Rūmų Pirmininkui kartotinį prašymą, kuriame jis prašo Audito Rūmų persvarstyti savo poziciją.

2.   Audito Rūmams neatsakius per 8 straipsnyje nustatytą terminą, prašymą pateikęs asmuo taip pat turi teisę pakartotinai pateikti prašymą.

3.   Kartotiniams prašymams taikomi tie patys reikalavimai, kaip 7 straipsnyje nustatytieji dėl pirminių prašymų.

10 straipsnis

Kartotinių prašymų tvarkymas

1.   Gavęs kartotinį prašymą, Audito Rūmų Pirmininkas konsultuojasi su Teisės tarnyba ir, priklausomai nuo prašymo dalyko, su atitinkamu skyriumi, taip pat, kai taikoma, su Duomenų apsaugos pareigūnu ir (arba) Informacijos saugumo pareigūnu.

2.   Audito Rūmai suteikia galimybę susipažinti su prašomu dokumentu, kaip nurodyta 11 straipsnyje, arba pateikia atsakymą raštu, nurodydami visiško arba dalinio atsisakymo priežastis ne vėliau kaip per vieną mėnesį nuo kartotinio prašymo užregistravimo.

3.   Visiško arba dalinio atsisakymo atveju, Audito Rūmai informuoja prašymą pateikusį asmenį apie tai, kokių teisinių poveikio priemonių jis gali imtis, t. y. pareikšti teisminį ieškinį Audito Rūmams ir (arba) paduoti skundą Ombudsmenui atitinkamai pagal SESV 263 ir 228 straipsnius.

4.   Išimtiniais atvejais, pavyzdžiui, jei prašymas susijęs su itin didelės apimties dokumentu arba itin dideliu kiekiu dokumentų, arba reikia vidaus konsultacijų ar konsultacijų su trečiosiomis šalimis, 2 dalyje nurodytas terminas gali būti pratęstas vieną mėnesį su sąlyga, kad prašymą pateikusiam asmeniui apie tai pranešama iš anksto ir nurodomos priežastys.

5.   Audito Rūmams neatsakius per pirmiau nustatytą laikotarpį, laikoma, kad atsakymas yra neigiamas ir prašymą pateikusiam asmeniui suteikiama teisė pasinaudoti 3 dalyje nurodytomis teisinėmis priemonėmis.

11 straipsnis

Galimybė susipažinti su dokumentu, išnagrinėjus prašymą

1.   Dokumentai pateikiami jau esama versija ir formatu (pageidautina elektroniniu būdu, naudojant Audito Rūmų pateiktas priemones informacijos saugumui užtikrinti), atsižvelgiant į prašymą pateikusios asmens pageidavimus. Audito Rūmai neprivalo prašymą pateikusiam asmeniui sukurti naują dokumentą arba surinkti informaciją.

2.   Jei dokumentų apimtis yra didelė arba juos sunku tvarkyti, prašymą pateikusio asmens gali būti paprašyta su jais susipažinti vietoje su Audito Rūmais sutartą dieną ir laiku.

3.   Kopijų padarymo ir siuntimo išlaidos gali būti priskirtos prašymą pateikusiam asmeniui, tačiau jos negali viršyti faktiškai patirtų išlaidų. Susipažinimas vietoje yra nemokamas jei susipažįstama su ne daugiau kaip 20 A4 formato puslapių, taip pat jei su dokumentais tiesiogiai susipažįstama elektroniniu formatu.

4.   Jeigu dokumentas yra paskelbtas viešai, savo pareigą leisti susipažinti su prašomu dokumentu Audito Rūmai gali įvykdyti, informuodami prašymą pateikusį asmenį, kaip su juo galima susipažinti.

12 straipsnis

Dokumentų dauginimas

1.   Pagal šį sprendimą pateikti susipažinti dokumentai negali būti dauginami arba naudojami komerciniais tikslais be išankstinio Audito Rūmų rašytinio leidimo.

2.   Šiuo sprendimu nedaromas poveikis autorių teisių taisyklėms, kuriomis gali būti ribojama trečiosios šalies teisė dauginti ar naudoti pateiktus susipažinti dokumentus, taip pat Audito Rūmų sprendimui Nr. 6–2019.

13 straipsnis

Skaidrumo portalas

1.   Kad pagal šį sprendimą būtų užtikrintos piliečių teisės, Audito Rūmų interneto svetainėje pateiktas skaidrumo portalas.

2.   Skaidrumo portale nurodyti dokumentai, kai įmanoma, turi būti tiesiogiai prieinami per saitus.

14 straipsnis

Baigiamosios nuostatos

1.   Šiuo sprendimu panaikinamas 2005 m. kovo 10 d. Audito Rūmų sprendimas Nr. 12–2005.

2.   Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiame leidinyje.

3.   Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Priimta Liuksemburge 2023 m. liepos 13 d.

Audito Rūmų vardu

Tony MURPHY

Pirmininkas

---

(1)  
  OL L 103, 2010 4 23, p. 1.

1

(2)  
  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

2

(3)  
  OL L 295, 2018 11 21, p. 39.

3

(4)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/DECISION_ECA_6_2019/ECA-Decision_06-2019_EN.pdf

4

(5)  
  OL L 256, 2021 7 19, p. 106.

5

(6)  https://www.eca.europa.eu/ContentPagesDocuments/Legal_framework/Information_Classification_Policy_EN.pdf

6

(7)  
  1983 m. vasario 1 d. Tarybos Reglamentas (EEB, Euratomas) Nr. 354/83 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Europos atominės energijos bendrijos istorinių archyvų atvėrimo visuomenei (OL L 43, 1983 2 15, p. 1).

7

(8)  https://www.eca.europa.eu/en/contact

8

---

Klaidų ištaisymas

| 2023 9 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 234/206 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 234/206

---

2023 m. vasario 25 d. Tarybos sprendimo (BUSP) 2023/432, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2014/145/BUSP dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 100, 2023 m. balandžio 13 d.
  )

Šio klaidų ištaisymo paskelbimas pripažįstamas negaliojančiu.

---

| 2023 9 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 234/207 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 234/207

---

2023 m. vasario 25 d. Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) 2023/429, kuriuo įgyvendinamas Reglamentas (ES) Nr. 269/2014 dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 100, 2023 m. balandžio 13 d.
  )

Šio klaidų ištaisymo paskelbimas pripažįstamas negaliojančiu.

---