# Jurnalul Oficial L 229/2023

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 229 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6618 septembrie 2023 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 229

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6618 septembrie 2023

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2023/1781 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 septembrie 2023 de stabilire a unui cadru de măsuri pentru consolidarea ecosistemului european al semiconductorilor și de modificare a Regulamentului (UE) 2021/694 (Regulamentul privind cipurile) (
  1
  ) | 1 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2023/1781 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 septembrie 2023 de stabilire a unui cadru de măsuri pentru consolidarea ecosistemului european al semiconductorilor și de modificare a Regulamentului (UE) 2021/694 (Regulamentul privind cipurile) (
  1
  )

1

1

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Notă de informare privind intrarea în vigoare a Protocolului de punere în aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius (2022-2026) | 54 |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2023/1782 al Consiliului din 25 iulie 2023 de modificare a Regulamentului (UE) 2021/2085 de instituire a întreprinderilor comune din cadrul programului Orizont Europa în ceea ce privește întreprinderea comună pentru cipuri (
  1
  ) | 55 |
| | * | Regulamentul (UE) 2023/1783 al Comisiei din 15 septembrie 2023 de modificare a anexelor II și V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri pentru benzoat de denatoniu, diuron, etoxazol, metomil și teflubenzuron din sau de pe anumite produse (
  1
  ) | 63 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1784 al Comisiei din 15 septembrie 2023 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 686/2012 în ceea ce privește alocarea către statele membre, în scopul procedurii de reînnoire, a evaluării etoxazolului, a cărui aprobare expiră la 31 ianuarie 2028 (
  1
  ) | 89 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2023/1785 a Comisiei din 15 septembrie 2023 de abrogare a Deciziei 2006/929/CE de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progreselor realizate de Bulgaria în vederea atingerii unor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției și a criminalității organizate | 91 |
| | * | Decizia (UE) 2023/1786 a Comisiei din 15 septembrie 2023 de abrogare a Deciziei 2006/928/CE de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progresului realizat de România în vederea atingerii anumitor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției | 94 |

II   Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Notă de informare privind intrarea în vigoare a Protocolului de punere în aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius (2022-2026)

54

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2023/1782 al Consiliului din 25 iulie 2023 de modificare a Regulamentului (UE) 2021/2085 de instituire a întreprinderilor comune din cadrul programului Orizont Europa în ceea ce privește întreprinderea comună pentru cipuri (
  1
  )

1

55

*

Regulamentul (UE) 2023/1783 al Comisiei din 15 septembrie 2023 de modificare a anexelor II și V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri pentru benzoat de denatoniu, diuron, etoxazol, metomil și teflubenzuron din sau de pe anumite produse (
  1
  )

1

63

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1784 al Comisiei din 15 septembrie 2023 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 686/2012 în ceea ce privește alocarea către statele membre, în scopul procedurii de reînnoire, a evaluării etoxazolului, a cărui aprobare expiră la 31 ianuarie 2028 (
  1
  )

1

89

DECIZII

*

Decizia (UE) 2023/1785 a Comisiei din 15 septembrie 2023 de abrogare a Deciziei 2006/929/CE de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progreselor realizate de Bulgaria în vederea atingerii unor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției și a criminalității organizate

91

*

Decizia (UE) 2023/1786 a Comisiei din 15 septembrie 2023 de abrogare a Deciziei 2006/928/CE de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progresului realizat de România în vederea atingerii anumitor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției

94

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

REGULAMENTE

| 18.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 229/1

---

REGULAMENTUL (UE) 2023/1781 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI AL CONSILIULUI

din 13 septembrie 2023

de stabilire a unui cadru de măsuri pentru consolidarea ecosistemului european al semiconductorilor și de modificare a Regulamentului (UE) 2021/694 (Regulamentul privind cipurile)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 173 alineatul (3) și articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Semiconductorii se află la baza oricărui dispozitiv digital și a tranziției digitale a Uniunii: de la telefoane inteligente, automobile, aplicații și infrastructuri critice în domeniile sănătății, energiei, comunicațiilor și automatizării până la majoritatea celorlalte sectoare industriale. Întrucât semiconductorii sunt esențiali pentru economia digitală, ei sunt vectori puternici ai tranziției verzi și ai tranziției către durabilitate, contribuind astfel la obiectivele comunicării Comisiei din 11 decembrie 2019 privind „Pactul verde european”. Uniunea a înregistrat perturbări fără precedent ale aprovizionării cu semiconductori, cu consecințe importante, în condițiile în care aceștia sunt esențiali pentru funcționarea economiei actuale și a societății, precum și a apărării și securității. Perturbările actuale au scos la iveală o serie de vulnerabilități de lungă durată în acest sens, în special dependența puternică de țări terțe în ceea ce privește fabricarea și proiectarea cipurilor. Statele membre sunt principalele responsabile pentru menținerea unei puternice baze industriale, competitive și durabile în Uniune, care să promoveze inovarea la nivelul întregii game de cipuri. |
| --- | --- |

(1)

Semiconductorii se află la baza oricărui dispozitiv digital și a tranziției digitale a Uniunii: de la telefoane inteligente, automobile, aplicații și infrastructuri critice în domeniile sănătății, energiei, comunicațiilor și automatizării până la majoritatea celorlalte sectoare industriale. Întrucât semiconductorii sunt esențiali pentru economia digitală, ei sunt vectori puternici ai tranziției verzi și ai tranziției către durabilitate, contribuind astfel la obiectivele comunicării Comisiei din 11 decembrie 2019 privind „Pactul verde european”. Uniunea a înregistrat perturbări fără precedent ale aprovizionării cu semiconductori, cu consecințe importante, în condițiile în care aceștia sunt esențiali pentru funcționarea economiei actuale și a societății, precum și a apărării și securității. Perturbările actuale au scos la iveală o serie de vulnerabilități de lungă durată în acest sens, în special dependența puternică de țări terțe în ceea ce privește fabricarea și proiectarea cipurilor. Statele membre sunt principalele responsabile pentru menținerea unei puternice baze industriale, competitive și durabile în Uniune, care să promoveze inovarea la nivelul întregii game de cipuri.

| (2) | Ar trebui stabilit un cadru pentru sporirea rezilienței Uniunii în domeniul tehnologiilor semiconductorilor, întărind ecosistemul semiconductorilor din Uniune prin reducerea dependențelor, creșterea suveranității digitale, stimularea investițiilor, consolidarea capabilităților, a securității, a adaptabilității și a rezilienței lanțului de aprovizionare cu semiconductori din Uniune și intensificând cooperarea dintre statele membre, Comisie și parteneri strategici internaționali. |
| --- | --- |

(2)

Ar trebui stabilit un cadru pentru sporirea rezilienței Uniunii în domeniul tehnologiilor semiconductorilor, întărind ecosistemul semiconductorilor din Uniune prin reducerea dependențelor, creșterea suveranității digitale, stimularea investițiilor, consolidarea capabilităților, a securității, a adaptabilității și a rezilienței lanțului de aprovizionare cu semiconductori din Uniune și intensificând cooperarea dintre statele membre, Comisie și parteneri strategici internaționali.

| (3) | Acest cadru urmărește două obiective generale. Primul obiectiv este să se asigure condițiile necesare competitivității și capacității de inovare a Uniunii, să se asigure adaptarea industriei la schimbările structurale determinate de ciclurile rapide de inovare și de nevoia de durabilitate, precum și să se consolideze ecosistemul semiconductorilor la nivelul Uniunii, punând în comun cunoștințele, inclusiv cele de specialitate, experiența, resursele și punctele forte comune. Al doilea obiectiv, separat de primul și complementar acestuia, este să se îmbunătățească funcționarea pieței interne prin stabilirea unui cadru juridic uniform al Uniunii pentru creșterea, pe termen lung, a rezilienței și a capacității Uniunii de a inova și de a oferi o siguranță a aprovizionării în domeniul tehnologiilor semiconductorilor, în vederea creșterii gradului de robustețe pentru a contracara perturbările. |
| --- | --- |

(3)

Acest cadru urmărește două obiective generale. Primul obiectiv este să se asigure condițiile necesare competitivității și capacității de inovare a Uniunii, să se asigure adaptarea industriei la schimbările structurale determinate de ciclurile rapide de inovare și de nevoia de durabilitate, precum și să se consolideze ecosistemul semiconductorilor la nivelul Uniunii, punând în comun cunoștințele, inclusiv cele de specialitate, experiența, resursele și punctele forte comune. Al doilea obiectiv, separat de primul și complementar acestuia, este să se îmbunătățească funcționarea pieței interne prin stabilirea unui cadru juridic uniform al Uniunii pentru creșterea, pe termen lung, a rezilienței și a capacității Uniunii de a inova și de a oferi o siguranță a aprovizionării în domeniul tehnologiilor semiconductorilor, în vederea creșterii gradului de robustețe pentru a contracara perturbările.

| (4) | Este necesar să se ia măsuri pentru dezvoltarea capacităților și consolidarea ecosistemului semiconductorilor din Uniune, în conformitate cu articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Respectivele măsuri nu ar trebui să implice armonizarea actelor cu putere de lege și a normelor administrative naționale. În această privință, Uniunea ar trebui să consolideze competitivitatea și reziliența bazei tehnologice și industriale pentru semiconductori, consolidând în același timp capacitatea de inovare a propriului ecosistem al semiconductorilor în întreaga Uniune, reducând dependența de un număr limitat de întreprinderi din țări terțe și de zone geografice și consolidându-și capacitatea de a proiecta și a produce, încapsula, refolosi și recicla semiconductori avansați. Inițiativa „Cipuri pentru Europa” (denumită în continuare „inițiativa”) instituită prin prezentul regulament ar trebui să sprijine respectivele obiective prin reducerea decalajului dintre capabilitățile avansate de cercetare și inovare ale Uniunii și exploatarea lor industrială sustenabilă. Inițiativa ar trebui să promoveze consolidarea capacităților pentru a permite integrarea proiectării, a producției și a sistemelor în tehnologiile de generație următoare ale semiconductorilor, și ar trebui să intensifice colaborarea dintre actorii-cheie din întreaga Uniune, să întărească lanțurile valorice și de aprovizionare cu semiconductori din Uniune, să răspundă nevoilor sectoarelor industriale cheie și să creeze noi piețe. |
| --- | --- |

(4)

Este necesar să se ia măsuri pentru dezvoltarea capacităților și consolidarea ecosistemului semiconductorilor din Uniune, în conformitate cu articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Respectivele măsuri nu ar trebui să implice armonizarea actelor cu putere de lege și a normelor administrative naționale. În această privință, Uniunea ar trebui să consolideze competitivitatea și reziliența bazei tehnologice și industriale pentru semiconductori, consolidând în același timp capacitatea de inovare a propriului ecosistem al semiconductorilor în întreaga Uniune, reducând dependența de un număr limitat de întreprinderi din țări terțe și de zone geografice și consolidându-și capacitatea de a proiecta și a produce, încapsula, refolosi și recicla semiconductori avansați. Inițiativa „Cipuri pentru Europa” (denumită în continuare „inițiativa”) instituită prin prezentul regulament ar trebui să sprijine respectivele obiective prin reducerea decalajului dintre capabilitățile avansate de cercetare și inovare ale Uniunii și exploatarea lor industrială sustenabilă. Inițiativa ar trebui să promoveze consolidarea capacităților pentru a permite integrarea proiectării, a producției și a sistemelor în tehnologiile de generație următoare ale semiconductorilor, și ar trebui să intensifice colaborarea dintre actorii-cheie din întreaga Uniune, să întărească lanțurile valorice și de aprovizionare cu semiconductori din Uniune, să răspundă nevoilor sectoarelor industriale cheie și să creeze noi piețe.

| (5) | Din cauza omniprezenței semiconductorilor, penuriile recente au afectat în mod negativ întreprinderile din întreaga Uniune, direct sau indirect, și au avut repercusiuni economice importante. Impactul economic și social a făcut ca cetățenii și operatorii economici să devină mai conștienți de situație și ca statele membre să resimtă presiunea de a se ocupa de problema dependențelor strategice în ceea ce privește semiconductorii. În același timp, sectorul semiconductorilor se caracterizează prin interdependențe de-a lungul lanțului valoric, ale cărui etape nu sunt dominate de un singur punct geografic. Acest caracter transfrontalier este evidențiat și mai mult de natura produselor semiconductoare, ele constituind un factor favorizant pentru industriile din aval. Deși se poate ca producția de semiconductori să se concentreze în unele regiuni, industriile utilizatoare sunt răspândite în întreaga Uniune. În acest context, siguranța aprovizionării cu semiconductori și reziliența ecosistemului semiconductorilor pot fi abordate cel mai bine prin intermediul dreptului Uniunii de armonizare în baza articolului 114 din TFUE. Este nevoie de un cadru unic de reglementare, coerent, care să armonizeze anumite condiții pentru ca operatorii să desfășoare proiecte specifice care să contribuie la siguranța aprovizionării și la reziliența ecosistemului semiconductorilor din Uniune. În plus, ar trebui instituit un mecanism coordonat de monitorizare, cartografiere strategică, prevenire a situațiilor de criză și răspuns la acestea pentru a aborda deficitele de aprovizionare și pentru a preîntâmpina obstacolele din calea unității pieței interne, evitând diferențele de răspuns între statele membre. |
| --- | --- |

(5)

Din cauza omniprezenței semiconductorilor, penuriile recente au afectat în mod negativ întreprinderile din întreaga Uniune, direct sau indirect, și au avut repercusiuni economice importante. Impactul economic și social a făcut ca cetățenii și operatorii economici să devină mai conștienți de situație și ca statele membre să resimtă presiunea de a se ocupa de problema dependențelor strategice în ceea ce privește semiconductorii. În același timp, sectorul semiconductorilor se caracterizează prin interdependențe de-a lungul lanțului valoric, ale cărui etape nu sunt dominate de un singur punct geografic. Acest caracter transfrontalier este evidențiat și mai mult de natura produselor semiconductoare, ele constituind un factor favorizant pentru industriile din aval. Deși se poate ca producția de semiconductori să se concentreze în unele regiuni, industriile utilizatoare sunt răspândite în întreaga Uniune. În acest context, siguranța aprovizionării cu semiconductori și reziliența ecosistemului semiconductorilor pot fi abordate cel mai bine prin intermediul dreptului Uniunii de armonizare în baza articolului 114 din TFUE. Este nevoie de un cadru unic de reglementare, coerent, care să armonizeze anumite condiții pentru ca operatorii să desfășoare proiecte specifice care să contribuie la siguranța aprovizionării și la reziliența ecosistemului semiconductorilor din Uniune. În plus, ar trebui instituit un mecanism coordonat de monitorizare, cartografiere strategică, prevenire a situațiilor de criză și răspuns la acestea pentru a aborda deficitele de aprovizionare și pentru a preîntâmpina obstacolele din calea unității pieței interne, evitând diferențele de răspuns între statele membre.

| (6) | Consolidarea infrastructurii critice și a securității Uniunii, precum și a poziției sale de lider în domeniul tehnologic necesită atât cipuri de vârf, cât și cipuri ajunse la maturitate, în special pentru sectoare strategice care asigură adaptarea la exigențele viitorului. |
| --- | --- |

(6)

Consolidarea infrastructurii critice și a securității Uniunii, precum și a poziției sale de lider în domeniul tehnologic necesită atât cipuri de vârf, cât și cipuri ajunse la maturitate, în special pentru sectoare strategice care asigură adaptarea la exigențele viitorului.

| (7) | Realizarea respectivelor obiective ar trebui să fie sprijinită de un mecanism de guvernanță. La nivelul Uniunii, prezentul regulament ar trebui să instituie un consiliu european pentru semiconductori, alcătuit din reprezentanți ai statelor membre și prezidat de Comisie, pentru a facilita o punere în aplicare fără probleme, eficace și armonizată a prezentului regulament, precum și cooperarea și schimbul de informații. Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să ofere consiliere și asistență Comisiei cu privire la chestiuni specifice, inclusiv punerea în aplicare consecventă a prezentului regulament, facilitarea cooperării între statele membre și schimbul de informații referitoare la aspecte legate de prezentul regulament. Consiliul european pentru semiconductori ar trebui, de asemenea, să consilieze Comisia în ceea ce privește cooperarea internațională legată de semiconductori. Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să organizeze reuniuni separate pentru sarcinile care îi revin în temeiul diferitelor capitole ale prezentului regulament. Reuniunile se pot desfășura în formate diferite, cu participarea diferiților reprezentanți la nivel înalt, iar Comisia poate înființa subgrupuri. |
| --- | --- |

(7)

Realizarea respectivelor obiective ar trebui să fie sprijinită de un mecanism de guvernanță. La nivelul Uniunii, prezentul regulament ar trebui să instituie un consiliu european pentru semiconductori, alcătuit din reprezentanți ai statelor membre și prezidat de Comisie, pentru a facilita o punere în aplicare fără probleme, eficace și armonizată a prezentului regulament, precum și cooperarea și schimbul de informații. Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să ofere consiliere și asistență Comisiei cu privire la chestiuni specifice, inclusiv punerea în aplicare consecventă a prezentului regulament, facilitarea cooperării între statele membre și schimbul de informații referitoare la aspecte legate de prezentul regulament. Consiliul european pentru semiconductori ar trebui, de asemenea, să consilieze Comisia în ceea ce privește cooperarea internațională legată de semiconductori. Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să organizeze reuniuni separate pentru sarcinile care îi revin în temeiul diferitelor capitole ale prezentului regulament. Reuniunile se pot desfășura în formate diferite, cu participarea diferiților reprezentanți la nivel înalt, iar Comisia poate înființa subgrupuri.

| (8) | Având în vedere caracterul mondializat al lanțului de aprovizionare cu semiconductori, cooperarea internațională cu țările terțe reprezintă un element important pentru a asigura reziliența ecosistemului semiconductorilor din Uniune. Acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui, de asemenea, să permită Uniunii să joace un rol mai important, în calitate de centru de excelență, într-un ecosistem mondial, interdependent și mai performant al semiconductorilor. În acest scop, Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să consilieze Comisia cu privire la aspecte legate de coordonarea respectivelor eforturi și de consolidarea cooperării dintre Uniune și țările terțe de-a lungul lanțului valoric mondial al semiconductorilor, luând în considerare, după caz, opiniile Alianței industriale pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor și ale altor părți interesate. |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere caracterul mondializat al lanțului de aprovizionare cu semiconductori, cooperarea internațională cu țările terțe reprezintă un element important pentru a asigura reziliența ecosistemului semiconductorilor din Uniune. Acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament ar trebui, de asemenea, să permită Uniunii să joace un rol mai important, în calitate de centru de excelență, într-un ecosistem mondial, interdependent și mai performant al semiconductorilor. În acest scop, Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să consilieze Comisia cu privire la aspecte legate de coordonarea respectivelor eforturi și de consolidarea cooperării dintre Uniune și țările terțe de-a lungul lanțului valoric mondial al semiconductorilor, luând în considerare, după caz, opiniile Alianței industriale pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor și ale altor părți interesate.

| (9) | În conformitate cu obligațiile internaționale și cu cerințele procedurale aplicabile, Uniunea și statele membre ar putea colabora, inclusiv pe cale diplomatică, cu parteneri strategici internaționali care au avantaje în industria semiconductorilor, în vederea găsirii de soluții pentru a consolida siguranța aprovizionării și a aborda viitoarele perturbări ale lanțului de aprovizionare cu semiconductori, cum ar fi cele care rezultă din restricțiile la export din țări terțe și pentru a identifica disponibilitatea materiilor prime și a produselor intermediare. Acest lucru poate presupune, după caz, coordonare în cadrul forurilor internaționale relevante, încheierea de acorduri comerciale și de investiții sau alte eforturi diplomatice în conformitate cu cerințele procedurale aplicabile sau colaborare cu părți interesate relevante. |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu obligațiile internaționale și cu cerințele procedurale aplicabile, Uniunea și statele membre ar putea colabora, inclusiv pe cale diplomatică, cu parteneri strategici internaționali care au avantaje în industria semiconductorilor, în vederea găsirii de soluții pentru a consolida siguranța aprovizionării și a aborda viitoarele perturbări ale lanțului de aprovizionare cu semiconductori, cum ar fi cele care rezultă din restricțiile la export din țări terțe și pentru a identifica disponibilitatea materiilor prime și a produselor intermediare. Acest lucru poate presupune, după caz, coordonare în cadrul forurilor internaționale relevante, încheierea de acorduri comerciale și de investiții sau alte eforturi diplomatice în conformitate cu cerințele procedurale aplicabile sau colaborare cu părți interesate relevante.

| (10) | Pentru a valorifica angajamentul de a răspunde nevoilor de forță de muncă de-a lungul lanțului de aprovizionare cu semiconductori, Comisia ar trebui să asigure sinergii cu programele existente ale Uniunii și ar trebui să sprijine și să încurajeze statele membre să instituie inițiative care să contribuie la schimbul de cunoștințe academice cu parteneri strategici internaționali. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a valorifica angajamentul de a răspunde nevoilor de forță de muncă de-a lungul lanțului de aprovizionare cu semiconductori, Comisia ar trebui să asigure sinergii cu programele existente ale Uniunii și ar trebui să sprijine și să încurajeze statele membre să instituie inițiative care să contribuie la schimbul de cunoștințe academice cu parteneri strategici internaționali.

| (11) | Promovarea cooperării internaționale și a schimbului de cunoștințe pe baza intereselor Uniunii, a beneficiilor reciproce, a angajamentelor internaționale și, în măsura posibilului, a reciprocității reprezintă un obiectiv clar al Uniunii. Cu toate acestea, încălcarea drepturilor de proprietate intelectuală, divulgarea neautorizată a secretelor comerciale sau scurgerea de tehnologii emergente sensibile din sectorul semiconductorilor ar putea compromite interesele de securitate ale Uniunii. În acest context, Comisia reflectează la propuneri concrete de consolidare a cadrelor Uniunii de control al investițiilor și al exporturilor. În plus, Uniunea și statele membre ar trebui să coopereze cu parteneri strategici pentru a consolida poziția comună de lider tehnologic și industrial în conformitate cu cerințele procedurale aplicabile. |
| --- | --- |

(11)

Promovarea cooperării internaționale și a schimbului de cunoștințe pe baza intereselor Uniunii, a beneficiilor reciproce, a angajamentelor internaționale și, în măsura posibilului, a reciprocității reprezintă un obiectiv clar al Uniunii. Cu toate acestea, încălcarea drepturilor de proprietate intelectuală, divulgarea neautorizată a secretelor comerciale sau scurgerea de tehnologii emergente sensibile din sectorul semiconductorilor ar putea compromite interesele de securitate ale Uniunii. În acest context, Comisia reflectează la propuneri concrete de consolidare a cadrelor Uniunii de control al investițiilor și al exporturilor. În plus, Uniunea și statele membre ar trebui să coopereze cu parteneri strategici pentru a consolida poziția comună de lider tehnologic și industrial în conformitate cu cerințele procedurale aplicabile.

| (12) | Sectorul semiconductorilor este caracterizat de costuri foarte ridicate de dezvoltare și inovare și de costuri foarte ridicate pentru construirea de instalații de testare și validare la stadiul actual al tehnologiei pentru a susține producția industrială. Acest lucru are un impact direct asupra competitivității și a capacității de inovare a industriei din Uniune, precum și asupra siguranței aprovizionării și a rezilienței ecosistemului semiconductorilor din Uniune. Având în vedere lecțiile învățate din recentele penurii înregistrate în Uniune și în întreaga lume, precum și evoluția rapidă a provocărilor tehnologice și a ciclurilor de inovare care afectează lanțul valoric al semiconductorilor, este necesar să se consolideze punctele forte existente ale Uniunii, crescându-i astfel competitivitatea, reziliența și capacitatea de cercetare și inovare prin instituirea inițiativei. |
| --- | --- |

(12)

Sectorul semiconductorilor este caracterizat de costuri foarte ridicate de dezvoltare și inovare și de costuri foarte ridicate pentru construirea de instalații de testare și validare la stadiul actual al tehnologiei pentru a susține producția industrială. Acest lucru are un impact direct asupra competitivității și a capacității de inovare a industriei din Uniune, precum și asupra siguranței aprovizionării și a rezilienței ecosistemului semiconductorilor din Uniune. Având în vedere lecțiile învățate din recentele penurii înregistrate în Uniune și în întreaga lume, precum și evoluția rapidă a provocărilor tehnologice și a ciclurilor de inovare care afectează lanțul valoric al semiconductorilor, este necesar să se consolideze punctele forte existente ale Uniunii, crescându-i astfel competitivitatea, reziliența și capacitatea de cercetare și inovare prin instituirea inițiativei.

| (13) | Statele membre au principala responsabilitate pentru susținerea unei baze industriale, competitive, durabile și inovatoare puternice la nivelul Uniunii. Cu toate acestea, natura și amploarea provocărilor în materie de cercetare și inovare în domeniul semiconductorilor impun o acțiune concertată la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(13)

Statele membre au principala responsabilitate pentru susținerea unei baze industriale, competitive, durabile și inovatoare puternice la nivelul Uniunii. Cu toate acestea, natura și amploarea provocărilor în materie de cercetare și inovare în domeniul semiconductorilor impun o acțiune concertată la nivelul Uniunii.

| (14) | Pentru a dota Uniunea cu capacitățile de cercetare și inovare în domeniul tehnologiei semiconductorilor necesare pentru a menține rolul de lider al investițiilor sale de cercetare și industriale la nivel de vârf și pentru a elimina decalajul actual dintre cercetare și dezvoltare, pe de o parte, și producție, pe de altă parte, Uniunea și statele membre ar trebui să își coordoneze mai bine eforturile și să coinvestească. Provocările actuale ale ecosistemului semiconductorilor din Uniune impun realizarea unei capacități la scară largă și necesită un efort colectiv din partea statelor membre, împreună cu Uniunea, pentru a sprijini dezvoltarea și implementarea unei capacități la scară largă. Acest efort colectiv include furnizarea de resurse financiare în concordanță cu ambiția inițiativei de a sprijini dezvoltarea și disponibilitatea pe scară largă a unor capacități inovatoare și a unor infrastructuri digitale extinse, cuprinzând o platformă de proiectare virtuală, linii-pilot, inclusiv pentru cipurile cuantice, și difuzarea cunoștințelor, aptitudinilor și competențelor în beneficiul întregului ecosistem al semiconductorilor. Pentru a realiza acest lucru, Uniunea și statele membre ar trebui să aibă în vedere obiectivele dublei tranziții verzi și digitale. În acest sens, dispozitivele semiconductoare și procesele de fabricație oferă oportunități semnificative de reducere a impactului industriilor asupra mediului, în special în termeni de carbon, contribuind astfel la ambițiile, de exemplu, ale comunicării Comisiei din 14 iulie 2021 intitulată „Pregătiți pentru 55: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică”, ale Mecanismului de redresare și reziliență instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și ale comunicării Comisiei din 18 mai 2022 intitulată „Planul REPowerEU”. În măsura posibilului, inițiativa ar trebui să integreze și să maximizeze, în toate componentele și acțiunile sale, beneficiile aplicării tehnologiilor semiconductorilor drept vectori puternici ai tranziției către durabilitate, care pot conduce la noi produse și la o utilizare mai eficientă, mai eficace, mai curată și de durată mai lungă a resurselor, inclusiv a energiei și a materialelor necesare pentru producție și pentru utilizarea pe parcursul întregului ciclu de viață al semiconductorilor. |
| --- | --- |

(14)

Pentru a dota Uniunea cu capacitățile de cercetare și inovare în domeniul tehnologiei semiconductorilor necesare pentru a menține rolul de lider al investițiilor sale de cercetare și industriale la nivel de vârf și pentru a elimina decalajul actual dintre cercetare și dezvoltare, pe de o parte, și producție, pe de altă parte, Uniunea și statele membre ar trebui să își coordoneze mai bine eforturile și să coinvestească. Provocările actuale ale ecosistemului semiconductorilor din Uniune impun realizarea unei capacități la scară largă și necesită un efort colectiv din partea statelor membre, împreună cu Uniunea, pentru a sprijini dezvoltarea și implementarea unei capacități la scară largă. Acest efort colectiv include furnizarea de resurse financiare în concordanță cu ambiția inițiativei de a sprijini dezvoltarea și disponibilitatea pe scară largă a unor capacități inovatoare și a unor infrastructuri digitale extinse, cuprinzând o platformă de proiectare virtuală, linii-pilot, inclusiv pentru cipurile cuantice, și difuzarea cunoștințelor, aptitudinilor și competențelor în beneficiul întregului ecosistem al semiconductorilor. Pentru a realiza acest lucru, Uniunea și statele membre ar trebui să aibă în vedere obiectivele dublei tranziții verzi și digitale. În acest sens, dispozitivele semiconductoare și procesele de fabricație oferă oportunități semnificative de reducere a impactului industriilor asupra mediului, în special în termeni de carbon, contribuind astfel la ambițiile, de exemplu, ale comunicării Comisiei din 14 iulie 2021 intitulată „Pregătiți pentru 55: îndeplinirea obiectivului climatic al UE pentru 2030 pe calea spre atingerea obiectivului de neutralitate climatică”, ale Mecanismului de redresare și reziliență instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului (4) și ale comunicării Comisiei din 18 mai 2022 intitulată „Planul REPowerEU”. În măsura posibilului, inițiativa ar trebui să integreze și să maximizeze, în toate componentele și acțiunile sale, beneficiile aplicării tehnologiilor semiconductorilor drept vectori puternici ai tranziției către durabilitate, care pot conduce la noi produse și la o utilizare mai eficientă, mai eficace, mai curată și de durată mai lungă a resurselor, inclusiv a energiei și a materialelor necesare pentru producție și pentru utilizarea pe parcursul întregului ciclu de viață al semiconductorilor.

| (15) | Pentru a-și realiza obiectivul general și pentru a aborda atât provocările legate de cerere, cât și pe cele legate de ofertă ale actualului ecosistem al semiconductorilor, inițiativa ar trebui să includă cinci obiective operaționale. În primul rând, pentru a consolida capacitatea de proiectare a Uniunii, inițiativa ar trebui să sprijine acțiuni vizând construirea unei platforme de proiectare virtuală care să fie disponibilă în întreaga Uniune. Platforma de proiectare virtuală ar trebui să conecteze comunitățile de centre de proiectare, start-up-urile, IMM-urile, actorii din domeniul proprietății intelectuale, furnizorii de instrumente și organizațiile de cercetare și tehnologie pentru a furniza soluții de prototip virtuale, bazate pe codezvoltarea de tehnologie. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a-și realiza obiectivul general și pentru a aborda atât provocările legate de cerere, cât și pe cele legate de ofertă ale actualului ecosistem al semiconductorilor, inițiativa ar trebui să includă cinci obiective operaționale. În primul rând, pentru a consolida capacitatea de proiectare a Uniunii, inițiativa ar trebui să sprijine acțiuni vizând construirea unei platforme de proiectare virtuală care să fie disponibilă în întreaga Uniune. Platforma de proiectare virtuală ar trebui să conecteze comunitățile de centre de proiectare, start-up-urile, IMM-urile, actorii din domeniul proprietății intelectuale, furnizorii de instrumente și organizațiile de cercetare și tehnologie pentru a furniza soluții de prototip virtuale, bazate pe codezvoltarea de tehnologie.

| (16) | În al doilea rând, pentru a oferi baza pentru consolidarea siguranței aprovizionării și a ecosistemului semiconductorilor din Uniune, inițiativa ar trebui să sprijine consolidarea actualelor linii-pilot avansate și dezvoltarea de noi linii-pilot avansate pentru a permite dezvoltarea și implementarea tehnologiilor de vârf ale semiconductorilor și tehnologiilor de generație următoare ale semiconductorilor. Liniile-pilot ar trebui să furnizeze industriei instalații de testare, experimentare și validare a tehnologiilor semiconductorilor și a conceptelor de proiectare a sistemelor la niveluri ridicate de maturitate tehnologică, superioare nivelului 3, dar inferioare nivelului 8, reducând în același timp cât mai mult posibil impactul asupra mediului. Sunt necesare investiții din partea Uniunii, alături de statele membre și de sectorul privat, în linii-pilot, pentru a aborda provocarea structurală existentă și disfuncționalitățile pieței acolo unde astfel de instalații nu sunt disponibile în Uniune iar absența lor împiedică potențialul de inovare și competitivitatea globală ale Uniunii. |
| --- | --- |

(16)

În al doilea rând, pentru a oferi baza pentru consolidarea siguranței aprovizionării și a ecosistemului semiconductorilor din Uniune, inițiativa ar trebui să sprijine consolidarea actualelor linii-pilot avansate și dezvoltarea de noi linii-pilot avansate pentru a permite dezvoltarea și implementarea tehnologiilor de vârf ale semiconductorilor și tehnologiilor de generație următoare ale semiconductorilor. Liniile-pilot ar trebui să furnizeze industriei instalații de testare, experimentare și validare a tehnologiilor semiconductorilor și a conceptelor de proiectare a sistemelor la niveluri ridicate de maturitate tehnologică, superioare nivelului 3, dar inferioare nivelului 8, reducând în același timp cât mai mult posibil impactul asupra mediului. Sunt necesare investiții din partea Uniunii, alături de statele membre și de sectorul privat, în linii-pilot, pentru a aborda provocarea structurală existentă și disfuncționalitățile pieței acolo unde astfel de instalații nu sunt disponibile în Uniune iar absența lor împiedică potențialul de inovare și competitivitatea globală ale Uniunii.

| (17) | În al treilea rând, pentru a accelera dezvoltarea inovatoare a cipurilor cuantice și a tehnologiilor semiconductorilor conexe, inclusiv a celor bazate pe material semiconductor sau pe fotonica integrată, menite să ducă la dezvoltarea sectorului semiconductorilor, inițiativa ar trebui să sprijine acțiuni vizând inclusiv bibliotecile de proiectare pentru cipurile cuantice, liniile-pilot pentru construirea de cipuri cuantice și instalațiile de testare și validare a cipurilor cuantice produse de liniile-pilot. |
| --- | --- |

(17)

În al treilea rând, pentru a accelera dezvoltarea inovatoare a cipurilor cuantice și a tehnologiilor semiconductorilor conexe, inclusiv a celor bazate pe material semiconductor sau pe fotonica integrată, menite să ducă la dezvoltarea sectorului semiconductorilor, inițiativa ar trebui să sprijine acțiuni vizând inclusiv bibliotecile de proiectare pentru cipurile cuantice, liniile-pilot pentru construirea de cipuri cuantice și instalațiile de testare și validare a cipurilor cuantice produse de liniile-pilot.

| (18) | În al patrulea rând, pentru a promova utilizarea tehnologiilor semiconductorilor, pentru a oferi acces la instalațiile de proiectare și la liniile-pilot și pentru a aborda lacunele în materie de competențe în întreaga Uniune, inițiativa ar trebui să ofere statelor membre posibilitatea de a înființa cel puțin un centru de competență privind semiconductorii în fiecare stat membru, prin consolidarea centrelor existente sau prin crearea de instalații noi. Accesul la infrastructura finanțată din fonduri publice, cum ar fi instalațiile-pilot și instalațiile de testare, precum și la centrele de competență, ar trebui să fie deschis unei mari diversități de utilizatori și ar trebui să fie acordat în mod transparent, nediscriminatoriu și în condițiile pieței (sau pe baza costului plus o marjă rezonabilă) pentru întreprinderile mari, în timp ce IMM-urile și instituțiile academice pot beneficia de acces preferențial sau de prețuri reduse. Un astfel de acces, inclusiv pentru partenerii comerciali și de cercetare internaționali, poate conduce la schimburi de idei mai ample și mai fertile și la un câștig în materie de know-how și excelență, contribuind în același timp la recuperarea costurilor. |
| --- | --- |

(18)

În al patrulea rând, pentru a promova utilizarea tehnologiilor semiconductorilor, pentru a oferi acces la instalațiile de proiectare și la liniile-pilot și pentru a aborda lacunele în materie de competențe în întreaga Uniune, inițiativa ar trebui să ofere statelor membre posibilitatea de a înființa cel puțin un centru de competență privind semiconductorii în fiecare stat membru, prin consolidarea centrelor existente sau prin crearea de instalații noi. Accesul la infrastructura finanțată din fonduri publice, cum ar fi instalațiile-pilot și instalațiile de testare, precum și la centrele de competență, ar trebui să fie deschis unei mari diversități de utilizatori și ar trebui să fie acordat în mod transparent, nediscriminatoriu și în condițiile pieței (sau pe baza costului plus o marjă rezonabilă) pentru întreprinderile mari, în timp ce IMM-urile și instituțiile academice pot beneficia de acces preferențial sau de prețuri reduse. Un astfel de acces, inclusiv pentru partenerii comerciali și de cercetare internaționali, poate conduce la schimburi de idei mai ample și mai fertile și la un câștig în materie de know-how și excelență, contribuind în același timp la recuperarea costurilor.

| (19) | În al cincilea rând, Comisia ar trebui să instituie o facilitate specifică de sprijin pentru investiții în semiconductori, ca parte a activităților de facilitare a investițiilor descrise în mod colectiv drept „Fondul pentru cipuri”, propunând soluții atât de capital, cât și de datorie, inclusiv un mecanism de finanțare mixtă în cadrul Fondului InvestEU instituit prin Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului (5), în strânsă cooperare cu Grupul Băncii Europene de Investiții și împreună cu alți parteneri de implementare, cum ar fi băncile și instituțiile naționale de promovare. Activitățile Fondului pentru cipuri ar trebui să sprijine dezvoltarea unui ecosistem dinamic și rezilient al semiconductorilor, oferind atât oportunități pentru o mai mare disponibilitate a fondurilor menite să sprijine creșterea start-up-urilor și a IMM-urilor, cât și investiții de-a lungul lanțului valoric, inclusiv pentru alte întreprinderi din lanțul valoric al semiconductorilor. În acest sens, ar trebui să se ofere sprijin și orientări clare, în special IMM-urilor, cu scopul de a le sprijini în procesul de depunere a cererilor. În acest context, se preconizează că Consiliul European pentru Inovare va oferi în continuare sprijin specific prin granturi și investiții de capital pentru inovatorii cu risc ridicat, creatori de piețe. |
| --- | --- |

(19)

În al cincilea rând, Comisia ar trebui să instituie o facilitate specifică de sprijin pentru investiții în semiconductori, ca parte a activităților de facilitare a investițiilor descrise în mod colectiv drept „Fondul pentru cipuri”, propunând soluții atât de capital, cât și de datorie, inclusiv un mecanism de finanțare mixtă în cadrul Fondului InvestEU instituit prin Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului (5), în strânsă cooperare cu Grupul Băncii Europene de Investiții și împreună cu alți parteneri de implementare, cum ar fi băncile și instituțiile naționale de promovare. Activitățile Fondului pentru cipuri ar trebui să sprijine dezvoltarea unui ecosistem dinamic și rezilient al semiconductorilor, oferind atât oportunități pentru o mai mare disponibilitate a fondurilor menite să sprijine creșterea start-up-urilor și a IMM-urilor, cât și investiții de-a lungul lanțului valoric, inclusiv pentru alte întreprinderi din lanțul valoric al semiconductorilor. În acest sens, ar trebui să se ofere sprijin și orientări clare, în special IMM-urilor, cu scopul de a le sprijini în procesul de depunere a cererilor. În acest context, se preconizează că Consiliul European pentru Inovare va oferi în continuare sprijin specific prin granturi și investiții de capital pentru inovatorii cu risc ridicat, creatori de piețe.

| (20) | Pentru a depăși limitările actualelor eforturi fragmentate în materie de investiții publice și private, pentru a facilita integrarea, schimburile de idei mai ample și mai fertile și rentabilitatea investițiilor în programele în curs și pentru a urmări o viziune strategică comună a Uniunii privind semiconductorii, ca mijloc de realizare a ambiției Uniunii și a statelor sale membre de a ocupa un rol de lider în economia digitală, inițiativa ar trebui să faciliteze o mai bună coordonare și sinergii mai strânse între programele de finanțare existente la nivelul Uniunii și la nivel național, o mai bună coordonare și colaborare cu industria și cu principalele părți interesate din sectorul privat, precum și investiții comune suplimentare cu statele membre. Implementarea inițiativei este concepută astfel încât să se pună în comun resurse din partea Uniunii, a statelor membre și a țărilor terțe asociate la programele existente ale Uniunii, precum și din partea sectorului privat. Prin urmare, succesul inițiativei poate fi asigurat numai printr-un efort colectiv al statelor membre și al Uniunii de a sprijini atât costurile de capital semnificative, cât și disponibilitatea pe scară largă a resurselor virtuale de proiectare, testare și experimentare, alături de difuzarea cunoștințelor, a aptitudinilor și a competențelor. După caz, având în vedere particularitățile acțiunilor vizate, obiectivele inițiativei, în special activitățile Fondului pentru cipuri, ar trebui să fie sprijinite și printr-un mecanism de finanțare mixtă în cadrul Fondului InvestEU. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a depăși limitările actualelor eforturi fragmentate în materie de investiții publice și private, pentru a facilita integrarea, schimburile de idei mai ample și mai fertile și rentabilitatea investițiilor în programele în curs și pentru a urmări o viziune strategică comună a Uniunii privind semiconductorii, ca mijloc de realizare a ambiției Uniunii și a statelor sale membre de a ocupa un rol de lider în economia digitală, inițiativa ar trebui să faciliteze o mai bună coordonare și sinergii mai strânse între programele de finanțare existente la nivelul Uniunii și la nivel național, o mai bună coordonare și colaborare cu industria și cu principalele părți interesate din sectorul privat, precum și investiții comune suplimentare cu statele membre. Implementarea inițiativei este concepută astfel încât să se pună în comun resurse din partea Uniunii, a statelor membre și a țărilor terțe asociate la programele existente ale Uniunii, precum și din partea sectorului privat. Prin urmare, succesul inițiativei poate fi asigurat numai printr-un efort colectiv al statelor membre și al Uniunii de a sprijini atât costurile de capital semnificative, cât și disponibilitatea pe scară largă a resurselor virtuale de proiectare, testare și experimentare, alături de difuzarea cunoștințelor, a aptitudinilor și a competențelor. După caz, având în vedere particularitățile acțiunilor vizate, obiectivele inițiativei, în special activitățile Fondului pentru cipuri, ar trebui să fie sprijinite și printr-un mecanism de finanțare mixtă în cadrul Fondului InvestEU.

| (21) | Sprijinul oferit prin inițiativă ar trebui să fie utilizat pentru a aborda, în mod proporțional și eficient din punctul de vedere al costurilor, disfuncționalitățile pieței sau situațiile de investiții insuficiente, ca o consecință a marii intensități a capitalului, a riscurilor ridicate și a peisajului complex al ecosistemului semiconductorilor, iar acțiunile nu ar trebui să se suprapună cu finanțarea privată sau să o excludă ori să denatureze concurența pe piața internă. Acțiunile ar trebui să aibă o valoare adăugată clară pentru întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(21)

Sprijinul oferit prin inițiativă ar trebui să fie utilizat pentru a aborda, în mod proporțional și eficient din punctul de vedere al costurilor, disfuncționalitățile pieței sau situațiile de investiții insuficiente, ca o consecință a marii intensități a capitalului, a riscurilor ridicate și a peisajului complex al ecosistemului semiconductorilor, iar acțiunile nu ar trebui să se suprapună cu finanțarea privată sau să o excludă ori să denatureze concurența pe piața internă. Acțiunile ar trebui să aibă o valoare adăugată clară pentru întreaga Uniune.

| (22) | Implementarea primară a inițiativei ar trebui încredințată întreprinderii comune pentru cipuri, instituită prin Regulamentul (UE) 2021/2085 al Consiliului (6) (denumită în continuare „întreprinderea comună pentru cipuri”). |
| --- | --- |

(22)

Implementarea primară a inițiativei ar trebui încredințată întreprinderii comune pentru cipuri, instituită prin Regulamentul (UE) 2021/2085 al Consiliului (6) (denumită în continuare „întreprinderea comună pentru cipuri”).

| (23) | Inițiativa ar trebui să se sprijine pe o bază solidă de cunoștințe și să sporească sinergiile cu acțiunile sprijinite în prezent de Uniune și de statele membre prin programe și acțiuni de cercetare și inovare în domeniul semiconductorilor și de dezvoltare a unei părți a lanțului de aprovizionare, în special Orizont Europa – programul-cadru pentru cercetare și inovare instituit prin Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului (7) (denumit în continuare „Orizont Europa”) și programul „Europa digitală” instituit prin Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului (8), cu scopul de a consolida, până în 2030, poziția Uniunii de actor mondial în domeniul tehnologiei semiconductorilor și al aplicațiilor acesteia, care să dețină o pondere din ce în ce mai mare în sectorul producției la nivel mondial, în concordanță cu comunicarea Comisiei din 9 martie 2021 intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital”. În plus, potrivit așteptărilor ar trebui mobilizate investiții private pentru a completa finanțarea din cadrul inițiativei, contribuind la realizarea obiectivelor sale. În completarea acestor activități, inițiativa ar colabora îndeaproape cu alte părți interesate relevante, inclusiv cu Alianța industrială pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor. |
| --- | --- |

(23)

Inițiativa ar trebui să se sprijine pe o bază solidă de cunoștințe și să sporească sinergiile cu acțiunile sprijinite în prezent de Uniune și de statele membre prin programe și acțiuni de cercetare și inovare în domeniul semiconductorilor și de dezvoltare a unei părți a lanțului de aprovizionare, în special Orizont Europa – programul-cadru pentru cercetare și inovare instituit prin Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului (7) (denumit în continuare „Orizont Europa”) și programul „Europa digitală” instituit prin Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului (8), cu scopul de a consolida, până în 2030, poziția Uniunii de actor mondial în domeniul tehnologiei semiconductorilor și al aplicațiilor acesteia, care să dețină o pondere din ce în ce mai mare în sectorul producției la nivel mondial, în concordanță cu comunicarea Comisiei din 9 martie 2021 intitulată „Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital”. În plus, potrivit așteptărilor ar trebui mobilizate investiții private pentru a completa finanțarea din cadrul inițiativei, contribuind la realizarea obiectivelor sale. În completarea acestor activități, inițiativa ar colabora îndeaproape cu alte părți interesate relevante, inclusiv cu Alianța industrială pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor.

| (24) | Pentru a permite sinergii între programele Uniunii și ale statelor membre, programele de lucru ale întreprinderii comune pentru cipuri din cadrul inițiativei ar trebui, în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) litera (k) și cu articolul 137 litera (aa) din Regulamentul (UE) 2021/2085, să diferențieze în mod clar acțiunile de sprijinire a cercetării și inovării în domeniul semiconductorilor de cele care vizează dezvoltarea unor părți ale lanțului de aprovizionare, astfel încât să se asigure participarea adecvată a entităților publice și private. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a permite sinergii între programele Uniunii și ale statelor membre, programele de lucru ale întreprinderii comune pentru cipuri din cadrul inițiativei ar trebui, în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) litera (k) și cu articolul 137 litera (aa) din Regulamentul (UE) 2021/2085, să diferențieze în mod clar acțiunile de sprijinire a cercetării și inovării în domeniul semiconductorilor de cele care vizează dezvoltarea unor părți ale lanțului de aprovizionare, astfel încât să se asigure participarea adecvată a entităților publice și private.

| (25) | Pentru a facilita implementarea acțiunilor specifice sprijinite de inițiativă, cum ar fi platforma de proiectare virtuală sau liniile-pilot, este necesar să se ofere ca opțiune un nou instrument juridic, și anume Consorțiul european pentru infrastructura cipurilor („European Chips Infrastructure Consortium” – ECIC). ECIC ar trebui să aibă personalitate juridică. Aceasta înseamnă că, atunci când solicită finanțarea unor acțiuni specifice din inițiativă, solicitantul poate fi chiar ECIC, și nu entitățile individuale care îl alcătuiesc. Cu toate acestea, în temeiul articolului 134 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2021/2085, cererile de propuneri pentru programul de lucru din cadrul inițiativei sunt deschise diferitelor forme juridice de cooperare și altor participanți, iar selecția propunerilor de finanțare nu se bazează pe o formă juridică specifică de cooperare. Principalul obiectiv al ECIC ar trebui să fie încurajarea unei colaborări structurale eficace între entitățile juridice, inclusiv organizațiile de cercetare și tehnologie, industria și statele membre. ECIC ar trebui să implice participarea a cel puțin trei membri, și anume state membre sau entități juridice publice ori private din cel puțin trei state membre, sau o combinație a acestora, cu scopul de a realiza o reprezentare largă din întreaga Uniune. Având personalitate juridică, un ECIC ar dispune de o autonomie suficientă pentru a-și stabili componența, guvernanța, finanțarea, bugetul, modalitățile pentru contribuțiile financiare și în natură din partea membrilor săi, coordonarea, gestionarea proprietății intelectuale și metodele de lucru. Membrii ECIC ar trebui să se poată bucura de flexibilitate deplină la stabilirea dreptului aplicabil, a sediului statutar și a drepturilor de vot. Procesul de selectare a entităților juridice publice și private care execută planul de lucru al ECIC ar trebui să fie echitabil, transparent și deschis. Pentru a asigura accesul echitabil și egal la participare, un ECIC ar trebui să fie deschis primirii de noi membri, și anume state membre sau entități juridice publice ori private, pe toată durata existenței sale. Mai ales statele membre ar trebui să poată adera la un ECIC în orice moment, fie ca membri cu drepturi depline, fie ca observatori, în timp ce alte entități juridice publice sau private ar trebui să poată adera în orice moment în condiții echitabile și rezonabile specificate în statutul ECIC. Consiliul autorităților publice al întreprinderii comune pentru cipuri ar trebui să fie în măsură să verifice nivelul de deschidere a unui ECIC și să recomande să se ia anumite măsuri de remediere atunci când este necesar. Înființarea unui ECIC nu ar trebui să implice instituirea efectivă a unui nou organ al Uniunii. Consorțiul ar trebui să elimine lacunele din setul de instrumente al Uniunii menite să combine finanțarea din partea statelor membre, bugetul Uniunii și investițiile private în scopul implementării acțiunilor specifice sprijinite de inițiativă. Comisia nu ar trebui să fie un membru al ECIC. |
| --- | --- |

(25)

Pentru a facilita implementarea acțiunilor specifice sprijinite de inițiativă, cum ar fi platforma de proiectare virtuală sau liniile-pilot, este necesar să se ofere ca opțiune un nou instrument juridic, și anume Consorțiul european pentru infrastructura cipurilor („European Chips Infrastructure Consortium” – ECIC). ECIC ar trebui să aibă personalitate juridică. Aceasta înseamnă că, atunci când solicită finanțarea unor acțiuni specifice din inițiativă, solicitantul poate fi chiar ECIC, și nu entitățile individuale care îl alcătuiesc. Cu toate acestea, în temeiul articolului 134 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2021/2085, cererile de propuneri pentru programul de lucru din cadrul inițiativei sunt deschise diferitelor forme juridice de cooperare și altor participanți, iar selecția propunerilor de finanțare nu se bazează pe o formă juridică specifică de cooperare. Principalul obiectiv al ECIC ar trebui să fie încurajarea unei colaborări structurale eficace între entitățile juridice, inclusiv organizațiile de cercetare și tehnologie, industria și statele membre. ECIC ar trebui să implice participarea a cel puțin trei membri, și anume state membre sau entități juridice publice ori private din cel puțin trei state membre, sau o combinație a acestora, cu scopul de a realiza o reprezentare largă din întreaga Uniune. Având personalitate juridică, un ECIC ar dispune de o autonomie suficientă pentru a-și stabili componența, guvernanța, finanțarea, bugetul, modalitățile pentru contribuțiile financiare și în natură din partea membrilor săi, coordonarea, gestionarea proprietății intelectuale și metodele de lucru. Membrii ECIC ar trebui să se poată bucura de flexibilitate deplină la stabilirea dreptului aplicabil, a sediului statutar și a drepturilor de vot. Procesul de selectare a entităților juridice publice și private care execută planul de lucru al ECIC ar trebui să fie echitabil, transparent și deschis. Pentru a asigura accesul echitabil și egal la participare, un ECIC ar trebui să fie deschis primirii de noi membri, și anume state membre sau entități juridice publice ori private, pe toată durata existenței sale. Mai ales statele membre ar trebui să poată adera la un ECIC în orice moment, fie ca membri cu drepturi depline, fie ca observatori, în timp ce alte entități juridice publice sau private ar trebui să poată adera în orice moment în condiții echitabile și rezonabile specificate în statutul ECIC. Consiliul autorităților publice al întreprinderii comune pentru cipuri ar trebui să fie în măsură să verifice nivelul de deschidere a unui ECIC și să recomande să se ia anumite măsuri de remediere atunci când este necesar. Înființarea unui ECIC nu ar trebui să implice instituirea efectivă a unui nou organ al Uniunii. Consorțiul ar trebui să elimine lacunele din setul de instrumente al Uniunii menite să combine finanțarea din partea statelor membre, bugetul Uniunii și investițiile private în scopul implementării acțiunilor specifice sprijinite de inițiativă. Comisia nu ar trebui să fie un membru al ECIC.

| (26) | Un ECIC a cărui componență nu include entități private urmează să fie recunoscut ca organism internațional în înțelesul articolului 143 alineatul (1) litera (g) și al articolului 151 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2006/112/CE a Consiliului (9) și ca organizație internațională în înțelesul articolului 11 alineatul (1) litera (b) din Directiva (UE) 2020/262 a Consiliului (10). Un ECIC care include entități private printre membrii săi nu ar trebui să fie recunoscut drept un astfel de organism internațional sau drept o astfel de organizație internațională. |
| --- | --- |

(26)

Un ECIC a cărui componență nu include entități private urmează să fie recunoscut ca organism internațional în înțelesul articolului 143 alineatul (1) litera (g) și al articolului 151 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2006/112/CE a Consiliului (9) și ca organizație internațională în înțelesul articolului 11 alineatul (1) litera (b) din Directiva (UE) 2020/262 a Consiliului (10). Un ECIC care include entități private printre membrii săi nu ar trebui să fie recunoscut drept un astfel de organism internațional sau drept o astfel de organizație internațională.

| (27) | Cercetarea și dezvoltarea în cadrul Uniunii este din ce în ce mai expusă unor practici care vizează însușirea frauduloasă a informațiilor confidențiale, a secretelor comerciale și a datelor protejate, cum ar fi furtul de proprietate intelectuală, transferurile forțate de tehnologie și spionajul economic. Pentru a preveni efectele negative asupra intereselor Uniunii și a obiectivelor inițiativei, este necesar să se adopte o abordare care să asigure faptul că accesul la informații sau rezultate sensibile și utilizarea acestora, inclusiv date și know-how, securitatea și transferul de proprietate asupra rezultatelor, precum și conținutul protejat prin drepturi de proprietate intelectuală generat în legătură cu sau ca urmare a acțiunilor sprijinite de inițiativă sunt protejate. Pentru a asigura această protecție, orice acțiune sprijinită de inițiativă și finanțată prin Orizont Europa și programul Europa digitală ar trebui să respecte dispozițiile relevante ale respectivelor programe, cum ar fi cele privind participarea entităților stabilite în țări terțe asociate la program, acordurile de grant, proprietatea și protecția, securitatea, exploatarea și diseminarea, transferul și acordarea de licențe și drepturile de acces. Este posibil să se stabilească dispoziții specifice atunci când se implementează programele respective, în special în ceea ce privește limitările transferurilor și ale acordării de licențe în conformitate cu articolul 40 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/695 și limitarea participării entităților juridice stabilite în anumite țări asociate sau în alte țări terțe din motive legate de activele strategice, interesele, autonomia sau securitatea Uniunii și a statelor membre, în conformitate cu articolul 22 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/695 și cu articolul 12 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2021/694. În plus, tratarea informațiilor sensibile, securitatea, confidențialitatea, protecția secretelor comerciale și a drepturilor de proprietate intelectuală ar trebui să fie reglementate de dreptul Uniunii, inclusiv Directivele (UE) 2016/943 (11) și 2004/48/CE (12) ale Parlamentului European și ale Consiliului și de dreptul intern. Comisia și statele membre pot proteja transferurile de tehnologie din motive legate de interesele Uniunii și cele naționale în materie de securitate în legătură cu investițiile efectuate în instalații care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului (13). |
| --- | --- |

(27)

Cercetarea și dezvoltarea în cadrul Uniunii este din ce în ce mai expusă unor practici care vizează însușirea frauduloasă a informațiilor confidențiale, a secretelor comerciale și a datelor protejate, cum ar fi furtul de proprietate intelectuală, transferurile forțate de tehnologie și spionajul economic. Pentru a preveni efectele negative asupra intereselor Uniunii și a obiectivelor inițiativei, este necesar să se adopte o abordare care să asigure faptul că accesul la informații sau rezultate sensibile și utilizarea acestora, inclusiv date și know-how, securitatea și transferul de proprietate asupra rezultatelor, precum și conținutul protejat prin drepturi de proprietate intelectuală generat în legătură cu sau ca urmare a acțiunilor sprijinite de inițiativă sunt protejate. Pentru a asigura această protecție, orice acțiune sprijinită de inițiativă și finanțată prin Orizont Europa și programul Europa digitală ar trebui să respecte dispozițiile relevante ale respectivelor programe, cum ar fi cele privind participarea entităților stabilite în țări terțe asociate la program, acordurile de grant, proprietatea și protecția, securitatea, exploatarea și diseminarea, transferul și acordarea de licențe și drepturile de acces. Este posibil să se stabilească dispoziții specifice atunci când se implementează programele respective, în special în ceea ce privește limitările transferurilor și ale acordării de licențe în conformitate cu articolul 40 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/695 și limitarea participării entităților juridice stabilite în anumite țări asociate sau în alte țări terțe din motive legate de activele strategice, interesele, autonomia sau securitatea Uniunii și a statelor membre, în conformitate cu articolul 22 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/695 și cu articolul 12 alineatul (6) din Regulamentul (UE) 2021/694. În plus, tratarea informațiilor sensibile, securitatea, confidențialitatea, protecția secretelor comerciale și a drepturilor de proprietate intelectuală ar trebui să fie reglementate de dreptul Uniunii, inclusiv Directivele (UE) 2016/943 (11) și 2004/48/CE (12) ale Parlamentului European și ale Consiliului și de dreptul intern. Comisia și statele membre pot proteja transferurile de tehnologie din motive legate de interesele Uniunii și cele naționale în materie de securitate în legătură cu investițiile efectuate în instalații care intră în domeniul de aplicare al prezentului regulament, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului (13).

| (28) | Pentru a facilita accesul la expertiza tehnică și pentru a asigura diseminarea cunoștințelor în întreaga Uniune, precum și pentru a sprijini diverse inițiative în materie de competențe, ar trebui stabilită o rețea de centre de competență. În acest scop, întreprinderea comună pentru cipuri ar trebui să stabilească procedura de înființare a centrelor de competență, inclusiv criteriile de selecție, precum și detalii suplimentare privind executarea sarcinilor și a funcțiilor menționate în prezentul regulament. Centrele de competență care alcătuiesc rețeaua ar trebui să fie selectate de întreprinderea comună pentru cipuri și să beneficieze de o autonomie generală substanțială pentru a-și stabili modul de organizare, componența și metodele de lucru. Cu toate acestea, organizarea, componența și metodele lor de lucru ar trebui să respecte obiectivele prezentului regulament și ale inițiativei și să contribuie la acestea. |
| --- | --- |

(28)

Pentru a facilita accesul la expertiza tehnică și pentru a asigura diseminarea cunoștințelor în întreaga Uniune, precum și pentru a sprijini diverse inițiative în materie de competențe, ar trebui stabilită o rețea de centre de competență. În acest scop, întreprinderea comună pentru cipuri ar trebui să stabilească procedura de înființare a centrelor de competență, inclusiv criteriile de selecție, precum și detalii suplimentare privind executarea sarcinilor și a funcțiilor menționate în prezentul regulament. Centrele de competență care alcătuiesc rețeaua ar trebui să fie selectate de întreprinderea comună pentru cipuri și să beneficieze de o autonomie generală substanțială pentru a-și stabili modul de organizare, componența și metodele de lucru. Cu toate acestea, organizarea, componența și metodele lor de lucru ar trebui să respecte obiectivele prezentului regulament și ale inițiativei și să contribuie la acestea.

| (29) | Centrele de competență ar trebui să contribuie la menținerea poziției de lider a Uniunii în ceea ce privește cercetarea, dezvoltarea, inovarea și capacitățile de proiectare în domeniul cipurilor, punând accentul pe promovarea cercetării, dezvoltării, inovării și proiectării, precum și pe producție. Promovarea potențialului uman și a competențelor prin intermediul educației în materiile din domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) până la nivel postdoctoral este esențială pentru realizarea acestui obiectiv. În special, centrele de competență ar trebui să furnizeze servicii părților interesate din domeniul semiconductorilor, inclusiv start-up-urilor și IMM-urilor. Printre exemple se numără facilitarea accesului la liniile-pilot și la platforma de proiectare virtuală, oferirea de formare și de dezvoltare a competențelor, acordarea de sprijin pentru găsirea de investitori, utilizarea competențelor locale existente sau cooperarea cu sectoarele specializate relevante. Serviciile ar trebui furnizate în mod deschis, transparent și nediscriminatoriu. Fiecare centru de competență ar trebui să se conecteze la rețeaua europeană a centrelor de competență în domeniul semiconductorilor și să facă parte din aceasta, precum și să acționeze ca punct de acces la alte noduri ale rețelei. În acest sens, ar trebui maximizate sinergiile cu structurile similare existente, cum ar fi centrele europene de inovare digitală instituite în cadrul programului Europa Digitală. De exemplu, statele membre ar putea desemna un centru european de inovare digitală existent axat pe semiconductori ca centru de competență în sensul prezentului regulament, cu condiția să nu se încalce interdicția dublei finanțări. |
| --- | --- |

(29)

Centrele de competență ar trebui să contribuie la menținerea poziției de lider a Uniunii în ceea ce privește cercetarea, dezvoltarea, inovarea și capacitățile de proiectare în domeniul cipurilor, punând accentul pe promovarea cercetării, dezvoltării, inovării și proiectării, precum și pe producție. Promovarea potențialului uman și a competențelor prin intermediul educației în materiile din domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) până la nivel postdoctoral este esențială pentru realizarea acestui obiectiv. În special, centrele de competență ar trebui să furnizeze servicii părților interesate din domeniul semiconductorilor, inclusiv start-up-urilor și IMM-urilor. Printre exemple se numără facilitarea accesului la liniile-pilot și la platforma de proiectare virtuală, oferirea de formare și de dezvoltare a competențelor, acordarea de sprijin pentru găsirea de investitori, utilizarea competențelor locale existente sau cooperarea cu sectoarele specializate relevante. Serviciile ar trebui furnizate în mod deschis, transparent și nediscriminatoriu. Fiecare centru de competență ar trebui să se conecteze la rețeaua europeană a centrelor de competență în domeniul semiconductorilor și să facă parte din aceasta, precum și să acționeze ca punct de acces la alte noduri ale rețelei. În acest sens, ar trebui maximizate sinergiile cu structurile similare existente, cum ar fi centrele europene de inovare digitală instituite în cadrul programului Europa Digitală. De exemplu, statele membre ar putea desemna un centru european de inovare digitală existent axat pe semiconductori ca centru de competență în sensul prezentului regulament, cu condiția să nu se încalce interdicția dublei finanțări.

| (30) | Proiectarea de cipuri este o capabilitate esențială pentru implementarea oricărei inovații și funcționalități în soluții electronice adaptate la diferitele aplicații și la nevoile utilizatorilor de semiconductori. Ca atare, proiectarea se află la baza lanțului valoric al semiconductorilor, iar sprijinirea extinderii capacităților de proiectare în Uniune are o importanță crucială. Pentru a oferi o recunoaștere a rolului esențial pe care îl joacă centrele de proiectare și a contribuției acestora la excelența europeană în proiectarea avansată de cipuri prin oferte de servicii sau consolidarea competențelor și capacităților de proiectare în Uniune, Comisia at trebui să poată acorda o etichetă intitulată „centru de excelență în proiectare”. Având în vedere importanța lor pentru crearea unui ecosistem rezilient al semiconductorilor, centrele de excelență în proiectare ar trebui considerate ca fiind de interes public. Pentru a contribui la reziliența ecosistemului semiconductorilor din Uniune, statele membre ar trebui să poată aplica măsuri de sprijin, într-un mod proporțional, dacă astfel de centre de excelență sunt IMM-uri. Acest lucru nu aduce atingere competenței Comisiei în domeniul ajutoarelor de stat în temeiul articolelor 107 și 108 din TFUE, după caz, și comunicării Comisiei din 19 octombrie 2022 intitulată „Cadrul pentru ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare” (denumit în continuare „cadrul pentru ajutoarele de stat pentru C&D&I”). Cadrul pentru ajutoarele de stat pentru C&D&I vizează facilitarea activităților de cercetare, dezvoltare și inovare care, din cauza disfuncționalităților pieței, nu ar avea loc în absența sprijinului public. În acest sens, pe baza cadrului pentru ajutoarele de stat pentru C&D&I, statele membre ar putea oferi, în anumite condiții, stimulentele necesare întreprinderilor și comunității de cercetare pentru a efectua aceste activități și investiții importante în acest domeniu. În temeiul cadrului pentru ajutoarele de stat pentru C&D&I, pentru ajutoarele pentru proiectele de cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor mijlocii ar putea fi permise intensități maxime ale ajutorului de până la 80 %, iar pentru cele pentru întreprinderile mici de până la 90 %. În plus, pentru a maximiza sinergiile, centrele de competență înființate în cadrul inițiativei care se axează pe proiectarea de cipuri de ultimă generație ar trebui să poată solicita să primească eticheta de „centru de excelență în proiectare”. În același timp, statele membre ar putea desemna un centru de excelență în proiectare ca fiind centrul lor de competență candidat. |
| --- | --- |

(30)

Proiectarea de cipuri este o capabilitate esențială pentru implementarea oricărei inovații și funcționalități în soluții electronice adaptate la diferitele aplicații și la nevoile utilizatorilor de semiconductori. Ca atare, proiectarea se află la baza lanțului valoric al semiconductorilor, iar sprijinirea extinderii capacităților de proiectare în Uniune are o importanță crucială. Pentru a oferi o recunoaștere a rolului esențial pe care îl joacă centrele de proiectare și a contribuției acestora la excelența europeană în proiectarea avansată de cipuri prin oferte de servicii sau consolidarea competențelor și capacităților de proiectare în Uniune, Comisia at trebui să poată acorda o etichetă intitulată „centru de excelență în proiectare”. Având în vedere importanța lor pentru crearea unui ecosistem rezilient al semiconductorilor, centrele de excelență în proiectare ar trebui considerate ca fiind de interes public. Pentru a contribui la reziliența ecosistemului semiconductorilor din Uniune, statele membre ar trebui să poată aplica măsuri de sprijin, într-un mod proporțional, dacă astfel de centre de excelență sunt IMM-uri. Acest lucru nu aduce atingere competenței Comisiei în domeniul ajutoarelor de stat în temeiul articolelor 107 și 108 din TFUE, după caz, și comunicării Comisiei din 19 octombrie 2022 intitulată „Cadrul pentru ajutoarele de stat pentru cercetare, dezvoltare și inovare” (denumit în continuare „cadrul pentru ajutoarele de stat pentru C&D&I”). Cadrul pentru ajutoarele de stat pentru C&D&I vizează facilitarea activităților de cercetare, dezvoltare și inovare care, din cauza disfuncționalităților pieței, nu ar avea loc în absența sprijinului public. În acest sens, pe baza cadrului pentru ajutoarele de stat pentru C&D&I, statele membre ar putea oferi, în anumite condiții, stimulentele necesare întreprinderilor și comunității de cercetare pentru a efectua aceste activități și investiții importante în acest domeniu. În temeiul cadrului pentru ajutoarele de stat pentru C&D&I, pentru ajutoarele pentru proiectele de cercetare și dezvoltare ale întreprinderilor mijlocii ar putea fi permise intensități maxime ale ajutorului de până la 80 %, iar pentru cele pentru întreprinderile mici de până la 90 %. În plus, pentru a maximiza sinergiile, centrele de competență înființate în cadrul inițiativei care se axează pe proiectarea de cipuri de ultimă generație ar trebui să poată solicita să primească eticheta de „centru de excelență în proiectare”. În același timp, statele membre ar putea desemna un centru de excelență în proiectare ca fiind centrul lor de competență candidat.

| (31) | Pentru a încuraja înființarea capabilităților de fabricație și de proiectare aferente necesare și, prin urmare, pentru a garanta siguranța aprovizionării în Uniune și a consolida reziliența ecosistemului semiconductorilor din Uniune, poate fi adecvat să se acorde sprijin public, cu condiția ca acest lucru să nu ducă la perturbări ale pieței interne. În acest sens, este necesar să se armonizeze anumite condiții pentru desfășurarea de către operatori a unor proiecte specifice la nivelul Uniunii, menite să contribuie la realizarea obiectivelor prezentului regulament, și să se facă distincția între două tipuri de instalații, și anume, instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE. Factorul utilizat pentru a face distincția între cele două tipuri de instalații ar trebui să fie modelul de afaceri. Turnătoriile deschise ale UE oferă capacitate de producție altor întreprinderi. Instalațiile de producție integrate produc în scopuri comerciale proprii și ar putea integra în modelul lor de afaceri și alte etape ale lanțului de aprovizionare, pe lângă producție, cum ar fi proiectarea și vânzarea produselor. |
| --- | --- |

(31)

Pentru a încuraja înființarea capabilităților de fabricație și de proiectare aferente necesare și, prin urmare, pentru a garanta siguranța aprovizionării în Uniune și a consolida reziliența ecosistemului semiconductorilor din Uniune, poate fi adecvat să se acorde sprijin public, cu condiția ca acest lucru să nu ducă la perturbări ale pieței interne. În acest sens, este necesar să se armonizeze anumite condiții pentru desfășurarea de către operatori a unor proiecte specifice la nivelul Uniunii, menite să contribuie la realizarea obiectivelor prezentului regulament, și să se facă distincția între două tipuri de instalații, și anume, instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE. Factorul utilizat pentru a face distincția între cele două tipuri de instalații ar trebui să fie modelul de afaceri. Turnătoriile deschise ale UE oferă capacitate de producție altor întreprinderi. Instalațiile de producție integrate produc în scopuri comerciale proprii și ar putea integra în modelul lor de afaceri și alte etape ale lanțului de aprovizionare, pe lângă producție, cum ar fi proiectarea și vânzarea produselor.

| (32) | Instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE ar trebui să furnizeze capabilități la nivelul fabricării de semiconductori sau al producției de echipamente sau de componente esențiale pentru astfel de echipamente utilizate în mod predominant în fabricarea semiconductorilor care să aibă un caracter de pionierat în Uniune și să contribuie la siguranța aprovizionării și la reziliența ecosistemului semiconductorilor pe piața internă. Factorul decisiv pentru a avea caracterul de instalație de pionierat este aducerea pe piața internă a unui element inovator în ceea ce privește procesele de fabricație sau produsul finit, care s-ar putea baza pe noduri tehnologice noi sau existente. Elementele relevante în materie de inovare ar putea viza nodul tehnologic sau materialul de substrat ori abordări care să conducă la îmbunătățiri în ceea ce privește puterea de calcul sau alte atribute de performanță, eficiența energetică, nivelul de securitate, siguranță sau fiabilitate, precum și integrarea de noi funcționalități, cum ar fi inteligența artificială (IA), capacitatea memoriei sau altele. Integrarea a diferite procese care conduc la îmbunătățirea eficienței sau automatizarea încapsulării și a asamblării sunt de asemenea exemple de inovare. În ceea ce privește beneficiile de mediu, elementele inovatoare includ o reducere cuantificabilă a cantității de energie, de apă sau de substanțe chimice utilizate ori o îmbunătățire a posibilității de reciclare a materialelor. Elementele inovatoare respective s-ar putea aplica atât nodurilor tehnologice mature, cât și celor de vârf. Ar trebui ca o astfel de inovare să nu fie deja prezentă în mod concret și nici prevăzută a fi construită în Uniune. De exemplu, o inovare similară în cercetare și dezvoltare sau în producția la scară mică nu ar exclude neapărat calificarea ulterioară drept o instalație de pionierat. Atât realizarea unei instalații noi, cât și a unei instalații substanțial modernizate ar putea conduce la calificarea drept o instalație de pionierat. |
| --- | --- |

(32)

Instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE ar trebui să furnizeze capabilități la nivelul fabricării de semiconductori sau al producției de echipamente sau de componente esențiale pentru astfel de echipamente utilizate în mod predominant în fabricarea semiconductorilor care să aibă un caracter de pionierat în Uniune și să contribuie la siguranța aprovizionării și la reziliența ecosistemului semiconductorilor pe piața internă. Factorul decisiv pentru a avea caracterul de instalație de pionierat este aducerea pe piața internă a unui element inovator în ceea ce privește procesele de fabricație sau produsul finit, care s-ar putea baza pe noduri tehnologice noi sau existente. Elementele relevante în materie de inovare ar putea viza nodul tehnologic sau materialul de substrat ori abordări care să conducă la îmbunătățiri în ceea ce privește puterea de calcul sau alte atribute de performanță, eficiența energetică, nivelul de securitate, siguranță sau fiabilitate, precum și integrarea de noi funcționalități, cum ar fi inteligența artificială (IA), capacitatea memoriei sau altele. Integrarea a diferite procese care conduc la îmbunătățirea eficienței sau automatizarea încapsulării și a asamblării sunt de asemenea exemple de inovare. În ceea ce privește beneficiile de mediu, elementele inovatoare includ o reducere cuantificabilă a cantității de energie, de apă sau de substanțe chimice utilizate ori o îmbunătățire a posibilității de reciclare a materialelor. Elementele inovatoare respective s-ar putea aplica atât nodurilor tehnologice mature, cât și celor de vârf. Ar trebui ca o astfel de inovare să nu fie deja prezentă în mod concret și nici prevăzută a fi construită în Uniune. De exemplu, o inovare similară în cercetare și dezvoltare sau în producția la scară mică nu ar exclude neapărat calificarea ulterioară drept o instalație de pionierat. Atât realizarea unei instalații noi, cât și a unei instalații substanțial modernizate ar putea conduce la calificarea drept o instalație de pionierat.

| (33) | În cazul în care o turnătorie deschisă a UE oferă capacitate de producție unor întreprinderi care nu au legătură cu operatorul instalației, turnătoria deschisă a UE ar trebui să instituie, să pună în aplicare și să mențină o separare funcțională adecvată și eficace pentru a preveni schimbul de informații confidențiale între producția internă și cea externă. Acest lucru ar trebui să se aplice tuturor informațiilor obținute în procesul de proiectare și în procesele de fabricare inițială (front-end) sau finală (back-end). |
| --- | --- |

(33)

În cazul în care o turnătorie deschisă a UE oferă capacitate de producție unor întreprinderi care nu au legătură cu operatorul instalației, turnătoria deschisă a UE ar trebui să instituie, să pună în aplicare și să mențină o separare funcțională adecvată și eficace pentru a preveni schimbul de informații confidențiale între producția internă și cea externă. Acest lucru ar trebui să se aplice tuturor informațiilor obținute în procesul de proiectare și în procesele de fabricare inițială (front-end) sau finală (back-end).

| (34) | Pentru calificarea drept instalație de producție integrată sau drept turnătorie deschisă a UE, înființarea instalației ar trebui să aibă un impact pozitiv clar cu efecte de propagare – dincolo de întreprinderea respectivă sau de statul membru în cauză – asupra lanțului valoric al semiconductorilor din Uniune, pe termen mediu și lung, cu scopul de a garanta siguranța aprovizionării și reziliența ecosistemului semiconductorilor și de a contribui la dubla tranziție verde și digitală a Uniunii. În scopul calificării drept instalații de producție integrate sau drept turnătorii deschise ale UE, pot fi luate în considerare diverse activități care vizează crearea unor efecte de propagare pozitive. Printre exemple se numără acordarea accesului la instalațiile de producție contra unui comision la valoarea de piață; punerea la dispoziția întreprinderilor mai mici de proiectare sau a platformei de proiectare virtuală a unor kituri de proiectare a procesului; diseminarea rezultatelor activităților lor de cercetare și dezvoltare; colaborarea în domeniul cercetării cu universități și institute de cercetare europene; cooperarea cu autorități naționale sau cu instituții de învățământ și de formare profesională pentru a contribui la dezvoltarea competențelor; contribuirea la proiecte de cercetare la nivelul Uniunii; oferirea de oportunități de sprijin specific pentru start-up-uri și IMM-uri. Impactul asupra mai multor state membre, inclusiv în ceea ce privește obiectivele de coeziune, ar trebui să fie considerat unul dintre indicatorii impactului pozitiv clar al unei instalații de producție integrate sau al unei turnătorii deschise a UE asupra lanțului valoric al semiconductorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(34)

Pentru calificarea drept instalație de producție integrată sau drept turnătorie deschisă a UE, înființarea instalației ar trebui să aibă un impact pozitiv clar cu efecte de propagare – dincolo de întreprinderea respectivă sau de statul membru în cauză – asupra lanțului valoric al semiconductorilor din Uniune, pe termen mediu și lung, cu scopul de a garanta siguranța aprovizionării și reziliența ecosistemului semiconductorilor și de a contribui la dubla tranziție verde și digitală a Uniunii. În scopul calificării drept instalații de producție integrate sau drept turnătorii deschise ale UE, pot fi luate în considerare diverse activități care vizează crearea unor efecte de propagare pozitive. Printre exemple se numără acordarea accesului la instalațiile de producție contra unui comision la valoarea de piață; punerea la dispoziția întreprinderilor mai mici de proiectare sau a platformei de proiectare virtuală a unor kituri de proiectare a procesului; diseminarea rezultatelor activităților lor de cercetare și dezvoltare; colaborarea în domeniul cercetării cu universități și institute de cercetare europene; cooperarea cu autorități naționale sau cu instituții de învățământ și de formare profesională pentru a contribui la dezvoltarea competențelor; contribuirea la proiecte de cercetare la nivelul Uniunii; oferirea de oportunități de sprijin specific pentru start-up-uri și IMM-uri. Impactul asupra mai multor state membre, inclusiv în ceea ce privește obiectivele de coeziune, ar trebui să fie considerat unul dintre indicatorii impactului pozitiv clar al unei instalații de producție integrate sau al unei turnătorii deschise a UE asupra lanțului valoric al semiconductorilor din Uniune.

| (35) | Este important ca instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE să nu facă obiectul aplicării extrateritoriale a obligațiilor de serviciu public impuse de țări terțe, care ar putea submina capacitatea acestora de a-și utiliza infrastructura, software-ul, serviciile, instalațiile, activele, resursele, proprietatea intelectuală sau know-how-ul necesare pentru îndeplinirea obligației privind comenzile prioritare în temeiul prezentului regulament, la care acestea ar trebui să se angajeze. |
| --- | --- |

(35)

Este important ca instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE să nu facă obiectul aplicării extrateritoriale a obligațiilor de serviciu public impuse de țări terțe, care ar putea submina capacitatea acestora de a-și utiliza infrastructura, software-ul, serviciile, instalațiile, activele, resursele, proprietatea intelectuală sau know-how-ul necesare pentru îndeplinirea obligației privind comenzile prioritare în temeiul prezentului regulament, la care acestea ar trebui să se angajeze.

| (36) | Având în vedere dezvoltarea rapidă a tehnologiilor semiconductorilor și pentru a consolida competitivitatea industrială viitoare a Uniunii, instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE ar trebui să investească în Uniune în inovarea continuă cu scopul de a realiza progrese concrete în tehnologia semiconductorilor sau de a pregăti tehnologiile de generație următoare. În acest context, instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE ar trebui să fie în măsură să testeze și să experimenteze noile dezvoltări printr-un acces preferențial la liniile-pilot instituite de inițiativă, prin intermediul unor cereri accelerate de acces la serviciile acestora. Orice astfel de acces preferențial nu ar trebui nici să excludă, nici să împiedice accesul efectiv, în termeni echitabili, al altor întreprinderi interesate, în special al start-up-urilor și al IMM-urilor, la liniile-pilot. |
| --- | --- |

(36)

Având în vedere dezvoltarea rapidă a tehnologiilor semiconductorilor și pentru a consolida competitivitatea industrială viitoare a Uniunii, instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE ar trebui să investească în Uniune în inovarea continuă cu scopul de a realiza progrese concrete în tehnologia semiconductorilor sau de a pregăti tehnologiile de generație următoare. În acest context, instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE ar trebui să fie în măsură să testeze și să experimenteze noile dezvoltări printr-un acces preferențial la liniile-pilot instituite de inițiativă, prin intermediul unor cereri accelerate de acces la serviciile acestora. Orice astfel de acces preferențial nu ar trebui nici să excludă, nici să împiedice accesul efectiv, în termeni echitabili, al altor întreprinderi interesate, în special al start-up-urilor și al IMM-urilor, la liniile-pilot.

| (37) | Ținând seama de importanța, pentru realizarea obiectivelor prezentului regulament, a unei forțe de muncă calificate și înzestrate cu competențele necesare, instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE ar trebui să sprijine rezerva de talente a Uniunii prin dezvoltarea și punerea în aplicare de formare de tip educațional și profesional și prin creșterea rezervei de forță de muncă calificată și înzestrată cu competențele necesare. |
| --- | --- |

(37)

Ținând seama de importanța, pentru realizarea obiectivelor prezentului regulament, a unei forțe de muncă calificate și înzestrate cu competențele necesare, instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE ar trebui să sprijine rezerva de talente a Uniunii prin dezvoltarea și punerea în aplicare de formare de tip educațional și profesional și prin creșterea rezervei de forță de muncă calificată și înzestrată cu competențele necesare.

| (38) | Cu scopul de a permite o procedură uniformă și transparentă pentru obținerea statutului de instalație de producție integrată sau de turnătorie deschisă a UE, decizia de acordare a acestui statut ar trebui adoptată de Comisiei la cererea unei întreprinderi individuale sau a unui consorțiu format din mai multe întreprinderi. Acordarea statutului ar trebui să fie posibilă atât pentru înființarea unei noi instalații de fabricare a semiconductorilor, cât și pentru dezvoltarea sau transformarea inovatoare semnificativă a unei instalații existente de fabricare a semiconductorilor. Pentru a reflecta importanța unei exploatări coordonate și cooperative a instalației planificate, în evaluarea sa, Comisia ar trebui să țină seama de disponibilitatea unuia sau a mai multor state membre în care solicitantul intenționează să își înființeze instalațiile de a sprijini înființarea unor astfel de instalații. În plus, la evaluarea viabilității planului de afaceri, Comisia ar putea lua în considerare rezultatele globale ale solicitantului. |
| --- | --- |

(38)

Cu scopul de a permite o procedură uniformă și transparentă pentru obținerea statutului de instalație de producție integrată sau de turnătorie deschisă a UE, decizia de acordare a acestui statut ar trebui adoptată de Comisiei la cererea unei întreprinderi individuale sau a unui consorțiu format din mai multe întreprinderi. Acordarea statutului ar trebui să fie posibilă atât pentru înființarea unei noi instalații de fabricare a semiconductorilor, cât și pentru dezvoltarea sau transformarea inovatoare semnificativă a unei instalații existente de fabricare a semiconductorilor. Pentru a reflecta importanța unei exploatări coordonate și cooperative a instalației planificate, în evaluarea sa, Comisia ar trebui să țină seama de disponibilitatea unuia sau a mai multor state membre în care solicitantul intenționează să își înființeze instalațiile de a sprijini înființarea unor astfel de instalații. În plus, la evaluarea viabilității planului de afaceri, Comisia ar putea lua în considerare rezultatele globale ale solicitantului.

| (39) | Având în vedere drepturile asociate recunoașterii drept instalație de producție integrată sau drept turnătorie deschisă a UE, Comisia ar trebui să monitorizeze dacă instalațiile cărora li s-a acordat un astfel de statut îndeplinesc în continuare cerințele stabilite în prezentul regulament. În caz contrar, Comisia ar trebui să aibă dreptul de a reexamina și, dacă este necesar, de a retrage statutul și, în consecință, drepturile aferente acestui statut. Orice decizie de retragere a statutului ar trebui să fie luată numai după consultarea Consiliului european pentru semiconductori și ar trebui să fie motivată în mod corespunzător. În consecință, întreprinderea care exploatează o instalație de producție integrată sau o turnătorie deschisă a UE ar trebui să aibă posibilitatea de a solicita în mod proactiv reexaminarea duratei statutului sau a planurilor de implementare în cazul în care circumstanțe externe neprevăzute, cum ar fi perturbări grave cu impact economic direct asupra instalației recunoscute, ar putea avea consecințe asupra capacității sale de a respecta criteriile. Pentru a ține seama de faptul că majoritatea drepturilor sunt acordate în perioada înființării, instalațiile ar trebui să facă în continuare obiectul obligației de a respecta comenzile prioritare, chiar și în cazul retragerii statutului, pentru perioada rămasă până când statutul ar fi expirat. |
| --- | --- |

(39)

Având în vedere drepturile asociate recunoașterii drept instalație de producție integrată sau drept turnătorie deschisă a UE, Comisia ar trebui să monitorizeze dacă instalațiile cărora li s-a acordat un astfel de statut îndeplinesc în continuare cerințele stabilite în prezentul regulament. În caz contrar, Comisia ar trebui să aibă dreptul de a reexamina și, dacă este necesar, de a retrage statutul și, în consecință, drepturile aferente acestui statut. Orice decizie de retragere a statutului ar trebui să fie luată numai după consultarea Consiliului european pentru semiconductori și ar trebui să fie motivată în mod corespunzător. În consecință, întreprinderea care exploatează o instalație de producție integrată sau o turnătorie deschisă a UE ar trebui să aibă posibilitatea de a solicita în mod proactiv reexaminarea duratei statutului sau a planurilor de implementare în cazul în care circumstanțe externe neprevăzute, cum ar fi perturbări grave cu impact economic direct asupra instalației recunoscute, ar putea avea consecințe asupra capacității sale de a respecta criteriile. Pentru a ține seama de faptul că majoritatea drepturilor sunt acordate în perioada înființării, instalațiile ar trebui să facă în continuare obiectul obligației de a respecta comenzile prioritare, chiar și în cazul retragerii statutului, pentru perioada rămasă până când statutul ar fi expirat.

| (40) | Având în vedere importanța lor pentru asigurarea siguranței aprovizionării și pentru crearea unui ecosistem rezilient al semiconductorilor, instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE ar trebui considerate ca fiind de interes public. Asigurarea siguranței aprovizionării cu semiconductori este importantă și pentru digitalizare, fapt care permite tranziția verde a multor altor sectoare. Pentru a atrage investiții în sectorul semiconductorilor din Uniune și a contribui la siguranța aprovizionării cu semiconductori și la reziliența ecosistemului semiconductorilor din Uniune, statele membre pot aplica măsuri de sprijin, inclusiv stimulente, și pot furniza sprijin administrativ în cadrul unor proceduri naționale de acordare a autorizațiilor pentru instalații de producție integrată și turnătorii deschise ale UE. Acest lucru nu aduce atingere competenței Comisiei în domeniul ajutoarelor de stat în temeiul articolelor 107 și 108 din TFUE, după caz. Pentru a asigura aplicarea corectă și eficientă a normelor privind ajutoarele de stat, în comunicarea sa din 8 februarie 2022 intitulată „Actul european privind cipurile”, Comisia a recunoscut deja necesitatea unei evaluări de la caz la caz în ceea ce privește ajutoarele de stat acordate instalațiilor avansate de producție a semiconductorilor cu scopul de a proteja siguranța aprovizionării și reziliența lanțului de aprovizionare al Uniunii, generând, în același timp, efecte pozitive semnificative asupra economiei în general. În plus, procedurile de recunoaștere drept instalații de producție integrate sau turnătorii deschise ale UE și de autorizare a ajutoarelor de stat, după caz, se vor desfășura în paralel pentru a accelera procesul decizional. Statele membre ar trebui să sprijine înființarea de instalații de producție integrate și de turnătorii deschise ale UE în conformitate cu dreptul Uniunii. Atunci când furnizează măsuri de sprijin pentru instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE, statele membre ar trebui să poată avea în vedere stabilirea unor cerințe nediscriminatorii legate de protecția și securitatea intelectuală, inclusiv securitatea cibernetică, și de confidențialitate și ar putea recomanda măsuri de atenuare pentru a aborda riscurile specifice legate de ingerințe, de transferurile forțate de tehnologie și de furtul de proprietate intelectuală de către entități din țări terțe. |
| --- | --- |

(40)

Având în vedere importanța lor pentru asigurarea siguranței aprovizionării și pentru crearea unui ecosistem rezilient al semiconductorilor, instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE ar trebui considerate ca fiind de interes public. Asigurarea siguranței aprovizionării cu semiconductori este importantă și pentru digitalizare, fapt care permite tranziția verde a multor altor sectoare. Pentru a atrage investiții în sectorul semiconductorilor din Uniune și a contribui la siguranța aprovizionării cu semiconductori și la reziliența ecosistemului semiconductorilor din Uniune, statele membre pot aplica măsuri de sprijin, inclusiv stimulente, și pot furniza sprijin administrativ în cadrul unor proceduri naționale de acordare a autorizațiilor pentru instalații de producție integrată și turnătorii deschise ale UE. Acest lucru nu aduce atingere competenței Comisiei în domeniul ajutoarelor de stat în temeiul articolelor 107 și 108 din TFUE, după caz. Pentru a asigura aplicarea corectă și eficientă a normelor privind ajutoarele de stat, în comunicarea sa din 8 februarie 2022 intitulată „Actul european privind cipurile”, Comisia a recunoscut deja necesitatea unei evaluări de la caz la caz în ceea ce privește ajutoarele de stat acordate instalațiilor avansate de producție a semiconductorilor cu scopul de a proteja siguranța aprovizionării și reziliența lanțului de aprovizionare al Uniunii, generând, în același timp, efecte pozitive semnificative asupra economiei în general. În plus, procedurile de recunoaștere drept instalații de producție integrate sau turnătorii deschise ale UE și de autorizare a ajutoarelor de stat, după caz, se vor desfășura în paralel pentru a accelera procesul decizional. Statele membre ar trebui să sprijine înființarea de instalații de producție integrate și de turnătorii deschise ale UE în conformitate cu dreptul Uniunii. Atunci când furnizează măsuri de sprijin pentru instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE, statele membre ar trebui să poată avea în vedere stabilirea unor cerințe nediscriminatorii legate de protecția și securitatea intelectuală, inclusiv securitatea cibernetică, și de confidențialitate și ar putea recomanda măsuri de atenuare pentru a aborda riscurile specifice legate de ingerințe, de transferurile forțate de tehnologie și de furtul de proprietate intelectuală de către entități din țări terțe.

| (41) | Pentru a încuraja înființarea capabilităților de proiectare aferente necesare, statele membre pot oferi sprijin pentru astfel de activități în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat pe baza articolelor 107 și 108 din TFUE, inclusiv în temeiul cadrului pentru ajutoarele de stat pentru C&D&I sau al Regulamentului (UE) nr. 651/2014 al Comisiei (14). |
| --- | --- |

(41)

Pentru a încuraja înființarea capabilităților de proiectare aferente necesare, statele membre pot oferi sprijin pentru astfel de activități în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat pe baza articolelor 107 și 108 din TFUE, inclusiv în temeiul cadrului pentru ajutoarele de stat pentru C&D&I sau al Regulamentului (UE) nr. 651/2014 al Comisiei (14).

| (42) | Este necesar ca instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE să fie înființate cât mai repede cu putință, menținând în același timp sarcina administrativă la un nivel minim. Din acest motiv, statele membre ar trebui să trateze cât mai rapid posibil cererile legate de planificarea, construirea și exploatarea instalațiilor de producție integrate și a turnătoriilor deschise ale UE. Statele membre ar trebui să poată numi o autoritate care să faciliteze și să coordoneze procesele de acordare a autorizațiilor care ar putea numi un coordonator, servind drept punct unic de contact pentru proiect. În plus, în cazul în care este necesar pentru acordarea unei derogări în temeiul Directivei 92/43/CEE a Consiliului (15) și al Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (16), înființarea și exploatarea acestor instalații poate fi considerată ca fiind de interes public major în înțelesul directivelor menționate, cu condiția ca celelalte condiții prevăzute în dispozițiile respective să fie îndeplinite. Acest lucru nu aduce atingere aplicabilității sau punerii în aplicare a altor acte din dreptul Uniunii în domeniul mediului. |
| --- | --- |

(42)

Este necesar ca instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE să fie înființate cât mai repede cu putință, menținând în același timp sarcina administrativă la un nivel minim. Din acest motiv, statele membre ar trebui să trateze cât mai rapid posibil cererile legate de planificarea, construirea și exploatarea instalațiilor de producție integrate și a turnătoriilor deschise ale UE. Statele membre ar trebui să poată numi o autoritate care să faciliteze și să coordoneze procesele de acordare a autorizațiilor care ar putea numi un coordonator, servind drept punct unic de contact pentru proiect. În plus, în cazul în care este necesar pentru acordarea unei derogări în temeiul Directivei 92/43/CEE a Consiliului (15) și al Directivei 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (16), înființarea și exploatarea acestor instalații poate fi considerată ca fiind de interes public major în înțelesul directivelor menționate, cu condiția ca celelalte condiții prevăzute în dispozițiile respective să fie îndeplinite. Acest lucru nu aduce atingere aplicabilității sau punerii în aplicare a altor acte din dreptul Uniunii în domeniul mediului.

| (43) | Întreprinderile inovatoare de înaltă tehnologie sunt din ce în ce mai expuse unor practici care vizează însușirea frauduloasă a informațiilor confidențiale, a secretelor comerciale și a datelor protejate, cum ar fi furtul de proprietate intelectuală, copierea neautorizată, transferurile forțate de tehnologie, spionajul economic sau încălcarea cerințelor de confidențialitate, din interiorul și în special din afara Uniunii. Evoluțiile recente, cum ar fi recurgerea sporită la externalizare, lanțurile valorice mondiale mai lungi și utilizarea sporită a tehnologiei informației și comunicațiilor, contribuie la creșterea riscului de apariție a unor astfel de practici. Dobândirea, utilizarea sau divulgarea ilegală a unor informații confidențiale, secrete comerciale sau date protejate compromite posibilitatea deținătorilor legitimi ai informațiilor sau datelor respective de a obține beneficii, ca pionieri, de pe urma eforturilor lor legate de inovare. Pentru a asigura protecția informațiilor confidențiale, a secretelor comerciale și a datelor protejate, prezentul regulament ar trebui pus în aplicare într-un mod care să respecte pe deplin cadrul Uniunii și internațional în materie de protecție a datelor și de protecție și asigurare a respectării drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17), Directivele 2004/48/CE și (UE) 2016/943 și Directiva (UE) 2019/790 a Parlamentului European și a Consiliului (18). Pentru a aborda în continuare principalele riscuri din cadrul lanțului de aprovizionare, statele membre pot recurge la posibilitatea prevăzută de Directiva (UE) 2022/2555 a Parlamentului European și a Consiliului (19) de a efectua evaluări coordonate ale riscurilor în materie de securitate ale lanțurilor de aprovizionare critice, astfel cum au fost efectuate pentru rețelele 5G în urma Recomandării (UE) 2019/534 a Comisiei (20), cu scopul de a identifica, pentru fiecare sector, amenințările și vulnerabilitățile relevante și de a identifica măsuri, planuri de atenuare și bune practici pentru a contracara dependențele critice, potențialele puncte unice de eșec, amenințările, vulnerabilitățile și alte riscuri asociate lanțului de aprovizionare. |
| --- | --- |

(43)

Întreprinderile inovatoare de înaltă tehnologie sunt din ce în ce mai expuse unor practici care vizează însușirea frauduloasă a informațiilor confidențiale, a secretelor comerciale și a datelor protejate, cum ar fi furtul de proprietate intelectuală, copierea neautorizată, transferurile forțate de tehnologie, spionajul economic sau încălcarea cerințelor de confidențialitate, din interiorul și în special din afara Uniunii. Evoluțiile recente, cum ar fi recurgerea sporită la externalizare, lanțurile valorice mondiale mai lungi și utilizarea sporită a tehnologiei informației și comunicațiilor, contribuie la creșterea riscului de apariție a unor astfel de practici. Dobândirea, utilizarea sau divulgarea ilegală a unor informații confidențiale, secrete comerciale sau date protejate compromite posibilitatea deținătorilor legitimi ai informațiilor sau datelor respective de a obține beneficii, ca pionieri, de pe urma eforturilor lor legate de inovare. Pentru a asigura protecția informațiilor confidențiale, a secretelor comerciale și a datelor protejate, prezentul regulament ar trebui pus în aplicare într-un mod care să respecte pe deplin cadrul Uniunii și internațional în materie de protecție a datelor și de protecție și asigurare a respectării drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului (17), Directivele 2004/48/CE și (UE) 2016/943 și Directiva (UE) 2019/790 a Parlamentului European și a Consiliului (18). Pentru a aborda în continuare principalele riscuri din cadrul lanțului de aprovizionare, statele membre pot recurge la posibilitatea prevăzută de Directiva (UE) 2022/2555 a Parlamentului European și a Consiliului (19) de a efectua evaluări coordonate ale riscurilor în materie de securitate ale lanțurilor de aprovizionare critice, astfel cum au fost efectuate pentru rețelele 5G în urma Recomandării (UE) 2019/534 a Comisiei (20), cu scopul de a identifica, pentru fiecare sector, amenințările și vulnerabilitățile relevante și de a identifica măsuri, planuri de atenuare și bune practici pentru a contracara dependențele critice, potențialele puncte unice de eșec, amenințările, vulnerabilitățile și alte riscuri asociate lanțului de aprovizionare.

| (44) | Existența unor standarde comune pentru cipuri ecologice, fabricate în mod sustenabil, fiabile și sigure ar fi extrem de benefică pentru piața internă. Viitoarele dispozitive, sisteme și platforme de conectivitate inteligente vor trebui să se bazeze pe cipuri semiconductoare avansate și să îndeplinească cerințe ecologice, de fiabilitate și de securitate cibernetică ce vor depinde în mare măsură de caracteristicile tehnologiei subiacente. În acest scop, Uniunea ar trebui să elaboreze proceduri de certificare de referință și să solicite industriei să elaboreze în comun astfel de proceduri pentru sectoare și tehnologii specifice care au un potențial impact social ridicat. |
| --- | --- |

(44)

Existența unor standarde comune pentru cipuri ecologice, fabricate în mod sustenabil, fiabile și sigure ar fi extrem de benefică pentru piața internă. Viitoarele dispozitive, sisteme și platforme de conectivitate inteligente vor trebui să se bazeze pe cipuri semiconductoare avansate și să îndeplinească cerințe ecologice, de fiabilitate și de securitate cibernetică ce vor depinde în mare măsură de caracteristicile tehnologiei subiacente. În acest scop, Uniunea ar trebui să elaboreze proceduri de certificare de referință și să solicite industriei să elaboreze în comun astfel de proceduri pentru sectoare și tehnologii specifice care au un potențial impact social ridicat.

| (45) | În acest context, Comisia, în consultare cu Consiliul european pentru semiconductori și cu implicarea corespunzătoare a părților interesate, ar trebui să identifice sectoarele și produsele care se bazează pe tehnologiile semiconductorilor sau le utilizează pe scară largă și care au nevoie de cipuri ecologice, fiabile și sigure certificate. Identificarea unor astfel de sectoare și produse ar putea stimula adoptarea standardelor europene și internaționale de gestionare a riscurilor. |
| --- | --- |

(45)

În acest context, Comisia, în consultare cu Consiliul european pentru semiconductori și cu implicarea corespunzătoare a părților interesate, ar trebui să identifice sectoarele și produsele care se bazează pe tehnologiile semiconductorilor sau le utilizează pe scară largă și care au nevoie de cipuri ecologice, fiabile și sigure certificate. Identificarea unor astfel de sectoare și produse ar putea stimula adoptarea standardelor europene și internaționale de gestionare a riscurilor.

| (46) | Având în vedere complexitățile lanțului de aprovizionare cu semiconductori și riscul de penurii viitoare, prezentul regulament ar trebui să prevadă instrumente pentru o abordare coordonată în ceea ce privește cartografierea strategică și monitorizarea sectorului semiconductorilor și abordarea eficace a posibilelor perturbări ale pieței în mod proporționat. |
| --- | --- |

(46)

Având în vedere complexitățile lanțului de aprovizionare cu semiconductori și riscul de penurii viitoare, prezentul regulament ar trebui să prevadă instrumente pentru o abordare coordonată în ceea ce privește cartografierea strategică și monitorizarea sectorului semiconductorilor și abordarea eficace a posibilelor perturbări ale pieței în mod proporționat.

| (47) | Obiectivul unei cartografieri strategice a sectorului semiconductorilor ar trebui să fie de a furniza o analiză a punctelor forte și a punctelor slabe ale Uniunii în sectoarele semiconductorilor de la nivel mondial, cu scopul de a oferi o bază pentru măsurile de asigurare a siguranței aprovizionării și a rezilienței ecosistemului semiconductorilor din Uniune. În acest scop, cartografierea strategică ar trebui să identifice factori precum produsele esențiale și infrastructurile critice de pe piața internă care depind de aprovizionarea cu semiconductori, principalele industrii utilizatoare și nevoile lor actuale și preconizate, segmente-cheie ale lanțului de aprovizionare cu semiconductori din Uniune, caracteristicile tehnologice, dependențele de tehnologia și furnizorii din țări terțe, blocajele din sectorul semiconductorilor din Uniune, nevoile actuale și preconizate în materie de competențe și de acces la forță de muncă calificată și, după caz, impactul potențial al măsurilor din setul de instrumente de urgență. Cartografierea strategică ar trebui să se bazeze pe date disponibile public și contra cost și, dacă este necesar, pe date obținute în urma unor cereri voluntare de informații adresate întreprinderilor, în consultare cu Consiliul european pentru semiconductori. |
| --- | --- |

(47)

Obiectivul unei cartografieri strategice a sectorului semiconductorilor ar trebui să fie de a furniza o analiză a punctelor forte și a punctelor slabe ale Uniunii în sectoarele semiconductorilor de la nivel mondial, cu scopul de a oferi o bază pentru măsurile de asigurare a siguranței aprovizionării și a rezilienței ecosistemului semiconductorilor din Uniune. În acest scop, cartografierea strategică ar trebui să identifice factori precum produsele esențiale și infrastructurile critice de pe piața internă care depind de aprovizionarea cu semiconductori, principalele industrii utilizatoare și nevoile lor actuale și preconizate, segmente-cheie ale lanțului de aprovizionare cu semiconductori din Uniune, caracteristicile tehnologice, dependențele de tehnologia și furnizorii din țări terțe, blocajele din sectorul semiconductorilor din Uniune, nevoile actuale și preconizate în materie de competențe și de acces la forță de muncă calificată și, după caz, impactul potențial al măsurilor din setul de instrumente de urgență. Cartografierea strategică ar trebui să se bazeze pe date disponibile public și contra cost și, dacă este necesar, pe date obținute în urma unor cereri voluntare de informații adresate întreprinderilor, în consultare cu Consiliul european pentru semiconductori.

| (48) | Pentru a anticipa și a se pregăti pentru viitoare perturbări ale diferitelor etape ale lanțului valoric al semiconductorilor în Uniune și ale comerțului din Uniune, Comisia, asistată de Consiliul european pentru semiconductori și pe baza rezultatelor cartografierii strategice, ar trebui să identifice indicatorii de avertizare timpurie și să elaboreze o listă a acestora. Astfel de indicatori ar putea include creșteri atipice ale termenelor de execuție, disponibilitatea materiilor prime, a produselor intermediare și a capitalului uman necesare pentru fabricarea semiconductorilor sau a echipamentelor de producție adecvate, cererea estimată de semiconductori pe piața Uniunii și pe piețele mondiale, creșterile prețurilor care depășesc fluctuațiile normale ale prețurilor, efectul accidentelor, al atacurilor, al dezastrelor naturale sau al altor evenimente grave, efectul politicilor comerciale, al tarifelor, al restricțiilor la export, al barierelor comerciale și al altor măsuri legate de comerț, precum și efectul închiderii întreprinderilor, al delocalizărilor sau al achizițiilor principalilor actori de pe piață. Activitățile de monitorizare ale Comisiei ar trebui să se axeze pe acești indicatori de avertizare timpurie. |
| --- | --- |

(48)

Pentru a anticipa și a se pregăti pentru viitoare perturbări ale diferitelor etape ale lanțului valoric al semiconductorilor în Uniune și ale comerțului din Uniune, Comisia, asistată de Consiliul european pentru semiconductori și pe baza rezultatelor cartografierii strategice, ar trebui să identifice indicatorii de avertizare timpurie și să elaboreze o listă a acestora. Astfel de indicatori ar putea include creșteri atipice ale termenelor de execuție, disponibilitatea materiilor prime, a produselor intermediare și a capitalului uman necesare pentru fabricarea semiconductorilor sau a echipamentelor de producție adecvate, cererea estimată de semiconductori pe piața Uniunii și pe piețele mondiale, creșterile prețurilor care depășesc fluctuațiile normale ale prețurilor, efectul accidentelor, al atacurilor, al dezastrelor naturale sau al altor evenimente grave, efectul politicilor comerciale, al tarifelor, al restricțiilor la export, al barierelor comerciale și al altor măsuri legate de comerț, precum și efectul închiderii întreprinderilor, al delocalizărilor sau al achizițiilor principalilor actori de pe piață. Activitățile de monitorizare ale Comisiei ar trebui să se axeze pe acești indicatori de avertizare timpurie.

| (49) | Având în vedere complexitatea, evoluția rapidă și interconectarea lanțurilor valorice ale semiconductorilor, în care sunt implicați diferiți actori, este necesară o abordare coordonată a monitorizării pentru a spori capacitatea de a atenua riscurile ce pot afecta negativ aprovizionarea cu semiconductori și pentru a consolida înțelegerea dinamicii lanțului valoric al semiconductorilor. În consultare cu Consiliul european pentru semiconductori, Comisia ar trebui să monitorizeze lanțul valoric al semiconductorilor, axându-se pe indicatorii de alertă timpurie și identificând cele mai bune practici de atenuare a riscurilor și de asigurare a unei transparențe sporite în cadrul lanțului valoric al semiconductorilor, astfel încât acest lucru să nu reprezinte o sarcină administrativă excesivă pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

(49)

Având în vedere complexitatea, evoluția rapidă și interconectarea lanțurilor valorice ale semiconductorilor, în care sunt implicați diferiți actori, este necesară o abordare coordonată a monitorizării pentru a spori capacitatea de a atenua riscurile ce pot afecta negativ aprovizionarea cu semiconductori și pentru a consolida înțelegerea dinamicii lanțului valoric al semiconductorilor. În consultare cu Consiliul european pentru semiconductori, Comisia ar trebui să monitorizeze lanțul valoric al semiconductorilor, axându-se pe indicatorii de alertă timpurie și identificând cele mai bune practici de atenuare a riscurilor și de asigurare a unei transparențe sporite în cadrul lanțului valoric al semiconductorilor, astfel încât acest lucru să nu reprezinte o sarcină administrativă excesivă pentru întreprinderi, în special pentru IMM-uri.

| (50) | Pentru a reduce la minimum sarcina asupra întreprinderilor care participă la monitorizare și pentru a se asigura că informațiile obținute pot fi compilate în mod pertinent, Comisia ar trebui să prevadă mijloace standardizate și securizate pentru orice colectare de informații. Aceste mijloace ar trebui să asigure faptul că toate informațiile colectate sunt tratate în mod confidențial, asigurându-se secretul de afaceri și securitatea cibernetică. |
| --- | --- |

(50)

Pentru a reduce la minimum sarcina asupra întreprinderilor care participă la monitorizare și pentru a se asigura că informațiile obținute pot fi compilate în mod pertinent, Comisia ar trebui să prevadă mijloace standardizate și securizate pentru orice colectare de informații. Aceste mijloace ar trebui să asigure faptul că toate informațiile colectate sunt tratate în mod confidențial, asigurându-se secretul de afaceri și securitatea cibernetică.

| (51) | Constatările relevante, inclusiv informațiile furnizate de părțile interesate și de asociațiile industriale relevante, ar trebui furnizate Consiliului european pentru semiconductori pentru a permite un schimb periodic de informații și pentru a integra informațiile într-o imagine de ansamblu a monitorizării lanțurilor valorice ale semiconductorilor. |
| --- | --- |

(51)

Constatările relevante, inclusiv informațiile furnizate de părțile interesate și de asociațiile industriale relevante, ar trebui furnizate Consiliului european pentru semiconductori pentru a permite un schimb periodic de informații și pentru a integra informațiile într-o imagine de ansamblu a monitorizării lanțurilor valorice ale semiconductorilor.

| (52) | Pentru a facilita aceste activități de monitorizare, autoritățile naționale competente ale statelor membre ar trebui să elaboreze o listă de contacte cu toate întreprinderile relevante care își desfășoară activitatea de-a lungul lanțului de aprovizionare cu semiconductori și care sunt stabilite pe teritoriul lor național. Respectiva listă ar trebui să permită identificarea respondenților corespunzători la solicitările voluntare de informații. Nu ar trebui să fie necesar ca lista să fie exhaustivă. Lista ar trebui administrată cu respectarea deplină a normelor de confidențialitate aplicabile. |
| --- | --- |

(52)

Pentru a facilita aceste activități de monitorizare, autoritățile naționale competente ale statelor membre ar trebui să elaboreze o listă de contacte cu toate întreprinderile relevante care își desfășoară activitatea de-a lungul lanțului de aprovizionare cu semiconductori și care sunt stabilite pe teritoriul lor național. Respectiva listă ar trebui să permită identificarea respondenților corespunzători la solicitările voluntare de informații. Nu ar trebui să fie necesar ca lista să fie exhaustivă. Lista ar trebui administrată cu respectarea deplină a normelor de confidențialitate aplicabile.

| (53) | Disponibilitatea unor resurse umane, financiare și tehnice adecvate ar permite o executare eficientă a sarcinilor în temeiul prezentului regulament și ar contribui la realizarea obiectivelor stabilite în acesta. Prin urmare, fără a aduce atingere procedurii bugetare și autonomiei sale administrative, Comisia ar trebui să utilizeze resursele în mod optim pentru a se asigura că își poate exercita competențele și îndeplini sarcinile în mod eficace în temeiul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(53)

Disponibilitatea unor resurse umane, financiare și tehnice adecvate ar permite o executare eficientă a sarcinilor în temeiul prezentului regulament și ar contribui la realizarea obiectivelor stabilite în acesta. Prin urmare, fără a aduce atingere procedurii bugetare și autonomiei sale administrative, Comisia ar trebui să utilizeze resursele în mod optim pentru a se asigura că își poate exercita competențele și îndeplini sarcinile în mod eficace în temeiul prezentului regulament.

| (54) | O serie de întreprinderi care furnizează servicii sau bunuri legate de semiconductori sunt considerate esențiale pentru eficacitatea lanțului de aprovizionare cu semiconductori în ecosistemul semiconductorilor din Uniune, având în vedere numărul de întreprinderi din Uniune care depind de produsele lor, cota lor de piață la nivelul Uniunii sau la nivel mondial, importanța lor pentru a asigura un nivel suficient de aprovizionare sau posibilul impact al întreruperii aprovizionării cu produsele sau serviciile lor. Statele membre, în cooperare cu Comisia, ar trebui să identifice respectivii actori principali de pe piață de pe teritoriile lor. |
| --- | --- |

(54)

O serie de întreprinderi care furnizează servicii sau bunuri legate de semiconductori sunt considerate esențiale pentru eficacitatea lanțului de aprovizionare cu semiconductori în ecosistemul semiconductorilor din Uniune, având în vedere numărul de întreprinderi din Uniune care depind de produsele lor, cota lor de piață la nivelul Uniunii sau la nivel mondial, importanța lor pentru a asigura un nivel suficient de aprovizionare sau posibilul impact al întreruperii aprovizionării cu produsele sau serviciile lor. Statele membre, în cooperare cu Comisia, ar trebui să identifice respectivii actori principali de pe piață de pe teritoriile lor.

| (55) | În temeiul articolului 4 din Regulamentul (UE) 2019/452, pentru a stabili dacă o investiție străină directă este de natură să afecteze securitatea sau ordinea publică, statele membre și Comisia pot lua în considerare efectele sale potențiale asupra tehnologiilor critice și a produselor cu dublă utilizare, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 1 din Regulamentul (CE) nr. 428/2009 al Consiliului (21), inclusiv asupra semiconductorilor. |
| --- | --- |

(55)

În temeiul articolului 4 din Regulamentul (UE) 2019/452, pentru a stabili dacă o investiție străină directă este de natură să afecteze securitatea sau ordinea publică, statele membre și Comisia pot lua în considerare efectele sale potențiale asupra tehnologiilor critice și a produselor cu dublă utilizare, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 1 din Regulamentul (CE) nr. 428/2009 al Consiliului (21), inclusiv asupra semiconductorilor.

| (56) | Ca parte a monitorizării, statele membre ar trebui să analizeze în mod specific integritatea activităților desfășurate de principalii actori de pe piață. Statul membru în cauză ar putea aduce astfel de chestiuni în atenția Consiliului european pentru semiconductori. |
| --- | --- |

(56)

Ca parte a monitorizării, statele membre ar trebui să analizeze în mod specific integritatea activităților desfășurate de principalii actori de pe piață. Statul membru în cauză ar putea aduce astfel de chestiuni în atenția Consiliului european pentru semiconductori.

| (57) | Pentru a permite anticiparea penuriilor potențiale, autoritățile naționale competente ar trebui să avertizeze Comisia în cazul în care iau cunoștință de existența unui risc de perturbare gravă a aprovizionării cu semiconductori sau când au informații concrete și fiabile cu privire la materializarea oricărui alt factor de risc sau eveniment relevant. Pentru a asigura o abordare coordonată, Comisia ar trebui ca, atunci când ia cunoștință de existența unui risc de perturbare gravă a aprovizionării cu semiconductori sau când are informații concrete și fiabile cu privire la materializarea oricărui alt factor de risc sau eveniment relevant, în urma unei avertizări din partea partenerilor internaționali, să convoace o reuniune extraordinară a Consiliului european pentru semiconductori cu scopul de a discuta despre severitatea perturbărilor și despre posibila inițiere a procedurii de declanșare a stadiului de criză și de a analiza dacă este oportun, necesar și proporțional ca statele membre să efectueze achiziții comune coordonate ca măsură preventivă, precum și să inițieze dialoguri cu părțile interesate, în vederea identificării, pregătirii și, eventual, a coordonării unor astfel de măsuri preventive. În cadrul respectivului dialog, Consiliul european pentru semiconductori și Comisia ar trebui să țină seama de opiniile părților interesate din lanțul valoric al semiconductorilor. Comisia ar trebui să consulte și să coopereze cu țările terțe relevante pentru a aborda în comun perturbările din lanțul internațional de aprovizionare, în conformitate cu obligațiile internaționale și fără a aduce atingere cerințelor procedurale. |
| --- | --- |

(57)

Pentru a permite anticiparea penuriilor potențiale, autoritățile naționale competente ar trebui să avertizeze Comisia în cazul în care iau cunoștință de existența unui risc de perturbare gravă a aprovizionării cu semiconductori sau când au informații concrete și fiabile cu privire la materializarea oricărui alt factor de risc sau eveniment relevant. Pentru a asigura o abordare coordonată, Comisia ar trebui ca, atunci când ia cunoștință de existența unui risc de perturbare gravă a aprovizionării cu semiconductori sau când are informații concrete și fiabile cu privire la materializarea oricărui alt factor de risc sau eveniment relevant, în urma unei avertizări din partea partenerilor internaționali, să convoace o reuniune extraordinară a Consiliului european pentru semiconductori cu scopul de a discuta despre severitatea perturbărilor și despre posibila inițiere a procedurii de declanșare a stadiului de criză și de a analiza dacă este oportun, necesar și proporțional ca statele membre să efectueze achiziții comune coordonate ca măsură preventivă, precum și să inițieze dialoguri cu părțile interesate, în vederea identificării, pregătirii și, eventual, a coordonării unor astfel de măsuri preventive. În cadrul respectivului dialog, Consiliul european pentru semiconductori și Comisia ar trebui să țină seama de opiniile părților interesate din lanțul valoric al semiconductorilor. Comisia ar trebui să consulte și să coopereze cu țările terțe relevante pentru a aborda în comun perturbările din lanțul internațional de aprovizionare, în conformitate cu obligațiile internaționale și fără a aduce atingere cerințelor procedurale.

| (58) | Stadiul de criză a semiconductorilor ar trebui activat în cazul existenței unor dovezi concrete, serioase și fiabile privind o astfel de criză. O criză a semiconductorilor survine în cazul în care apar perturbări grave ale aprovizionării cu semiconductori sau obstacole grave în calea comerțului cu semiconductori în Uniune care produc penurii semnificative de semiconductori, de produse intermediare sau de materii prime ori prelucrate, iar aceste penurii semnificative împiedică furnizarea, repararea și întreținerea produselor esențiale utilizate de sectoarele critice, de exemplu echipamente medicale și de diagnosticare, într-o asemenea măsură încât acest lucru ar avea grave efecte dăunătoare asupra funcționării sectoarelor critice din cauza impactului lor asupra societății, economiei și securității Uniunii. |
| --- | --- |

(58)

Stadiul de criză a semiconductorilor ar trebui activat în cazul existenței unor dovezi concrete, serioase și fiabile privind o astfel de criză. O criză a semiconductorilor survine în cazul în care apar perturbări grave ale aprovizionării cu semiconductori sau obstacole grave în calea comerțului cu semiconductori în Uniune care produc penurii semnificative de semiconductori, de produse intermediare sau de materii prime ori prelucrate, iar aceste penurii semnificative împiedică furnizarea, repararea și întreținerea produselor esențiale utilizate de sectoarele critice, de exemplu echipamente medicale și de diagnosticare, într-o asemenea măsură încât acest lucru ar avea grave efecte dăunătoare asupra funcționării sectoarelor critice din cauza impactului lor asupra societății, economiei și securității Uniunii.

| (59) | Pentru a asigura un răspuns flexibil și eficace la o astfel de criză a semiconductorilor, Comisia, atunci când ia cunoștință de o potențială criză a semiconductorilor, ar trebui să evalueze dacă sunt îndeplinite condițiile pentru declanșarea stadiului de criză. Dacă această evaluare aduce dovezi concrete, serioase și fiabile ale unei crize a semiconductorilor, Comisia ar trebui să fie în măsură să prezinte Consiliului o propunere de declanșare a stadiului de criză pentru o perioadă de timp prestabilită, de maximum 12 luni, ținând seama de avizul Consiliului european pentru semiconductori. Comisia ar trebui să evalueze necesitatea prelungirii sau a încheierii anticipate a stadiului de criză și să inițieze procedura respectivă, în cazul în care se stabilește o astfel de necesitate, ținând seama de avizul Consiliului european pentru semiconductori. |
| --- | --- |

(59)

Pentru a asigura un răspuns flexibil și eficace la o astfel de criză a semiconductorilor, Comisia, atunci când ia cunoștință de o potențială criză a semiconductorilor, ar trebui să evalueze dacă sunt îndeplinite condițiile pentru declanșarea stadiului de criză. Dacă această evaluare aduce dovezi concrete, serioase și fiabile ale unei crize a semiconductorilor, Comisia ar trebui să fie în măsură să prezinte Consiliului o propunere de declanșare a stadiului de criză pentru o perioadă de timp prestabilită, de maximum 12 luni, ținând seama de avizul Consiliului european pentru semiconductori. Comisia ar trebui să evalueze necesitatea prelungirii sau a încheierii anticipate a stadiului de criză și să inițieze procedura respectivă, în cazul în care se stabilește o astfel de necesitate, ținând seama de avizul Consiliului european pentru semiconductori.

| (60) | Având în vedere caracterul sensibil al declanșării stadiului de criză și al măsurilor potențiale care pot fi luate în consecință, inclusiv impactul semnificativ pe care astfel de măsuri l-ar putea avea asupra întreprinderilor private din Uniune, ar trebui să i se confere Consiliului competența de a adopta un act de punere în aplicare în ceea ce privește declanșarea, prelungirea și încheierea stadiului de criză în cazul unei crize a semiconductorilor. |
| --- | --- |

(60)

Având în vedere caracterul sensibil al declanșării stadiului de criză și al măsurilor potențiale care pot fi luate în consecință, inclusiv impactul semnificativ pe care astfel de măsuri l-ar putea avea asupra întreprinderilor private din Uniune, ar trebui să i se confere Consiliului competența de a adopta un act de punere în aplicare în ceea ce privește declanșarea, prelungirea și încheierea stadiului de criză în cazul unei crize a semiconductorilor.

| (61) | Cooperarea strânsă dintre Comisie și statele membre și coordonarea oricăror măsuri naționale luate cu privire la lanțul de aprovizionare cu semiconductori sunt indispensabile în stadiul de criză, în vederea abordării întreruperilor cu coerența, reziliența și eficacitatea necesare. În acest scop, Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să organizeze reuniuni extraordinare, dacă acest lucru este necesar. Orice măsuri luate ar trebui să fie strict limitate la durata stadiului de criză. |
| --- | --- |

(61)

Cooperarea strânsă dintre Comisie și statele membre și coordonarea oricăror măsuri naționale luate cu privire la lanțul de aprovizionare cu semiconductori sunt indispensabile în stadiul de criză, în vederea abordării întreruperilor cu coerența, reziliența și eficacitatea necesare. În acest scop, Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să organizeze reuniuni extraordinare, dacă acest lucru este necesar. Orice măsuri luate ar trebui să fie strict limitate la durata stadiului de criză.

| (62) | Pentru ca Uniunea să ofere un răspuns rapid, eficient și coordonat la o criză a semiconductorilor, este necesar să se furnizeze în timp util Comisiei și statelor membre, prin intermediul Consiliului european pentru semiconductori, informații actualizate privind situația operațională în curs, precum și să se asigure că pot fi luate măsuri eficace pentru a garanta aprovizionarea cu semiconductori a sectoarelor critice afectate. Ar trebui identificate și puse în aplicare măsuri adecvate, eficace și proporționale atunci când este declanșat stadiul de criză, fără a aduce atingere unei posibile colaborări internaționale continue cu partenerii relevanți în vederea atenuării situației evolutive a crizei. După caz, Comisia ar trebui să solicite informații de la întreprinderile de-a lungul lanțului de aprovizionare cu semiconductori. În plus, Comisia ar trebui să fie în măsură, atunci când este necesar și proporțional, să solicite ca instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE să accepte și să acorde prioritate unei comenzi de fabricare a unor produse necesare în situații de criză și să acționeze ca organism central de achiziție atunci când este mandatată de statele membre. Comisia ar trebui să limiteze măsurile la anumite sectoare critice. Consiliul european pentru semiconductori poate, de asemenea, să evalueze și să ofere consiliere cu privire la măsuri adecvate și eficace. În plus, Consiliul european pentru semiconductori poate oferi consiliere privind necesitatea introducerii unor măsuri de protecție în temeiul Regulamentului (UE) 2015/479 al Parlamentului European și al Consiliului (22). Utilizarea tuturor măsurilor de urgență ar trebui să fie proporțională și limitată la ceea ce este necesar pentru a aborda criza semiconductorilor în interesul superior al Uniunii. Comisia ar trebui să informeze periodic Parlamentul European și Consiliul cu privire la măsurile luate și la motivele care stau la baza acestora. După consultarea Consiliului european pentru semiconductori, Comisia poate emite orientări suplimentare privind punerea în aplicare și utilizarea măsurilor de urgență. |
| --- | --- |

(62)

Pentru ca Uniunea să ofere un răspuns rapid, eficient și coordonat la o criză a semiconductorilor, este necesar să se furnizeze în timp util Comisiei și statelor membre, prin intermediul Consiliului european pentru semiconductori, informații actualizate privind situația operațională în curs, precum și să se asigure că pot fi luate măsuri eficace pentru a garanta aprovizionarea cu semiconductori a sectoarelor critice afectate. Ar trebui identificate și puse în aplicare măsuri adecvate, eficace și proporționale atunci când este declanșat stadiul de criză, fără a aduce atingere unei posibile colaborări internaționale continue cu partenerii relevanți în vederea atenuării situației evolutive a crizei. După caz, Comisia ar trebui să solicite informații de la întreprinderile de-a lungul lanțului de aprovizionare cu semiconductori. În plus, Comisia ar trebui să fie în măsură, atunci când este necesar și proporțional, să solicite ca instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE să accepte și să acorde prioritate unei comenzi de fabricare a unor produse necesare în situații de criză și să acționeze ca organism central de achiziție atunci când este mandatată de statele membre. Comisia ar trebui să limiteze măsurile la anumite sectoare critice. Consiliul european pentru semiconductori poate, de asemenea, să evalueze și să ofere consiliere cu privire la măsuri adecvate și eficace. În plus, Consiliul european pentru semiconductori poate oferi consiliere privind necesitatea introducerii unor măsuri de protecție în temeiul Regulamentului (UE) 2015/479 al Parlamentului European și al Consiliului (22). Utilizarea tuturor măsurilor de urgență ar trebui să fie proporțională și limitată la ceea ce este necesar pentru a aborda criza semiconductorilor în interesul superior al Uniunii. Comisia ar trebui să informeze periodic Parlamentul European și Consiliul cu privire la măsurile luate și la motivele care stau la baza acestora. După consultarea Consiliului european pentru semiconductori, Comisia poate emite orientări suplimentare privind punerea în aplicare și utilizarea măsurilor de urgență.

| (63) | O serie de sectoare sunt critice pentru buna funcționare a pieței interne. În sensul prezentului regulament, respectivele sectoare critice ar trebui să fie enumerate într-o anexă la prezentul regulament. Lista respectivă ar trebui să fie limitată la sectoarele și subsectoarele enumerate în anexa la Directiva (UE) 2022/2557 a Parlamentului European și a Consiliului (23), în versiunea în vigoare la 19 septembrie 2023, la care se adaugă sectorul apărării și sectorul securității, datorită rolului lor important în asigurarea funcțiilor vitale în societate. Anumite măsuri ar trebui luate numai pentru a garanta aprovizionarea sectoarelor critice. Comisia poate limita măsurile de urgență la unele dintre sectoarele respective sau la anumite părți ale acestora atunci când criza semiconductorilor a perturbat sau riscă să perturbe funcționarea lor. |
| --- | --- |

(63)

O serie de sectoare sunt critice pentru buna funcționare a pieței interne. În sensul prezentului regulament, respectivele sectoare critice ar trebui să fie enumerate într-o anexă la prezentul regulament. Lista respectivă ar trebui să fie limitată la sectoarele și subsectoarele enumerate în anexa la Directiva (UE) 2022/2557 a Parlamentului European și a Consiliului (23), în versiunea în vigoare la 19 septembrie 2023, la care se adaugă sectorul apărării și sectorul securității, datorită rolului lor important în asigurarea funcțiilor vitale în societate. Anumite măsuri ar trebui luate numai pentru a garanta aprovizionarea sectoarelor critice. Comisia poate limita măsurile de urgență la unele dintre sectoarele respective sau la anumite părți ale acestora atunci când criza semiconductorilor a perturbat sau riscă să perturbe funcționarea lor.

| (64) | Scopul solicitărilor de informații din partea întreprinderilor de-a lungul lanțului de aprovizionare cu semiconductori stabilite în Uniune în stadiul de criză este de a permite evaluări aprofundate ale crizei semiconductorilor sau de a identifica și pregăti posibile măsuri de atenuare sau de urgență care pot fi luate la nivelul Uniunii sau la nivel național. Astfel de informații pot viza capabilitatea de producție, capacitatea de producție și principalele perturbări și blocaje curente. Aceste aspecte ar putea include stocul real tipic și actual de produse necesare în situații de criză din instalațiile de producție situate în Uniune, precum și în instalațiile de producție care sunt situate în țări terțe în care întreprinderile respective își desfășoară activitatea, cu care acestea contractează sau din care achiziționează produse; durata medie reală tipică și actuală de execuție pentru cele mai frecvente produse fabricate; producția preconizată pentru următoarele trei luni pentru fiecare instalație de producție din Uniune; sau motivele care împiedică atingerea capacității maxime de producție. Informațiile respective ar trebui să se limiteze la ceea ce este necesar pentru a evalua natura crizei semiconductorilor sau posibilele măsuri de atenuare sau de urgență la nivelul Uniunii sau la nivel național. Solicitările de informații nu ar trebui să implice furnizarea de informații a căror divulgare este contrară intereselor statelor membre în materie de securitate națională. Pe baza avizului prealabil din partea unui număr reprezentativ de întreprinderi relevante, prin consultare voluntară și în cooperare cu Consiliul european pentru semiconductori, se poate stabili ce informații concrete să fie solicitate. Orice solicitare ar trebui să fie proporțională, să țină seama de obiectivele legitime ale întreprinderii și de costurile și eforturile necesare pentru a pune la dispoziție datele, precum și să stabilească termene adecvate pentru furnizarea informațiilor solicitate. Întreprinderilor ar trebui să li se solicite să dea curs cererii și pot fi sancționate în cazul în care nu respectă această obligație sau furnizează informații incorecte. Toate informațiile obținute ar trebui să fie folosite exclusiv în scopul prezentului regulament și să facă obiectul normelor de confidențialitate. Pentru a asigura implicarea deplină a statului membru în care se află locul de producție al întreprinderii, Comisia ar trebui să transmită fără întârziere o copie a solicitării de informații autorității naționale competente și, dacă autoritatea națională competentă solicită acest lucru, să comunice autorității naționale competente informațiile obținute prin mijloace securizate. În cazul în care o întreprindere primește o solicitare de informații referitoare la activitățile sale în domeniul semiconductorilor din partea unei țări terțe, aceasta ar trebui să informeze Comisia pentru a-i permite Comisiei să evalueze dacă se impune formularea unei solicitări de informații din partea Comisiei. |
| --- | --- |

(64)

Scopul solicitărilor de informații din partea întreprinderilor de-a lungul lanțului de aprovizionare cu semiconductori stabilite în Uniune în stadiul de criză este de a permite evaluări aprofundate ale crizei semiconductorilor sau de a identifica și pregăti posibile măsuri de atenuare sau de urgență care pot fi luate la nivelul Uniunii sau la nivel național. Astfel de informații pot viza capabilitatea de producție, capacitatea de producție și principalele perturbări și blocaje curente. Aceste aspecte ar putea include stocul real tipic și actual de produse necesare în situații de criză din instalațiile de producție situate în Uniune, precum și în instalațiile de producție care sunt situate în țări terțe în care întreprinderile respective își desfășoară activitatea, cu care acestea contractează sau din care achiziționează produse; durata medie reală tipică și actuală de execuție pentru cele mai frecvente produse fabricate; producția preconizată pentru următoarele trei luni pentru fiecare instalație de producție din Uniune; sau motivele care împiedică atingerea capacității maxime de producție. Informațiile respective ar trebui să se limiteze la ceea ce este necesar pentru a evalua natura crizei semiconductorilor sau posibilele măsuri de atenuare sau de urgență la nivelul Uniunii sau la nivel național. Solicitările de informații nu ar trebui să implice furnizarea de informații a căror divulgare este contrară intereselor statelor membre în materie de securitate națională. Pe baza avizului prealabil din partea unui număr reprezentativ de întreprinderi relevante, prin consultare voluntară și în cooperare cu Consiliul european pentru semiconductori, se poate stabili ce informații concrete să fie solicitate. Orice solicitare ar trebui să fie proporțională, să țină seama de obiectivele legitime ale întreprinderii și de costurile și eforturile necesare pentru a pune la dispoziție datele, precum și să stabilească termene adecvate pentru furnizarea informațiilor solicitate. Întreprinderilor ar trebui să li se solicite să dea curs cererii și pot fi sancționate în cazul în care nu respectă această obligație sau furnizează informații incorecte. Toate informațiile obținute ar trebui să fie folosite exclusiv în scopul prezentului regulament și să facă obiectul normelor de confidențialitate. Pentru a asigura implicarea deplină a statului membru în care se află locul de producție al întreprinderii, Comisia ar trebui să transmită fără întârziere o copie a solicitării de informații autorității naționale competente și, dacă autoritatea națională competentă solicită acest lucru, să comunice autorității naționale competente informațiile obținute prin mijloace securizate. În cazul în care o întreprindere primește o solicitare de informații referitoare la activitățile sale în domeniul semiconductorilor din partea unei țări terțe, aceasta ar trebui să informeze Comisia pentru a-i permite Comisiei să evalueze dacă se impune formularea unei solicitări de informații din partea Comisiei.

| (65) | Ca instrument de ultimă instanță pentru a se asigura că sectoarele critice pot continua să funcționeze într-o perioadă de criză și numai atunci când acest lucru este necesar și proporțional în acest scop, Comisia ar putea să solicite instalațiilor de producție integrate și turnătoriilor deschise ale UE să accepte comenzile de produse necesare în situații de criză și să le acorde prioritate. Beneficiarii potențiali ai comenzilor prioritare ar trebui să fie entități din sectoare critice sau întreprinderi care aprovizionează sectoare critice ale căror activități sunt perturbate sau expuse riscului de perturbare din cauza penuriei. Pentru a face astfel încât comenzile prioritare să fie utilizate numai atunci când este necesar, acestea ar trebui limitate la beneficiarii care, după ce au pus în aplicare măsuri de atenuare a riscurilor, nu au fost în măsură să evite, de exemplu prin practicile lor de achiziții publice, și să atenueze impactul penuriei prin alte mijloace, cum ar fi utilizarea stocurilor existente. Obligația respectivă poate fi extinsă și la instalațiile de fabricare a semiconductorilor care au acceptat o astfel de posibilitate în contextul primirii de sprijin public, dacă acest sprijin public are drept scop stimularea creșterii capacității de producție. Decizia privind o comandă prioritară ar trebui luată în conformitate cu toate obligațiile juridice aplicabile ale Uniunii, având în vedere circumstanțele cazului. Obligația de a onora o comandă prioritară ar trebui să aibă prioritate față de onorarea oricărei obligații de executare în temeiul dreptului privat sau public și să țină totodată seama de obiectivele legitime ale întreprinderilor, precum și de costurile și eforturile necesare pentru orice modificare a secvenței de producție. Fiecare comandă prioritară ar trebui efectuată la un preț echitabil și rezonabil. Calcularea acestui preț se poate efectua pe baza prețurilor medii ale pieței din ultimii ani, cu condiția motivării oricărei creșteri, de exemplu luând în considerare inflația sau creșterea costurilor energiei. Întreprinderile pot face obiectul unor sancțiuni în cazul în care nu respectă obligația de a onora comenzile prioritare. |
| --- | --- |

(65)

Ca instrument de ultimă instanță pentru a se asigura că sectoarele critice pot continua să funcționeze într-o perioadă de criză și numai atunci când acest lucru este necesar și proporțional în acest scop, Comisia ar putea să solicite instalațiilor de producție integrate și turnătoriilor deschise ale UE să accepte comenzile de produse necesare în situații de criză și să le acorde prioritate. Beneficiarii potențiali ai comenzilor prioritare ar trebui să fie entități din sectoare critice sau întreprinderi care aprovizionează sectoare critice ale căror activități sunt perturbate sau expuse riscului de perturbare din cauza penuriei. Pentru a face astfel încât comenzile prioritare să fie utilizate numai atunci când este necesar, acestea ar trebui limitate la beneficiarii care, după ce au pus în aplicare măsuri de atenuare a riscurilor, nu au fost în măsură să evite, de exemplu prin practicile lor de achiziții publice, și să atenueze impactul penuriei prin alte mijloace, cum ar fi utilizarea stocurilor existente. Obligația respectivă poate fi extinsă și la instalațiile de fabricare a semiconductorilor care au acceptat o astfel de posibilitate în contextul primirii de sprijin public, dacă acest sprijin public are drept scop stimularea creșterii capacității de producție. Decizia privind o comandă prioritară ar trebui luată în conformitate cu toate obligațiile juridice aplicabile ale Uniunii, având în vedere circumstanțele cazului. Obligația de a onora o comandă prioritară ar trebui să aibă prioritate față de onorarea oricărei obligații de executare în temeiul dreptului privat sau public și să țină totodată seama de obiectivele legitime ale întreprinderilor, precum și de costurile și eforturile necesare pentru orice modificare a secvenței de producție. Fiecare comandă prioritară ar trebui efectuată la un preț echitabil și rezonabil. Calcularea acestui preț se poate efectua pe baza prețurilor medii ale pieței din ultimii ani, cu condiția motivării oricărei creșteri, de exemplu luând în considerare inflația sau creșterea costurilor energiei. Întreprinderile pot face obiectul unor sancțiuni în cazul în care nu respectă obligația de a onora comenzile prioritare.

| (66) | Pentru instalațiile care efectuează o comandă prioritară, ar putea fi benefic ca Comisia, asistată de Consiliul european pentru semiconductori, și statele membre să facă schimb de bune practici privind executarea comenzilor respective, inclusiv de bune practici administrative. |
| --- | --- |

(66)

Pentru instalațiile care efectuează o comandă prioritară, ar putea fi benefic ca Comisia, asistată de Consiliul european pentru semiconductori, și statele membre să facă schimb de bune practici privind executarea comenzilor respective, inclusiv de bune practici administrative.

| (67) | Întreprinderii în cauză ar trebui să i se solicite să accepte o comandă prioritară și să îi acorde prioritate. Pentru a face astfel încât comenzile prioritare să se alinieze la capacitățile și la portofoliul de producție al instalației, Comisia ar trebui să ofere instalației în cauză posibilitatea de a fi ascultată în legătură cu fezabilitatea și detaliile comenzii prioritare. Comisia nu ar trebui să emită comanda prioritară în cazul în care instalația nu este în măsură să onoreze comanda, chiar dacă îi acordă prioritate, fie din cauza capabilității de producție insuficiente sau a capacității insuficiente de producție, fie din motive tehnice, sau în cazul în care produsul nu este furnizat sau serviciul nu este prestat de instalație, fie din cauză că acest lucru ar crea o sarcină economică excesivă și ar genera dificultăți deosebite pentru întreprindere, inclusiv un risc substanțial legat de continuitatea activității. |
| --- | --- |

(67)

Întreprinderii în cauză ar trebui să i se solicite să accepte o comandă prioritară și să îi acorde prioritate. Pentru a face astfel încât comenzile prioritare să se alinieze la capacitățile și la portofoliul de producție al instalației, Comisia ar trebui să ofere instalației în cauză posibilitatea de a fi ascultată în legătură cu fezabilitatea și detaliile comenzii prioritare. Comisia nu ar trebui să emită comanda prioritară în cazul în care instalația nu este în măsură să onoreze comanda, chiar dacă îi acordă prioritate, fie din cauza capabilității de producție insuficiente sau a capacității insuficiente de producție, fie din motive tehnice, sau în cazul în care produsul nu este furnizat sau serviciul nu este prestat de instalație, fie din cauză că acest lucru ar crea o sarcină economică excesivă și ar genera dificultăți deosebite pentru întreprindere, inclusiv un risc substanțial legat de continuitatea activității.

| (68) | Pentru a asigura un cadru transparent și clar pentru executarea comenzilor prioritare, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte un act de punere în aplicare care să stabilească modalitățile practice și operaționale. Actul de punere în aplicare respectiv ar trebui să conțină garanții astfel încât comenzile prioritare să fie executate în conformitate cu principiile necesității și proporționalității, de exemplu un mecanism care să ia în considerare comenzile existente și un mecanism care să garanteze că volumele comenzilor prioritare nu depășesc ceea ce este necesar. |
| --- | --- |

(68)

Pentru a asigura un cadru transparent și clar pentru executarea comenzilor prioritare, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte un act de punere în aplicare care să stabilească modalitățile practice și operaționale. Actul de punere în aplicare respectiv ar trebui să conțină garanții astfel încât comenzile prioritare să fie executate în conformitate cu principiile necesității și proporționalității, de exemplu un mecanism care să ia în considerare comenzile existente și un mecanism care să garanteze că volumele comenzilor prioritare nu depășesc ceea ce este necesar.

| (69) | În situația excepțională în care o întreprindere care își desfășoară activitatea de-a lungul lanțului de aprovizionare cu semiconductori din Uniune primește o comandă prioritară din partea unei țări terțe, aceasta ar trebui să informeze Comisia privind o astfel de cerere astfel încât, în cazul în care există un impact semnificativ asupra siguranței aprovizionării sectoarelor critice, iar celelalte cerințe privind necesitatea, proporționalitatea și legalitatea sunt îndeplinite în circumstanțele cazului, Comisia să poată evalua dacă ar trebui, la rândul său, să impună o obligație privind o comandă prioritară. |
| --- | --- |

(69)

În situația excepțională în care o întreprindere care își desfășoară activitatea de-a lungul lanțului de aprovizionare cu semiconductori din Uniune primește o comandă prioritară din partea unei țări terțe, aceasta ar trebui să informeze Comisia privind o astfel de cerere astfel încât, în cazul în care există un impact semnificativ asupra siguranței aprovizionării sectoarelor critice, iar celelalte cerințe privind necesitatea, proporționalitatea și legalitatea sunt îndeplinite în circumstanțele cazului, Comisia să poată evalua dacă ar trebui, la rândul său, să impună o obligație privind o comandă prioritară.

| (70) | Având în vedere importanța asigurării siguranței aprovizionării sectoarelor critice care îndeplinesc funcții societale vitale, respectarea obligației de a executa o comandă prioritară nu ar trebui să antreneze răspunderea pentru daunele aduse terților pentru nicio încălcare a obligațiilor contractuale care ar putea rezulta din modificările temporare necesare ale proceselor operaționale ale producătorului în cauză, atât timp cât încălcarea obligațiilor contractuale a fost necesară pentru respectarea priorității impuse. Întreprinderile care ar putea intra sub incidența unei obligații de a onora o comandă prioritară ar trebui să anticipeze această posibilitate în condițiile prevăzute în contractele lor comerciale. Fără a aduce atingere aplicabilității altor dispoziții, răspunderea pentru produsele cu defect, astfel cum este prevăzută în Directiva 85/374/CEE a Consiliului (24), nu este afectată de această exonerare de răspundere. |
| --- | --- |

(70)

Având în vedere importanța asigurării siguranței aprovizionării sectoarelor critice care îndeplinesc funcții societale vitale, respectarea obligației de a executa o comandă prioritară nu ar trebui să antreneze răspunderea pentru daunele aduse terților pentru nicio încălcare a obligațiilor contractuale care ar putea rezulta din modificările temporare necesare ale proceselor operaționale ale producătorului în cauză, atât timp cât încălcarea obligațiilor contractuale a fost necesară pentru respectarea priorității impuse. Întreprinderile care ar putea intra sub incidența unei obligații de a onora o comandă prioritară ar trebui să anticipeze această posibilitate în condițiile prevăzute în contractele lor comerciale. Fără a aduce atingere aplicabilității altor dispoziții, răspunderea pentru produsele cu defect, astfel cum este prevăzută în Directiva 85/374/CEE a Consiliului (24), nu este afectată de această exonerare de răspundere.

| (71) | Obligația de a acorda prioritate fabricării anumitor produse respectă substanța libertății de a desfășura o activitate comercială și a libertății contractuale prevăzute la articolul 16 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”), precum și a dreptului de proprietate prevăzut la articolul 17 din cartă și nu le afectează în mod disproporționat. În conformitate cu articolul 52 alineatul (1) din cartă, orice restrângere a acestor drepturi prin prezentul regulament va fi prevăzută de lege și va respecta substanța acestor drepturi și libertăți și principiul proporționalității. |
| --- | --- |

(71)

Obligația de a acorda prioritate fabricării anumitor produse respectă substanța libertății de a desfășura o activitate comercială și a libertății contractuale prevăzute la articolul 16 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „carta”), precum și a dreptului de proprietate prevăzut la articolul 17 din cartă și nu le afectează în mod disproporționat. În conformitate cu articolul 52 alineatul (1) din cartă, orice restrângere a acestor drepturi prin prezentul regulament va fi prevăzută de lege și va respecta substanța acestor drepturi și libertăți și principiul proporționalității.

| (72) | Atunci când se declanșează stadiul de criză, două sau mai multe state membre ar putea mandata Comisia să agrege cererea și să acționeze în numele lor pentru realizarea achiziției publice în interes public, în conformitate cu normele și procedurile existente ale Uniunii, valorificând puterea de cumpărare a Comisiei. Achizițiile comune ar trebui folosite numai pentru a remedia problema perturbărilor lanțului de aprovizionare cu semiconductori într-o perioadă de criză. Mandatul ar putea autoriza Comisia să încheie acorduri privind achiziționarea de produse necesare în situații de criză pentru anumite sectoare critice. În consultare cu Consiliul european pentru semiconductori, Comisia ar trebui să evalueze, pentru fiecare cerere, utilitatea, necesitatea și proporționalitatea. În cazul în care intenționează să nu dea curs solicitării, Comisia ar trebui să informeze statele membre în cauză și Consiliul european pentru semiconductori și să își motiveze decizia. Detaliile procedurale ar trebui stabilite într-un acord între Comisie și statele membre participante, care să includă motivele recurgerii la mecanismul de achiziții comune și responsabilitățile care urmează a fi asumate. Un astfel de acord poate include numărul de contracte de încheiat și condițiile achizițiilor comune, cum ar fi prețurile, termenele de livrare, cantitățile și clauzele de participare sau de neparticipare. Achizițiile comune pot avea ca rezultat semnarea unui contract care să acopere nevoile tuturor statelor membre sau a mai multor contracte, fiecare dintre acestea acoperind nevoile unuia sau mai multor state membre. În plus, statele membre participante ar trebui să aibă dreptul de a numi reprezentanți care să ofere orientări și consiliere în timpul procedurilor de achiziții publice și al negocierii acordurilor de achiziție. Distribuirea, utilizarea sau revânzarea produselor achiziționate ar trebui să rămână în sfera de competență a statelor membre participante. |
| --- | --- |

(72)

Atunci când se declanșează stadiul de criză, două sau mai multe state membre ar putea mandata Comisia să agrege cererea și să acționeze în numele lor pentru realizarea achiziției publice în interes public, în conformitate cu normele și procedurile existente ale Uniunii, valorificând puterea de cumpărare a Comisiei. Achizițiile comune ar trebui folosite numai pentru a remedia problema perturbărilor lanțului de aprovizionare cu semiconductori într-o perioadă de criză. Mandatul ar putea autoriza Comisia să încheie acorduri privind achiziționarea de produse necesare în situații de criză pentru anumite sectoare critice. În consultare cu Consiliul european pentru semiconductori, Comisia ar trebui să evalueze, pentru fiecare cerere, utilitatea, necesitatea și proporționalitatea. În cazul în care intenționează să nu dea curs solicitării, Comisia ar trebui să informeze statele membre în cauză și Consiliul european pentru semiconductori și să își motiveze decizia. Detaliile procedurale ar trebui stabilite într-un acord între Comisie și statele membre participante, care să includă motivele recurgerii la mecanismul de achiziții comune și responsabilitățile care urmează a fi asumate. Un astfel de acord poate include numărul de contracte de încheiat și condițiile achizițiilor comune, cum ar fi prețurile, termenele de livrare, cantitățile și clauzele de participare sau de neparticipare. Achizițiile comune pot avea ca rezultat semnarea unui contract care să acopere nevoile tuturor statelor membre sau a mai multor contracte, fiecare dintre acestea acoperind nevoile unuia sau mai multor state membre. În plus, statele membre participante ar trebui să aibă dreptul de a numi reprezentanți care să ofere orientări și consiliere în timpul procedurilor de achiziții publice și al negocierii acordurilor de achiziție. Distribuirea, utilizarea sau revânzarea produselor achiziționate ar trebui să rămână în sfera de competență a statelor membre participante.

| (73) | În timpul unei crize provocate de o penurie de semiconductori, ar putea deveni necesar ca Uniunea să aibă în vedere adoptarea unor măsuri de protecție. Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să își poată exprima opiniile pentru a fundamenta evaluarea efectuată de Comisie cu privire la măsura în care situația de pe piață constituie o penurie semnificativă de produse esențiale în temeiul Regulamentului (UE) 2015/479. |
| --- | --- |

(73)

În timpul unei crize provocate de o penurie de semiconductori, ar putea deveni necesar ca Uniunea să aibă în vedere adoptarea unor măsuri de protecție. Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să își poată exprima opiniile pentru a fundamenta evaluarea efectuată de Comisie cu privire la măsura în care situația de pe piață constituie o penurie semnificativă de produse esențiale în temeiul Regulamentului (UE) 2015/479.

| (74) | Cadrul instituțional pentru grupurile de experți, inclusiv normele privind transparența pentru entitate și subgrupurile acesteia, ar trebui să se aplice Consiliului european pentru semiconductori, fără a aduce atingere prezentului regulament. Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să ofere consiliere și asistență Comisiei cu privire la chestiuni specifice. Printre altele, ar trebui să ofere consiliere cu privire la inițiativă Consiliului autorităților publice al întreprinderii comune pentru cipuri; să contribuie la schimburi de informații privind funcționarea instalațiilor de producție integrată și a turnătoriilor deschise ale UE; să analizeze și să pregătească identificarea unor sectoare și tehnologii specifice susceptibile să aibă un impact social ridicat și o importanță deosebită pentru securitate, care au nevoie de certificare pentru produse fiabile și să asigure monitorizarea coordonată și răspunsul la situații de criză. În plus, Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să asigure aplicarea consecventă a prezentului regulament, să faciliteze cooperarea dintre statele membre, precum și schimbul de informații cu privire la aspecte legate de prezentul regulament. Consiliul european pentru semiconductori ar trebui, de asemenea, să facă schimb de opinii cu Comisia cu privire la cele mai bune modalități de a garanta asigurarea respectării și protecția eficace a drepturilor de proprietate intelectuală, a informațiilor confidențiale și a secretelor comerciale, cu implicarea corespunzătoare a părților interesate în ceea ce privește sectorul semiconductorilor. Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să sprijine Comisia în activitățile legate de cooperarea internațională, în concordanță cu obligațiile internaționale. Acesta ar trebui să servească drept forum de discuții privind, printre altele, modalitățile de consolidare a cooperării de-a lungul lanțului valoric mondial al semiconductorilor, fără a aduce atingere prerogativelor Parlamentului European și celor ale Consiliului, în conformitate cu tratatele. În acest scop, Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să țină seama de punctele de vedere exprimate de Alianța industrială pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor și de alte părți interesate. În plus, Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să asigure coordonarea, cooperarea și schimbul de informații cu alte structuri ale Uniunii de răspuns la situații de criză și de pregătire pentru situații de criză, cu scopul de a asigura o abordare coerentă și coordonată la nivelul Uniunii în ceea ce privește măsurile de răspuns la situații de criză și de pregătire pentru situații de criză pentru crizele semiconductorilor. |
| --- | --- |

(74)

Cadrul instituțional pentru grupurile de experți, inclusiv normele privind transparența pentru entitate și subgrupurile acesteia, ar trebui să se aplice Consiliului european pentru semiconductori, fără a aduce atingere prezentului regulament. Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să ofere consiliere și asistență Comisiei cu privire la chestiuni specifice. Printre altele, ar trebui să ofere consiliere cu privire la inițiativă Consiliului autorităților publice al întreprinderii comune pentru cipuri; să contribuie la schimburi de informații privind funcționarea instalațiilor de producție integrată și a turnătoriilor deschise ale UE; să analizeze și să pregătească identificarea unor sectoare și tehnologii specifice susceptibile să aibă un impact social ridicat și o importanță deosebită pentru securitate, care au nevoie de certificare pentru produse fiabile și să asigure monitorizarea coordonată și răspunsul la situații de criză. În plus, Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să asigure aplicarea consecventă a prezentului regulament, să faciliteze cooperarea dintre statele membre, precum și schimbul de informații cu privire la aspecte legate de prezentul regulament. Consiliul european pentru semiconductori ar trebui, de asemenea, să facă schimb de opinii cu Comisia cu privire la cele mai bune modalități de a garanta asigurarea respectării și protecția eficace a drepturilor de proprietate intelectuală, a informațiilor confidențiale și a secretelor comerciale, cu implicarea corespunzătoare a părților interesate în ceea ce privește sectorul semiconductorilor. Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să sprijine Comisia în activitățile legate de cooperarea internațională, în concordanță cu obligațiile internaționale. Acesta ar trebui să servească drept forum de discuții privind, printre altele, modalitățile de consolidare a cooperării de-a lungul lanțului valoric mondial al semiconductorilor, fără a aduce atingere prerogativelor Parlamentului European și celor ale Consiliului, în conformitate cu tratatele. În acest scop, Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să țină seama de punctele de vedere exprimate de Alianța industrială pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor și de alte părți interesate. În plus, Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să asigure coordonarea, cooperarea și schimbul de informații cu alte structuri ale Uniunii de răspuns la situații de criză și de pregătire pentru situații de criză, cu scopul de a asigura o abordare coerentă și coordonată la nivelul Uniunii în ceea ce privește măsurile de răspuns la situații de criză și de pregătire pentru situații de criză pentru crizele semiconductorilor.

| (75) | Consiliul european pentru semiconductori ar trebui prezidat de un reprezentant al Comisiei. Fiecare stat membru ar trebui să numească cel puțin un reprezentant la nivel înalt în cadrul Consiliului european pentru semiconductori. De asemenea, statele membre ar putea numi diferiți reprezentanți în legătură cu diferitele sarcini ale Consiliului european pentru semiconductori, de exemplu, în funcție de partea din prezentul regulament care este discutată în cadrul reuniunilor Consiliului european pentru semiconductori. Pentru a primi opinii importante referitoare la activitățile Consiliului european pentru semiconductori și pentru a fi posibilă participarea corespunzătoare a părților interesate, președintele ar trebui să poată înființa subgrupuri și ar trebui să aibă dreptul de a institui modalități de lucru prin invitarea unor experți și a unor observatori să participe ad-hoc la reuniuni, sau de a invita părți interesate, în special organizații care reprezintă interesele industriei semiconductorilor din Uniune, cum ar fi Alianța industrială pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor, ca observatori în subgrupuri. |
| --- | --- |

(75)

Consiliul european pentru semiconductori ar trebui prezidat de un reprezentant al Comisiei. Fiecare stat membru ar trebui să numească cel puțin un reprezentant la nivel înalt în cadrul Consiliului european pentru semiconductori. De asemenea, statele membre ar putea numi diferiți reprezentanți în legătură cu diferitele sarcini ale Consiliului european pentru semiconductori, de exemplu, în funcție de partea din prezentul regulament care este discutată în cadrul reuniunilor Consiliului european pentru semiconductori. Pentru a primi opinii importante referitoare la activitățile Consiliului european pentru semiconductori și pentru a fi posibilă participarea corespunzătoare a părților interesate, președintele ar trebui să poată înființa subgrupuri și ar trebui să aibă dreptul de a institui modalități de lucru prin invitarea unor experți și a unor observatori să participe ad-hoc la reuniuni, sau de a invita părți interesate, în special organizații care reprezintă interesele industriei semiconductorilor din Uniune, cum ar fi Alianța industrială pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor, ca observatori în subgrupuri.

| (76) | Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să organizeze reuniuni separate pentru sarcinile care îi revin în legătură cu inițiativa și pentru sarcinile care îi revin în legătură cu siguranța aprovizionării și reziliența, precum și cu monitorizarea și răspunsul la situații de criză. Statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a asigura o cooperare eficace și eficientă în cadrul Consiliului european pentru semiconductori. Președintele ar trebui să poată facilita schimburile de opinii dintre Consiliul european pentru semiconductori și alte organe, oficii, agenții ale Uniunii, experți și grupuri consultative. Având în vedere importanța aprovizionării cu semiconductori pentru alte sectoare și, ca rezultat, nevoia de a asigura coordonarea, președintele ar trebui să asigure participarea altor instituții și organe ale Uniunii în calitate de observatori la reuniunile Consiliului european pentru semiconductori, atunci când acest lucru este relevant și adecvat în legătură cu mecanismul de monitorizare și de răspuns la situații de criză instituit prin prezentul regulament. Pentru a continua și a valoriza activitatea subsecventă punerii în aplicare a Recomandării (UE) 2022/210 a Comisiei (25), Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să îndeplinească sarcinile Grupului european de experți în domeniul semiconductorilor. Odată ce Consiliul european pentru semiconductori va deveni operațional, acest grup de experți ar trebui să înceteze să existe. |
| --- | --- |

(76)

Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să organizeze reuniuni separate pentru sarcinile care îi revin în legătură cu inițiativa și pentru sarcinile care îi revin în legătură cu siguranța aprovizionării și reziliența, precum și cu monitorizarea și răspunsul la situații de criză. Statele membre ar trebui să depună eforturi pentru a asigura o cooperare eficace și eficientă în cadrul Consiliului european pentru semiconductori. Președintele ar trebui să poată facilita schimburile de opinii dintre Consiliul european pentru semiconductori și alte organe, oficii, agenții ale Uniunii, experți și grupuri consultative. Având în vedere importanța aprovizionării cu semiconductori pentru alte sectoare și, ca rezultat, nevoia de a asigura coordonarea, președintele ar trebui să asigure participarea altor instituții și organe ale Uniunii în calitate de observatori la reuniunile Consiliului european pentru semiconductori, atunci când acest lucru este relevant și adecvat în legătură cu mecanismul de monitorizare și de răspuns la situații de criză instituit prin prezentul regulament. Pentru a continua și a valoriza activitatea subsecventă punerii în aplicare a Recomandării (UE) 2022/210 a Comisiei (25), Consiliul european pentru semiconductori ar trebui să îndeplinească sarcinile Grupului european de experți în domeniul semiconductorilor. Odată ce Consiliul european pentru semiconductori va deveni operațional, acest grup de experți ar trebui să înceteze să existe.

| (77) | Statele membre joacă un rol esențial în aplicarea și asigurarea respectării prezentului regulament. În acest sens, fiecare stat membru ar trebui să desemneze una sau mai multe autorități naționale competente responsabile de punerea în aplicare eficace a prezentului regulament și să se asigure că autoritățile respective dispun de competențe și de resurse adecvate. Statele membre ar putea desemna una sau mai multe autorități existente. Pentru a spori eficiența organizării în statele membre și pentru a stabili un punct de contact oficial pentru public și pentru alți omologi de la nivelul Uniunii și al statelor membre, inclusiv Comisia și Consiliul european pentru semiconductori, fiecare stat membru ar trebui să desemneze, în cadrul uneia dintre autoritățile pe care le desemnează ca autoritate competentă în temeiul prezentului regulament, un punct unic de contact național, responsabil de coordonarea aspectelor legate de prezentul regulament și de cooperarea transfrontalieră cu autoritățile competente din alte state membre. |
| --- | --- |

(77)

Statele membre joacă un rol esențial în aplicarea și asigurarea respectării prezentului regulament. În acest sens, fiecare stat membru ar trebui să desemneze una sau mai multe autorități naționale competente responsabile de punerea în aplicare eficace a prezentului regulament și să se asigure că autoritățile respective dispun de competențe și de resurse adecvate. Statele membre ar putea desemna una sau mai multe autorități existente. Pentru a spori eficiența organizării în statele membre și pentru a stabili un punct de contact oficial pentru public și pentru alți omologi de la nivelul Uniunii și al statelor membre, inclusiv Comisia și Consiliul european pentru semiconductori, fiecare stat membru ar trebui să desemneze, în cadrul uneia dintre autoritățile pe care le desemnează ca autoritate competentă în temeiul prezentului regulament, un punct unic de contact național, responsabil de coordonarea aspectelor legate de prezentul regulament și de cooperarea transfrontalieră cu autoritățile competente din alte state membre.

| (78) | Pentru a asigura o cooperare de încredere și constructivă a autorităților competente la nivelul Uniunii și la nivel național, toate părțile implicate în aplicarea prezentului regulament ar trebui să respecte confidențialitatea informațiilor și a datelor obținute în cursul îndeplinirii sarcinilor lor, pentru a proteja îndeosebi drepturile de proprietate intelectuală, informațiile comerciale sensibile și secretele comerciale. Orice informație obținută în cadrul cererii de recunoaștere drept instalație de producție integrată sau drept turnătorie deschisă a UE, în contextul solicitărilor de informații sau al obligațiilor de notificare în temeiul prezentului regulament, ar trebui utilizată exclusiv în sensul prezentului regulament și ar trebui să intre sub incidența obligației de păstrare a secretului profesional în conformitate cu articolul 339 din TFUE, precum și a normelor interne ale Comisiei privind prelucrarea în condiții de siguranță a datelor, în special a Deciziei (UE, Euratom) 2015/443 a Comisiei (26). Comisia și autoritățile naționale competente, funcționarii și agenții lor și alte persoane care lucrează sub supravegherea acestor autorități, precum și funcționarii și agenții altor autorități ale statelor membre ar trebui să asigure confidențialitatea informațiilor pe care le-au obținut în îndeplinirea sarcinilor și a activităților lor. Acest lucru ar trebui să se aplice, de asemenea, Consiliului european pentru semiconductori și Comitetului pentru semiconductori instituite prin prezentul regulament. După caz, Comisia ar trebui să poată adopta acte de punere în aplicare pentru a specifica modalitățile practice de tratare a informațiilor confidențiale în contextul colectării de informații. |
| --- | --- |

(78)

Pentru a asigura o cooperare de încredere și constructivă a autorităților competente la nivelul Uniunii și la nivel național, toate părțile implicate în aplicarea prezentului regulament ar trebui să respecte confidențialitatea informațiilor și a datelor obținute în cursul îndeplinirii sarcinilor lor, pentru a proteja îndeosebi drepturile de proprietate intelectuală, informațiile comerciale sensibile și secretele comerciale. Orice informație obținută în cadrul cererii de recunoaștere drept instalație de producție integrată sau drept turnătorie deschisă a UE, în contextul solicitărilor de informații sau al obligațiilor de notificare în temeiul prezentului regulament, ar trebui utilizată exclusiv în sensul prezentului regulament și ar trebui să intre sub incidența obligației de păstrare a secretului profesional în conformitate cu articolul 339 din TFUE, precum și a normelor interne ale Comisiei privind prelucrarea în condiții de siguranță a datelor, în special a Deciziei (UE, Euratom) 2015/443 a Comisiei (26). Comisia și autoritățile naționale competente, funcționarii și agenții lor și alte persoane care lucrează sub supravegherea acestor autorități, precum și funcționarii și agenții altor autorități ale statelor membre ar trebui să asigure confidențialitatea informațiilor pe care le-au obținut în îndeplinirea sarcinilor și a activităților lor. Acest lucru ar trebui să se aplice, de asemenea, Consiliului european pentru semiconductori și Comitetului pentru semiconductori instituite prin prezentul regulament. După caz, Comisia ar trebui să poată adopta acte de punere în aplicare pentru a specifica modalitățile practice de tratare a informațiilor confidențiale în contextul colectării de informații.

| (79) | Respectarea obligațiilor impuse în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie asigurată prin amenzi și penalități cu titlu cominatoriu. În acest scop, ar trebui stabilite niveluri adecvate ale amenzilor pentru nerespectarea solicitărilor de informații și a obligațiilor de notificare prevăzute în prezentul regulament, ținând seama de diferențele în ce privește nivelul de gravitate a nerespectării care există între cele două tipuri de obligații și aplicând plafoane diferite pentru IMM-uri. În plus, ar trebui stabilite penalități cu titlu cominatoriu pentru nerespectarea obligației de a accepta și de a executa comenzi prioritare, care ar trebui să fie proporționate și să reflecte nivelurile prețurilor de pe piață în ultimele 90 de zile, cu plafoane diferite pentru IMM-uri. Ar trebui să se aplice termene de prescripție pentru impunerea amenzilor și a penalităților cu titlu cominatoriu, în plus față de termenele de prescripție pentru executarea sancțiunilor. În plus, Comisia ar trebui să acorde întreprinderii în cauză sau organizațiilor reprezentative ale întreprinderilor dreptul de a fi ascultate. |
| --- | --- |

(79)

Respectarea obligațiilor impuse în temeiul prezentului regulament ar trebui să fie asigurată prin amenzi și penalități cu titlu cominatoriu. În acest scop, ar trebui stabilite niveluri adecvate ale amenzilor pentru nerespectarea solicitărilor de informații și a obligațiilor de notificare prevăzute în prezentul regulament, ținând seama de diferențele în ce privește nivelul de gravitate a nerespectării care există între cele două tipuri de obligații și aplicând plafoane diferite pentru IMM-uri. În plus, ar trebui stabilite penalități cu titlu cominatoriu pentru nerespectarea obligației de a accepta și de a executa comenzi prioritare, care ar trebui să fie proporționate și să reflecte nivelurile prețurilor de pe piață în ultimele 90 de zile, cu plafoane diferite pentru IMM-uri. Ar trebui să se aplice termene de prescripție pentru impunerea amenzilor și a penalităților cu titlu cominatoriu, în plus față de termenele de prescripție pentru executarea sancțiunilor. În plus, Comisia ar trebui să acorde întreprinderii în cauză sau organizațiilor reprezentative ale întreprinderilor dreptul de a fi ascultate.

| (80) | Pentru a reflecta schimbările tehnologice și evoluțiile pieței, pentru a asigura implementarea eficace și evaluarea inițiativei și pentru a stabili norme detaliate privind eticheta de „centru de excelență în proiectare”, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în vederea modificării prezentului regulament în ceea ce privește acțiunile sprijinite de inițiativă într-un mod consecvent cu obiectivele acestuia, și în ceea ce privește indicatorii cuantificabili pentru monitorizarea implementării inițiativei și raportarea cu privire la realizarea obiectivelor sale precum și în ceea ce privește completarea prezentului regulament prin stabilirea procedurii de depunere a cererii și a cerințelor și condițiilor pentru acordarea, monitorizarea și retragerea etichetei de centru de excelență în proiectare. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (27). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |
| --- | --- |

(80)

Pentru a reflecta schimbările tehnologice și evoluțiile pieței, pentru a asigura implementarea eficace și evaluarea inițiativei și pentru a stabili norme detaliate privind eticheta de „centru de excelență în proiectare”, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE ar trebui delegată Comisiei în vederea modificării prezentului regulament în ceea ce privește acțiunile sprijinite de inițiativă într-un mod consecvent cu obiectivele acestuia, și în ceea ce privește indicatorii cuantificabili pentru monitorizarea implementării inițiativei și raportarea cu privire la realizarea obiectivelor sale precum și în ceea ce privește completarea prezentului regulament prin stabilirea procedurii de depunere a cererii și a cerințelor și condițiilor pentru acordarea, monitorizarea și retragerea etichetei de centru de excelență în proiectare. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (27). În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

| (81) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește selectarea ECIC-urilor, astfel încât să fie realizate obiectivele inițiativei, stabilind modalitățile practice și operaționale pentru funcționarea comenzilor prioritare și specificând modalitățile practice de tratare a informațiilor confidențiale. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (28). |
| --- | --- |

(81)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentului regulament, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei în ceea ce privește selectarea ECIC-urilor, astfel încât să fie realizate obiectivele inițiativei, stabilind modalitățile practice și operaționale pentru funcționarea comenzilor prioritare și specificând modalitățile practice de tratare a informațiilor confidențiale. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (28).

| (82) | Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume stabilirea unui cadrul pentru consolidarea ecosistemului semiconductorilor la nivelul Uniunii, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea sau efectele acțiunii, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(82)

Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume stabilirea unui cadrul pentru consolidarea ecosistemului semiconductorilor la nivelul Uniunii, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea sau efectele acțiunii, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv.

| (83) | Pentru a permite începerea punerii în aplicare a prezentului regulament cât mai curând posibil, în vederea realizării obiectivelor sale, acesta ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență, |
| --- | --- |

(83)

Pentru a permite începerea punerii în aplicare a prezentului regulament cât mai curând posibil, în vederea realizării obiectivelor sale, acesta ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

Dispoziții generale

Articolul 1

Obiect și obiective generale

(1)   Prezentul regulament stabilește un cadru pentru consolidarea ecosistemului semiconductorilor la nivelul Uniunii, în special prin următoarele măsuri:

| (a) | instituirea inițiativei „Cipuri pentru Europa” (denumită în continuare „inițiativa”); |
| --- | --- |

(a)

instituirea inițiativei „Cipuri pentru Europa” (denumită în continuare „inițiativa”);

| (b) | stabilirea criteriilor pentru recunoașterea și sprijinirea instalațiilor de producție integrate și a turnătoriilor deschise ale UE care sunt instalații de pionierat și care promovează siguranța aprovizionării și reziliența ecosistemului semiconductorilor din Uniune; |
| --- | --- |

(b)

stabilirea criteriilor pentru recunoașterea și sprijinirea instalațiilor de producție integrate și a turnătoriilor deschise ale UE care sunt instalații de pionierat și care promovează siguranța aprovizionării și reziliența ecosistemului semiconductorilor din Uniune;

| (c) | instituirea unui mecanism de coordonare între statele membre și Comisie, pentru cartografierea și monitorizarea sectorului semiconductorilor din Uniune, precum și pentru prevenirea situațiilor de criză și răspunsul la criza cauzată de penuriile de semiconductori și, după caz, pentru consultarea părților interesate din sectorul semiconductorilor. |
| --- | --- |

(c)

instituirea unui mecanism de coordonare între statele membre și Comisie, pentru cartografierea și monitorizarea sectorului semiconductorilor din Uniune, precum și pentru prevenirea situațiilor de criză și răspunsul la criza cauzată de penuriile de semiconductori și, după caz, pentru consultarea părților interesate din sectorul semiconductorilor.

(2)   Primul obiectiv general al prezentului regulament este să se asigure condițiile necesare competitivității și capacității de inovare ale Uniunii și adaptarea industriei la schimbările structurale.

(3)   Al doilea obiectiv general, separat și complementar primului obiectiv general stabilit la alineatul (2), este să se îmbunătățească funcționarea pieței interne prin stabilirea unui cadru juridic uniform al Uniunii pentru creșterea rezilienței și a siguranței aprovizionării Uniunii în domeniul tehnologiilor semiconductorilor.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „semiconductor” înseamnă unul dintre următoarele:






  (a) | un material, inclusiv un material nou, care se prezintă fie sub forma unui element, fie sub forma unui compus, a cărui conductivitate electrică poate fi modificată; sau |
| --- | --- | --- |

1.

„semiconductor” înseamnă unul dintre următoarele:

(a)

un material, inclusiv un material nou, care se prezintă fie sub forma unui element, fie sub forma unui compus, a cărui conductivitate electrică poate fi modificată; sau

| (b) | o componentă constând dintr-o serie de straturi de materiale semiconductoare, izolatoare și conductoare definite în conformitate cu un model prestabilit și destinate să îndeplinească funcții electronice sau fotonice bine definite, sau ambele funcții; |
| --- | --- |

(b)

o componentă constând dintr-o serie de straturi de materiale semiconductoare, izolatoare și conductoare definite în conformitate cu un model prestabilit și destinate să îndeplinească funcții electronice sau fotonice bine definite, sau ambele funcții;

| 2. | „cip” înseamnă un dispozitiv electronic care cuprinde diferite elemente funcționale pe un singur suport de material semiconductor, de regulă sub formă de memorii, dispozitive logice, procesoare, dispozitive optoelectronice și dispozitive analogice; |
| --- | --- |

2.

„cip” înseamnă un dispozitiv electronic care cuprinde diferite elemente funcționale pe un singur suport de material semiconductor, de regulă sub formă de memorii, dispozitive logice, procesoare, dispozitive optoelectronice și dispozitive analogice;

| 3. | „cip cuantic” înseamnă un dispozitiv care prelucrează informații la nivelul sistemelor cuantice individuale, cu un nivel variabil de integrare a componentelor pe cip în funcție de platforma cuantică utilizată, inclusiv platforme de calcul cuantic, comunicații, detecție sau metrologie; |
| --- | --- |

3.

„cip cuantic” înseamnă un dispozitiv care prelucrează informații la nivelul sistemelor cuantice individuale, cu un nivel variabil de integrare a componentelor pe cip în funcție de platforma cuantică utilizată, inclusiv platforme de calcul cuantic, comunicații, detecție sau metrologie;

| 4. | „nod tehnologic” înseamnă un proces specific de fabricație a semiconductorilor și normele sale de proiectare; |
| --- | --- |

4.

„nod tehnologic” înseamnă un proces specific de fabricație a semiconductorilor și normele sale de proiectare;

| 5. | „lanț de aprovizionare cu semiconductori” înseamnă sistemul de activități, organizații, actori, tehnologie, informații, resurse și servicii implicate în producția de semiconductori, inclusiv materiile prime și prelucrate, cum ar fi gazele, echipamentele de producție, proiectarea, inclusiv dezvoltarea de software conexă, fabricarea, asamblarea, testarea și încapsularea; |
| --- | --- |

5.

„lanț de aprovizionare cu semiconductori” înseamnă sistemul de activități, organizații, actori, tehnologie, informații, resurse și servicii implicate în producția de semiconductori, inclusiv materiile prime și prelucrate, cum ar fi gazele, echipamentele de producție, proiectarea, inclusiv dezvoltarea de software conexă, fabricarea, asamblarea, testarea și încapsularea;

| 6. | „lanț valoric al semiconductorilor” înseamnă ansamblul de activități legate de un produs semiconductor, de la proiectarea acestuia până la utilizarea sa finală, inclusiv materiile prime și prelucrate, cum ar fi gazele, echipamentele de producție, cercetarea, dezvoltarea și inovarea, proiectarea, inclusiv dezvoltarea de software conexă, fabricarea, testarea, asamblarea și încapsularea până la încorporarea și integrarea în produsele finite, precum și procesele de la sfârșitul ciclului de viață, cum ar fi reutilizarea, dezmembrarea și reciclarea; |
| --- | --- |

6.

„lanț valoric al semiconductorilor” înseamnă ansamblul de activități legate de un produs semiconductor, de la proiectarea acestuia până la utilizarea sa finală, inclusiv materiile prime și prelucrate, cum ar fi gazele, echipamentele de producție, cercetarea, dezvoltarea și inovarea, proiectarea, inclusiv dezvoltarea de software conexă, fabricarea, testarea, asamblarea și încapsularea până la încorporarea și integrarea în produsele finite, precum și procesele de la sfârșitul ciclului de viață, cum ar fi reutilizarea, dezmembrarea și reciclarea;

| 7. | „linie-pilot” înseamnă un proiect sau o acțiune experimentală care vizează niveluri mai ridicate de maturitate tehnologică, de la nivelul 3 la nivelul 8, pentru dezvoltarea în continuare a unei infrastructuri de bază necesare pentru testarea, demonstrarea, validarea și calibrarea unui produs sau a unui sistem potrivit ipotezelor modelului; |
| --- | --- |

7.

„linie-pilot” înseamnă un proiect sau o acțiune experimentală care vizează niveluri mai ridicate de maturitate tehnologică, de la nivelul 3 la nivelul 8, pentru dezvoltarea în continuare a unei infrastructuri de bază necesare pentru testarea, demonstrarea, validarea și calibrarea unui produs sau a unui sistem potrivit ipotezelor modelului;

| 8. | „coordonator” înseamnă o entitate juridică stabilită în Uniune care este membră a unui consorțiu european pentru infrastructura cipurilor și care a fost numită de toți membrii consorțiului ca punct principal de contact pentru Comisie; |
| --- | --- |

8.

„coordonator” înseamnă o entitate juridică stabilită în Uniune care este membră a unui consorțiu european pentru infrastructura cipurilor și care a fost numită de toți membrii consorțiului ca punct principal de contact pentru Comisie;

| 9. | „întreprinderi mici și mijlocii” sau „IMM-uri” înseamnă întreprinderi mici sau mijlocii astfel cum sunt definite la articolul 2 din anexa la Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (29); |
| --- | --- |

9.

„întreprinderi mici și mijlocii” sau „IMM-uri” înseamnă întreprinderi mici sau mijlocii astfel cum sunt definite la articolul 2 din anexa la Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (29);

29

| 10. | „întreprindere mică cu capitalizare medie” înseamnă o întreprindere mică cu capitalizare medie astfel cum este definită la articolul 2 punctul 20 din Regulamentul (UE) 2021/695; |
| --- | --- |

10.

„întreprindere mică cu capitalizare medie” înseamnă o întreprindere mică cu capitalizare medie astfel cum este definită la articolul 2 punctul 20 din Regulamentul (UE) 2021/695;

| 11. | „instalație de pionierat” înseamnă o instalație de fabricare a semiconductorilor nouă sau modernizată în mod substanțial, sau o instalație pentru producția de echipamente sau de componente esențiale pentru astfel de echipamente utilizate în principal în fabricarea semiconductorilor, care aduce inovare în procesul de fabricație sau la nivelul produsului finit ce nu este încă nici prezentă în mod concret și nici prevăzută a fi construită în Uniune, inclusiv inovare referitoare la îmbunătățiri ale capacității de procesare sau ale nivelului de securitate, siguranță sau fiabilitate, ale performanțelor energetice și de mediu, ale nodului tehnologic sau materialelor de substrat, ori ale punerii în aplicare a unor procese de producție care duc la creșterea eficienței sau care îmbunătățesc posibilitatea de reciclare ori reduc factorii de producție; |
| --- | --- |

11.

„instalație de pionierat” înseamnă o instalație de fabricare a semiconductorilor nouă sau modernizată în mod substanțial, sau o instalație pentru producția de echipamente sau de componente esențiale pentru astfel de echipamente utilizate în principal în fabricarea semiconductorilor, care aduce inovare în procesul de fabricație sau la nivelul produsului finit ce nu este încă nici prezentă în mod concret și nici prevăzută a fi construită în Uniune, inclusiv inovare referitoare la îmbunătățiri ale capacității de procesare sau ale nivelului de securitate, siguranță sau fiabilitate, ale performanțelor energetice și de mediu, ale nodului tehnologic sau materialelor de substrat, ori ale punerii în aplicare a unor procese de producție care duc la creșterea eficienței sau care îmbunătățesc posibilitatea de reciclare ori reduc factorii de producție;

| 12. | „cipuri de generație următoare” înseamnă cipuri care depășesc stadiul actual al tehnologiei, oferind îmbunătățiri semnificative ale performanței funcționale, ale capacității de procesare sau ale eficienței energetice, precum și alte beneficii energetice și de mediu semnificative; |
| --- | --- |

12.

„cipuri de generație următoare” înseamnă cipuri care depășesc stadiul actual al tehnologiei, oferind îmbunătățiri semnificative ale performanței funcționale, ale capacității de procesare sau ale eficienței energetice, precum și alte beneficii energetice și de mediu semnificative;

| 13. | „tehnologii de generație următoare ale semiconductorilor” înseamnă tehnologii ale semiconductorilor care depășesc stadiul actual al tehnologiei, oferind îmbunătățiri semnificative ale performanței funcționale, ale capacității de procesare sau ale eficienței energetice, precum și alte beneficii energetice și de mediu semnificative; |
| --- | --- |

13.

„tehnologii de generație următoare ale semiconductorilor” înseamnă tehnologii ale semiconductorilor care depășesc stadiul actual al tehnologiei, oferind îmbunătățiri semnificative ale performanței funcționale, ale capacității de procesare sau ale eficienței energetice, precum și alte beneficii energetice și de mediu semnificative;

| 14. | „tehnologii de vârf ale semiconductorilor” înseamnă stadiul actual al tehnologiei în materie de inovare în domeniul cipurilor și al tehnologiilor semiconductorilor atunci când se desfășoară proiectele; |
| --- | --- |

14.

„tehnologii de vârf ale semiconductorilor” înseamnă stadiul actual al tehnologiei în materie de inovare în domeniul cipurilor și al tehnologiilor semiconductorilor atunci când se desfășoară proiectele;

| 15. | „fabricarea semiconductorilor” înseamnă oricare dintre etapele de producție și prelucrare a plachetelor semiconductoare, inclusiv materiale de substrat, unități de fabricare inițială (front-end) și unități de fabricare finală (back-end), necesare pentru a furniza un produs semiconductor finit; |
| --- | --- |

15.

„fabricarea semiconductorilor” înseamnă oricare dintre etapele de producție și prelucrare a plachetelor semiconductoare, inclusiv materiale de substrat, unități de fabricare inițială (front-end) și unități de fabricare finală (back-end), necesare pentru a furniza un produs semiconductor finit;

| 16. | „fabricare inițială (front-end)” înseamnă ansamblul etapelor de prelucrare a unei plachete semiconductoare; |
| --- | --- |

16.

„fabricare inițială (front-end)” înseamnă ansamblul etapelor de prelucrare a unei plachete semiconductoare;

| 17. | „fabricare finală (back-end)” înseamnă încapsularea, asamblarea și testarea produsului semiconductor; |
| --- | --- |

17.

„fabricare finală (back-end)” înseamnă încapsularea, asamblarea și testarea produsului semiconductor;

| 18. | „utilizatori de semiconductori” înseamnă întreprinderi care fabrică produse în care sunt încorporați semiconductori; |
| --- | --- |

18.

„utilizatori de semiconductori” înseamnă întreprinderi care fabrică produse în care sunt încorporați semiconductori;

| 19. | „principalii actori de pe piață” înseamnă întreprinderi din lanțul de aprovizionare cu semiconductori din Uniune, a căror funcționare fiabilă este esențială pentru aprovizionarea cu semiconductori; |
| --- | --- |

19.

„principalii actori de pe piață” înseamnă întreprinderi din lanțul de aprovizionare cu semiconductori din Uniune, a căror funcționare fiabilă este esențială pentru aprovizionarea cu semiconductori;

| 20. | „sector critic” înseamnă orice sector menționat în anexa IV; |
| --- | --- |

20.

„sector critic” înseamnă orice sector menționat în anexa IV;

| 21. | „produs necesar în situații de criză” înseamnă semiconductori, produse intermediare și materii prime și prelucrate care sunt fie puse la dispoziție direct de sectoare critice, fie folosite pentru a produce dispozitive utilizate de sectoare critice, necesare pentru a produce semiconductori sau produse intermediare, care sunt afectate de o criză a semiconductorilor și care sunt relevante pentru asigurarea funcțiilor vitale ale unui sector critic; |
| --- | --- |

21.

„produs necesar în situații de criză” înseamnă semiconductori, produse intermediare și materii prime și prelucrate care sunt fie puse la dispoziție direct de sectoare critice, fie folosite pentru a produce dispozitive utilizate de sectoare critice, necesare pentru a produce semiconductori sau produse intermediare, care sunt afectate de o criză a semiconductorilor și care sunt relevante pentru asigurarea funcțiilor vitale ale unui sector critic;

| 22. | „capabilitate de producție” înseamnă capacitatea unei instalații de a produce anumite tipuri de produse; |
| --- | --- |

22.

„capabilitate de producție” înseamnă capacitatea unei instalații de a produce anumite tipuri de produse;

| 23. | „capacitate de producție” înseamnă producția potențială maximă a unei instalații; |
| --- | --- |

23.

„capacitate de producție” înseamnă producția potențială maximă a unei instalații;

| 24. | „secret comercial” înseamnă secret comercial astfel cum este definit la articolul 2 punctul 1 din Directiva (UE) 2016/943. |
| --- | --- |

24.

„secret comercial” înseamnă secret comercial astfel cum este definit la articolul 2 punctul 1 din Directiva (UE) 2016/943.

CAPITOLUL II

Inițiativa „Cipuri pentru Europa”

Articolul 3

Instituirea inițiativei

(1)   Inițiativa este instituită pe durata cadrului financiar multianual 2021-2027 stabilit prin Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului (30).

(2)   Inițiativa este sprijinită prin finanțare din Orizont Europa și din programul Europa digitală, în special din obiectivul specific nr. 6 din programul Europa digitală, cu o sumă indicativă maximă de 1,725 miliarde EUR și, respectiv, 1,575 miliarde EUR. Respectiva finanțare este executată în conformitate cu Regulamentele (UE) 2021/694 și (UE) 2021/695.

Articolul 4

Obiectivele inițiativei

(1)   Obiectivul general al inițiativei este de a realiza consolidarea capacităților tehnologice la scară largă și de a sprijini activitățile conexe de cercetare și inovare în întregul lanț valoric al semiconductorilor din Uniune, pentru a permite dezvoltarea și implementarea tehnologiilor de vârf ale semiconductorilor, tehnologiilor de generație următoare ale semiconductorilor și tehnologiilor cuantice de vârf, precum și inovarea în domeniul tehnologiilor consacrate, care vor consolida capabilitățile avansate de proiectare, de integrare a sistemelor și de producție de cipuri în Uniune, sporind astfel competitivitatea Uniunii. Aceasta contribuie, de asemenea, la realizarea tranziției verzi și a celei digitale, în special prin reducerea impactului sistemelor electronice asupra climei, îmbunătățind durabilitatea cipurilor de generație următoare și consolidând procesele economiei circulare, contribuie la locuri de muncă de calitate în ecosistemul semiconductorilor și abordează principiul securității de la stadiul conceperii, care prevede protecția împotriva amenințărilor la adresa securității cibernetice.

(2)   Inițiativa are următoarele cinci obiective operaționale:

| (a) | obiectivul operațional nr. 1: dezvoltarea capacităților avansate de proiectare pentru tehnologiile integrate ale semiconductorilor; |
| --- | --- |

(a)

obiectivul operațional nr. 1: dezvoltarea capacităților avansate de proiectare pentru tehnologiile integrate ale semiconductorilor;

| (b) | obiectivul operațional nr. 2: consolidarea liniilor-pilot existente și dezvoltarea de noi linii-pilot în întreaga Uniune pentru a facilita dezvoltarea și introducerea tehnologiilor de vârf ale semiconductorilor și tehnologiilor de generație următoare ale semiconductorilor; |
| --- | --- |

(b)

obiectivul operațional nr. 2: consolidarea liniilor-pilot existente și dezvoltarea de noi linii-pilot în întreaga Uniune pentru a facilita dezvoltarea și introducerea tehnologiilor de vârf ale semiconductorilor și tehnologiilor de generație următoare ale semiconductorilor;

| (c) | obiectivul operațional nr. 3: dezvoltarea de capacități tehnologice și de inginerie avansate pentru accelerarea dezvoltării inovatoare a cipurilor cuantice de vârf și a tehnologiilor semiconductorilor conexe; |
| --- | --- |

(c)

obiectivul operațional nr. 3: dezvoltarea de capacități tehnologice și de inginerie avansate pentru accelerarea dezvoltării inovatoare a cipurilor cuantice de vârf și a tehnologiilor semiconductorilor conexe;

| (d) | obiectivul operațional nr. 4: stabilirea unei rețele a centrelor de competență în întreaga Uniune prin consolidarea instalațiilor existente sau prin crearea de instalații noi; |
| --- | --- |

(d)

obiectivul operațional nr. 4: stabilirea unei rețele a centrelor de competență în întreaga Uniune prin consolidarea instalațiilor existente sau prin crearea de instalații noi;

| (e) | obiectivul operațional nr. 5: desfășurarea de activități, descrise colectiv drept activități ale „Fondului pentru cipuri”, pentru a facilita accesul la finanțare prin îndatorare și la capital, inclusiv prin oferirea de orientări clare, în special pentru start-up-uri, întreprinderi în curs de extindere, IMM-uri și întreprinderi mici cu capitalizare medie din lanțul valoric al semiconductorilor, prin intermediul unui mecanism de finanțare mixtă în cadrul Fondului InvestEU și prin intermediul Consiliului European pentru Inovare. |
| --- | --- |

(e)

obiectivul operațional nr. 5: desfășurarea de activități, descrise colectiv drept activități ale „Fondului pentru cipuri”, pentru a facilita accesul la finanțare prin îndatorare și la capital, inclusiv prin oferirea de orientări clare, în special pentru start-up-uri, întreprinderi în curs de extindere, IMM-uri și întreprinderi mici cu capitalizare medie din lanțul valoric al semiconductorilor, prin intermediul unui mecanism de finanțare mixtă în cadrul Fondului InvestEU și prin intermediul Consiliului European pentru Inovare.

(3)   Obiectivele operaționale ale inițiativei pot include activități de consolidare a capacităților și activități conexe de cercetare și inovare. Toate activitățile de consolidare a capacităților se finanțează prin programul Europa digitală, iar activitățile conexe de cercetare și inovare se finanțează prin Orizont Europa.

Articolul 5

Conținutul inițiativei

Inițiativa:

| (a) | în cadrul obiectivului său operațional nr. 1:






  (i) | creează și întreține o platformă de proiectare virtuală, disponibilă în întreaga Uniune, care să integreze instalațiile de proiectare existente, precum și pe cele noi, cu biblioteci extinse și cu instrumente de automatizare a proiectării electronice („Electronic Design Automation” – EDA); |
| --- | --- | --- |

(a)

în cadrul obiectivului său operațional nr. 1:

(i)

creează și întreține o platformă de proiectare virtuală, disponibilă în întreaga Uniune, care să integreze instalațiile de proiectare existente, precum și pe cele noi, cu biblioteci extinse și cu instrumente de automatizare a proiectării electronice („Electronic Design Automation” – EDA);

| (ii) | extinde capabilitățile de proiectare prin încurajarea evoluțiilor inovatoare, cum ar fi arhitecturile procesoarelor cu sursă deschisă și alte arhitecturi inovatoare, cipuri modulare (chiplets), cipuri programabile, noi tipuri de memorie, procesoare, acceleratori sau cipuri cu consum redus, construite în conformitate cu principiul securității de la stadiul conceperii; |
| --- | --- |

(ii)

extinde capabilitățile de proiectare prin încurajarea evoluțiilor inovatoare, cum ar fi arhitecturile procesoarelor cu sursă deschisă și alte arhitecturi inovatoare, cipuri modulare (chiplets), cipuri programabile, noi tipuri de memorie, procesoare, acceleratori sau cipuri cu consum redus, construite în conformitate cu principiul securității de la stadiul conceperii;

| (iii) | extinde ecosistemul semiconductorilor prin integrarea sectoarelor specializate ale pieței, cum ar fi sănătatea, mobilitatea, energia, telecomunicațiile, securitatea, apărarea și spațiul, contribuind astfel la agenda verde, agenda digitală și agenda de inovare ale Uniunii; |
| --- | --- |

(iii)

extinde ecosistemul semiconductorilor prin integrarea sectoarelor specializate ale pieței, cum ar fi sănătatea, mobilitatea, energia, telecomunicațiile, securitatea, apărarea și spațiul, contribuind astfel la agenda verde, agenda digitală și agenda de inovare ale Uniunii;

| (b) | în cadrul obiectivului său operațional nr. 2:






  (i) | consolidează capabilitățile de la nivelul tehnologiilor de producție a cipurilor de generație următoare și al echipamentelor de producție, prin integrarea activităților de cercetare și inovare și prin pregătirea dezvoltării viitoarelor noduri tehnologice, cum ar fi noduri de vârf, tehnologii Fully Depleted Silicon on Insulator, noi materiale semiconductoare sau integrarea sistemelor eterogene și asamblarea și încapsularea avansată a modulelor pentru volume mari, medii sau mici; |
| --- | --- | --- |

(b)

în cadrul obiectivului său operațional nr. 2:

(i)

consolidează capabilitățile de la nivelul tehnologiilor de producție a cipurilor de generație următoare și al echipamentelor de producție, prin integrarea activităților de cercetare și inovare și prin pregătirea dezvoltării viitoarelor noduri tehnologice, cum ar fi noduri de vârf, tehnologii Fully Depleted Silicon on Insulator, noi materiale semiconductoare sau integrarea sistemelor eterogene și asamblarea și încapsularea avansată a modulelor pentru volume mari, medii sau mici;

| (ii) | sprijină inovarea la scară largă prin accesul la linii-pilot noi sau existente pentru experimentarea, testarea, controlul proceselor, fiabilitatea finală a dispozitivului și validarea noilor concepte de proiectare care integrează funcționalități esențiale; |
| --- | --- |

(ii)

sprijină inovarea la scară largă prin accesul la linii-pilot noi sau existente pentru experimentarea, testarea, controlul proceselor, fiabilitatea finală a dispozitivului și validarea noilor concepte de proiectare care integrează funcționalități esențiale;

| (iii) | acordă sprijin instalațiilor de producție integrate și turnătoriilor deschise ale UE prin acces preferențial la noile linii-pilot, și asigură accesul în condiții echitabile la noi linii-pilot pentru o mare varietate de utilizatori din ecosistemul semiconductorilor din Uniune; |
| --- | --- |

(iii)

acordă sprijin instalațiilor de producție integrate și turnătoriilor deschise ale UE prin acces preferențial la noile linii-pilot, și asigură accesul în condiții echitabile la noi linii-pilot pentru o mare varietate de utilizatori din ecosistemul semiconductorilor din Uniune;

| (c) | în cadrul obiectivului său operațional nr. 3:






  (i) | dezvoltă biblioteci inovatoare de proiectare pentru cipurile cuantice; |
| --- | --- | --- |

(c)

în cadrul obiectivului său operațional nr. 3:

(i)

dezvoltă biblioteci inovatoare de proiectare pentru cipurile cuantice;

| (ii) | sprijină dezvoltarea de linii-pilot, camere curate și turnătorii noi sau existente pentru crearea de prototipuri și producerea de cipuri cuantice pentru integrarea circuitelor cuantice și a componentelor electronice de control; |
| --- | --- |

(ii)

sprijină dezvoltarea de linii-pilot, camere curate și turnătorii noi sau existente pentru crearea de prototipuri și producerea de cipuri cuantice pentru integrarea circuitelor cuantice și a componentelor electronice de control;

| (iii) | dezvoltă instalații pentru a testa și a valida cipurile cuantice avansate produse de liniile-pilot, cu scopul de a închide circuitul informațional bazat pe feedback în materie de inovare dintre proiectanți, producători și utilizatorii de componente cuantice; |
| --- | --- |

(iii)

dezvoltă instalații pentru a testa și a valida cipurile cuantice avansate produse de liniile-pilot, cu scopul de a închide circuitul informațional bazat pe feedback în materie de inovare dintre proiectanți, producători și utilizatorii de componente cuantice;

| (d) | în cadrul obiectivului său operațional nr. 4:






  (i) | consolidează capacitățile și oferă o gamă largă de expertiză părților interesate, inclusiv start-up-urilor și IMM-urilor care sunt utilizatori finali, facilitând accesul la capacitățile și instalațiile menționate la prezentul articol și utilizarea eficace a acestora; |
| --- | --- | --- |

(d)

în cadrul obiectivului său operațional nr. 4:

(i)

consolidează capacitățile și oferă o gamă largă de expertiză părților interesate, inclusiv start-up-urilor și IMM-urilor care sunt utilizatori finali, facilitând accesul la capacitățile și instalațiile menționate la prezentul articol și utilizarea eficace a acestora;

| (ii) | remediază lipsa de cunoștințe și de personal calificat și neconcordanța de competențe, prin atragerea, mobilizarea și reținerea de noi talente în domeniul cercetării, proiectării și producției și prin sprijinirea creării unei forțe de muncă cu competențe adecvate în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) până la nivelul postdoctoral, pentru consolidarea ecosistemului semiconductorilor, inclusiv oferind studenților oportunități de formare adecvate, de exemplu orientare pentru studenți și programe de studii combinate, pe lângă recalificarea și perfecționarea lucrătorilor; |
| --- | --- |

(ii)

remediază lipsa de cunoștințe și de personal calificat și neconcordanța de competențe, prin atragerea, mobilizarea și reținerea de noi talente în domeniul cercetării, proiectării și producției și prin sprijinirea creării unei forțe de muncă cu competențe adecvate în domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) până la nivelul postdoctoral, pentru consolidarea ecosistemului semiconductorilor, inclusiv oferind studenților oportunități de formare adecvate, de exemplu orientare pentru studenți și programe de studii combinate, pe lângă recalificarea și perfecționarea lucrătorilor;

| (e) | în cadrul obiectivului său operațional nr. 5:






  (i) | îmbunătățește efectul de levier al cheltuielilor bugetare ale Uniunii și obține, astfel, un efect multiplicator mai puternic în ceea ce privește atragerea de finanțare din sectorul privat; |
| --- | --- | --- |

(e)

în cadrul obiectivului său operațional nr. 5:

(i)

îmbunătățește efectul de levier al cheltuielilor bugetare ale Uniunii și obține, astfel, un efect multiplicator mai puternic în ceea ce privește atragerea de finanțare din sectorul privat;

| (ii) | acordă sprijin întreprinderilor care se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește accesul la finanțare și abordează necesitatea de a sprijini reziliența economică în întreaga Uniune și în statele membre; |
| --- | --- |

(ii)

acordă sprijin întreprinderilor care se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește accesul la finanțare și abordează necesitatea de a sprijini reziliența economică în întreaga Uniune și în statele membre;

| (iii) | accelerează investițiile în domeniul proiectării de cipuri, a fabricării semiconductorilor și a tehnologiilor de integrare, îmbunătățește accesul la aceste investiții și mobilizează finanțare atât din sectorul public, cât și din cel privat, sporind în același timp siguranța aprovizionării și reziliența ecosistemului conductorilor pentru întregul lanț valoric al semiconductorilor. |
| --- | --- |

(iii)

accelerează investițiile în domeniul proiectării de cipuri, a fabricării semiconductorilor și a tehnologiilor de integrare, îmbunătățește accesul la aceste investiții și mobilizează finanțare atât din sectorul public, cât și din cel privat, sporind în același timp siguranța aprovizionării și reziliența ecosistemului conductorilor pentru întregul lanț valoric al semiconductorilor.

Articolul 6

Sinergii cu programele Uniunii

Inițiativa se implementează în sinergie cu programele Uniunii, în conformitate cu anexa III. La valorificarea caracterului complementar al inițiativei în raport cu programele Uniunii, Comisia se asigură că realizarea obiectivelor nu este obstrucționată.

Articolul 7

Consorțiile europene pentru infrastructura cipurilor

(1)   În scopul implementării acțiunilor finanțate în cadrul inițiativei, se poate înființa o entitate juridică sub forma unui consorțiu european pentru infrastructura cipurilor (European Chips Infrastructure Consortium – ECIC), în conformitate cu prezentul articol. Se pot înființa mai multe ECIC.

(2)   Un ECIC:

| (a) | are personalitate juridică de la data intrării în vigoare a actului de punere în aplicare al Comisiei menționat la alineatul (5); |
| --- | --- |

(a)

are personalitate juridică de la data intrării în vigoare a actului de punere în aplicare al Comisiei menționat la alineatul (5);

| (b) | are, în fiecare stat membru în cauză, cea mai extinsă capacitate juridică acordată entităților juridice în temeiul dreptului intern al statului membru respectiv și, în special, capacitatea de a achiziționa, deține sau înstrăina bunuri mobile și bunuri imobile, precum și drepturi de proprietate intelectuală, de a încheia contracte și capacitatea procesuală; |
| --- | --- |

(b)

are, în fiecare stat membru în cauză, cea mai extinsă capacitate juridică acordată entităților juridice în temeiul dreptului intern al statului membru respectiv și, în special, capacitatea de a achiziționa, deține sau înstrăina bunuri mobile și bunuri imobile, precum și drepturi de proprietate intelectuală, de a încheia contracte și capacitatea procesuală;

| (c) | are un singur sediu statutar, care se află pe teritoriul unui stat membru; |
| --- | --- |

(c)

are un singur sediu statutar, care se află pe teritoriul unui stat membru;

| (d) | este înființat de cel puțin trei membri (denumiți în continuare „membri fondatori”), și anume state membre sau entități juridice publice ori entități juridice private din cel puțin trei state membre, sau o combinație a acestora, cu scopul de a realiza o reprezentare largă în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

(d)

este înființat de cel puțin trei membri (denumiți în continuare „membri fondatori”), și anume state membre sau entități juridice publice ori entități juridice private din cel puțin trei state membre, sau o combinație a acestora, cu scopul de a realiza o reprezentare largă în întreaga Uniune;

| (e) | se asigură că, în urma adoptării unui act de punerea în aplicare menționat la alineatul (5) de înființare a ECIC, alte state membre i se pot alătura în orice moment în calitate de membri, că alte entități juridice publice sau private i se pot alătura în calitate de membri în orice moment în condiții echitabile și rezonabile specificate în statutul ECIC și că statele membre care nu furnizează nicio contribuție financiară sau nefinanciară i se pot alătura în calitate de observatori fără drept de vot, prin notificarea ECIC; |
| --- | --- |

(e)

se asigură că, în urma adoptării unui act de punerea în aplicare menționat la alineatul (5) de înființare a ECIC, alte state membre i se pot alătura în orice moment în calitate de membri, că alte entități juridice publice sau private i se pot alătura în calitate de membri în orice moment în condiții echitabile și rezonabile specificate în statutul ECIC și că statele membre care nu furnizează nicio contribuție financiară sau nefinanciară i se pot alătura în calitate de observatori fără drept de vot, prin notificarea ECIC;

| (f) | numește un coordonator. |
| --- | --- |

(f)

numește un coordonator.

(3)   Coordonatorul unui potențial ECIC prezintă Comisiei, în numele tuturor membrilor fondatori, o cerere scrisă. Respectiva cerere conține următoarele:

| (a) | o cerere adresată Comisiei de a înființa un ECIC, inclusiv o listă a membrilor fondatori care formează consorțiul; |
| --- | --- |

(a)

o cerere adresată Comisiei de a înființa un ECIC, inclusiv o listă a membrilor fondatori care formează consorțiul;

| (b) | o descriere a principalelor sarcini, activități și resurse necesare pentru a finaliza acțiunile prevăzute în cerere; |
| --- | --- |

(b)

o descriere a principalelor sarcini, activități și resurse necesare pentru a finaliza acțiunile prevăzute în cerere;

| (c) | proiectul de statut al ECIC, care include cel puțin următoarele elemente:






  (i) | durata și procedura de lichidare în conformitate cu articolul 10; |
| --- | --- | --- |

(c)

proiectul de statut al ECIC, care include cel puțin următoarele elemente:

(i)

durata și procedura de lichidare în conformitate cu articolul 10;

| (ii) | regimul de răspundere în conformitate cu articolul 8; |
| --- | --- |

(ii)

regimul de răspundere în conformitate cu articolul 8;

| (iii) | sediul statutar și denumirea ECIC; |
| --- | --- |

(iii)

sediul statutar și denumirea ECIC;

| (iv) | sfera de activitate a sarcinilor și a activităților ECIC; |
| --- | --- |

(iv)

sfera de activitate a sarcinilor și a activităților ECIC;

| (v) | componența, inclusiv condițiile și procedura de modificare a componenței; |
| --- | --- |

(v)

componența, inclusiv condițiile și procedura de modificare a componenței;

| (vi) | bugetul, inclusiv modalitățile pentru contribuțiile financiare și în natură din partea membrilor; |
| --- | --- |

(vi)

bugetul, inclusiv modalitățile pentru contribuțiile financiare și în natură din partea membrilor;

| (vii) | dreptul de proprietate asupra rezultatelor; |
| --- | --- |

(vii)

dreptul de proprietate asupra rezultatelor;

| (viii) | guvernanța, inclusiv procesul decizional și rolurile specifice; |
| --- | --- |

(viii)

guvernanța, inclusiv procesul decizional și rolurile specifice;

| (ix) | după caz, drepturile de vot; |
| --- | --- |

(ix)

după caz, drepturile de vot;

| (d) | o declarație a statului membru gazdă prin care se precizează dacă acesta recunoaște sau nu ECIC ca organism internațional în înțelesul articolului 143 alineatul (1) litera (g) și al articolului 151 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2006/112/CE și ca organizație internațională în înțelesul articolului 11 alineatul (1) litera (b) din Directiva (UE) 2020/262, de la data înființării sale, sub rezerva limitelor și condițiilor de exonerare prevăzute de dispozițiile respective, care sunt stabilite într-un acord între membrii ECIC; |
| --- | --- |

(d)

o declarație a statului membru gazdă prin care se precizează dacă acesta recunoaște sau nu ECIC ca organism internațional în înțelesul articolului 143 alineatul (1) litera (g) și al articolului 151 alineatul (1) litera (b) din Directiva 2006/112/CE și ca organizație internațională în înțelesul articolului 11 alineatul (1) litera (b) din Directiva (UE) 2020/262, de la data înființării sale, sub rezerva limitelor și condițiilor de exonerare prevăzute de dispozițiile respective, care sunt stabilite într-un acord între membrii ECIC;

| (e) | o descriere care detaliază modul în care acțiunile întreprinse de ECIC urmează să contribuie la obiectivele relevante prevăzute la articolul 4, inclusiv o prezentare generală a impactului preconizat al unei potențiale finanțări publice; |
| --- | --- |

(e)

o descriere care detaliază modul în care acțiunile întreprinse de ECIC urmează să contribuie la obiectivele relevante prevăzute la articolul 4, inclusiv o prezentare generală a impactului preconizat al unei potențiale finanțări publice;

| (f) | o declarație care să ateste că ECIC urmează să își desfășoare activitățile în conformitate cu principii bugetare solide, în exercitarea răspunderii sale financiare. |
| --- | --- |

(f)

o declarație care să ateste că ECIC urmează să își desfășoare activitățile în conformitate cu principii bugetare solide, în exercitarea răspunderii sale financiare.

(4)   Comisia evaluează cererile pe baza tuturor criteriilor următoare:

| (a) | competențele, know-how-ul și capabilitățile adecvate în domeniul semiconductorilor deținute de membrii fondatori propuși ai ECIC; |
| --- | --- |

(a)

competențele, know-how-ul și capabilitățile adecvate în domeniul semiconductorilor deținute de membrii fondatori propuși ai ECIC;

| (b) | capacitatea adecvată de gestionare, personalul și resursele necesare pentru îndeplinirea obiectivelor sale statutare; |
| --- | --- |

(b)

capacitatea adecvată de gestionare, personalul și resursele necesare pentru îndeplinirea obiectivelor sale statutare;

| (c) | mijloacele operaționale și juridice pentru a aplica normele privind gestionarea administrativă, contractuală și financiară stabilite la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

mijloacele operaționale și juridice pentru a aplica normele privind gestionarea administrativă, contractuală și financiară stabilite la nivelul Uniunii;

| (d) | viabilitatea financiară adecvată corespunzătoare nivelului fondurilor Uniunii pe care consorțiul va fi solicitat să le gestioneze, demonstrată, după caz, prin documente de contabilitate și extrase de cont; |
| --- | --- |

(d)

viabilitatea financiară adecvată corespunzătoare nivelului fondurilor Uniunii pe care consorțiul va fi solicitat să le gestioneze, demonstrată, după caz, prin documente de contabilitate și extrase de cont;

| (e) | contribuțiile membrilor ECIC care ar urma să fie puse la dispoziția ECIC și acordurile aferente; |
| --- | --- |

(e)

contribuțiile membrilor ECIC care ar urma să fie puse la dispoziția ECIC și acordurile aferente;

| (f) | deschiderea ECIC față de noi membri; |
| --- | --- |

(f)

deschiderea ECIC față de noi membri;

| (g) | capacitatea ECIC de a asigura acoperirea nevoilor de la nivelul lanțului valoric al semiconductorilor din Uniune, inclusiv ale start-up-urilor și ale IMM-urilor; |
| --- | --- |

(g)

capacitatea ECIC de a asigura acoperirea nevoilor de la nivelul lanțului valoric al semiconductorilor din Uniune, inclusiv ale start-up-urilor și ale IMM-urilor;

| (h) | contribuția la obiectivele relevante prevăzute la articolul 4 a acțiunii propuse spre implementare, în special contribuția acesteia la asigurarea competitivității pe termen lung a sectorului semiconductorilor din Uniune. |
| --- | --- |

(h)

contribuția la obiectivele relevante prevăzute la articolul 4 a acțiunii propuse spre implementare, în special contribuția acesteia la asigurarea competitivității pe termen lung a sectorului semiconductorilor din Uniune.

(5)   Comisia adoptă un act de punere în aplicare, pe baza criteriilor prevăzute la alineatul (4), fie pentru a recunoaște un solicitant drept ECIC, fie pentru a respinge cererea. Comisia informează membrii fondatori în consecință. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 38 alineatul (2).

(6)   Actul de punere în aplicare privind înființarea ECIC se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(7)   Modificările statutului ECIC respectă obiectivele prezentului regulament și contribuie la acestea. ECIC notifică astfel de modificări Comisiei în termen de zece zile de la adoptare. Notificările conțin următoarele elemente:

| (a) | textul modificărilor, propuse sau, dacă este cazul, adoptate, inclusiv data la care intră în vigoare; și |
| --- | --- |

(a)

textul modificărilor, propuse sau, dacă este cazul, adoptate, inclusiv data la care intră în vigoare; și

| (b) | versiunea consolidată modificată a statutului ECIC. |
| --- | --- |

(b)

versiunea consolidată modificată a statutului ECIC.

Comisia poate formula obiecții față de astfel de modificări în termen de 60 de zile de la primirea unei astfel de notificări, precizând motivele pentru care modificările nu îndeplinesc cerințele prezentului regulament.

Modificările intră în vigoare după expirarea termenului menționat la al doilea paragraf, după ce Comisia a renunțat la dreptul de a formula obiecții sau după ce Comisia și-a revocat obiecția.

(8)   ECIC întocmește un raport anual de activitate, care conține o descriere tehnică a activităților sale și o situație financiară. Raportul anual de activitate include o evaluare a impactului social și asupra mediului al acțiunilor finanțate și este transmis Comisiei și pus la dispoziția publicului. Comisia poate formula recomandări cu privire la aspectele abordate în raportul anual de activitate. Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului european pentru semiconductori rapoartele anuale de activitate ale ECIC, fără întârzieri nejustificate.

(9)   În cazul în care un stat membru consideră că ECIC a refuzat să accepte un nou membru al consorțiului fără a oferi motive suficiente pentru un astfel de refuz pe baza condițiilor echitabile și rezonabile specificate în statutul acestuia, respectivul stat membru poate aduce chestiunea în atenția consiliului autorităților publice al întreprinderii comune pentru cipuri. Dacă este necesar, consiliul autorităților publice al întreprinderii comune pentru cipuri poate recomanda ca ECIC să ia măsuri de remediere, cum ar fi o modificare a statutului său, în conformitate cu articolul 137 litera (f) din Regulamentul (UE) 2021/2085.

Articolul 8

Răspunderea ECIC

(1)   ECIC răspunde pentru datoriile sale.

(2)   Răspunderea financiară a membrilor pentru datoriile ECIC se limitează la contribuțiile lor respective la ECIC. Membrii pot specifica în statutul ECIC că își vor asuma o răspundere fixă superioară contribuțiilor lor sau o răspundere nelimitată.

(3)   Uniunea nu răspunde pentru datoriile ECIC.

Articolul 9

Legea aplicabilă și jurisdicția ECIC

(1)   Înființarea și funcționarea internă a unui ECIC sunt reglementate de:

| (a) | dreptul Uniunii, în special de prezentul regulament; |
| --- | --- |

(a)

dreptul Uniunii, în special de prezentul regulament;

| (b) | dreptul intern al statului membru în care se află sediul statutar al ECIC, în cazul aspectelor care nu sunt reglementate sau sunt reglementate numai parțial de dreptul Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

dreptul intern al statului membru în care se află sediul statutar al ECIC, în cazul aspectelor care nu sunt reglementate sau sunt reglementate numai parțial de dreptul Uniunii;

| (c) | statutul ECIC și normele de aplicare a acestuia. |
| --- | --- |

(c)

statutul ECIC și normele de aplicare a acestuia.

(2)   Fără a aduce atingere cazurilor în care Curtea de Justiție a Uniunii Europene (denumită în continuare „Curtea de Justiție”) este competentă în temeiul tratatelor, dreptul intern al statului membru în care își are sediul statutar ECIC stabilește instanța competentă pentru soluționarea litigiilor dintre membri cu privire la ECIC, dintre membri și ECIC, precum și dintre un ECIC și terți.

Articolul 10

Lichidarea ECIC

(1)   Prin statutul ECIC se stabilește procedura care trebuie urmată în cazul lichidării respectivului ECIC ca urmare a unei decizii a membrilor săi.

(2)   În cazul în care ECIC nu este în măsură să își plătească datoriile, se aplică normele în materie de insolvență ale statului membru în care ECIC își are sediul statutar.

Articolul 11

Rețeaua europeană a centrelor de competență în domeniul semiconductorilor

(1)   În sensul obiectivului operațional nr. 4 al inițiativei, se instituie o rețea europeană a centrelor de competență în domeniul semiconductorilor, al integrării sistemelor și al proiectării (denumită în continuare „rețeaua”). Rețeaua este compusă din centrele de competență selectate de întreprinderea comună pentru cipuri în conformitate cu alineatul (3).

(2)   Centrele de competență desfășoară toate sau o parte dintre activitățile următoare în beneficiul industriei din Uniune și în strânsă cooperare cu aceasta, în special IMM-uri și întreprinderi cu capitalizare medie, precum și cu organizații de cercetare și tehnologie, universități și sectorul public, precum și alte părți interesate relevante de la nivelul întregului lanț valoric al semiconductorilor:

| (a) | asigurarea accesului la serviciile de proiectare și la instrumentele de proiectare din cadrul obiectivului operațional nr. 1 al inițiativei, precum și la liniile-pilot sprijinite în cadrul obiectivului operațional nr. 2 al inițiativei; |
| --- | --- |

(a)

asigurarea accesului la serviciile de proiectare și la instrumentele de proiectare din cadrul obiectivului operațional nr. 1 al inițiativei, precum și la liniile-pilot sprijinite în cadrul obiectivului operațional nr. 2 al inițiativei;

| (b) | sensibilizarea și punerea la dispoziția părților interesate a know-how-ului, a expertizei și a competențelor necesare pentru a le ajuta să accelereze dezvoltarea noilor tehnologii ale semiconductorilor, a fabricării de semiconductori, a echipamentelor, a opțiunilor de proiectare și a conceptelor de sistem, precum și a integrării noilor tehnologii ale semiconductorilor, prin utilizarea eficientă a infrastructurii și a altor resurse disponibile ale rețelei; |
| --- | --- |

(b)

sensibilizarea și punerea la dispoziția părților interesate a know-how-ului, a expertizei și a competențelor necesare pentru a le ajuta să accelereze dezvoltarea noilor tehnologii ale semiconductorilor, a fabricării de semiconductori, a echipamentelor, a opțiunilor de proiectare și a conceptelor de sistem, precum și a integrării noilor tehnologii ale semiconductorilor, prin utilizarea eficientă a infrastructurii și a altor resurse disponibile ale rețelei;

| (c) | sensibilizarea și furnizarea sau asigurarea accesului la expertiză, know-how și servicii, inclusiv la instrumentele pregătitoare pentru proiectarea sistemelor și la liniile-pilot noi și existente, precum și sprijinirea acțiunilor necesare pentru consolidarea capacităților și competențelor sprijinite de inițiativă; |
| --- | --- |

(c)

sensibilizarea și furnizarea sau asigurarea accesului la expertiză, know-how și servicii, inclusiv la instrumentele pregătitoare pentru proiectarea sistemelor și la liniile-pilot noi și existente, precum și sprijinirea acțiunilor necesare pentru consolidarea capacităților și competențelor sprijinite de inițiativă;

| (d) | facilitarea transferului de expertiză și know-how între statele membre și regiuni, cu încurajarea schimburilor de competențe, cunoștințe și bune practici și a programelor comune; |
| --- | --- |

(d)

facilitarea transferului de expertiză și know-how între statele membre și regiuni, cu încurajarea schimburilor de competențe, cunoștințe și bune practici și a programelor comune;

| (e) | dezvoltarea și gestionarea unor acțiuni specifice de formare privind tehnologiile semiconductorilor și utilizările lor pentru a sprijini dezvoltarea rezervei de talente, prin calificare și recalificare, și pentru a crește numărul de studenți și calitatea educației în domeniile relevante de studii până la nivelul doctoratului în școlile și universitățile din Uniune, facilitând legăturile dintre studenți și întreprinderile din domeniul semiconductorilor din întreaga Uniune și acordând totodată o atenție deosebită participării femeilor. |
| --- | --- |

(e)

dezvoltarea și gestionarea unor acțiuni specifice de formare privind tehnologiile semiconductorilor și utilizările lor pentru a sprijini dezvoltarea rezervei de talente, prin calificare și recalificare, și pentru a crește numărul de studenți și calitatea educației în domeniile relevante de studii până la nivelul doctoratului în școlile și universitățile din Uniune, facilitând legăturile dintre studenți și întreprinderile din domeniul semiconductorilor din întreaga Uniune și acordând totodată o atenție deosebită participării femeilor.

(3)   Statele membre desemnează centre de competență candidate, în conformitate cu procedurile lor naționale și propriile structuri administrative și instituționale, printr-un proces deschis și competitiv.

Programul de lucru al întreprinderii comune pentru cipuri stabilește procedura de înființare a centrelor de competență, inclusiv criteriile de selecție, precum și detalii suplimentare privind executarea sarcinilor și funcțiilor menționate la prezentul articol.

Întreprinderea comună pentru cipuri selectează centrele de competență care alcătuiesc rețeaua.

Statele membre și Comisia maximizează sinergiile cu centrele de competență existente instituite în cadrul altor inițiative ale Uniunii, cum ar fi centrele europene de inovare digitală.

(4)   Centrele de competență beneficiază de o autonomie generală substanțială pentru a-și stabili modul de organizare, componența și metodele de lucru. Organizarea, componența și metodele de lucru ale centrelor de competență respectă obiectivele prezentului regulament și ale inițiativei și contribuie la acestea.

Articolul 12

Implementare

(1)   Obiectivele operaționale 1-4 ale inițiativei se încredințează întreprinderii comune pentru cipuri și se implementează prin acțiuni prevăzute în programul de lucru al întreprinderii comune pentru cipuri.

(2)   Pentru a reflecta schimbările tehnologice și evoluțiile pieței, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 37 pentru a modifica anexa I în ceea ce privește acțiunile prevăzute în aceasta într-un mod consecvent cu obiectivele inițiativei prevăzute la articolul 4.

(3)   Pentru a asigura implementarea eficace și evaluarea inițiativei, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 37 pentru a modifica anexa II în ceea ce privește indicatorii cuantificabili pentru monitorizarea implementării inițiativei și raportarea progreselor înregistrate de inițiativă în direcția realizării obiectivelor sale astfel cum sunt prevăzute la articolul 4.

(4)   Pentru a asigura implementarea, monitorizarea și evaluarea eficace ale inițiativei, raportul anual de activitate al întreprinderii comune pentru cipuri include informații referitoare la chestiuni legate de obiectivele operaționale 1-4 ale inițiativei, pe baza indicatorilor măsurabili prevăzuți în anexa II.

(5)   Comisia informează periodic Consiliul european pentru semiconductori cu privire la progresele înregistrate în implementarea obiectivului operațional nr. 5 al inițiativei.

CAPITOLUL III

Siguranța aprovizionării și reziliența

Articolul 13

Instalațiile de producție integrate

(1)   Instalațiile de producție integrate sunt instalații de pionierat pentru fabricarea semiconductorilor și, după caz, inclusiv pentru proiectare, sau pentru producția de echipamente sau de componente esențiale pentru astfel de echipamente utilizate în mod predominant în fabricarea semiconductorilor din Uniune, care pot integra și alte etape ale lanțului de aprovizionare, și care contribuie la siguranța aprovizionării și la reziliența ecosistemului semiconductorilor din Uniune și, în plus, pot contribui, după caz, la siguranța lanțurilor mondiale de aprovizionare cu semiconductori.

(2)   La momentul depunerii unei cereri în conformitate cu articolul 15 alineatul (1), este necesar ca o instalație de producție integrată să se califice drept instalație de pionierat.

(3)   O instalație de producție integrată îndeplinește următoarele cerințe:

| (a) | înființarea sa are un impact pozitiv clar cu efecte de propagare dincolo de întreprinderea respectivă sau de statul membru în cauză, asupra lanțului valoric al semiconductorilor din Uniune, pe termen mediu și lung, cu scopul de a garanta siguranța aprovizionării și reziliența ecosistemului semiconductorilor, inclusiv creșterea start-up-urilor și a IMM-urilor, și de a contribui la tranziția verde și digitală a Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

înființarea sa are un impact pozitiv clar cu efecte de propagare dincolo de întreprinderea respectivă sau de statul membru în cauză, asupra lanțului valoric al semiconductorilor din Uniune, pe termen mediu și lung, cu scopul de a garanta siguranța aprovizionării și reziliența ecosistemului semiconductorilor, inclusiv creșterea start-up-urilor și a IMM-urilor, și de a contribui la tranziția verde și digitală a Uniunii;

| (b) | se asigură că nu face obiectul aplicării extrateritoriale a obligațiilor de serviciu public ale țărilor terțe într-un mod care poate submina capacitatea întreprinderii de a respecta obligațiile prevăzute la articolul 26 alineatul (1) și se angajează să informeze Comisia în cazul în care apare o astfel de obligație; |
| --- | --- |

(b)

se asigură că nu face obiectul aplicării extrateritoriale a obligațiilor de serviciu public ale țărilor terțe într-un mod care poate submina capacitatea întreprinderii de a respecta obligațiile prevăzute la articolul 26 alineatul (1) și se angajează să informeze Comisia în cazul în care apare o astfel de obligație;

| (c) | investește în Uniune în inovarea continuă cu scopul de a realiza progrese concrete în tehnologia semiconductorilor sau de a pregăti tehnologiile de generație următoare; |
| --- | --- |

(c)

investește în Uniune în inovarea continuă cu scopul de a realiza progrese concrete în tehnologia semiconductorilor sau de a pregăti tehnologiile de generație următoare;

| (d) | sprijină rezerva de talente a Uniunii prin dezvoltarea și implementarea formării educaționale și în materie de competențe și prin creșterea rezervei de forță de muncă calificată și competentă. |
| --- | --- |

(d)

sprijină rezerva de talente a Uniunii prin dezvoltarea și implementarea formării educaționale și în materie de competențe și prin creșterea rezervei de forță de muncă calificată și competentă.

(4)   În scopul investițiilor în inovarea continuă în conformitate cu alineatul (3) litera (c) de la prezentul articol, instalațiile de producție integrate au acces preferențial la liniile-pilot instituite în conformitate cu articolul 5 litera (b). Orice astfel de acces preferențial nu exclude și nici nu împiedică accesul efectiv, în termeni echitabili, al altor întreprinderi interesate, în special al start-up-urilor și al IMM-urilor, la liniile-pilot.

Articolul 14

Turnătoriile deschise ale UE

(1)   Turnătoriile deschise ale UE sunt instalații de pionierat pentru fabricarea semiconductorilor din Uniune, care oferă capacitate de producție unor întreprinderi neafiliate și, prin urmare, contribuie la siguranța aprovizionării pentru piața internă și la reziliența ecosistemului semiconductorilor din Uniune și, în plus, pot contribui, după caz, la siguranța lanțurilor mondiale de aprovizionare cu semiconductori.

(2)   La momentul depunerii unei cereri în conformitate cu articolul 15 alineatul (1), este necesar ca o turnătorie deschisă a UE să se califice drept instalație de pionierat.

(3)   O turnătorie deschisă a UE îndeplinește următoarele cerințe:

| (a) | înființarea sa are un impact pozitiv clar cu efecte de propagare dincolo de întreprinderea respectivă sau de statul membru în cauză asupra lanțului valoric al semiconductorilor din Uniune, pe termen mediu și lung, cu scopul de a garanta siguranța aprovizionării și reziliența ecosistemului semiconductorilor, inclusiv creșterea start-up-urilor și a IMM-urilor, și de a contribui la tranziția verde și digitală a Uniunii, ținând seama în special de măsura în care oferă capacitate de fabricare inițială (front-end) sau finală (back-end), sau ambele, unor întreprinderi care nu sunt afiliate instalației, dacă există o cerere suficientă; |
| --- | --- |

(a)

înființarea sa are un impact pozitiv clar cu efecte de propagare dincolo de întreprinderea respectivă sau de statul membru în cauză asupra lanțului valoric al semiconductorilor din Uniune, pe termen mediu și lung, cu scopul de a garanta siguranța aprovizionării și reziliența ecosistemului semiconductorilor, inclusiv creșterea start-up-urilor și a IMM-urilor, și de a contribui la tranziția verde și digitală a Uniunii, ținând seama în special de măsura în care oferă capacitate de fabricare inițială (front-end) sau finală (back-end), sau ambele, unor întreprinderi care nu sunt afiliate instalației, dacă există o cerere suficientă;

| (b) | se asigură că nu face obiectul aplicării extrateritoriale a obligațiilor de serviciu public ale țărilor terțe într-un mod care poate submina capacitatea întreprinderii de a respecta obligațiile prevăzute la articolul 26 alineatul (1) și se angajează să informeze Comisia în cazul în care apare o astfel de obligație; |
| --- | --- |

(b)

se asigură că nu face obiectul aplicării extrateritoriale a obligațiilor de serviciu public ale țărilor terțe într-un mod care poate submina capacitatea întreprinderii de a respecta obligațiile prevăzute la articolul 26 alineatul (1) și se angajează să informeze Comisia în cazul în care apare o astfel de obligație;

| (c) | investește în Uniune în inovarea continuă cu scopul de a realiza progrese concrete în tehnologia semiconductorilor sau de a pregăti tehnologiile de generație următoare; |
| --- | --- |

(c)

investește în Uniune în inovarea continuă cu scopul de a realiza progrese concrete în tehnologia semiconductorilor sau de a pregăti tehnologiile de generație următoare;

| (d) | sprijină rezerva de talente a Uniunii prin dezvoltarea și implementarea formării educaționale și în materie de competențe și prin creșterea rezervei de forță de muncă calificată și competentă. |
| --- | --- |

(d)

sprijină rezerva de talente a Uniunii prin dezvoltarea și implementarea formării educaționale și în materie de competențe și prin creșterea rezervei de forță de muncă calificată și competentă.

(4)   În cazul în care o turnătorie deschisă a UE oferă capacitate de producție unor întreprinderi care nu au legătură cu operatorul instalației, aceasta stabilește și menține o separare funcțională adecvată și eficace a proceselor de proiectare și de fabricație pentru a asigura protecția informațiilor obținute în fiecare etapă.

(5)   În scopul investițiilor în inovarea continuă în conformitate cu alineatul (3) litera (c) de la prezentul articol, turnătoriile deschise ale UE au acces preferențial la liniile-pilot instituite în conformitate cu articolul 5 litera (b). Orice astfel de acces preferențial nu exclude și nici nu împiedică accesul efectiv, în termeni echitabili, al altor întreprinderi interesate, în special al start-up-urilor și al IMM-urilor, la liniile-pilot.

Articolul 15

Cererea privind statutul de instalație de producție integrată sau de turnătorie deschisă a UE

(1)   Orice întreprindere sau consorțiu de întreprinderi poate transmite o cerere Comisiei solicitându-i să acorde unui proiect statutul de instalație de producție integrată sau de turnătorie deschisă a UE.

(2)   Comisia, ținând seama de opiniile Consiliului european pentru semiconductori, evaluează cererea printr-un proces echitabil și transparent, pe baza următoarelor elemente:

| (a) | respectarea criteriilor prevăzute la articolul 13 alineatul (2) sau, respectiv, la articolul 14 alineatul (2) și angajamentul de a respecta articolul 13 alineatul (3) sau, respectiv, articolul 14 alineatul (3); |
| --- | --- |

(a)

respectarea criteriilor prevăzute la articolul 13 alineatul (2) sau, respectiv, la articolul 14 alineatul (2) și angajamentul de a respecta articolul 13 alineatul (3) sau, respectiv, articolul 14 alineatul (3);

| (b) | un plan de afaceri care evaluează viabilitatea financiară și tehnică a proiectului, ținând cont de întreaga sa durată de viață, și care include informații privind orice sprijin public planificat; |
| --- | --- |

(b)

un plan de afaceri care evaluează viabilitatea financiară și tehnică a proiectului, ținând cont de întreaga sa durată de viață, și care include informații privind orice sprijin public planificat;

| (c) | experiența dovedită a solicitantului în ceea ce privește instalarea și exploatarea unor instalații similare; |
| --- | --- |

(c)

experiența dovedită a solicitantului în ceea ce privește instalarea și exploatarea unor instalații similare;

| (d) | furnizarea unui document justificativ adecvat care să ateste disponibilitatea statului membru sau a statelor membre în care solicitantul intenționează să își înființeze instalația de a sprijini înființarea unei astfel de instalații; |
| --- | --- |

(d)

furnizarea unui document justificativ adecvat care să ateste disponibilitatea statului membru sau a statelor membre în care solicitantul intenționează să își înființeze instalația de a sprijini înființarea unei astfel de instalații;

| (e) | existența unor politici adecvate, inclusiv a unor măsuri tehnice de protecție și de punere în aplicare, menite să asigure protecția informațiilor nedivulgate și a drepturilor de proprietate intelectuală, în special pentru a preveni divulgarea neautorizată a secretelor comerciale sau scurgerea de tehnologii emergente sensibile. |
| --- | --- |

(e)

existența unor politici adecvate, inclusiv a unor măsuri tehnice de protecție și de punere în aplicare, menite să asigure protecția informațiilor nedivulgate și a drepturilor de proprietate intelectuală, în special pentru a preveni divulgarea neautorizată a secretelor comerciale sau scurgerea de tehnologii emergente sensibile.

Comisia furnizează orientări cu privire la informațiile solicitate și la formatul relevant al acestora.

(3)   Comisia prelucrează cererile, adoptă deciziile și informează solicitanții în termen de șase luni de la primirea unei cereri complete. În cazul în care consideră că informațiile furnizate în cerere sunt incomplete, Comisia îi acordă solicitantului posibilitatea de a transmite informațiile suplimentare necesare pentru completarea cererii fără întârzieri nejustificate. Decizia Comisiei determină durata statutului pe baza duratei de viață estimate a proiectului.

(4)   Comisia monitorizează progresele înregistrate în ceea ce privește înființarea instalațiilor de producție integrate și a turnătoriilor deschise ale UE, precum și exploatarea acestora, și informează periodic Consiliul european pentru semiconductori.

(5)   Operatorul instalației poate solicita Comisiei să reevalueze durata statutului sau să accepte modificarea planurilor de implementare în ceea ce privește respectarea cerințelor prevăzute la articolul 13 alineatul (3) sau, respectiv, la articolul 14 alineatul (3), în cazul în care consideră că o astfel de reevaluare este justificată în mod corespunzător de circumstanțe externe neprevăzute. Pe baza unei astfel de reevaluări, Comisia poate revizui durata statutului acordat în conformitate cu alineatul (3) de la prezentul articol sau poate accepta modificarea planurilor de implementare.

(6)   În cazul în care Comisia constată că o instalație nu mai îndeplinește cerințele stabilite la articolul 13 alineatul (3) sau, respectiv, la articolul 14 alineatul (3), aceasta acordă operatorului instalației de producție integrate sau turnătoriei deschise a UE posibilitatea de formula observații și de a propune măsuri corespunzătoare.

(7)   Comisia poate abroga o decizie de recunoaștere a statutului unei instalații de producție integrate sau al unei turnătorii deschise a UE în cazul în care recunoașterea s-a bazat pe o cerere care conținea informații incorecte sau în cazul în care, în pofida finalizării procedurii prevăzute la alineatul (5) de la prezentul articol, instalația de producție integrată sau turnătoria deschisă a UE nu îndeplinește cerințele prevăzute la articolul 13 alineatul (3) sau, respectiv, la articolul 14 alineatul (3). Înainte de a lua o astfel de decizie, Comisia consultă Consiliul european pentru semiconductori, după ce i-a transmis motivele care justifică abrogarea propusă. Orice decizie de retragere a statutului unei instalații de producție integrată sau a unei turnătorii deschise a UE se motivează în mod corespunzător și face obiectul unui drept la o cale de atac din partea operatorului.

(8)   Instalațiile ale căror statut de instalație de producție integrată sau de turnătorie deschisă a UE au fost abrogate în temeiul alineatului (7) de la prezentul articol își pierd toate drepturile legate de recunoașterea acestui statut care decurg din prezentul regulament. Cu toate acestea, astfel de instalații rămân supuse obligației prevăzute la articolul 26 alineatul (1) pentru o perioadă echivalentă cu cea prevăzută inițial atunci când a fost acordat statutul în conformitate cu alineatul (3) de la prezentul articol sau, în cazul în care statutul a fost reevaluat, cu durata aplicabilă în conformitate cu alineatul (5) de la prezentul articol.

Articolul 16

Interesul public și sprijinul public

(1)   Se consideră că instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE contribuie la siguranța aprovizionării cu semiconductori și la reziliența ecosistemului semiconductorilor din Uniune și, prin urmare, sunt de interes public.

(2)   Pentru a realiza siguranța aprovizionării și reziliența ecosistemului semiconductorilor din Uniune, statele membre pot, fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, să aplice măsuri de sprijin și să ofere sprijin administrativ instalațiilor de producție integrate și turnătoriilor deschise ale UE, în conformitate cu articolul 18.

Articolul 17

Centrele de excelență în proiectare

(1)   Comisia poate acorda o etichetă intitulată „centru de excelență în proiectare” centrelor de proiectare stabilite în Uniune care sporesc în mod semnificativ capabilitățile Uniunii în materie de proiectare inovatoare a cipurilor prin ofertele acestora de servicii sau prin dezvoltarea, promovarea și consolidarea competențelor și a capacităților de proiectare.

(2)   Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 37, de completare a prezentului regulament prin stabilirea procedurii de depunere a cererii și a cerințelor și condițiilor pentru acordarea, monitorizarea și retragerea etichetei menționate la alineatul (1) de la prezentul articol.

(3)   Se consideră că centrele de excelență în proiectare sunt de interes public, contribuind astfel la reziliența ecosistemului semiconductorilor din Uniune. Fără a aduce atingere articolelor 107 și 108 din TFUE, statele membre pot să aplice măsuri de sprijin pentru centrele de excelență în proiectare, mai ales dacă aceste centre de excelență în proiectare sunt IMM-uri.

Articolul 18

Accelerarea procedurilor de acordare a autorizațiilor

(1)   Statele membre se asigură că cererile administrative legate de planificarea, construirea și exploatarea instalațiilor de producție integrate și a turnătoriilor deschise ale UE sunt prelucrate în mod eficient, transparent și în timp util. În acest scop, toate autoritățile naționale în cauză se asigură că aceste cereri sunt tratate cât mai rapid posibil din punct de vedere juridic, cu respectarea deplină a dreptului intern și a procedurilor statelor membre.

(2)   Instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE primesc statutul cel mai înalt la nivel național, dacă un astfel de statut există în dreptul național, și sunt tratate ca atare în procesele de autorizare. Prezentul alineat se aplică numai în cazul în care un astfel de statut cel mai înalt la nivel național există în dreptul intern și nu creează obligația pentru statele membre de a introduce un astfel de statut.

(3)   Siguranța aprovizionării cu semiconductori și reziliența ecosistemului semiconductorilor pot fi considerate drept motiv imperativ de interes public major în înțelesul articolului 6 alineatul (4) și al articolului 16 alineatul (1) litera (c) din Directiva 92/43/CEE și de interes public major în înțelesul articolului 4 alineatul (7) din Directiva 2000/60/CE. Prin urmare, planificarea, construcția și exploatarea instalațiilor de producție integrate și a turnătoriilor deschise ale UE pot fi considerate a fi de interes public major, cu condiția ca celelalte condiții prevăzute în respectivele dispoziții să fie îndeplinite. Prezentul alineat nu aduce atingere aplicabilității sau punerii în aplicare a altor acte legislative ale Uniunii din domeniul mediului.

(4)   Pentru fiecare instalație de producție integrată și turnătorie deschisă a UE, fiecare stat membru în cauză poate desemna o autoritate responsabilă cu facilitarea și coordonarea cererilor administrative legate de planificare, construcție și exploatare.

Fiecare autoritate desemnată poate numi un coordonator care servește drept punct unic de contact pentru instalația de producție integrată sau turnătoria deschisă a UE.

În cazul în care înființarea unei instalații de producție integrate sau a unei turnătorii deschise a UE necesită luarea unor decizii în două sau mai multe state membre, autoritățile desemnate relevante pot lua toate măsurile necesare pentru o cooperare și coordonare eficientă și eficace între ele.

CAPITOLUL IV

Monitorizare și răspuns la situațiile de criză

Secțiunea 1

Monitorizare

Articolul 19

Cartografierea strategică a sectorului semiconductorilor din Uniune

(1)   Comisia efectuează o cartografiere strategică a sectorului semiconductorilor din Uniune în cooperare cu Consiliul european pentru semiconductori. Cartografierea strategică furnizează o analiză a punctelor forte și a punctelor slabe ale Uniunii în sectorul global al semiconductorilor și identifică factori precum:

| (a) | principalele produse și infrastructurile critice de pe piața internă care depind de aprovizionarea cu semiconductori; |
| --- | --- |

(a)

principalele produse și infrastructurile critice de pe piața internă care depind de aprovizionarea cu semiconductori;

| (b) | principalele industrii utilizatoare din Uniune și nevoile și dependențele lor actuale și preconizate, inclusiv o analiză a posibilelor riscuri pentru siguranța aprovizionării legate, de asemenea, de investițiile insuficiente; |
| --- | --- |

(b)

principalele industrii utilizatoare din Uniune și nevoile și dependențele lor actuale și preconizate, inclusiv o analiză a posibilelor riscuri pentru siguranța aprovizionării legate, de asemenea, de investițiile insuficiente;

| (c) | principalele segmente ale lanțului de aprovizionare cu semiconductori din Uniune, inclusiv proiectarea, software-ul pentru proiectare, materialele, echipamentele de producție, fabricarea semiconductorilor, precum și unitățile de fabricare finală (back-end) externalizate; |
| --- | --- |

(c)

principalele segmente ale lanțului de aprovizionare cu semiconductori din Uniune, inclusiv proiectarea, software-ul pentru proiectare, materialele, echipamentele de producție, fabricarea semiconductorilor, precum și unitățile de fabricare finală (back-end) externalizate;

| (d) | caracteristicile tehnologice, dependențele de tehnologia și furnizorii din țări terțe și blocajele din sectorul semiconductorilor din Uniune, inclusiv accesul la factorii de producție; |
| --- | --- |

(d)

caracteristicile tehnologice, dependențele de tehnologia și furnizorii din țări terțe și blocajele din sectorul semiconductorilor din Uniune, inclusiv accesul la factorii de producție;

| (e) | nevoile actuale și preconizate în materie de competențe și accesul efectiv la forță de muncă calificată în sectorul semiconductorilor; |
| --- | --- |

(e)

nevoile actuale și preconizate în materie de competențe și accesul efectiv la forță de muncă calificată în sectorul semiconductorilor;

| (f) | după caz, consecințele potențiale ale măsurilor de criză menționate la articolele 25, 26 și 27 asupra sectorului semiconductorilor. |
| --- | --- |

(f)

după caz, consecințele potențiale ale măsurilor de criză menționate la articolele 25, 26 și 27 asupra sectorului semiconductorilor.

(2)   Comisia informează periodic Consiliul european pentru semiconductori cu privire la rezultatele agregate ale cartografierii strategice.

(3)   Pe baza rezultatelor cartografierii strategice efectuate în temeiul alineatului (1) și după consultarea Consiliului european pentru semiconductori, Comisia elaborează o listă de indicatori de avertizare timpurie. După consultarea Consiliului european pentru semiconductori, Comisia revizuiește periodic lista indicatorilor de avertizare timpurie, cel puțin o dată la doi ani.

(4)   După consultarea Consiliului european pentru semiconductori, Comisia elaborează un cadru și o metodologie pentru cartografierea strategică a sectorului semiconductorilor. Comisia actualizează cadrul și metodologia, după caz.

(5)   Cartografierea strategică se bazează, printre altele, pe datele disponibile în mod public și comercial și pe informațiile neconfidențiale relevante furnizate de întreprinderi, pe rezultatul unor analize similare realizate, inclusiv în contextul dreptului Uniunii privind materiile prime și energia din surse regenerabile, precum și pe evaluările efectuate în temeiul articolului 40 alineatul (1). În cazul în care acest lucru nu este suficient pentru a elabora cartografierea strategică în temeiul alineatului (1) de la prezentul articol, Comisia poate adresa solicitări voluntare de informații actorilor din lanțul valoric al semiconductorilor din Uniune, după consultarea Consiliului european pentru semiconductori. Comisia utilizează mijloacele standardizate și securizate pentru colectarea și prelucrarea informațiilor, menționate la articolul 32 alineatul (4), în sensul acestor solicitări de informații.

(6)   Orice informație obținută în temeiul prezentului articol se tratează cu respectarea obligațiilor de confidențialitate prevăzute la articolul 32.

(7)   După consultarea Consiliului european pentru semiconductori, Comisia adoptă orientări pentru furnizarea informațiilor în temeiul alineatului (5). Comisia își actualizează orientările respective atunci când este necesar.

Articolul 20

Monitorizare și anticipare

(1)   În consultare cu Consiliul european pentru semiconductori, Comisia monitorizează cu regularitate lanțul valoric al semiconductorilor, pentru a identifica factorii care pot perturba, compromite sau afecta negativ aprovizionarea sau comerțul cu semiconductori. În sensul prezentului regulament, monitorizarea constă în următoarele activități:

| (a) | monitorizarea indicatorilor de avertizare timpurie identificați în temeiul articolului 19; |
| --- | --- |

(a)

monitorizarea indicatorilor de avertizare timpurie identificați în temeiul articolului 19;

| (b) | monitorizarea de către statele membre a integrității activităților desfășurate de principalii actori de pe piață identificați în temeiul articolului 21 și raportarea de către statele membre cu privire la evenimentele majore care ar putea împiedica funcționarea normală a unor astfel de activități; |
| --- | --- |

(b)

monitorizarea de către statele membre a integrității activităților desfășurate de principalii actori de pe piață identificați în temeiul articolului 21 și raportarea de către statele membre cu privire la evenimentele majore care ar putea împiedica funcționarea normală a unor astfel de activități;

| (c) | identificarea bunelor practici de atenuare preventivă a riscurilor și de creștere a transparenței în sectorul semiconductorilor. |
| --- | --- |

(c)

identificarea bunelor practici de atenuare preventivă a riscurilor și de creștere a transparenței în sectorul semiconductorilor.

După consultarea Consiliului european pentru semiconductori, Comisia definește frecvența monitorizării pe baza nevoilor sectorului semiconductorilor.

Comisia coordonează activitățile legate de monitorizarea sectorului semiconductorilor, pe baza informațiilor colectate în temeiul articolului 19 sau prin intermediul altor surse, cum ar fi partenerii internaționali.

(2)   Comisia acordă o atenție deosebită IMM-urilor pentru a reduce la minimum sarcina administrativă care rezultă din colectarea de informații.

(3)   Comisia invită principalii actori de pe piață, un ansamblu reprezentativ de utilizatori de semiconductori din sectoarele critice, organizațiile reprezentative din lanțul valoric al semiconductorilor și alte părți interesate relevante să furnizeze informații, în mod voluntar, în scopul desfășurării activităților de monitorizare în conformitate cu alineatul (1) primul paragraf litera (a).

(4)   În sensul alineatului (1) primul paragraf litera (b), statele membre pot solicita informații, în mod voluntar, de la principalii actori de pe piață, atunci când acest lucru este necesar și proporțional.

(5)   În sensul alineatului (3), autoritățile naționale competente elaborează și păstrează o listă de contacte cuprinzând toate întreprinderile care își desfășoară activitatea de-a lungul lanțului de aprovizionare cu semiconductori și care sunt stabilite pe teritoriul lor. Lista respectivă este transmisă Comisiei. Comisia pune la dispoziție un format standardizat pentru lista de contacte în vederea asigurării interoperabilității.

(6)   Toate informațiile obținute în temeiul prezentului articol sunt tratate în conformitate cu articolul 32.

(7)   Pe baza informațiilor colectate prin intermediul activităților menționate la alineatul (1), Comisia prezintă Consiliului european pentru semiconductori un raport care cuprinde constatările agregate, sub forma unor actualizări periodice. Consiliul european pentru semiconductori se întrunește pentru a analiza rezultatele monitorizării. Comisia invită organizații reprezentative din sectorul semiconductorilor la astfel de întruniri. După caz, Comisia poate invita la astfel de întruniri actori principali de pe piață, utilizatori de semiconductori din sectoarele critice, autorități sau organizații reprezentative ale țărilor terțe partenere și experți din mediul academic și din societatea civilă.

Articolul 21

Principalii actori de pe piață

Statele membre, în colaborare cu Comisia și în conformitate cu articolul 19, identifică principalii actori de pe piață din cadrul lanțurilor de aprovizionare cu semiconductori stabiliți pe teritoriul lor, ținând seama de următoarele elemente:

| (a) | numărul altor întreprinderi din Uniune care depind de serviciul sau bunul furnizat de un actor de pe piață; |
| --- | --- |

(a)

numărul altor întreprinderi din Uniune care depind de serviciul sau bunul furnizat de un actor de pe piață;

| (b) | cota pe care principalul actor de pe piață o deține pe piața acestor servicii sau bunuri în Uniune sau la nivel mondial; |
| --- | --- |

(b)

cota pe care principalul actor de pe piață o deține pe piața acestor servicii sau bunuri în Uniune sau la nivel mondial;

| (c) | importanța unui actor de pe piață în menținerea unui nivel suficient al ofertei în ceea ce privește un serviciu sau un bun în Uniune, ținând seama de existența unor mijloace alternative de furnizare a serviciului sau a bunului respectiv; |
| --- | --- |

(c)

importanța unui actor de pe piață în menținerea unui nivel suficient al ofertei în ceea ce privește un serviciu sau un bun în Uniune, ținând seama de existența unor mijloace alternative de furnizare a serviciului sau a bunului respectiv;

| (d) | impactul pe care o perturbare a ofertei în ceea ce privește serviciul sau bunul furnizat de actorul de pe piață îl poate avea asupra lanțului de aprovizionare cu semiconductori și asupra piețelor dependente din Uniune. |
| --- | --- |

(d)

impactul pe care o perturbare a ofertei în ceea ce privește serviciul sau bunul furnizat de actorul de pe piață îl poate avea asupra lanțului de aprovizionare cu semiconductori și asupra piețelor dependente din Uniune.

Secțiunea 2

Avertizări și declanșarea stadiului de criză

Articolul 22

Avertizări și acțiuni preventive

(1)   Atunci când o autoritate națională competentă ia cunoștință de existența unui risc de perturbare gravă a aprovizionării cu semiconductori sau are informații concrete și fiabile cu privire la materializarea oricărui alt factor de risc sau eveniment relevant, aceasta avertizează Comisia fără întârzieri nejustificate.

(2)   În cazul în care ia cunoștință de existența unui risc de perturbare gravă a aprovizionării cu semiconductori sau are informații concrete și fiabile cu privire la materializarea oricărui alt factor de risc sau eveniment relevant, inclusiv pe baza indicatorilor de avertizare timpurie, în urma unei avertizări în temeiul alineatului (1) sau din partea partenerilor internaționali, Comisia ia următoarele măsuri preventive, fără întârzieri nejustificate:

| (a) | convoacă o ședință extraordinară a Consiliului european pentru semiconductori pentru a coordona următoarele acțiuni:






  (i) | dezbaterea gravității perturbărilor în aprovizionarea cu semiconductori; |
| --- | --- | --- |

(a)

convoacă o ședință extraordinară a Consiliului european pentru semiconductori pentru a coordona următoarele acțiuni:

(i)

dezbaterea gravității perturbărilor în aprovizionarea cu semiconductori;

| (ii) | dezbaterea dacă inițierea procedurii menționate la articolul 23 este necesară și proporțională; |
| --- | --- |

(ii)

dezbaterea dacă inițierea procedurii menționate la articolul 23 este necesară și proporțională;

| (iii) | dezbaterea dacă este oportun, necesar și proporțional ca statele membre să achiziționeze în comun semiconductori, produse intermediare sau materii prime ca măsură preventivă (achiziții publice comune); |
| --- | --- |

(iii)

dezbaterea dacă este oportun, necesar și proporțional ca statele membre să achiziționeze în comun semiconductori, produse intermediare sau materii prime ca măsură preventivă (achiziții publice comune);

| (iv) | inițierea unui dialog cu părțile interesate din lanțul valoric al semiconductorilor în vederea identificării, pregătirii și, eventual, coordonării de măsuri preventive; |
| --- | --- |

(iv)

inițierea unui dialog cu părțile interesate din lanțul valoric al semiconductorilor în vederea identificării, pregătirii și, eventual, coordonării de măsuri preventive;

| (b) | în numele Uniunii, inițiază consultări sau cooperări cu țările terțe relevante în vederea găsirii unor soluții întemeiate pe cooperare la perturbările lanțului de aprovizionare, cu respectarea obligațiilor internaționale, care pot implica, după caz, realizarea coordonării în cadrul forurilor internaționale relevante; |
| --- | --- |

(b)

în numele Uniunii, inițiază consultări sau cooperări cu țările terțe relevante în vederea găsirii unor soluții întemeiate pe cooperare la perturbările lanțului de aprovizionare, cu respectarea obligațiilor internaționale, care pot implica, după caz, realizarea coordonării în cadrul forurilor internaționale relevante;

| (c) | solicită autorităților naționale competente să evalueze gradul de pregătire al principalilor actori de pe piață. |
| --- | --- |

(c)

solicită autorităților naționale competente să evalueze gradul de pregătire al principalilor actori de pe piață.

(3)   Statele membre efectuează orice achiziții publice comune efectuate în urma dezbaterilor menționate la alineatul (2) litera (a) punctul (iii), în conformitate cu normele stabilite la articolele 38 și 39 din Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului (31) și la articolele 56 și 57 din Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului (32).

Articolul 23

Declanșarea stadiului de criză

(1)   Se consideră că survine o criză a semiconductorilor atunci când:

| (a) | există perturbări grave ale lanțului de aprovizionare cu semiconductori sau obstacole grave în calea comerțului cu semiconductori în Uniune, care produc penurii semnificative de semiconductori, de produse intermediare sau de materii prime sau prelucrate; și |
| --- | --- |

(a)

există perturbări grave ale lanțului de aprovizionare cu semiconductori sau obstacole grave în calea comerțului cu semiconductori în Uniune, care produc penurii semnificative de semiconductori, de produse intermediare sau de materii prime sau prelucrate; și

| (b) | astfel de penurii semnificative împiedică furnizarea, repararea sau întreținerea produselor esențiale utilizate de sectoarele critice, într-o asemenea măsură încât acest lucru ar avea grave efecte dăunătoare asupra funcționării sectoarelor critice din cauza impactului lor asupra societății, economiei și securității Uniunii. |
| --- | --- |

(b)

astfel de penurii semnificative împiedică furnizarea, repararea sau întreținerea produselor esențiale utilizate de sectoarele critice, într-o asemenea măsură încât acest lucru ar avea grave efecte dăunătoare asupra funcționării sectoarelor critice din cauza impactului lor asupra societății, economiei și securității Uniunii.

(2)   În cazul în care Comisia ia cunoștință de eventualitatea unei crize a semiconductorilor, în temeiul articolului 22 alineatul (2), aceasta evaluează dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul (1) de la prezentul articol. Respectiva evaluare ia în considerare potențialele efecte și consecințe pozitive și negative ale stadiului de criză asupra industriei semiconductorilor din Uniune și a sectoarelor critice. În cazul în care respectiva evaluare oferă dovezi concrete și fiabile, Comisia, în urma consultării Consiliului european pentru semiconductori, poate propune Consiliului să declanșeze stadiul de criză.

(3)   Consiliul, hotărând cu majoritate calificată, poate declanșa stadiul de criză prin intermediul unui act de punere în aplicare al Consiliului. Durata stadiului de criză se precizează în actul de punere în aplicare și nu poate fi mai mare de 12 luni.

Comisia raportează periodic și, în orice caz, cel puțin o dată la fiecare trei luni, Consiliului european pentru semiconductori și Parlamentului European, cu privire la starea crizei.

(4)   Înainte de expirarea duratei pentru care a fost declanșat stadiul de criză, Comisia efectuează o evaluare pentru a stabili dacă este adecvat să prelungească stadiul de criză. În cazul în care o astfel de evaluare oferă dovezi concrete și fiabile că sunt îndeplinite în continuare condițiile pentru declanșarea stadiului de criză, Comisia, în urma consultării Consiliului european pentru semiconductori, poate propune Consiliului să prelungească stadiul de criză.

Consiliul, hotărând cu majoritate calificată, poate prelungi stadiul de criză prin intermediul unui act de punere în aplicare al Consiliului. Durata prelungirii este limitată și specificată în actul de punere în aplicare al Consiliului.

Comisia poate propune o dată sau mai frecvent prelungirea stadiului de criză, atunci când acest lucru este justificat în mod corespunzător.

(5)   Pe durata stadiului de criză, Comisia, după consultarea Consiliului european pentru semiconductori, evaluează dacă o eventuală încheiere anticipată a stadiului de criză este oportună. În cazul în care evaluarea indică acest lucru, Comisia poate propune Consiliului să pună capăt stadiului de criză.

Consiliul poate pune capăt stadiului de criză prin intermediul unui act de punere în aplicare al Consiliului.

(6)   Pe durata stadiului de criză, Comisia convoacă, la cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă, ședințe extraordinare ale Consiliului european pentru semiconductori, atunci când este necesar.

Statele membre colaborează îndeaproape cu Comisia, o informează la timp cu privire la toate măsurile naționale luate cu privire la lanțul de aprovizionare cu semiconductori în cadrul Consiliului european pentru semiconductori și coordonează respectivele măsuri.

(7)   La expirarea perioadei pentru care este declanșat stadiul de criză, sau în cazul încheierii sale anticipate în temeiul alineatului (5) de la prezentul articol, aplicarea măsurilor luate în conformitate cu articolele 25, 26 și 27 încetează imediat.

(8)   Comisia actualizează cartografierea și monitorizarea lanțurilor valorice ale semiconductorilor în temeiul articolelor 19 și 20, ținând seama de experiența dobândită în urma crizei, în termen de cel mult șase luni de la expirarea duratei stadiului de criză.

Secțiunea 3

Răspunsul la penurie

Articolul 24

Setul de instrumente pentru situații de urgență

(1)   În cazul în care este declanșat stadiul de criză în temeiul articolului 23 și dacă este necesar pentru a răspunde crizei semiconductorilor din Uniune, Comisia poate lua măsura prevăzută la articolul 25, 26 sau 27, în conformitate cu condițiile stabilite la acestea.

(2)   După consultarea Consiliului european pentru semiconductori, Comisia restricționează aplicarea măsurilor prevăzute la articolele 26 și 27 la sectoarele critice a căror funcționare este perturbată sau riscă să fie perturbată din cauza crizei semiconductorilor. Utilizarea măsurilor menționate la alineatul (1) de la prezentul articol este proporțională și limitată la ceea ce este necesar pentru remedierea perturbărilor grave care afectează sectoarele critice din Uniune și trebuie să fie în interesul Uniunii. Respectivele măsuri se utilizează evitând crearea unei sarcini administrative disproporționate, mai ales pentru IMM-uri.

(3)   În cazul în care este declanșat stadiul de criză în temeiul articolului 23 și dacă este necesar pentru a răspunde crizei semiconductorilor din Uniune, Consiliul european pentru semiconductori poate:

| (a) | să efectueze o evaluare și să ofere consiliere cu privire la măsuri de urgență adecvate și eficace; |
| --- | --- |

(a)

să efectueze o evaluare și să ofere consiliere cu privire la măsuri de urgență adecvate și eficace;

| (b) | să evalueze impactul preconizat asupra sectorului semiconductorilor din Uniune al eventualei impuneri de măsuri de protecție, analizând dacă situația de pe piață corespunde unei penurii semnificative ce privește un produs esențial, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2015/479, și să furnizeze un aviz Comisiei. |
| --- | --- |

(b)

să evalueze impactul preconizat asupra sectorului semiconductorilor din Uniune al eventualei impuneri de măsuri de protecție, analizând dacă situația de pe piață corespunde unei penurii semnificative ce privește un produs esențial, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) 2015/479, și să furnizeze un aviz Comisiei.

(4)   Comisia informează cu regularitate Parlamentul European și Consiliul cu privire la orice măsuri luate în conformitate cu alineatul (1) și explică motivele pentru care a luat decizia în cauză.

(5)   După consultarea Consiliului european pentru semiconductori, Comisia poate emite orientări privind punerea în aplicare și utilizarea măsurilor de urgență.

Articolul 25

Colectarea de informații

(1)   În cazul în care este declanșat stadiul de criză în temeiul articolului 23, Comisia le poate solicita întreprinderilor care își desfășoară activitatea de-a lungul lanțului de aprovizionare cu semiconductori să furnizeze informații referitoare la capabilitățile și capacitățile lor de producție și la principalele perturbări curente. Informațiile solicitate se limitează la ceea ce este necesar pentru a evalua natura crizei semiconductorilor sau pentru a identifica și a evalua posibile măsuri de atenuare sau de urgență la nivelul Uniunii sau la nivel național. Solicitările de informații nu implică furnizarea de informații a căror divulgare ar fi contrară intereselor statelor membre în materie de securitate națională.

(2)   Înainte de a lansa o solicitare de informații, Comisia poate efectua o consultare voluntară a unui număr reprezentativ de întreprinderi relevante în vederea identificării conținutului adecvat și proporțional al unei astfel de solicitări. Comisia elaborează solicitarea de informații în cooperare cu Consiliul european pentru semiconductori.

(3)   Pentru lansarea solicitării de informații, Comisia utilizează mijloacele sigure și tratează toate informațiile obținute în conformitate cu articolul 32. În acest scop, autoritățile naționale competente transmit Comisiei lista de contacte elaborată în temeiul articolului 20 alineatul (5).

Comisia transmite fără întârziere o copie a solicitării de informații autorității naționale competente a statului membru pe al cărui teritoriu se află locul de producție al întreprinderii destinatare. La solicitarea autorității naționale competente, Comisia transmite informațiile obținute de la întreprinderea relevantă, în conformitate cu dreptul Uniunii.

(4)   Solicitarea de informații precizează care este temeiul său juridic, se limitează la minimul necesar și este proporțională în ceea ce privește granularitatea și volumul datelor și frecvența accesului la datele solicitate, ține seama de obiectivele legitime ale întreprinderii, precum și de costurile și eforturile necesare pentru punerea la dispoziție a datelor și stabilește termenul în care trebuie furnizate informațiile. Solicitarea precizează și sancțiunile prevăzute la articolul 33.

(5)   Obligația de a furniza informațiile solicitate în numele întreprinderii sau al asociației de întreprinderi în cauză revine proprietarilor întreprinderilor sau reprezentanților acestora și, în cazul persoanelor juridice, al societăților sau al asociațiilor care nu au personalitate juridică, persoanelor autorizate să le reprezinte în temeiul legii sau statutului.

(6)   În cazul în care o întreprindere furnizează informații incorecte, incomplete sau înșelătoare ca răspuns la o solicitare adresată în temeiul prezentului articol sau nu furnizează informațiile în termenul stabilit, se expune amenzilor stabilite în conformitate cu articolul 33, cu excepția cazului în care întreprinderea are motive suficiente de a nu furniza informațiile solicitate.

(7)   În cazul în care o întreprindere stabilită în Uniune primește, din partea unei țări terțe, o solicitare de informații referitoare la activitățile sale din domeniul semiconductorilor, întreprinderea în cauză informează Comisia, în timp util, în așa fel încât să îi permită acesteia să solicite informații similare de la întreprindere. Comisia informează Consiliul european pentru semiconductori cu privire la existența unei astfel de solicitări din partea unei țări terțe.

Articolul 26

Comenzi prioritare

(1)   În cazul în care stadiul de criză este declanșat în temeiul articolului 23, Comisia poate solicita instalațiilor de producție integrată și turnătoriilor deschise ale UE să accepte o comandă de produse necesare în situații de criză (denumită în continuare „comandă prioritară”) și să-i acorde prioritate. O astfel de obligație are prioritate față de orice obligație de executare prevăzută de dreptul privat sau public.

(2)   După caz, obligația prevăzută la alineatul (1) poate fi impusă și altor întreprinderi din domeniul semiconductorilor care au acceptat această posibilitate în contextul primirii de sprijin public.

(3)   În cazul în care o întreprindere din domeniul semiconductorilor stabilită în Uniune face obiectul unei măsuri de comandă prioritară dintr-o țară terță, aceasta informează Comisia. În cazul în care această obligație are un impact semnificativ asupra funcționării anumitor sectoare critice, Comisia poate solicita întreprinderii respective, dacă este necesar și proporțional, să accepte comenzi de produse necesare în situații de criză și să le acorde prioritate în conformitate cu alineatele (5), (6) și (7).

(4)   Comenzile prioritare sunt limitate la beneficiarii care sunt utilizatori de semiconductori din sectoare critice sau întreprinderi care aprovizionează sectoare critice ale căror activități sunt perturbate sau expuse riscului de perturbare și care, după ce au pus în aplicare măsuri adecvate de atenuare a riscurilor, nu au fost în măsură să evite și să atenueze impactul penuriei. Comisia poate solicita unui beneficiar să prezinte dovezi corespunzătoare în acest sens.

(5)   Comisia impune ca măsură de ultimă instanță obligațiile prevăzute la alineatele (1), (2) și (3) de la prezentul articol printr-o decizie. Comisia ia decizia respectivă după consultarea Consiliului european pentru semiconductori și în conformitate cu toate obligațiile juridice aplicabile ale Uniunii, având în vedere circumstanțele cazului, inclusiv principiile necesității și proporționalității. Decizia ține seama, în special, de obiectivele legitime ale întreprinderii în cauză, precum și de costurile, eforturile și adaptările tehnice necesare pentru orice modificare a secvenței de producție. În decizia sa, Comisia precizează temeiul juridic al comenzii prioritare, stabilește termenul în care trebuie să se execute comanda și, dacă este cazul, precizează produsul și cantitatea și, după caz, stabilește sancțiunile prevăzute la articolul 33 în caz de nerespectare a unei astfel de obligații. Comanda prioritară se efectuează la un preț echitabil și rezonabil.

(6)   Înainte de a emite comenzi prioritare în conformitate cu alineatul (1), Comisia acordă destinatarului comenzii prioritare în cauză posibilitatea de a fi ascultat în legătură cu fezabilitatea și cu detaliile comenzii prioritare. Comisia nu emite comenzile prioritare atunci când:

| (a) | întreprinderea nu este în măsură să execute comanda prioritară deoarece capabilitatea de producție sau capacitatea de producție este insuficientă sau din motive tehnice, chiar și în cadrul tratamentului preferențial al comenzii; |
| --- | --- |

(a)

întreprinderea nu este în măsură să execute comanda prioritară deoarece capabilitatea de producție sau capacitatea de producție este insuficientă sau din motive tehnice, chiar și în cadrul tratamentului preferențial al comenzii;

| (b) | acceptarea comenzii ar impune o sarcină economică excesivă și ar crea dificultăți deosebite pentru întreprindere, inclusiv riscuri considerabile legate de continuitatea activității. |
| --- | --- |

(b)

acceptarea comenzii ar impune o sarcină economică excesivă și ar crea dificultăți deosebite pentru întreprindere, inclusiv riscuri considerabile legate de continuitatea activității.

(7)   În cazul în care unei întreprinderi i se solicită să accepte o comandă prioritară și să îi acorde prioritate, respectiva întreprindere nu este răspunzătoare pentru o eventuală încălcare a obligațiilor contractuale care este necesară pentru onorarea comenzilor prioritare. Răspunderea este exclusă numai în măsura în care încălcarea obligațiilor contractuale a fost necesară pentru respectarea obligației de a acorda prioritate comenzilor prioritare.

(8)   Comisia adoptă un act de punere în aplicare prin care se stabilesc modalitățile practice și operaționale pentru comenzile prioritare. Respectivul act de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 38 alineatul (2).

Articolul 27

Achiziții comune

(1)   În cazul în care este declanșat stadiul de criză în temeiul articolului 23, Comisia poate, la cererea unuia sau mai multor state membre, să acționeze drept organism central de achiziție în numele tuturor statelor membre care doresc să participe (denumite în continuare „state membre participante”) pentru achizițiile lor publice de produse necesare în situații de criză destinate sectoarelor critice (denumite în continuare „achiziții comune”). Participarea la achiziții comune nu aduce atingere altor proceduri de achiziții publice. Cererea de achiziție comună prezintă motivele pe care se bazează și este utilizată exclusiv pentru a elimina perturbările lanțului de aprovizionare cu semiconductori care conduc la criză.

(2)   Comisia evaluează utilitatea, necesitatea și proporționalitatea cererii, ținând seama de opiniile Consiliului european pentru semiconductori. În cazul în care Comisia intenționează să nu dea curs cererii, aceasta informează statele membre în cauză și Consiliul european pentru semiconductori și își motivează refuzul.

(3)   Comisia elaborează o propunere de acord supus spre semnare statelor membre participante. Un astfel de acord prevede măsuri detaliate privind organizarea achizițiilor comune menționate la alineatul (1), inclusiv motivele recurgerii la mecanismul de achiziții comune și responsabilitățile care urmează a fi asumate, și stabilește mandatul Comisiei de a acționa în numele statelor membre participante.

(4)   Achizițiile desfășurate în temeiul prezentului regulament sunt efectuate de Comisie în conformitate cu normele stabilite în Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (33) (Regulamentul financiar) pentru propriile sale achiziții publice. Comisia poate avea capacitatea și responsabilitatea de a încheia, în numele tuturor statelor membre participante, contracte cu operatori economici, inclusiv producători individuali de produse necesare în situații de criză, privind achiziționarea acestor produse sau privind finanțarea producției sau dezvoltării acestor produse în schimbul unui drept de prioritate asupra rezultatului.

(5)   În cazul în care achiziția de produse necesare în situații de criză include finanțare de la bugetul Uniunii, se pot stabili condiții specifice în cadrul unor acorduri specifice cu operatorii economici.

(6)   Comisia desfășoară procedurile de achiziție și încheie contractele cu operatorii economici în numele statelor membre participante. Comisia invită statele membre participante să numească reprezentanți însărcinați să participe la pregătirea procedurilor de achiziții publice. Punerea la dispoziție, utilizarea sau revânzarea produselor achiziționate țin în continuare de responsabilitatea statelor membre participante, în conformitate cu acordul menționat la alineatul (3).

(7)   Utilizarea achizițiilor comune în temeiul prezentului articol nu aduce atingere altor instrumente prevăzute în Regulamentul financiar.

CAPITOLUL V

Guvernanța

Secțiunea 1

Consiliul european pentru semiconductori

Articolul 28

Instituirea și sarcinile Consiliului european pentru semiconductori

(1)   Se instituie Consiliul european pentru semiconductori.

(2)   Consiliul european pentru semiconductori furnizează Comisiei consiliere, asistență și recomandări în conformitate cu prezentul regulament, în special, prin:

| (a) | furnizarea de consiliere consiliului autorităților publice al întreprinderii comune pentru cipuri cu privire la inițiativă; |
| --- | --- |

(a)

furnizarea de consiliere consiliului autorităților publice al întreprinderii comune pentru cipuri cu privire la inițiativă;

| (b) | furnizarea de consiliere Comisiei în evaluarea cererilor pentru instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea de consiliere Comisiei în evaluarea cererilor pentru instalațiile de producție integrate și turnătoriile deschise ale UE;

| (c) | schimbul de opinii cu Comisia cu privire la cele mai bune modalități de a garanta, în conformitate cu dreptul Uniunii și dreptul intern, asigurarea respectării și protecția eficace a drepturilor de proprietate intelectuală, a informațiilor confidențiale și a secretelor comerciale, cu implicarea corespunzătoare a părților interesate, în ceea ce privește sectorul semiconductorilor; |
| --- | --- |

(c)

schimbul de opinii cu Comisia cu privire la cele mai bune modalități de a garanta, în conformitate cu dreptul Uniunii și dreptul intern, asigurarea respectării și protecția eficace a drepturilor de proprietate intelectuală, a informațiilor confidențiale și a secretelor comerciale, cu implicarea corespunzătoare a părților interesate, în ceea ce privește sectorul semiconductorilor;

| (d) | desfășurarea de discuții și preparative pentru identificarea sectoarelor și tehnologiilor specifice care sunt susceptibile să aibă un impact social sau asupra mediului ridicat ori prezentând astfel o importanță deosebită pentru securitate și, în consecință, care au nevoie de certificare drept produse verzi, fiabile și sigure; |
| --- | --- |

(d)

desfășurarea de discuții și preparative pentru identificarea sectoarelor și tehnologiilor specifice care sunt susceptibile să aibă un impact social sau asupra mediului ridicat ori prezentând astfel o importanță deosebită pentru securitate și, în consecință, care au nevoie de certificare drept produse verzi, fiabile și sigure;

| (e) | abordarea aspectelor legate de cartografierea strategică, de monitorizare, de avertizare și acțiuni preventive și de răspunsul la situațiile de criză; |
| --- | --- |

(e)

abordarea aspectelor legate de cartografierea strategică, de monitorizare, de avertizare și acțiuni preventive și de răspunsul la situațiile de criză;

| (f) | oferirea de consiliere cu privire la instrumentele din etapa de criză în temeiul articolelor 24-27; |
| --- | --- |

(f)

oferirea de consiliere cu privire la instrumentele din etapa de criză în temeiul articolelor 24-27;

| (g) | furnizarea de consiliere și recomandări cu privire la punerea în aplicare coerentă a prezentului regulament, facilitarea cooperării dintre statele membre și a schimbului de informații cu privire la aspecte legate de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(g)

furnizarea de consiliere și recomandări cu privire la punerea în aplicare coerentă a prezentului regulament, facilitarea cooperării dintre statele membre și a schimbului de informații cu privire la aspecte legate de prezentul regulament.

(3)   Consiliul european pentru semiconductori consiliază Comisia în ceea ce privește chestiuni referitoare la cooperarea internațională legată de semiconductori. În acest scop, poate ține seama de punctele de vedere exprimate de părțile interesate, inclusiv de cele ale Alianței industriale pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor. Consiliul european pentru semiconductori poartă discuții periodice privind următoarele și informează Comisia despre rezultatele acestor discuții:

| (a) | cum să se consolideze cooperarea de-a lungul lanțului valoric mondial al semiconductorilor dintre Uniune și țările terțe, ținând seama de acordurile de cooperare internațională existente cu țările terțe; |
| --- | --- |

(a)

cum să se consolideze cooperarea de-a lungul lanțului valoric mondial al semiconductorilor dintre Uniune și țările terțe, ținând seama de acordurile de cooperare internațională existente cu țările terțe;

| (b) | ce țări terțe ar putea avea prioritate pentru o cooperare internațională consolidată în domeniul semiconductorilor, ținând seama de:






  (i) | complementarități și interdependențe de-a lungul lanțului de aprovizionare cu semiconductori; |
| --- | --- | --- |

(b)

ce țări terțe ar putea avea prioritate pentru o cooperare internațională consolidată în domeniul semiconductorilor, ținând seama de:

(i)

complementarități și interdependențe de-a lungul lanțului de aprovizionare cu semiconductori;

| (ii) | efectul asupra aprovizionării cu semiconductori al politicilor comerciale, al tarifelor, al restricțiilor la export și al barierelor comerciale, precum și efectul închiderii întreprinderilor, al delocalizării sau al achizițiilor principalilor actori de pe piața Uniunii de către entități stabilite în țări terțe, pe baza informațiilor disponibile public; |
| --- | --- |

(ii)

efectul asupra aprovizionării cu semiconductori al politicilor comerciale, al tarifelor, al restricțiilor la export și al barierelor comerciale, precum și efectul închiderii întreprinderilor, al delocalizării sau al achizițiilor principalilor actori de pe piața Uniunii de către entități stabilite în țări terțe, pe baza informațiilor disponibile public;

| (iii) | contribuția potențială la siguranța aprovizionării, ținând seama de capacitatea lor de producție de semiconductori și produse intermediare și de materiile prime necesare pentru a produce semiconductori sau produse intermediare; |
| --- | --- |

(iii)

contribuția potențială la siguranța aprovizionării, ținând seama de capacitatea lor de producție de semiconductori și produse intermediare și de materiile prime necesare pentru a produce semiconductori sau produse intermediare;

| (iv) | acordurile de cooperare existente între țara terță respectivă și Uniune. |
| --- | --- |

(iv)

acordurile de cooperare existente între țara terță respectivă și Uniune.

Prezentul alineat nu aduce atingere prerogativelor Parlamentului European și nici celor ale Consiliului, în temeiul tratatelor.

(4)   Consiliul european pentru semiconductori asigură coordonarea, cooperarea și schimbul de informații, după caz, cu structurile relevante de răspuns în situații de criză și de pregătire pentru situații de criză instituite în temeiul dreptului Uniunii.

Articolul 29

Structura Consiliului european pentru semiconductori

(1)   Consiliul european pentru semiconductori este alcătuit din reprezentanți din toate statele membre. Un reprezentant al Comisiei este președintele Consiliului european pentru semiconductori.

(2)   Fiecare stat membru numește un reprezentant la nivel înalt în cadrul Consiliului european pentru semiconductori. Un stat membru poate avea mai mulți reprezentanți în funcție de diferitele sarcini ale Consiliului european pentru semiconductori, atunci când funcția și expertiza necesare impun acest lucru. Fiecare membru al Consiliului european pentru semiconductori are un supleant. Numai statele membre au drept de vot. Fiecare stat membru dispune de un singur vot, indiferent de numărul de reprezentanți pe care îi are.

(3)   La prima sa ședință, în urma unei propuneri a președintelui și cu acordul acestuia, Consiliul european pentru semiconductori își adoptă regulamentul de procedură.

(4)   Președintele poate înființa subgrupuri permanente sau temporare în scopul examinării unor chestiuni specifice.

După caz, președintele invită la aceste subgrupuri, pentru a contribui în calitate de observatori, organizații reprezentative ale lanțului valoric al semiconductorilor, Alianța industrială pentru procesoare și tehnologiile semiconductorilor, sindicate și utilizatori de semiconductori la nivelul Uniunii.

Se instituie un subgrup din care fac parte organizații de cercetare și tehnologie ale Uniunii, care va avea sarcina de a examina aspecte specifice privind direcțiile tehnologice strategice și de a prezenta rapoarte în acest sens Consiliului european pentru semiconductori.

Articolul 30

Funcționarea Consiliului european pentru semiconductori

(1)   Consiliul european pentru semiconductori se întrunește în ședință ordinară cel puțin o dată pe an. Acesta poate desfășura ședințe extraordinare la cererea Comisiei sau a unui stat membru, astfel cum se menționează la articolele 20 și 23.

(2)   Consiliul european pentru semiconductori ține ședințe separate pentru sarcinile sale menționate la articolul 28 alineatul (2) litera (a) și pentru sarcinile sale menționate la articolul 28 alineatul (2) literele (b), (d), (e) și (f).

(3)   Președintele convoacă ședințele și stabilește ordinea de zi, după consultarea membrilor Consiliului european pentru semiconductori, în conformitate cu sarcinile care revin Consiliului european pentru semiconductori în temeiul prezentului regulament și în conformitate cu regulamentul său de procedură.

Comisia furnizează sprijin administrativ și analitic activităților Consiliului european pentru semiconductori în conformitate cu articolul 28.

(4)   După caz, președintele implică organizațiile reprezentative ale sectorului semiconductorilor și invită experți care au cunoștințe de specialitate specifice în domeniu, inclusiv din partea organizațiilor părților interesate, și numește observatori care să participe la ședințe, inclusiv la recomandarea membrilor. Președintele poate facilita schimburile dintre Consiliul european pentru semiconductori și alte organe, oficii, agenții ale Uniunii și experți și grupuri consultative. În acest scop, președintele invită un reprezentant al Parlamentului European să participe în calitate de observator permanent în cadrul Consiliului european pentru semiconductori, mai ales la ședințele referitoare la capitolul IV privind monitorizarea și răspunsul la situațiile de criză. Președintele se asigură că la ședințele referitoare la capitolul IV privind monitorizarea și răspunsul la situațiile de criză participă și alte instituții și organe relevante ale Uniunii în calitate de observatori în cadrul Consiliului european pentru semiconductori.

Observatorii și experții nu au drept de vot și nu participă la elaborarea avizelor, recomandărilor sau consilierii furnizate de Consiliul european pentru semiconductori și de subgrupurile acestuia. După caz, Consiliul european pentru semiconductori poate invita observatorii și experții respectivi să contribuie cu informații și cunoștințe.

(5)   Consiliul european pentru semiconductori ia măsurile necesare pentru a asigura gestionarea și prelucrarea în condiții de siguranță a informațiilor confidențiale, în conformitate cu articolul 32.

Secțiunea 2

Autorități naționale competente

Articolul 31

Desemnarea autorităților naționale competente și a punctelor unice de contact

(1)   Fiecare stat membru desemnează una sau mai multe autorități naționale competente și le încredințează sarcina de a asigura aplicarea și punerea în aplicare a prezentului regulament.

(2)   În cazul în care desemnează mai multe autorități naționale competente, un stat membru stabilește în mod clar responsabilitățile autorităților în cauză și se asigură că acestea cooperează în mod eficace și eficient în vederea îndeplinirii sarcinilor care le revin în temeiul prezentului regulament, inclusiv în ceea ce privește desemnarea și activitățile punctului unic de contact național menționat la alineatul (3).

(3)   Fiecare stat membru desemnează un punct unic de contact național în vederea exercitării unei funcții de legătură menite să asigure cooperarea transfrontalieră cu autoritățile naționale competente ale altor state membre, cu Comisia și cu Consiliul european pentru semiconductori (punctul unic de contact). În cazul în care un stat membru desemnează o singură autoritate competentă, aceasta servește, de asemenea, ca punct unic de contact.

(4)   Fiecare stat membru notifică Comisiei desemnarea autorității naționale competente sau a mai multor autorități naționale competente, precum și desemnarea punctului unic de contact național, inclusiv sarcinile și responsabilitățile precise care le revin în temeiul prezentului regulament, datele lor de contact și orice modificări ulterioare ale acestora.

(5)   Statele membre se asigură că autoritățile naționale competente, inclusiv punctul unic de contact desemnat, își exercită competențele în mod imparțial, transparent și în timp util și că dispun de competențele și de resursele tehnice, financiare și umane adecvate pentru îndeplinirea sarcinilor care le revin în temeiul prezentului regulament.

(6)   Statele membre se asigură că autoritățile naționale competente, ori de câte ori este cazul și în conformitate cu dreptul Uniunii și cu dreptul intern, se consultă și cooperează cu alte autorități naționale relevante, precum și cu părțile interesate relevante.

Comisia facilitează schimbul de experiență între autoritățile naționale competente.

CAPITOLUL VI

Confidențialitate și sancțiuni

Articolul 32

Tratarea informațiilor confidențiale

(1)   Informațiile obținute în cursul punerii în aplicare a prezentului regulament sunt folosite exclusiv în sensul prezentului regulament și sunt protejate de dreptul Uniunii și dreptul intern relevante.

(2)   Informațiile obținute în temeiul articolelor 15, 20 și 25 și al articolului 26 alineatul (3) fac obiectul secretului profesional și beneficiază de protecția oferită de normele aplicabile instituțiilor Uniunii și de dreptul intern relevant, inclusiv de declanșarea dispozițiilor aplicabile pentru încălcarea normelor respective.

(3)   Comisia și autoritățile naționale, funcționarii și agenții lor și alte persoane care lucrează sub supravegherea respectivelor autorități asigură confidențialitatea informațiilor și a datelor pe care le-au obținut în îndeplinirea sarcinilor și a activităților lor, astfel încât să protejeze îndeosebi drepturile de proprietate intelectuală și informațiile comerciale sensibile sau secretele comerciale. Această obligație se aplică tuturor reprezentanților statelor membre, observatorilor, experților și altor participanți care participă la ședințele Consiliului european pentru semiconductori în temeiul articolului 28, precum și membrilor Comitetului pentru semiconductori prevăzut la articolul 38 alineatul (1).

(4)   Comisia prevede mijloace standardizate și securizate pentru colectarea, prelucrarea și stocarea informațiilor obținute în temeiul prezentului regulament.

(5)   Comisia și statele membre pot face schimb, atunci când este necesar, de informații obținute în temeiul articolelor 20 și 25 numai într-o formă agregată, care să împiedice divulgarea oricăror concluzii cu privire la situația specifică a unei societăți dintr-un stat membru, cu autoritățile competente din țări terțe cu care au convenit asupra unor acorduri de confidențialitate bilaterale sau multilaterale care asigură un nivel adecvat de confidențialitate. Înainte de a se angaja în orice schimb de informații, Comisia sau statele membre notifică Consiliului european pentru semiconductori informațiile care urmează să fie partajate și acordul de confidențialitate relevant.

Atunci când face schimb de informații cu autoritățile competente din țări terțe, Comisia desemnează și utilizează un punct unic de contact în Uniune pentru a facilita transferul acestor informații sau date în mod confidențial, în conformitate cu procedurile relevante ale Comisiei.

(6)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare dacă pe baza experienței dobândite în colectarea de informații reiese că acest lucru este necesar, pentru a preciza modalitățile practice de tratare a informațiilor confidențiale în contextul schimburilor de informații efectuate în temeiul prezentului regulament. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 38 alineatul (2).

Articolul 33

Sancțiuni

(1)   Comisia poate, atunci când consideră că este necesar și proporțional, să adopte o decizie de a:

| (a) | aplica amenzi, în cazul în care o întreprindere furnizează, cu intenție sau din neglijență gravă, informații incorecte, incomplete sau înșelătoare atunci când răspunde la o solicitare adresată în temeiul articolului 25 sau în cazul în care nu furnizează informațiile în termenul stabilit; |
| --- | --- |

(a)

aplica amenzi, în cazul în care o întreprindere furnizează, cu intenție sau din neglijență gravă, informații incorecte, incomplete sau înșelătoare atunci când răspunde la o solicitare adresată în temeiul articolului 25 sau în cazul în care nu furnizează informațiile în termenul stabilit;

| (b) | aplica amenzi în cazul în care o întreprindere, cu intenție sau din neglijență gravă, nu respectă obligația de a informa Comisia cu privire la obligația impusă de o țară terță în temeiul articolului 25 alineatul (7) și al articolului 26 alineatul (3); |
| --- | --- |

(b)

aplica amenzi în cazul în care o întreprindere, cu intenție sau din neglijență gravă, nu respectă obligația de a informa Comisia cu privire la obligația impusă de o țară terță în temeiul articolului 25 alineatul (7) și al articolului 26 alineatul (3);

| (c) | impune penalități cu titlu cominatoriu în cazul în care o întreprindere, cu intenție sau din neglijență gravă, nu respectă obligația de a acorda prioritate producției de produse necesare în situații de criză în temeiul articolului 26. |
| --- | --- |

(c)

impune penalități cu titlu cominatoriu în cazul în care o întreprindere, cu intenție sau din neglijență gravă, nu respectă obligația de a acorda prioritate producției de produse necesare în situații de criză în temeiul articolului 26.

(2)   Înainte de a lua o decizie în temeiul articolului 1 de la prezentul articol, Comisia acordă întreprinderilor posibilitatea de a fi ascultate în conformitate cu articolul 36. Pentru a stabili dacă amenzile sau penalitățile cu titlu cominatoriu sunt considerate necesare și proporționale, Comisia ia în considerare orice justificare motivată în mod corespunzător prezentată de astfel de întreprinderi.

(3)   Amenzile aplicate în cazurile menționate la alineatul (1) litera (a) nu depășesc 300 000 EUR.

Amenzile aplicate în cazurile menționate la alineatul (1) litera (b) nu depășesc 150 000 EUR.

Dacă întreprinderea în cauză este un IMM, amenzile impuse nu depășesc 50 000 EUR.

(4)   Penalitățile cu titlu cominatoriu impuse în cazul menționat la alineatul (1) litera (c) nu depășesc 1,5 % din cifra de afaceri zilnică curentă pentru fiecare zi lucrătoare de nerespectare a obligației prevăzute la articolul 26, calculată de la data stabilită în decizia prin care a fost emisă comanda prioritară.

Dacă întreprinderea în cauză este un IMM, penalitățile cu titlu cominatoriu impuse nu depășesc 0,5 % din cifra de afaceri zilnică curentă.

(5)   La stabilirea cuantumului amenzii sau al penalităților cu titlu cominatoriu, Comisia ia în considerare natura, gravitatea și durata încălcării, inclusiv în cazul nerespectării obligației de a accepta și prioritiza o comandă prioritară prevăzută la articolul 26 și atunci când întreprinderea a respectat parțial comanda prioritară, ținându-se seama în mod corespunzător de principiile proporționalității și adecvării.

(6)   Atunci când întreprinderea și-a îndeplinit obligația a cărei executare era vizată de aplicarea penalităților cu titlu cominatoriu, Comisia poate stabili cuantumul definitiv al penalităților cu titlu cominatoriu la o valoare mai mică decât cea care rezulta din decizia inițială.

(7)   Curtea de Justiție are competența de fond în ceea ce privește controlul deciziilor prin care Comisia a impus o amendă sau o penalitate cu titlu cominatoriu. Curtea de Justiție poate elimina, reduce sau mări amenda sau penalitatea cu titlu cominatoriu aplicată.

Articolul 34

Termenul de prescripție pentru impunerea sancțiunilor

(1)   Competențele conferite Comisiei prin articolul 33 sunt supuse următoarelor termene de prescripție:

| (a) | doi ani în cazul încălcării dispozițiilor referitoare la solicitările de informații adresate în temeiul articolului 25; |
| --- | --- |

(a)

doi ani în cazul încălcării dispozițiilor referitoare la solicitările de informații adresate în temeiul articolului 25;

| (b) | doi ani în cazul încălcării dispozițiilor referitoare la obligația de informare impusă în temeiul articolului 25 alineatul (7) și al articolului 26 alineatul (3); |
| --- | --- |

(b)

doi ani în cazul încălcării dispozițiilor referitoare la obligația de informare impusă în temeiul articolului 25 alineatul (7) și al articolului 26 alineatul (3);

| (c) | trei ani în cazul încălcării dispozițiilor referitoare la obligația de a acorda prioritate producției de produse necesare în situații de criză impusă în temeiul articolului 26. |
| --- | --- |

(c)

trei ani în cazul încălcării dispozițiilor referitoare la obligația de a acorda prioritate producției de produse necesare în situații de criză impusă în temeiul articolului 26.

(2)   Termenele de prescripție menționate la alineatul (1) încep să curgă din ziua în care se comite încălcarea. În cazul unor încălcări continue sau repetate, termenele de prescripție încep să curgă din ziua comiterii ultimei încălcări.

(3)   Orice acțiune întreprinsă de Comisie sau de autoritățile competente ale statelor membre în scopul asigurării respectării prezentului regulament întrerupe termenul de prescripție.

(4)   Întreruperea termenului de prescripție se aplică tuturor părților care sunt considerate responsabile pentru participarea la încălcare.

(5)   După fiecare întrerupere, termenul de prescripție începe să curgă din nou de la zero. Totuși, termenul de prescripție expiră cel târziu în ziua în care s-a scurs o perioadă egală cu dublul termenului de prescripție fără să se fi aplicat o amendă sau penalități cu titlu cominatoriu de către Comisie. Această perioadă se prelungește cu durata în care termenul de prescripție este suspendat deoarece decizia Comisiei face obiectul unei cauze pendinte la Curtea de Justiție.

Articolul 35

Termenul de prescripție pentru executarea sancțiunilor

(1)   Competența Comisiei de a executa deciziile luate în temeiul articolului 33 este supusă unui termen de prescripție de trei ani.

(2)   Termenul de prescripție începe să curgă de la data la care decizia devine definitivă.

(3)   Termenul de prescripție pentru executarea amenzilor și a penalităților cu titlu cominatoriu se întrerupe:

| (a) | prin notificarea unei decizii de modificare a cuantumului inițial al amenzii sau al penalităților cu titlu cominatoriu sau de refuzare a unei cereri de modificare; |
| --- | --- |

(a)

prin notificarea unei decizii de modificare a cuantumului inițial al amenzii sau al penalităților cu titlu cominatoriu sau de refuzare a unei cereri de modificare;

| (b) | prin orice act al Comisiei sau al unui stat membru care acționează la cererea Comisiei ce vizează executarea amenzii sau a penalităților cu titlu cominatoriu. |
| --- | --- |

(b)

prin orice act al Comisiei sau al unui stat membru care acționează la cererea Comisiei ce vizează executarea amenzii sau a penalităților cu titlu cominatoriu.

(4)   După fiecare întrerupere, termenul de prescripție începe să curgă din nou de la zero.

(5)   Termenul de prescripție pentru executarea amenzilor și a penalităților cu titlu cominatoriu se suspendă în perioada în care:

| (a) | se acordă timp pentru efectuarea plății; |
| --- | --- |

(a)

se acordă timp pentru efectuarea plății;

| (b) | se suspendă executarea plății în temeiul unei hotărâri a Curții de Justiție. |
| --- | --- |

(b)

se suspendă executarea plății în temeiul unei hotărâri a Curții de Justiție.

Articolul 36

Dreptul de a fi ascultat cu privire la aplicarea sancțiunilor

(1)   Înainte de a adopta o decizie în temeiul articolului 33, Comisia acordă întreprinderii în cauză posibilitatea de a fi ascultată cu privire la:

| (a) | constatările preliminare ale Comisiei, inclusiv cu privire la orice chestiune referitor la care Comisia a ridicat obiecții; |
| --- | --- |

(a)

constatările preliminare ale Comisiei, inclusiv cu privire la orice chestiune referitor la care Comisia a ridicat obiecții;

| (b) | măsurile pe care Comisia ar putea intenționa să le adopte având în vedere constatările preliminare menționate la litera (a). |
| --- | --- |

(b)

măsurile pe care Comisia ar putea intenționa să le adopte având în vedere constatările preliminare menționate la litera (a).

(2)   Întreprinderile în cauză își pot prezenta observațiile cu privire la constatările preliminare ale Comisiei în temeiul alineatului (1) litera (a) într-un termen care este stabilit de Comisie în concluziile sale preliminare și care nu poate fi mai scurt de 14 zile.

(3)   Comisia își bazează deciziile numai pe obiecțiile cu privire la care întreprinderile în cauză au fost în măsură să prezinte observații.

(4)   Dreptul la apărare al întreprinderii în cauză este pe deplin respectat în cadrul tuturor procedurilor. Întreprinderea în cauză are dreptul de a avea acces la dosarul Comisiei în condițiile unei divulgări negociate, sub rezerva interesului legitim al întreprinderilor de a-și proteja secretele profesionale. Dreptul de acces la dosar nu include accesul la informațiile confidențiale și la documente interne ale Comisiei sau ale autorităților statelor membre. În special, dreptul de acces nu include accesul la corespondența dintre Comisie și autoritățile statelor membre. Nicio dispoziție a prezentului alineat nu împiedică Comisia să divulge și să utilizeze informațiile necesare pentru a dovedi o încălcare.

CAPITOLUL VII

Delegarea de competențe și procedura comitetului

Articolul 37

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 12 alineatele (2) și (3) și la articolul 17 alineatul (2) se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată de la 19 septembrie 2023.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 12 alineatele (2) și (3) și la articolul 17 alineatul (2) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 12 alineatele (2) și (3) sau al articolului 17 alineatul (2) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și către Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 38

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet (denumit în continuare „Comitetul pentru semiconductori”). Respectivul comitet reprezintă un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)   În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011, coroborat cu articolul 5 din respectivul regulament.

CAPITOLUL VIII

Dispoziții finale

Articolul 39

Modificarea Regulamentului (UE) 2021/694

Regulamentul (UE) 2021/694 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 3 alineatul (2) se modifică după cum urmează:






  (a) | teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Programul are șase obiective specifice intercorelate:”; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 3 alineatul (2) se modifică după cum urmează:

(a)

teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Programul are șase obiective specifice intercorelate:”;

| (b) | se adaugă următoarea literă:






  „(f) | Obiectivul specific nr. 6 – Semiconductori.” |
| --- | --- | --- |

(b)

se adaugă următoarea literă:

„(f)

Obiectivul specific nr. 6 – Semiconductori.”

| 2. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 8a
  Obiectivul specific nr. 6 – Semiconductori
  Contribuția financiară din partea Uniunii în cadrul obiectivului specific nr. 6 – Semiconductori urmărește obiectivele stabilite la articolul 4 alineatul (2) literele (a)-(d) din Regulamentul (UE) 2023/1781 al Parlamentului European și al Consiliului (*1).


  (*1)  Regulamentul (UE) 2023/1781 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 septembrie 2023 de stabilire a unui cadru de măsuri pentru consolidarea ecosistemului european al semiconductorilor și de modificare a Regulamentului (UE) 2021/694 (Regulamentul privind cipurile) (JO L 229, 18.9.2023, p. 1).”
  " |
| --- | --- |

2.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 8a

Obiectivul specific nr. 6 – Semiconductori

Contribuția financiară din partea Uniunii în cadrul obiectivului specific nr. 6 – Semiconductori urmărește obiectivele stabilite la articolul 4 alineatul (2) literele (a)-(d) din Regulamentul (UE) 2023/1781 al Parlamentului European și al Consiliului (*1).

(*1)  Regulamentul (UE) 2023/1781 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 septembrie 2023 de stabilire a unui cadru de măsuri pentru consolidarea ecosistemului european al semiconductorilor și de modificare a Regulamentului (UE) 2021/694 (Regulamentul privind cipurile) (JO L 229, 18.9.2023, p. 1).”
  "

*1

| 3. | La articolul 9, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

  „(1)   Pachetul financiar pentru implementarea programului pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2027 este de 8 168 000 000 în prețuri curente.


  (2)   Repartizarea orientativă a sumei menționate la alineatul (1) este următoarea:






  (a) | 2 019 914 000 EUR pentru obiectivul specific nr. 1 – Calculul de înaltă performanță; |
| --- | --- | --- |

3.

La articolul 9, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)   Pachetul financiar pentru implementarea programului pentru perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2021 și 31 decembrie 2027 este de 8 168 000 000 în prețuri curente.

(2)   Repartizarea orientativă a sumei menționate la alineatul (1) este următoarea:

(a)

2 019 914 000 EUR pentru obiectivul specific nr. 1 – Calculul de înaltă performanță;

| (b) | 1 663 956 000 EUR pentru obiectivul specific nr. 2 – Inteligența artificială; |
| --- | --- |

(b)

1 663 956 000 EUR pentru obiectivul specific nr. 2 – Inteligența artificială;

| (c) | 1 399 566 000 EUR pentru obiectivul specific nr. 3 – Securitatea cibernetică și încrederea; |
| --- | --- |

(c)

1 399 566 000 EUR pentru obiectivul specific nr. 3 – Securitatea cibernetică și încrederea;

| (d) | 507 347 000 EUR pentru obiectivul specific nr. 4 – Competențele digitale avansate; |
| --- | --- |

(d)

507 347 000 EUR pentru obiectivul specific nr. 4 – Competențele digitale avansate;

| (e) | 1 002 217 000 EUR pentru obiectivul specific nr. 5 – Implementarea și utilizarea optimă a capacităților digitale și interoperabilitatea; |
| --- | --- |

(e)

1 002 217 000 EUR pentru obiectivul specific nr. 5 – Implementarea și utilizarea optimă a capacităților digitale și interoperabilitatea;

| (f) | 1 575 000 000 EUR pentru obiectivul specific nr. 6 – Semiconductori.” |
| --- | --- |

(f)

1 575 000 000 EUR pentru obiectivul specific nr. 6 – Semiconductori.”

| 4. | La articolul 11, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Cooperarea cu țările terțe și organizațiile menționate la alineatul (1) de la prezentul articol, în ceea ce privește obiectivele specifice nr. 1, nr. 2, nr. 3 și nr. 6, intră sub incidența articolului 12.” |
| --- | --- |

4.

La articolul 11, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Cooperarea cu țările terțe și organizațiile menționate la alineatul (1) de la prezentul articol, în ceea ce privește obiectivele specifice nr. 1, nr. 2, nr. 3 și nr. 6, intră sub incidența articolului 12.”

| 5. | La articolul 12, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

  „(6)   Dacă există motive bine justificate de securitate, programul de lucru poate prevedea, de asemenea, că entitățile juridice stabilite în țări asociate și entitățile juridice care sunt stabilite în Uniune, dar sunt controlate din țări terțe pot fi eligibile să participe la toate sau la o parte dintre acțiunile din cadrul obiectivelor specifice nr. 1, nr. 2 și nr. 6 doar dacă respectă cerințele ce trebuie îndeplinite de către entitățile juridice respective pentru a garanta protecția intereselor de securitate esențiale ale Uniunii și ale statelor membre ale acesteia și pentru a asigura protecția informațiilor cuprinse în documentele clasificate. Respectivele cerințe se stabilesc în programul de lucru.” |
| --- | --- |

5.

La articolul 12, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   Dacă există motive bine justificate de securitate, programul de lucru poate prevedea, de asemenea, că entitățile juridice stabilite în țări asociate și entitățile juridice care sunt stabilite în Uniune, dar sunt controlate din țări terțe pot fi eligibile să participe la toate sau la o parte dintre acțiunile din cadrul obiectivelor specifice nr. 1, nr. 2 și nr. 6 doar dacă respectă cerințele ce trebuie îndeplinite de către entitățile juridice respective pentru a garanta protecția intereselor de securitate esențiale ale Uniunii și ale statelor membre ale acesteia și pentru a asigura protecția informațiilor cuprinse în documentele clasificate. Respectivele cerințe se stabilesc în programul de lucru.”

| 6. | La articolul 13 se adaugă următorul alineat:

  „(3)   Sinergiile dintre obiectivul specific nr. 6 și alte programe ale Uniunii sunt descrise la articolul 6 și în anexa III la Regulamentul (UE) 2023/1781” |
| --- | --- |

6.

La articolul 13 se adaugă următorul alineat:

„(3)   Sinergiile dintre obiectivul specific nr. 6 și alte programe ale Uniunii sunt descrise la articolul 6 și în anexa III la Regulamentul (UE) 2023/1781”

| 7. | Articolul 14 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Programul este implementat prin gestiune directă în conformitate cu Regulamentul financiar sau prin gestiune indirectă prin delegarea anumitor atribuții de implementare organismelor menționate la articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera (c) din Regulamentul financiar în conformitate cu articolele 4-8a din prezentul regulament. Organismele însărcinate cu implementarea programului pot deroga de la normele de participare și de diseminare stabilite în prezentul regulament numai dacă o astfel de derogare este prevăzută în actul juridic care instituie respectivele organisme de finanțare sau care le deleagă acestora sarcini de execuție bugetară sau, pentru organismele prevăzute la articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera (c) punctul (ii), (iii) sau (v) din Regulamentul financiar, dacă o astfel de derogare este prevăzută în acordul de contribuție și nevoile specifice de funcționare ale respectivelor organisme sau natura acțiunii impun acest lucru.”
  ; |
| --- | --- | --- |

7.

Articolul 14 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Programul este implementat prin gestiune directă în conformitate cu Regulamentul financiar sau prin gestiune indirectă prin delegarea anumitor atribuții de implementare organismelor menționate la articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera (c) din Regulamentul financiar în conformitate cu articolele 4-8a din prezentul regulament. Organismele însărcinate cu implementarea programului pot deroga de la normele de participare și de diseminare stabilite în prezentul regulament numai dacă o astfel de derogare este prevăzută în actul juridic care instituie respectivele organisme de finanțare sau care le deleagă acestora sarcini de execuție bugetară sau, pentru organismele prevăzute la articolul 62 alineatul (1) primul paragraf litera (c) punctul (ii), (iii) sau (v) din Regulamentul financiar, dacă o astfel de derogare este prevăzută în acordul de contribuție și nevoile specifice de funcționare ale respectivelor organisme sau natura acțiunii impun acest lucru.”

| (b) | se adaugă următorul alineat:

  „(4)   În cazul în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 27 din Regulamentul (UE) 2023/1781, se aplică articolul respectiv.” |
| --- | --- |

(b)

se adaugă următorul alineat:

„(4)   În cazul în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 27 din Regulamentul (UE) 2023/1781, se aplică articolul respectiv.”

| 8. | La articolul 17, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

  „(1)   Numai acțiunile care contribuie la realizarea obiectivelor stabilite la articolele 3-8a sunt eligibile pentru finanțare.” |
| --- | --- |

8.

La articolul 17, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Numai acțiunile care contribuie la realizarea obiectivelor stabilite la articolele 3-8a sunt eligibile pentru finanțare.”

| 9. | La anexa I, se adaugă următorul punct:

  „Obiectivul specific nr. 6 – Semiconductori
  Acțiunile din cadrul obiectivului specific nr. 6 sunt prevăzute în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/1781.” |
| --- | --- |

9.

La anexa I, se adaugă următorul punct:

„Obiectivul specific nr. 6 – Semiconductori

Acțiunile din cadrul obiectivului specific nr. 6 sunt prevăzute în anexa I la Regulamentul (UE) 2023/1781.”

| 10. | La anexa II se adaugă următorul punct:

  „Obiectivul specific nr. 6 – Semiconductori
  Indicatorii măsurabili pentru monitorizarea implementării și pentru raportarea progreselor înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului specific nr. 6 sunt prevăzuți în anexa II la Regulamentul (UE) 2023/1781.” |
| --- | --- |

10.

La anexa II se adaugă următorul punct:

„Obiectivul specific nr. 6 – Semiconductori

Indicatorii măsurabili pentru monitorizarea implementării și pentru raportarea progreselor înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivului specific nr. 6 sunt prevăzuți în anexa II la Regulamentul (UE) 2023/1781.”

| 11. | La anexa III se adaugă următorul punct:

  „Obiectivul specific nr. 6 – Semiconductori
  Sinergiile cu programele Uniunii pentru obiectivul specific nr. 6 sunt prevăzute în anexa III la Regulamentul (UE) 2023/1781.” |
| --- | --- |

11.

La anexa III se adaugă următorul punct:

„Obiectivul specific nr. 6 – Semiconductori

Sinergiile cu programele Uniunii pentru obiectivul specific nr. 6 sunt prevăzute în anexa III la Regulamentul (UE) 2023/1781.”

Articolul 40

Evaluare și revizuire

(1)   Până la 20 septembrie 2026 și, ulterior, o dată la patru ani, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind evaluarea și revizuirea prezentului regulament. Rapoartele se fac publice.

(2)   În scopul evaluării și revizuirii prezentului regulament, Consiliul european pentru semiconductori, statele membre și autoritățile naționale competente îi vor furniza informații Comisiei, la cererea acesteia.

(3)   La efectuarea evaluării și revizuirii, Comisia ține seama de pozițiile și constatările Consiliului european pentru semiconductori, ale Parlamentului European, ale Consiliului, precum și ale altor organisme sau surse relevante.

Articolul 41

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Strasbourg, 13 septembrie 2023.

Pentru Parlamentul European

Președinta

R. METSOLA

Pentru Consiliu

Președintele

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  JO C 365, 23.9.2022, p. 34.

1

(2)  
  JO C 498, 30.12.2022, p. 94.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 11 iulie 2023 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Decizia Consiliului din 25 iulie 2023.

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2021/523 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a Programului InvestEU și de modificare a Regulamentului (UE) 2015/1017 (JO L 107, 26.3.2021, p. 30).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2021/2085 al Consiliului din 19 noiembrie 2021 de instituire a întreprinderilor comune din cadrul programului Orizont Europa și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 219/2007, (UE) nr. 557/2014, (UE) nr. 558/2014, (UE) nr. 559/2014, (UE) nr. 560/2014, (UE) nr. 561/2014 și (UE) nr. 642/2014 (JO L 427, 30.11.2021, p. 17).

6

(7)  Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (JO L 170, 12.5.2021, p. 1).

7

(8)  Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a programului „Europa digitală” și de abrogare a Deciziei (UE) 2015/2240 (JO L 166, 11.5.2021, p. 1).

8

(9)  Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (JO L 347, 11.12.2006, p. 1).

9

(10)  Directiva (UE) 2020/262 a Consiliului din 19 decembrie 2019 de stabilire a regimului general al accizelor (JO L 58, 27.2.2020, p. 4).

10

(11)  Directiva (UE) 2016/943 a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția know-how-ului și a informațiilor de afaceri nedivulgate (secrete comerciale) împotriva dobândirii, utilizării și divulgării ilegale (JO L 157, 15.6.2016, p. 1).

11

(12)  Directiva 2004/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind respectarea drepturilor de proprietate intelectuală (JO L 157, 30.4.2004, p. 45).

12

(13)  Regulamentul (UE) 2019/452 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 martie 2019 de stabilire a unui cadru pentru examinarea investițiilor străine directe în Uniune (JO L 79I, 21.3.2019, p. 1).

13

(14)  Regulamentul (UE) nr. 651/2014 al Comisiei din 17 iunie 2014 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața internă în aplicarea articolelor 107 și 108 din tratat (JO L 187, 26.6.2014, p. 1).

14

(15)  Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (JO L 206, 22.7.1992, p. 7).

15

(16)  Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (JO L 327, 22.12.2000, p. 1).

16

(17)  Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională (JO L 167, 22.6.2001, p. 10).

17

(18)  Directiva (UE) 2019/790 a Parlamentului European și a Consiliului din 17 aprilie 2019 privind dreptul de autor și drepturile conexe pe piața unică digitală și de modificare a Directivelor 96/9/CE și 2001/29/CE (JO L 130, 17.5.2019, p. 92).

18

(19)  Directiva (UE) 2022/2555 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2022 privind măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în Uniune, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 910/2014 și a Directivei (UE) 2018/1972 și de abrogare a Directivei (UE) 2016/1148 (Directiva NIS 2) (JO L 333, 27.12.2022, p. 80).

19

(20)  Recomandarea (UE) 2019/534 a Comisiei din 26 martie 2019 Securitatea cibernetică a rețelelor 5G (JO L 88, 29.3.2019, p. 42).

20

(21)  Regulamentul (CE) nr. 428/2009 al Consiliului din 5 mai 2009 de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere și tranzitului de produse cu dublă utilizare (JO L 134, 29.5.2009, p. 1).

21

(22)  Regulamentul (UE) 2015/479 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2015 privind instituirea unui regim comun aplicabil exporturilor (JO L 83, 27.3.2015, p. 34).

22

(23)  Directiva (UE) 2022/2557 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2022 privind reziliența entităților critice și de abrogare a Directivei 2008/114/CE a Consiliului (JO L 333, 27.12.2022, p. 164).

23

(24)  Directiva 85/374/CEE a Consiliului din 25 iulie 1985 de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre cu privire la răspunderea pentru produsele cu defect (JO L 210, 7.8.1985, p. 29).

24

(25)  Recomandarea (UE) 2022/210 a Comisiei din 8 februarie 2022 privind un set comun de instrumente la nivelul Uniunii pentru a aborda penuria de semiconductori și un mecanism al UE de monitorizare a ecosistemului semiconductorilor (JO L 35, 17.2.2022, p. 17).

25

(26)  Decizia (UE, Euratom) 2015/443 a Comisiei din 13 martie 2015 privind securitatea în cadrul Comisiei (JO L 72, 17.3.2015, p. 41).

26

(27)  
  JO L 123, 12.5.2016, p. 1.

27

(28)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

28

(29)  Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

29

(30)  Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (JO L 433I, 22.12.2020, p. 11).

30

(31)  Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (JO L 94, 28.3.2014, p. 65).

31

(32)  Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (JO L 94, 28.3.2014, p. 243).

32

(33)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

33

---

ANEXA I

ACȚIUNI

Descrierea tehnică a inițiativei: domeniul de aplicare al acțiunilor

Acțiunile inițiale și, acolo unde este cazul, acțiunile subsecvente sprijinite de inițiativă se implementează în conformitate cu următoarea descriere tehnică:

Partea I

Capacități de proiectare pentru tehnologiile integrate ale semiconductorilor

Inițiativa dezvoltă capacități inovatoare de proiectare la scară largă pentru tehnologiile integrate ale semiconductorilor prin intermediul unei platforme de proiectare virtuală disponibile în întreaga Uniune. Platforma de proiectare virtuală va consta în noi instalații inovatoare de proiectare, dotate cu biblioteci și instrumente extinse, care integrează un mare număr de tehnologii existente și noi (inclusiv tehnologii emergente, precum fotonica integrată, tehnologiile cuantice și IA/ingineria neuromorfică). În combinație cu instrumentele existente de automatizare a proiectării electronice (Electronic Design Automation – EDA), platforma va permite proiectarea de componente inovatoare și de noi concepte de sistem și va demonstra funcționalități esențiale, ca, de exemplu, noi abordări în ceea ce privește înalta performanță, consumul redus de energie, securitatea, noi arhitecturi de sistem tridimensional și eterogen etc.

În strânsă colaborare cu industriile utilizatoare din diverse sectoare economice, platforma de proiectare virtuală va conecta comunitățile de centre de proiectare și furnizorii de proprietate intelectuală și de instrumente cu organizațiile de cercetare și tehnologie pentru a furniza soluții de prototip virtuale, pe baza codezvoltării tehnologiei. Se vor repartiza riscurile și costurile de dezvoltare și se vor promova noi metode online de accesare a instrumentelor de proiectare, cu modele de costuri flexibile, în special pentru crearea de prototipuri și standarde comune de interfață.

Platforma de proiectare virtuală va fi modernizată în permanență cu noi capacități de proiectare, pe măsură ce va integra din ce în ce mai multe tehnologii și modele de procesoare de mică putere (inclusiv cu sursă deschisă, cum ar fi RISC-V). În plus, platforma de proiectare virtuală poate facilita proiectarea altor tehnologii, cum ar fi cipurile programabile bazate pe rețele de porți programabile de utilizator, noi arhitecturi de sistem tridimensional și eterogen etc. Serviciile oferite de platformă vor fi disponibile în cloud, sporindu-se astfel la maximum accesul și deschiderea către întreaga comunitate prin crearea de rețele între centrele de proiectare existente și cele noi din toate statele membre.

Partea II

Linii-pilot pentru pregătirea unei producții inovatoare, a testării și a validării

Inițiativa sprijină liniile-pilot pentru producție, testare și validare, facilitând trecerea de la stadiul de laborator la stadiul de fabricare pentru tehnologiile avansate în domeniul semiconductorilor, cum ar fi arhitecturile și materialele pentru electronica de putere care promovează energia durabilă și din surse regenerabile, stocarea energiei, fabricarea inteligentă în conformitate cu cele mai ridicate standarde de mediu, automatizarea și electromobilitatea, un consum mai scăzut de energie, securitatea cibernetică, siguranța funcționării, îmbunătățirea calculului de înaltă performanță sau integrarea tehnologiilor revoluționare precum cipurile neuromorfe și de IA integrate, fotonica integrată, grafenul și alte tehnologii bazate pe materiale 2D, integrarea electronicii și a microfluidelor în sisteme eterogene, precum și soluțiile tehnologice pentru creșterea sustenabilității și circularității componentelor și sistemelor electronice. Printre domeniile prioritare se numără următoarele:

| (a) | Linii pilot pentru experimentarea, testarea și validarea - inclusiv prin intermediul kiturilor de proiectare a procesului - a performanței blocurilor de proprietate intelectuală (IP), a prototipurilor virtuale, a modelelor noi și a noilor sisteme eterogene integrate, în condiții de deschidere și accesibilitate.
  Platforma de proiectare virtuală va permite explorarea prin proiectare a unor noi blocuri IP și a unor noi concepte de sistem care vor fi testate și validate pe liniile-pilot prin intermediul unor kituri de proiectare a procesului în fazele inițiale, transmițând feedback imediat pentru perfecționarea și îmbunătățirea modelelor înainte de transferul către producție. Încă de la început, inițiativa va extinde mai multe dintre liniile-pilot existente, creând sinergii cu infrastructura de proiectare pentru a permite accesul proiectelor de proiectare și de creare de prototipuri (virtuale). |
| --- | --- |

(a)

Linii pilot pentru experimentarea, testarea și validarea - inclusiv prin intermediul kiturilor de proiectare a procesului - a performanței blocurilor de proprietate intelectuală (IP), a prototipurilor virtuale, a modelelor noi și a noilor sisteme eterogene integrate, în condiții de deschidere și accesibilitate.

Platforma de proiectare virtuală va permite explorarea prin proiectare a unor noi blocuri IP și a unor noi concepte de sistem care vor fi testate și validate pe liniile-pilot prin intermediul unor kituri de proiectare a procesului în fazele inițiale, transmițând feedback imediat pentru perfecționarea și îmbunătățirea modelelor înainte de transferul către producție. Încă de la început, inițiativa va extinde mai multe dintre liniile-pilot existente, creând sinergii cu infrastructura de proiectare pentru a permite accesul proiectelor de proiectare și de creare de prototipuri (virtuale).

| (b) | Noile linii-pilot dedicate tehnologiilor semiconductorilor, precum tehnologia fully depleted silicon on insulator cu dimensiuni ale nodului de până la 10-7 nm, procesele avansate gate-all-around și nodurile de vârf (de exemplu, de sub 2 nm), completate cu linii-pilot pentru integrarea tridimensională a sistemelor eterogene și încapsularea avansată. Liniile-pilot vor integra cele mai recente activități de cercetare și inovare și rezultatele acestora.
  Liniile-pilot vor include o infrastructură de proiectare dedicată care va consta, de exemplu, în modele de proiectare care simulează procesul de fabricație pentru instrumentele de proiectare utilizate pentru proiectarea circuitelor și a sistemelor pe cip. Această infrastructură de proiectare și o virtualizare ușor de utilizat a liniilor-pilot vor fi create astfel încât să devină direct accesibile în întreaga Uniune prin intermediul platformei de proiectare virtuală. O astfel de conexiune va permite comunității de proiectare să testeze și să valideze opțiunile tehnologice înainte ca acestea să fie puse la dispoziție pe piață. Se va garanta astfel că noile modele de cipuri și sisteme exploatează pe deplin potențialul noilor tehnologii și generează inovații de vârf.
  Împreună, aceste linii-pilot vor impulsiona proprietatea intelectuală, competențele și inovarea în Uniune în sectorul tehnologiei de fabricare a semiconductorilor și vor consolida și extinde poziția Uniunii în domeniul noilor echipamente și materiale de producție destinate modulelor utilizate în tehnologiile avansate ale semiconductorilor, ca, de exemplu, tehnologiile litografiei și plachetelor.
  Va trebui să se organizeze o strânsă concertare și colaborare cu industria pentru a orienta această extindere a capacităților și includerea critică de la bun început a unei selecții de linii-pilot corespunzătoare, care să cuprindă, de exemplu, încapsularea avansată, tehnologii de integrare tridimensională și eterogenă și funcționalități suplimentare importante, precum fotonica ce utilizează siliciul, electronica de putere, tehnologiile de detecție, combinațiile pe bază de siliciu și grafen, tehnologiile cuantice etc. Această infrastructură la nivelul Uniunii de linii-pilot puternică și vastă, strâns legată de infrastructura de facilitare a proiectării, este fundamentală pentru extinderea cunoștințelor, a capacităților și a capabilităților de natură să permită Uniunii să elimine decalajul în materie de inovare dintre cercetarea finanțată din fonduri publice și producția finanțată cu instrumente comerciale și să crească atât cererea, cât și fabricarea în Uniune până la sfârșitul deceniului. |
| --- | --- |

(b)

Noile linii-pilot dedicate tehnologiilor semiconductorilor, precum tehnologia fully depleted silicon on insulator cu dimensiuni ale nodului de până la 10-7 nm, procesele avansate gate-all-around și nodurile de vârf (de exemplu, de sub 2 nm), completate cu linii-pilot pentru integrarea tridimensională a sistemelor eterogene și încapsularea avansată. Liniile-pilot vor integra cele mai recente activități de cercetare și inovare și rezultatele acestora.

Liniile-pilot vor include o infrastructură de proiectare dedicată care va consta, de exemplu, în modele de proiectare care simulează procesul de fabricație pentru instrumentele de proiectare utilizate pentru proiectarea circuitelor și a sistemelor pe cip. Această infrastructură de proiectare și o virtualizare ușor de utilizat a liniilor-pilot vor fi create astfel încât să devină direct accesibile în întreaga Uniune prin intermediul platformei de proiectare virtuală. O astfel de conexiune va permite comunității de proiectare să testeze și să valideze opțiunile tehnologice înainte ca acestea să fie puse la dispoziție pe piață. Se va garanta astfel că noile modele de cipuri și sisteme exploatează pe deplin potențialul noilor tehnologii și generează inovații de vârf.

Împreună, aceste linii-pilot vor impulsiona proprietatea intelectuală, competențele și inovarea în Uniune în sectorul tehnologiei de fabricare a semiconductorilor și vor consolida și extinde poziția Uniunii în domeniul noilor echipamente și materiale de producție destinate modulelor utilizate în tehnologiile avansate ale semiconductorilor, ca, de exemplu, tehnologiile litografiei și plachetelor.

Va trebui să se organizeze o strânsă concertare și colaborare cu industria pentru a orienta această extindere a capacităților și includerea critică de la bun început a unei selecții de linii-pilot corespunzătoare, care să cuprindă, de exemplu, încapsularea avansată, tehnologii de integrare tridimensională și eterogenă și funcționalități suplimentare importante, precum fotonica ce utilizează siliciul, electronica de putere, tehnologiile de detecție, combinațiile pe bază de siliciu și grafen, tehnologiile cuantice etc. Această infrastructură la nivelul Uniunii de linii-pilot puternică și vastă, strâns legată de infrastructura de facilitare a proiectării, este fundamentală pentru extinderea cunoștințelor, a capacităților și a capabilităților de natură să permită Uniunii să elimine decalajul în materie de inovare dintre cercetarea finanțată din fonduri publice și producția finanțată cu instrumente comerciale și să crească atât cererea, cât și fabricarea în Uniune până la sfârșitul deceniului.

Partea III

Capacități tehnologice și de inginerie avansate pentru cipurile cuantice

Inițiativa abordează nevoile specifice ale viitoarei generații de componente de procesare a informațiilor care exploatează alte principii decât cele clasice, în special cipurile care exploatează efectele cuantice (și anume, cipurile cuantice) pe baza activităților de cercetare. Printre domeniile prioritare se numără următoarele:

| (a) | Biblioteci de proiectare inovatoare pentru cipuri cuantice care valorifică procesele de proiectare și fabricare consacrate ale industriei semiconductorilor clasici pentru platformele pentru biți cuantici bazate pe semiconductori și fotonică; acestea ar urma să fie completate prin dezvoltarea unor biblioteci de proiectare inovatoare și avansate și a unor procese de fabricație pentru platformele alternative pentru biți cuantici care nu sunt compatibile cu semiconductorii. |
| --- | --- |

(a)

Biblioteci de proiectare inovatoare pentru cipuri cuantice care valorifică procesele de proiectare și fabricare consacrate ale industriei semiconductorilor clasici pentru platformele pentru biți cuantici bazate pe semiconductori și fotonică; acestea ar urma să fie completate prin dezvoltarea unor biblioteci de proiectare inovatoare și avansate și a unor procese de fabricație pentru platformele alternative pentru biți cuantici care nu sunt compatibile cu semiconductorii.

| (b) | Linii-pilot pentru integrarea circuitelor cuantice și a elementelor electronice de comandă pentru construirea de cipuri cuantice care să se bazeze pe cercetările în curs și să le valorifice; și, pentru asigurarea accesului la camere curate și turnătorii dedicate pentru crearea de prototipuri și producție, reducerea barierei la intrare pentru dezvoltarea și producția unor volume mici de componente cuantice și accelerarea ciclurilor de inovare. |
| --- | --- |

(b)

Linii-pilot pentru integrarea circuitelor cuantice și a elementelor electronice de comandă pentru construirea de cipuri cuantice care să se bazeze pe cercetările în curs și să le valorifice; și, pentru asigurarea accesului la camere curate și turnătorii dedicate pentru crearea de prototipuri și producție, reducerea barierei la intrare pentru dezvoltarea și producția unor volume mici de componente cuantice și accelerarea ciclurilor de inovare.

| (c) | Instalații pentru testarea și validarea componentelor cuantice avansate, inclusiv a celor produse de liniile-pilot, închizând circuitul informațional bazat pe feedback în materie de inovare între proiectanții, producătorii și utilizatorii de componente cuantice. |
| --- | --- |

(c)

Instalații pentru testarea și validarea componentelor cuantice avansate, inclusiv a celor produse de liniile-pilot, închizând circuitul informațional bazat pe feedback în materie de inovare între proiectanții, producătorii și utilizatorii de componente cuantice.

Partea IV

O rețea a centrelor de competență și de dezvoltare a competențelor

Inițiativa va sprijini:

| (a) | Crearea unei rețele de centre de competență în fiecare stat membru pentru a promova utilizarea acestor tehnologii, aceste centre urmând să îndeplinească rolul de interfață cu platforma de proiectare virtuală și cu liniile-pilot, facilitând utilizarea lor eficace și furnizând cunoștințe de specialitate și competențe părților interesate, inclusiv IMM-urilor care sunt utilizatori finali. Centrele de competență vor pune la dispoziția industriei servicii inovatoare, acordând o atenție deosebită IMM-urilor, mediului academic și autorităților publice, oferind soluții adaptate unei mari diversități de utilizatori care vor încuraja adoptarea pe scară mai largă a proiectării și a tehnologiei avansate în Uniune. Acestea vor contribui, de asemenea, la dezvoltarea unei forțe de muncă înalt calificate în Uniune. |
| --- | --- |

(a)

Crearea unei rețele de centre de competență în fiecare stat membru pentru a promova utilizarea acestor tehnologii, aceste centre urmând să îndeplinească rolul de interfață cu platforma de proiectare virtuală și cu liniile-pilot, facilitând utilizarea lor eficace și furnizând cunoștințe de specialitate și competențe părților interesate, inclusiv IMM-urilor care sunt utilizatori finali. Centrele de competență vor pune la dispoziția industriei servicii inovatoare, acordând o atenție deosebită IMM-urilor, mediului academic și autorităților publice, oferind soluții adaptate unei mari diversități de utilizatori care vor încuraja adoptarea pe scară mai largă a proiectării și a tehnologiei avansate în Uniune. Acestea vor contribui, de asemenea, la dezvoltarea unei forțe de muncă înalt calificate în Uniune.

| (b) | În ceea ce privește competențele, vor fi organizate acțiuni de formare specifice în jurul instrumentelor de proiectare și al tehnologiilor semiconductorilor la nivel local, regional sau la nivelul Uniunii. Se vor sprijini bursele pentru studii postuniversitare. Aceste acțiuni vor veni în completarea angajamentelor industriale asumate în cadrul Pactului privind competențele, sporind numărul de stagii și ucenicii, în colaborare cu mediul academic. De asemenea, se va acorda atenție programelor de recalificare și perfecționare a lucrătorilor care se transferă din alte sectoare. |
| --- | --- |

(b)

În ceea ce privește competențele, vor fi organizate acțiuni de formare specifice în jurul instrumentelor de proiectare și al tehnologiilor semiconductorilor la nivel local, regional sau la nivelul Uniunii. Se vor sprijini bursele pentru studii postuniversitare. Aceste acțiuni vor veni în completarea angajamentelor industriale asumate în cadrul Pactului privind competențele, sporind numărul de stagii și ucenicii, în colaborare cu mediul academic. De asemenea, se va acorda atenție programelor de recalificare și perfecționare a lucrătorilor care se transferă din alte sectoare.

Partea V

Activitățile Fondului pentru cipuri pentru accesul start-up-urilor, al întreprinderilor în curs de extindere, al IMM-urilor și al altor întreprinderi din lanțul valoric al semiconductorilor la capital

Inițiativa sprijină crearea unui ecosistem de inovare prosper în domeniul semiconductorilor și al tehnologiilor cuantice prin sprijinirea unui acces larg al start-up-urilor, al întreprinderilor în curs de extindere și al IMM-urilor la capitalul de risc, astfel încât acestea să își dezvolte activitatea și să își extindă prezența pe piață într-un mod sustenabil.

---

ANEXA II

INDICATORII CUANTIFICABILI UTILIZAȚI PENTRU MONITORIZAREA IMPLEMENTĂRII ȘI RAPORTAREA PROGRESELOR ÎNREGISTRATE DE INIȚIATIVĂ ÎN DIRECȚIA REALIZĂRII OBIECTIVELOR SALE

1.

În legătură cu obiectivul operațional nr. 1 al inițiativei:

2.

În legătură cu obiectivul operațional nr. 2 al inițiativei:

3.

În legătură cu obiectivul operațional nr. 3 al inițiativei:

4.

În legătură cu obiectivul operațional nr. 4 al inițiativei:

5.

Numărul de întreprinderi care au utilizat serviciile centrelor naționale de competență sprijinite de inițiativă.

6.

Numărul de persoane care au încheiat cu succes programe de formare sprijinite de inițiativă pentru a dobândi competențe digitale avansate și formare în domeniul tehnologiilor semiconductorilor și tehnologiilor cuantice.

7.

În legătură cu obiectivul operațional nr. 5 al inițiativei:

8.

Numărul de start-up-uri, de întreprinderi în curs de extindere și de IMM-uri care au primit capital de risc prin intermediul activităților Fondului pentru cipuri și cuantumul total al investițiilor de capital realizate.

9.

Cuantumul investițiilor realizate de societățile care își desfășoară activitatea în Uniune, inclusiv de segmentul lanțului valoric în care acestea își desfășoară activitatea.

---

ANEXA III

SINERGIILE CU PROGRAMELE UNIUNII

1.

| (a) | accentul pe care inițiativa îl pune din punct de vedere tematic pe tehnologiile semiconductorilor și pe tehnologiile cuantice este complementar; |
| --- | --- |

(a)

accentul pe care inițiativa îl pune din punct de vedere tematic pe tehnologiile semiconductorilor și pe tehnologiile cuantice este complementar;

| (b) | obiectivele specifice nr. 1-5 ale programului Europa digitală sprijină consolidarea capacităților digitale în domeniul tehnologiilor digitale avansate, inclusiv calculul de înaltă performanță, IA și securitatea cibernetică, precum și competențele digitale avansate; |
| --- | --- |

(b)

obiectivele specifice nr. 1-5 ale programului Europa digitală sprijină consolidarea capacităților digitale în domeniul tehnologiilor digitale avansate, inclusiv calculul de înaltă performanță, IA și securitatea cibernetică, precum și competențele digitale avansate;

| (c) | inițiativa va investi în consolidarea capacităților pentru a întări capabilitățile avansate de proiectare, de producție și de integrare a sistemelor la nivelul tehnologiilor de vârf ale semiconductorilor și tehnologiile de generație următoare ale semiconductorilor și al tehnologiilor cuantice de vârf, pentru a promova dezvoltarea întreprinderilor inovatoare, a consolida lanțurile valorice și de aprovizionare cu semiconductori din Uniune, a răspunde nevoilor sectoarelor industriale esențiale și a crea noi piețe. |
| --- | --- |

(c)

inițiativa va investi în consolidarea capacităților pentru a întări capabilitățile avansate de proiectare, de producție și de integrare a sistemelor la nivelul tehnologiilor de vârf ale semiconductorilor și tehnologiile de generație următoare ale semiconductorilor și al tehnologiilor cuantice de vârf, pentru a promova dezvoltarea întreprinderilor inovatoare, a consolida lanțurile valorice și de aprovizionare cu semiconductori din Uniune, a răspunde nevoilor sectoarelor industriale esențiale și a crea noi piețe.

2.

| (a) | în pofida faptului că domeniile tematice abordate de inițiativă și o serie de domenii tematice abordate de Orizont Europa sunt convergente, tipul de acțiuni care urmează să fie sprijinite, rezultatele scontate și logica de intervenție a acestora sunt diferite și complementare; |
| --- | --- |

(a)

în pofida faptului că domeniile tematice abordate de inițiativă și o serie de domenii tematice abordate de Orizont Europa sunt convergente, tipul de acțiuni care urmează să fie sprijinite, rezultatele scontate și logica de intervenție a acestora sunt diferite și complementare;

| (b) | Orizont Europa oferă un sprijin considerabil cercetării, dezvoltării tehnologice, prezentării în scop demonstrativ, proiectelor-pilot, validării conceptului, testării și creării de prototipuri, inclusiv implementării înainte de comercializare a tehnologiilor digitale inovatoare, în special prin:






  (i) | alocarea unui buget specific în cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială europeană” pentru clusterul „Dezvoltarea digitală, industrie și spațiu” pentru dezvoltarea de tehnologii generice [IA și robotică, internet de nouă generație, calcul de înaltă performanță și volume mari de date, tehnologii digitale esențiale (inclusiv microelectronica), care combină tehnologia digitală cu alte tehnologii]; |
| --- | --- | --- |

(b)

Orizont Europa oferă un sprijin considerabil cercetării, dezvoltării tehnologice, prezentării în scop demonstrativ, proiectelor-pilot, validării conceptului, testării și creării de prototipuri, inclusiv implementării înainte de comercializare a tehnologiilor digitale inovatoare, în special prin:

(i)

alocarea unui buget specific în cadrul pilonului „Provocări globale și competitivitate industrială europeană” pentru clusterul „Dezvoltarea digitală, industrie și spațiu” pentru dezvoltarea de tehnologii generice [IA și robotică, internet de nouă generație, calcul de înaltă performanță și volume mari de date, tehnologii digitale esențiale (inclusiv microelectronica), care combină tehnologia digitală cu alte tehnologii];

| (ii) | sprijinirea infrastructurilor de cercetare în cadrul pilonului „Excelență științifică”; |
| --- | --- |

(ii)

sprijinirea infrastructurilor de cercetare în cadrul pilonului „Excelență științifică”;

| (iii) | integrarea tehnologiei digitale în toate domeniile care prezintă provocări globale (sănătate, securitate, energie și mobilitate, climă etc.); și |
| --- | --- |

(iii)

integrarea tehnologiei digitale în toate domeniile care prezintă provocări globale (sănătate, securitate, energie și mobilitate, climă etc.); și

| (iv) | sprijinirea dezvoltării inovațiilor revoluționare în cadrul pilonului „O Europă inovatoare” (multe dintre acestea vor combina tehnologiile digitale cu alte tehnologii); |
| --- | --- |

(iv)

sprijinirea dezvoltării inovațiilor revoluționare în cadrul pilonului „O Europă inovatoare” (multe dintre acestea vor combina tehnologiile digitale cu alte tehnologii);

| (c) | inițiativa se axează exclusiv pe construirea de capacități la scară largă în domeniul tehnologiilor semiconductorilor și al tehnologiilor cuantice în întreaga Uniune. Aceasta va investi în:






  (i) | încurajarea inovării prin sprijinirea a două capacități tehnologice strâns interconectate care permit proiectarea de noi concepte de sistem și testarea și validarea acestora în cadrul liniilor-pilot; |
| --- | --- | --- |

(c)

inițiativa se axează exclusiv pe construirea de capacități la scară largă în domeniul tehnologiilor semiconductorilor și al tehnologiilor cuantice în întreaga Uniune. Aceasta va investi în:

(i)

încurajarea inovării prin sprijinirea a două capacități tehnologice strâns interconectate care permit proiectarea de noi concepte de sistem și testarea și validarea acestora în cadrul liniilor-pilot;

| (ii) | furnizarea de sprijin dedicat pentru consolidarea capacităților de formare și îmbunătățirea competențelor și aptitudinilor digitale avansate aplicate, pentru a sprijini dezvoltarea și implementarea semiconductorilor prin intermediul dezvoltării tehnologice și de către sectoarele industriale care sunt utilizatori finali; și |
| --- | --- |

(ii)

furnizarea de sprijin dedicat pentru consolidarea capacităților de formare și îmbunătățirea competențelor și aptitudinilor digitale avansate aplicate, pentru a sprijini dezvoltarea și implementarea semiconductorilor prin intermediul dezvoltării tehnologice și de către sectoarele industriale care sunt utilizatori finali; și

| (iii) | o rețea de centre naționale de competență, care să faciliteze accesul și să furnizeze expertiză și servicii de inovare comunităților și sectoarelor industriale care sunt utilizatori finali, în scopul de a dezvolta noi produse și aplicații și de a remedia disfuncționalitățile pieței; |
| --- | --- |

(iii)

o rețea de centre naționale de competență, care să faciliteze accesul și să furnizeze expertiză și servicii de inovare comunităților și sectoarelor industriale care sunt utilizatori finali, în scopul de a dezvolta noi produse și aplicații și de a remedia disfuncționalitățile pieței;

| (d) | capacitățile tehnologice ale inițiativei vor fi puse la dispoziția comunității de cercetare și inovare, inclusiv pentru acțiuni sprijinite prin Orizont Europa; |
| --- | --- |

(d)

capacitățile tehnologice ale inițiativei vor fi puse la dispoziția comunității de cercetare și inovare, inclusiv pentru acțiuni sprijinite prin Orizont Europa;

| (e) | pe măsură ce dezvoltarea de tehnologii digitale inovatoare în domeniul semiconductorilor ajunge la maturitate prin Orizont Europa, respectivele tehnologii, atunci când este posibil, vor fi preluate și implementate treptat de inițiativă; |
| --- | --- |

(e)

pe măsură ce dezvoltarea de tehnologii digitale inovatoare în domeniul semiconductorilor ajunge la maturitate prin Orizont Europa, respectivele tehnologii, atunci când este posibil, vor fi preluate și implementate treptat de inițiativă;

| (f) | programele Orizont Europa din Regulamentul (UE) 2021/695 care vizează dezvoltarea programelor de formare axate pe aptitudini și competențe, inclusiv a celor predate la centrele de colocație ale comunităților de cunoaștere și inovare din cadrul Institutului European de Inovare și Tehnologie, sunt completate prin consolidarea capacităților pentru competențele digitale aplicate avansate și competențele din domeniul tehnologiilor semiconductorilor și al tehnologiilor cuantice, sprijinită de inițiativă; |
| --- | --- |

(f)

programele Orizont Europa din Regulamentul (UE) 2021/695 care vizează dezvoltarea programelor de formare axate pe aptitudini și competențe, inclusiv a celor predate la centrele de colocație ale comunităților de cunoaștere și inovare din cadrul Institutului European de Inovare și Tehnologie, sunt completate prin consolidarea capacităților pentru competențele digitale aplicate avansate și competențele din domeniul tehnologiilor semiconductorilor și al tehnologiilor cuantice, sprijinită de inițiativă;

| (g) | sunt create mecanisme puternice de coordonare destinate programării și implementării, prin alinierea tuturor procedurilor, atât pentru Orizont Europa, cât și pentru inițiativă, cât mai mult posibil. Structurile lor de guvernanță vor include toate serviciile relevante ale Comisiei. |
| --- | --- |

(g)

sunt create mecanisme puternice de coordonare destinate programării și implementării, prin alinierea tuturor procedurilor, atât pentru Orizont Europa, cât și pentru inițiativă, cât mai mult posibil. Structurile lor de guvernanță vor include toate serviciile relevante ale Comisiei.

3.

Sinergiile cu programele Uniunii care fac obiectul gestiunii partajate, inclusiv Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură, vor asigura dezvoltarea și consolidarea ecosistemelor de inovare regionale și locale, transformarea industrială, precum și transformarea digitală a societății și a administrației publice. Acest lucru include acordarea de sprijin pentru transformarea digitală a industriei și asimilarea rezultatelor, precum și dezvoltarea unor noi tehnologii și soluții inovatoare. Inițiativa va completa și va sprijini crearea de rețele la nivel transnațional și cartografierea capacităților pe care le va sprijini și le va pune la dispoziția IMM-urilor și a sectoarelor industriale din toate regiunile Uniunii.

4.

| (a) | inițiativa se axează pe consolidarea capacităților și a infrastructurii digitale la scară largă din domeniile semiconductorilor care vizează integrarea și implementarea de amploare, la nivelul întregii Uniuni, a soluțiilor digitale inovatoare critice, existente sau testate, într-un cadru al Uniunii în domenii de interes public sau în cazuri de disfuncționalitate a pieței. Inițiativa urmează să fie implementată în principal prin efectuarea, împreună cu statele membre, de investiții coordonate și strategice în consolidarea capacităților digitale în domeniul tehnologiilor semiconductorilor, care urmează să fie partajate în întreaga Uniune, precum și în cadrul acțiunilor desfășurate la nivelul Uniunii. Acest lucru este deosebit de important în ceea ce privește electrificarea și conducerea autonomă și este menit să favorizeze și să faciliteze dezvoltarea unor sectoare industriale utilizatoare finale mai competitive, în special în sectoarele mobilității și transporturilor; |
| --- | --- |

(a)

inițiativa se axează pe consolidarea capacităților și a infrastructurii digitale la scară largă din domeniile semiconductorilor care vizează integrarea și implementarea de amploare, la nivelul întregii Uniuni, a soluțiilor digitale inovatoare critice, existente sau testate, într-un cadru al Uniunii în domenii de interes public sau în cazuri de disfuncționalitate a pieței. Inițiativa urmează să fie implementată în principal prin efectuarea, împreună cu statele membre, de investiții coordonate și strategice în consolidarea capacităților digitale în domeniul tehnologiilor semiconductorilor, care urmează să fie partajate în întreaga Uniune, precum și în cadrul acțiunilor desfășurate la nivelul Uniunii. Acest lucru este deosebit de important în ceea ce privește electrificarea și conducerea autonomă și este menit să favorizeze și să faciliteze dezvoltarea unor sectoare industriale utilizatoare finale mai competitive, în special în sectoarele mobilității și transporturilor;

| (b) | capacitățile și infrastructurile care fac obiectul inițiativei urmează să fie puse la dispoziție în scopul testării unor noi tehnologii și soluții inovatoare care să aibă șanse de a fi adoptate în industriile mobilității și transporturilor. Mecanismul pentru interconectarea Europei urmează să sprijine dezvoltarea și implementarea unor noi tehnologii și soluții inovatoare în domeniul mobilității și al transporturilor, precum și în alte domenii; |
| --- | --- |

(b)

capacitățile și infrastructurile care fac obiectul inițiativei urmează să fie puse la dispoziție în scopul testării unor noi tehnologii și soluții inovatoare care să aibă șanse de a fi adoptate în industriile mobilității și transporturilor. Mecanismul pentru interconectarea Europei urmează să sprijine dezvoltarea și implementarea unor noi tehnologii și soluții inovatoare în domeniul mobilității și al transporturilor, precum și în alte domenii;

| (c) | urmează să fie stabilite mecanisme de coordonare, în special prin intermediul unor structuri adecvate de guvernanță. |
| --- | --- |

(c)

urmează să fie stabilite mecanisme de coordonare, în special prin intermediul unor structuri adecvate de guvernanță.

5.

| (a) | în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/523, se acordă sprijin prin intermediul finanțării bazate pe piață, inclusiv pentru îndeplinirea obiectivelor de politici urmărite de inițiativă; această finanțare bazată pe piață poate fi combinată cu sprijin prin granturi; |
| --- | --- |

(a)

în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/523, se acordă sprijin prin intermediul finanțării bazate pe piață, inclusiv pentru îndeplinirea obiectivelor de politici urmărite de inițiativă; această finanțare bazată pe piață poate fi combinată cu sprijin prin granturi;

| (b) | un mecanism de finanțare mixtă din cadrul Fondului InvestEU este sprijinit prin finanțarea furnizată prin Orizont Europa sau prin programul Europa digitală sub formă de instrumente financiare în cadrul operațiunilor de finanțare mixtă. |
| --- | --- |

(b)

un mecanism de finanțare mixtă din cadrul Fondului InvestEU este sprijinit prin finanțarea furnizată prin Orizont Europa sau prin programul Europa digitală sub formă de instrumente financiare în cadrul operațiunilor de finanțare mixtă.

6.

| (a) | inițiativa sprijină dezvoltarea și dobândirea competențelor digitale avansate necesare pentru dezvoltarea și implementarea tehnologiilor de vârf ale semiconductorilor în cooperare cu sectoarele industriale relevante; |
| --- | --- |

(a)

inițiativa sprijină dezvoltarea și dobândirea competențelor digitale avansate necesare pentru dezvoltarea și implementarea tehnologiilor de vârf ale semiconductorilor în cooperare cu sectoarele industriale relevante;

| (b) | partea referitoare la competențele avansate din cadrul programului Erasmus+ completează intervențiile inițiativei, urmărindu-se dobândirea de competențe în toate domeniile și la toate nivelurile, pe baza experienței dobândite în ceea ce privește mobilitatea. |
| --- | --- |

(b)

partea referitoare la competențele avansate din cadrul programului Erasmus+ completează intervențiile inițiativei, urmărindu-se dobândirea de competențe în toate domeniile și la toate nivelurile, pe baza experienței dobândite în ceea ce privește mobilitatea.

7.

Se asigură sinergiile cu alte programe și inițiative ale Uniunii privind aptitudinile și competențele.

---

ANEXA IV

SECTOARE CRITICE

| 1. | Energie |
| --- | --- |

1.

Energie

| 2. | Transporturi |
| --- | --- |

2.

Transporturi

| 3. | Sectorul bancar |
| --- | --- |

3.

Sectorul bancar

| 4. | Infrastructura pieței financiare |
| --- | --- |

4.

Infrastructura pieței financiare

| 5. | Sănătate |
| --- | --- |

5.

Sănătate

| 6. | Apa potabilă |
| --- | --- |

6.

Apa potabilă

| 7. | Apele uzate |
| --- | --- |

7.

Apele uzate

| 8. | Infrastructura digitală |
| --- | --- |

8.

Infrastructura digitală

| 9. | Administrație publică |
| --- | --- |

9.

Administrație publică

| 10. | Spațiu |
| --- | --- |

10.

Spațiu

| 11. | Producția, prelucrarea și distribuția de alimente |
| --- | --- |

11.

Producția, prelucrarea și distribuția de alimente

| 12. | Apărare |
| --- | --- |

12.

Apărare

| 13. | Securitate |
| --- | --- |

13.

Securitate

---

II Acte fără caracter legislativ

ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 18.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 229/54 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 229/54

---

Notă de informare privind intrarea în vigoare a Protocolului de punere în aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius (2022-2026)

În urma semnării la 21 decembrie 2022, Uniunea Europeană și Republica Mauritius au notificat, la 10 iulie 2023 și, respectiv, la 7 septembrie 2023, finalizarea procedurilor lor interne în vederea încheierii protocolului.

Prin urmare, Protocolul de punere în aplicare a Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului dintre Uniunea Europeană și Republica Mauritius intră în vigoare la 7 septembrie 2023, în temeiul articolului 19 din protocol.

---

REGULAMENTE

| 18.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 229/55 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 229/55

---

REGULAMENTUL (UE) 2023/1782 AL CONSILIULUI

din 25 iulie 2023

de modificare a Regulamentului (UE) 2021/2085 de instituire a întreprinderilor comune din cadrul programului Orizont Europa în ceea ce privește întreprinderea comună pentru cipuri

(Text cu relevanță pentru SEE)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 187 și articolul 188 primul paragraf,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Parlamentului European (1),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) 2021/2085 al Consiliului (3) instituie întreprinderile comune din cadrul programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului (4) (denumit în continuare „programul Orizont Europa”), inclusiv întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale”. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) 2021/2085 al Consiliului (3) instituie întreprinderile comune din cadrul programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa prevăzut în Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului (4) (denumit în continuare „programul Orizont Europa”), inclusiv întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale”.

| (2) | Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” abordează teme clar definite care permit industriei europene în general să proiecteze, să producă și să utilizeze cele mai inovatoare tehnologii în domeniul componentelor și al sistemelor electronice. |
| --- | --- |

(2)

Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” abordează teme clar definite care permit industriei europene în general să proiecteze, să producă și să utilizeze cele mai inovatoare tehnologii în domeniul componentelor și al sistemelor electronice.

| (3) | Regulamentul (UE) 2023/1781 al Parlamentului European și al Consiliului (5) stabilește un cadru pentru sporirea rezilienței Uniunii în domeniul tehnologiilor semiconductorilor, întărind ecosistemul semiconductorilor din Uniune prin reducerea dependențelor, creșterea suveranității digitale, stimularea investițiilor, consolidarea capabilităților, a securității, a adaptabilității și a rezilienței lanțului de aprovizionare cu semiconductori din Uniune și intensificând cooperarea dintre statele membre, Comisie și parteneri strategici internaționali. Prin regulamentul respectiv s-a instituit inițiativa „Cipuri pentru Europa” (denumită în continuare „inițiativa”) pentru a crea condițiile necesare pentru consolidarea capacității de inovare industrială a Uniunii. Pentru a asigura implementarea coerentă a inițiativei, Consiliul european pentru semiconductori instituit prin articolul 28 din regulamentul respectiv ar trebui să ofere consiliere consiliului autorităților publice instituit prin articolul 131 din Regulamentul (UE) 2021/2085. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (UE) 2023/1781 al Parlamentului European și al Consiliului (5) stabilește un cadru pentru sporirea rezilienței Uniunii în domeniul tehnologiilor semiconductorilor, întărind ecosistemul semiconductorilor din Uniune prin reducerea dependențelor, creșterea suveranității digitale, stimularea investițiilor, consolidarea capabilităților, a securității, a adaptabilității și a rezilienței lanțului de aprovizionare cu semiconductori din Uniune și intensificând cooperarea dintre statele membre, Comisie și parteneri strategici internaționali. Prin regulamentul respectiv s-a instituit inițiativa „Cipuri pentru Europa” (denumită în continuare „inițiativa”) pentru a crea condițiile necesare pentru consolidarea capacității de inovare industrială a Uniunii. Pentru a asigura implementarea coerentă a inițiativei, Consiliul european pentru semiconductori instituit prin articolul 28 din regulamentul respectiv ar trebui să ofere consiliere consiliului autorităților publice instituit prin articolul 131 din Regulamentul (UE) 2021/2085.

| (4) | Activitățile sprijinite în cadrul inițiativei ar trebui să fie finanțate prin programul Orizont Europa și prin programul Europa digitală instituit prin Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului (6) (PED) și ar trebui executate în conformitate cu normele programelor respective. |
| --- | --- |

(4)

Activitățile sprijinite în cadrul inițiativei ar trebui să fie finanțate prin programul Orizont Europa și prin programul Europa digitală instituit prin Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului (6) (PED) și ar trebui executate în conformitate cu normele programelor respective.

| (5) | Inițiativa urmărește să consolideze competitivitatea și reziliența bazei tehnologice și industriale pentru semiconductori, consolidând în același timp capacitatea de inovare a ecosistemului semiconductorilor în întreaga Uniune, reducând dependența de un număr limitat de întreprinderi din țări terțe și de zone geografice și consolidându-și capacitatea de a proiecta și a produce, încapsula, refolosi și recicla semiconductori avansați. Inițiativa ar trebui să sprijine respectivele obiective prin reducerea decalajului dintre capabilitățile avansate de cercetare și inovare ale Uniunii și exploatarea lor industrială sustenabilă. Inițiativa ar trebui să promoveze consolidarea capacităților pentru a permite proiectarea, producția și integrarea sistemelor în tehnologii ale semiconductorilor de generație următoare, și să consolideze colaborarea dintre actorii-cheie din întreaga Uniune, să întărească lanțurile valorice și de aprovizionare cu semiconductori din Uniune, să deservească sectoare industriale cheie și să creeze noi piețe. |
| --- | --- |

(5)

Inițiativa urmărește să consolideze competitivitatea și reziliența bazei tehnologice și industriale pentru semiconductori, consolidând în același timp capacitatea de inovare a ecosistemului semiconductorilor în întreaga Uniune, reducând dependența de un număr limitat de întreprinderi din țări terțe și de zone geografice și consolidându-și capacitatea de a proiecta și a produce, încapsula, refolosi și recicla semiconductori avansați. Inițiativa ar trebui să sprijine respectivele obiective prin reducerea decalajului dintre capabilitățile avansate de cercetare și inovare ale Uniunii și exploatarea lor industrială sustenabilă. Inițiativa ar trebui să promoveze consolidarea capacităților pentru a permite proiectarea, producția și integrarea sistemelor în tehnologii ale semiconductorilor de generație următoare, și să consolideze colaborarea dintre actorii-cheie din întreaga Uniune, să întărească lanțurile valorice și de aprovizionare cu semiconductori din Uniune, să deservească sectoare industriale cheie și să creeze noi piețe.

| (6) | Obiectivele operaționale ale inițiativei menționate la articolul 4 alineatul (2) literele (a)-(d) din Regulamentul (UE) 2023/1781 (denumite în continuare „obiectivele operaționale 1-4”) ar trebui să fie implementate prin acțiuni care să valorifice baza solidă de cunoștințe dobândită de întreprinderea comună ECSEL instituită prin Regulamentul (UE) nr. 561/2014 al Consiliului (7), care a fost înlocuită de întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale”. Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” ar trebui să fie redenumită „întreprinderea comună pentru cipuri” și ar trebui să aibă sarcina de a furniza, prin orice instrument sau procedură prevăzută în programul Orizont Europa sau în PED, sprijin financiar pentru acțiunile finanțate în cadrul inițiativei. Pe toată durata de viață a întreprinderii comune pentru cipuri, o sumă de până la 2,875 miliarde EUR ar trebui alocată inițiativei. Din suma respectivă, 1,450 miliarde EUR ar trebui să fie pentru activități de consolidare a capacităților pentru obiectivele operaționale 1-4 și 1,425 miliarde EUR ar trebui să fie pentru activități de cercetare și inovare legate de obiectivele operaționale 1-4. În plus, 1,3 miliarde EUR ar trebui dedicate activităților de cercetare și inovare care nu sunt acoperite de inițiativă. |
| --- | --- |

(6)

Obiectivele operaționale ale inițiativei menționate la articolul 4 alineatul (2) literele (a)-(d) din Regulamentul (UE) 2023/1781 (denumite în continuare „obiectivele operaționale 1-4”) ar trebui să fie implementate prin acțiuni care să valorifice baza solidă de cunoștințe dobândită de întreprinderea comună ECSEL instituită prin Regulamentul (UE) nr. 561/2014 al Consiliului (7), care a fost înlocuită de întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale”. Întreprinderea comună „Tehnologii digitale esențiale” ar trebui să fie redenumită „întreprinderea comună pentru cipuri” și ar trebui să aibă sarcina de a furniza, prin orice instrument sau procedură prevăzută în programul Orizont Europa sau în PED, sprijin financiar pentru acțiunile finanțate în cadrul inițiativei. Pe toată durata de viață a întreprinderii comune pentru cipuri, o sumă de până la 2,875 miliarde EUR ar trebui alocată inițiativei. Din suma respectivă, 1,450 miliarde EUR ar trebui să fie pentru activități de consolidare a capacităților pentru obiectivele operaționale 1-4 și 1,425 miliarde EUR ar trebui să fie pentru activități de cercetare și inovare legate de obiectivele operaționale 1-4. În plus, 1,3 miliarde EUR ar trebui dedicate activităților de cercetare și inovare care nu sunt acoperite de inițiativă.

| (7) | Activitățile finanțate de întreprinderea comună pentru cipuri ar trebui să fie incluse într-un singur program de lucru, care ar trebui să fie adoptat de consiliul de conducere al întreprinderii comune pentru cipuri înființat în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/2085 (denumit în continuare „consiliul de conducere”). Programul de lucru ar trebui să cuprindă două părți specifice. Prima parte specifică ar trebui să cuprindă o subsecțiune privind activitățile de consolidare a capacităților pentru obiectivele operaționale 1-4 și o subsecțiune privind activitățile de cercetare și inovare legate de obiectivele operaționale 1-4. A doua parte specifică ar trebui să fie dedicată activităților de cercetare și inovare care nu sunt acoperite de inițiativă. |
| --- | --- |

(7)

Activitățile finanțate de întreprinderea comună pentru cipuri ar trebui să fie incluse într-un singur program de lucru, care ar trebui să fie adoptat de consiliul de conducere al întreprinderii comune pentru cipuri înființat în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/2085 (denumit în continuare „consiliul de conducere”). Programul de lucru ar trebui să cuprindă două părți specifice. Prima parte specifică ar trebui să cuprindă o subsecțiune privind activitățile de consolidare a capacităților pentru obiectivele operaționale 1-4 și o subsecțiune privind activitățile de cercetare și inovare legate de obiectivele operaționale 1-4. A doua parte specifică ar trebui să fie dedicată activităților de cercetare și inovare care nu sunt acoperite de inițiativă.

| (8) | Toate activitățile de cercetare și inovare, inclusiv cele legate de inițiativă, ar trebui să fie finanțate prin programul Orizont Europa pentru a pune în aplicare agenda strategică de cercetare și inovare, astfel cum este definită la articolul 2 punctul 12 din Regulamentul (UE) 2021/2085. Subsecțiunea dedicată activităților de consolidare a capacităților ar trebui să fie finanțată prin PED. |
| --- | --- |

(8)

Toate activitățile de cercetare și inovare, inclusiv cele legate de inițiativă, ar trebui să fie finanțate prin programul Orizont Europa pentru a pune în aplicare agenda strategică de cercetare și inovare, astfel cum este definită la articolul 2 punctul 12 din Regulamentul (UE) 2021/2085. Subsecțiunea dedicată activităților de consolidare a capacităților ar trebui să fie finanțată prin PED.

| (9) | Programul de lucru ar trebui să includă condițiile de acces la infrastructura finanțată din fonduri publice, cum ar fi instalațiile-pilot și instalațiile de testare, precum și la centrele de competență, să asigure deschiderea către o mare diversitate de utilizatori și să acorde acces în mod transparent, nediscriminatoriu și în condițiile pieței sau pe baza costului plus o marjă rezonabilă, pentru întreprinderile mari, incluzând totodată un acces preferențial sau prețuri reduse pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și instituțiile universitare și academice. |
| --- | --- |

(9)

Programul de lucru ar trebui să includă condițiile de acces la infrastructura finanțată din fonduri publice, cum ar fi instalațiile-pilot și instalațiile de testare, precum și la centrele de competență, să asigure deschiderea către o mare diversitate de utilizatori și să acorde acces în mod transparent, nediscriminatoriu și în condițiile pieței sau pe baza costului plus o marjă rezonabilă, pentru întreprinderile mari, incluzând totodată un acces preferențial sau prețuri reduse pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) și instituțiile universitare și academice.

| (10) | Înainte de elaborarea programului de lucru, consiliul autorităților publice, ținând seama de recomandările membrilor privați, pentru a asigura relevanța industrială a activităților stabilite în programul de lucru și, după caz, de avizul Consiliului european pentru semiconductori și de contribuțiile altor părți interesate relevante, ar trebui să elaboreze un plan schematic al părților specifice și al subsecțiunilor relevante, incluzând estimările privind cheltuielile aferente acestora. În acest scop, consiliul autorităților publice ar trebui să includă numai Comisia și statele membre. Ulterior, pe baza acestui plan schematic și a agendei strategice de cercetare și inovare, directorul executiv al întreprinderii comune pentru cipuri ar trebui să pregătească programul de lucru atât pentru părțile specifice, cât și pentru subsecțiunile relevante, precum și pentru estimările privind cheltuielile aferente acestora. |
| --- | --- |

(10)

Înainte de elaborarea programului de lucru, consiliul autorităților publice, ținând seama de recomandările membrilor privați, pentru a asigura relevanța industrială a activităților stabilite în programul de lucru și, după caz, de avizul Consiliului european pentru semiconductori și de contribuțiile altor părți interesate relevante, ar trebui să elaboreze un plan schematic al părților specifice și al subsecțiunilor relevante, incluzând estimările privind cheltuielile aferente acestora. În acest scop, consiliul autorităților publice ar trebui să includă numai Comisia și statele membre. Ulterior, pe baza acestui plan schematic și a agendei strategice de cercetare și inovare, directorul executiv al întreprinderii comune pentru cipuri ar trebui să pregătească programul de lucru atât pentru părțile specifice, cât și pentru subsecțiunile relevante, precum și pentru estimările privind cheltuielile aferente acestora.

| (11) | Toți reprezentanții consiliului de conducere ar trebui să participe la pregătirea programului de lucru și la discuțiile relevante, și ar trebui să primească informațiile necesare. Atunci când consiliul de conducere adoptă programul de lucru, numai Comisia și statele membre ar trebui să aibă drepturi de vot pentru subsecțiunea referitoare la activitățile de consolidare a capacităților din partea specifică a programului de lucru dedicată implementării inițiativei. Pentru subsecțiunea privind activitățile de cercetare și inovare din partea specifică a programului de lucru dedicată implementării inițiativei, Comisia și statele membre ar trebui să dețină, fiecare, câte 45 % din voturi, iar membrii privați 10 %. Drepturile de vot pentru partea specifică din programul de lucru dedicată activităților de cercetare și inovare care nu sunt acoperite de inițiativă ar trebui să fie împărțite în mod egal între Comisie, statele participante și membrii privați. În cazul în care nu se poate ajunge la o decizie cu privire la una dintre cele două părți ale programului de lucru, ar trebui ca programul de lucru adoptat să includă numai partea cu privire la care s-a ajuns la o decizie pozitivă. |
| --- | --- |

(11)

Toți reprezentanții consiliului de conducere ar trebui să participe la pregătirea programului de lucru și la discuțiile relevante, și ar trebui să primească informațiile necesare. Atunci când consiliul de conducere adoptă programul de lucru, numai Comisia și statele membre ar trebui să aibă drepturi de vot pentru subsecțiunea referitoare la activitățile de consolidare a capacităților din partea specifică a programului de lucru dedicată implementării inițiativei. Pentru subsecțiunea privind activitățile de cercetare și inovare din partea specifică a programului de lucru dedicată implementării inițiativei, Comisia și statele membre ar trebui să dețină, fiecare, câte 45 % din voturi, iar membrii privați 10 %. Drepturile de vot pentru partea specifică din programul de lucru dedicată activităților de cercetare și inovare care nu sunt acoperite de inițiativă ar trebui să fie împărțite în mod egal între Comisie, statele participante și membrii privați. În cazul în care nu se poate ajunge la o decizie cu privire la una dintre cele două părți ale programului de lucru, ar trebui ca programul de lucru adoptat să includă numai partea cu privire la care s-a ajuns la o decizie pozitivă.

| (12) | Consiliul autorităților publice ar trebui să fie responsabil de selectarea propunerilor. Pentru selectarea propunerilor legate de implementarea inițiativei, consiliul autorităților publice ar trebui să includă numai Comisia și statele membre. |
| --- | --- |

(12)

Consiliul autorităților publice ar trebui să fie responsabil de selectarea propunerilor. Pentru selectarea propunerilor legate de implementarea inițiativei, consiliul autorităților publice ar trebui să includă numai Comisia și statele membre.

| (13) | Cererile de propuneri din cadrul inițiativei ar trebui să fie deschise diferitelor forme juridice de cooperare și altor participanți, iar selecția propunerilor de finanțare nu ar trebui să se bazeze pe o formă juridică specifică de cooperare. În vederea facilitării implementării acțiunilor specifice ale inițiativei, cum ar fi platforma de proiectare sau liniile-pilot, se poate înființa un consorțiu european pentru infrastructura cipurilor (ECIC) în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (UE) 2023/1781. Un ECIC ar trebui să implice participarea a cel puțin trei membri, și anume state membre sau entități juridice publice ori entități juridice private din cel puțin trei state membre, sau o combinație a acestora, cu scopul de a realiza o reprezentare largă în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(13)

Cererile de propuneri din cadrul inițiativei ar trebui să fie deschise diferitelor forme juridice de cooperare și altor participanți, iar selecția propunerilor de finanțare nu ar trebui să se bazeze pe o formă juridică specifică de cooperare. În vederea facilitării implementării acțiunilor specifice ale inițiativei, cum ar fi platforma de proiectare sau liniile-pilot, se poate înființa un consorțiu european pentru infrastructura cipurilor (ECIC) în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (UE) 2023/1781. Un ECIC ar trebui să implice participarea a cel puțin trei membri, și anume state membre sau entități juridice publice ori entități juridice private din cel puțin trei state membre, sau o combinație a acestora, cu scopul de a realiza o reprezentare largă în întreaga Uniune.

| (14) | Având în vedere că activitățile sprijinite în cadrul inițiativei și executate de întreprinderea comună pentru cipuri sunt finanțate prin programul Orizont Europa și prin PED, contribuția financiară a Uniunii la întreprinderea comună pentru cipuri ar trebui majorată în consecință. Ar trebui majorate, de asemenea, costurile administrative ale întreprinderii comune pentru cipuri, având în vedere creșterea volumului de sarcini operaționale. Statele participante nu ar trebui să contribuie la costurile administrative. Membrii privați nu ar trebui să contribuie la costurile administrative suplimentare ale întreprinderii comune pentru cipuri, deoarece drepturile lor de vot pentru partea din programul de lucru dedicată inițiativei sunt reduse și limitate la activitățile de cercetare și inovare. |
| --- | --- |

(14)

Având în vedere că activitățile sprijinite în cadrul inițiativei și executate de întreprinderea comună pentru cipuri sunt finanțate prin programul Orizont Europa și prin PED, contribuția financiară a Uniunii la întreprinderea comună pentru cipuri ar trebui majorată în consecință. Ar trebui majorate, de asemenea, costurile administrative ale întreprinderii comune pentru cipuri, având în vedere creșterea volumului de sarcini operaționale. Statele participante nu ar trebui să contribuie la costurile administrative. Membrii privați nu ar trebui să contribuie la costurile administrative suplimentare ale întreprinderii comune pentru cipuri, deoarece drepturile lor de vot pentru partea din programul de lucru dedicată inițiativei sunt reduse și limitate la activitățile de cercetare și inovare.

| (15) | În mod excepțional, statelor participante ar trebui să li se permită să raporteze contribuțiile financiare efectuate începând cu 8 februarie 2022, cu condiția ca activitățile naționale corespunzătoare să respecte prezentul regulament, în special, și obiectivul de a consolida liniile-pilot avansate existente și de a dezvolta noi linii-pilot în întreaga Uniune, având în vedere că, din cauza urgenței politice de a răspunde gravității crizei cipurilor, unele state participante au început să realizeze respectivele activități de consolidare a capacităților după ce Comisia a prezentat propunerea privind Regulamentul (UE) 2023/1781. Costurile subiacente ale respectivelor activități ar trebui să fie eligibile în anumite condiții, în special condiția ca propunerile să fie evaluate și selectate de întreprinderea comună pentru cipuri. |
| --- | --- |

(15)

În mod excepțional, statelor participante ar trebui să li se permită să raporteze contribuțiile financiare efectuate începând cu 8 februarie 2022, cu condiția ca activitățile naționale corespunzătoare să respecte prezentul regulament, în special, și obiectivul de a consolida liniile-pilot avansate existente și de a dezvolta noi linii-pilot în întreaga Uniune, având în vedere că, din cauza urgenței politice de a răspunde gravității crizei cipurilor, unele state participante au început să realizeze respectivele activități de consolidare a capacităților după ce Comisia a prezentat propunerea privind Regulamentul (UE) 2023/1781. Costurile subiacente ale respectivelor activități ar trebui să fie eligibile în anumite condiții, în special condiția ca propunerile să fie evaluate și selectate de întreprinderea comună pentru cipuri.

| (16) | Furnizarea de sprijin financiar în cadrul PED pentru activitățile întreprinse ar trebui să respecte Regulamentul (UE) 2021/694. |
| --- | --- |

(16)

Furnizarea de sprijin financiar în cadrul PED pentru activitățile întreprinse ar trebui să respecte Regulamentul (UE) 2021/694.

| (17) | Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume de a institui întreprinderea comună pentru cipuri, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea sau efectele acțiunii’, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului respectiv. |
| --- | --- |

(17)

Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume de a institui întreprinderea comună pentru cipuri, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea sau efectele acțiunii’, acesta poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea obiectivului respectiv.

| (18) | Prin urmare, Regulamentul (UE) 2021/2085 ar trebui să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(18)

Prin urmare, Regulamentul (UE) 2021/2085 ar trebui să fie modificat în consecință.

| (19) | Pentru a permite începerea punerii în aplicare a prezentului regulament cât mai curând posibil, în vederea atingerii obiectivelor sale, acesta ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență, |
| --- | --- |

(19)

Pentru a permite începerea punerii în aplicare a prezentului regulament cât mai curând posibil, în vederea atingerii obiectivelor sale, acesta ar trebui să intre în vigoare în regim de urgență,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) 2021/2085 se modifică după cum urmează:

| 1. | În întregul regulament, cuvintele „întreprinderea comună «Tehnologii digitale esențiale»” se înlocuiesc cu cuvintele „întreprinderea comună pentru cipuri”, în forma gramaticală corespunzătoare. |
| --- | --- |

1.

În întregul regulament, cuvintele „întreprinderea comună «Tehnologii digitale esențiale»” se înlocuiesc cu cuvintele „întreprinderea comună pentru cipuri”, în forma gramaticală corespunzătoare.

| 2. | La articolul 2, punctele 2, 3 și 4 se înlocuiesc cu următorul text:






  „2. | «membru fondator» înseamnă orice entitate juridică stabilită într-un stat membru ori într-o țară asociată la programul Orizont Europa sau, după caz, asociată la PED sau o organizație internațională care este identificată ca membră a unei întreprinderi comune în prezentul regulament sau în una dintre anexele acestuia; |
| --- | --- | --- |

2.

La articolul 2, punctele 2, 3 și 4 se înlocuiesc cu următorul text:

„2.

«membru fondator» înseamnă orice entitate juridică stabilită într-un stat membru ori într-o țară asociată la programul Orizont Europa sau, după caz, asociată la PED sau o organizație internațională care este identificată ca membră a unei întreprinderi comune în prezentul regulament sau în una dintre anexele acestuia;

| 3. | «membru asociat» înseamnă orice entitate juridică stabilită într-un stat membru ori într-o țară asociată la programul Orizont Europa sau, după caz, asociată la PED sau o organizație internațională care aderă la o întreprindere comună prin semnarea unei scrisori de angajament în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) și sub rezerva unei aprobări în conformitate cu articolul 7; |
| --- | --- |

3.

«membru asociat» înseamnă orice entitate juridică stabilită într-un stat membru ori într-o țară asociată la programul Orizont Europa sau, după caz, asociată la PED sau o organizație internațională care aderă la o întreprindere comună prin semnarea unei scrisori de angajament în conformitate cu articolul 6 alineatul (3) și sub rezerva unei aprobări în conformitate cu articolul 7;

| 4. | «stat participant» înseamnă orice stat membru sau orice țară asociată la programul Orizont Europa sau, după caz, asociată la PED care a transmis o notificare privind participarea sa la activitățile întreprinderii comune relevante prin intermediul unei scrisori de angajament;”. |
| --- | --- |

4.

«stat participant» înseamnă orice stat membru sau orice țară asociată la programul Orizont Europa sau, după caz, asociată la PED care a transmis o notificare privind participarea sa la activitățile întreprinderii comune relevante prin intermediul unei scrisori de angajament;”.

| 3. | La articolul 3, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   Pentru a se ține seama de durata programului Orizont Europa și, după caz, a PED, cererile de propuneri din cadrul întreprinderilor comune se lansează cel mai târziu la 31 decembrie 2027. În cazuri justificate în mod corespunzător, cererile de propuneri pot fi lansate cel mai târziu la 31 decembrie 2028.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 3, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Pentru a se ține seama de durata programului Orizont Europa și, după caz, a PED, cererile de propuneri din cadrul întreprinderilor comune se lansează cel mai târziu la 31 decembrie 2027. În cazuri justificate în mod corespunzător, cererile de propuneri pot fi lansate cel mai târziu la 31 decembrie 2028.”

| 4. | La articolul 4 alineatul (1), se adaugă următorul paragraf:

  „Întreprinderea comună pentru cipuri contribuie, de asemenea, la obiectivul general menționat la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2023/1781 al Parlamentului European și al Consiliului (*1), la obiectivele operaționale menționate la articolul 4 alineatul (2) literele (a)-(d) din Regulamentul (UE) 2023/1781 (denumite în continuare „obiectivele operaționale 1-4”) și la obiectivele generale ale PED menționate la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/694.

  (*1)  Regulamentul (UE) 2023/1781 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 septembrie 2023 de stabilire a unui cadru de măsuri pentru consolidarea ecosistemului european al semiconductorilor și de modificare a Regulamentului (UE) 2021/694 (Regulamentul privind cipurile) (JO L 229, 18.9.2023, p. 1).”
  " |
| --- | --- |

4.

La articolul 4 alineatul (1), se adaugă următorul paragraf:

„Întreprinderea comună pentru cipuri contribuie, de asemenea, la obiectivul general menționat la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2023/1781 al Parlamentului European și al Consiliului (*1), la obiectivele operaționale menționate la articolul 4 alineatul (2) literele (a)-(d) din Regulamentul (UE) 2023/1781 (denumite în continuare „obiectivele operaționale 1-4”) și la obiectivele generale ale PED menționate la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/694.

*1

(*1)  Regulamentul (UE) 2023/1781 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 septembrie 2023 de stabilire a unui cadru de măsuri pentru consolidarea ecosistemului european al semiconductorilor și de modificare a Regulamentului (UE) 2021/694 (Regulamentul privind cipurile) (JO L 229, 18.9.2023, p. 1).”
  "

*1

| 5. | La articolul 10, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:

  „(2)   Cuantumul contribuției Uniunii specificat în partea a doua poate fi majorat cu contribuții din partea țărilor terțe asociate la programul Orizont Europa în conformitate cu articolul 16 alineatul (5) din Regulamentul privind programul Orizont Europa și, după caz, la PED în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) 2021/694, cu condiția ca cuantumul total cu care se majorează contribuția Uniunii să fie cel puțin egalat de contribuția membrilor, alții decât Uniunea, sau a entităților lor constitutive sau afiliate.


  (3)   Contribuția Uniunii se plătește din creditele înscrise în bugetul general al Uniunii care sunt alocate programului specific de implementare a programului Orizont Europa și, după caz, a PED, în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) litera (c) punctul (iv) și cu articolul 154 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 în cazul organismelor menționate la articolul 71 din regulamentul respectiv.” |
| --- | --- |

5.

La articolul 10, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:

„(2)   Cuantumul contribuției Uniunii specificat în partea a doua poate fi majorat cu contribuții din partea țărilor terțe asociate la programul Orizont Europa în conformitate cu articolul 16 alineatul (5) din Regulamentul privind programul Orizont Europa și, după caz, la PED în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) 2021/694, cu condiția ca cuantumul total cu care se majorează contribuția Uniunii să fie cel puțin egalat de contribuția membrilor, alții decât Uniunea, sau a entităților lor constitutive sau afiliate.

(3)   Contribuția Uniunii se plătește din creditele înscrise în bugetul general al Uniunii care sunt alocate programului specific de implementare a programului Orizont Europa și, după caz, a PED, în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) litera (c) punctul (iv) și cu articolul 154 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 în cazul organismelor menționate la articolul 71 din regulamentul respectiv.”

| 6. | La articolul 12 alineatul (1), al doilea și al treilea paragraf se înlocuiesc cu următorul text:

  „Pe lângă criteriile prevăzute la articolul 22 din Regulamentul privind programul Orizont Europa sau, în cazul întreprinderii comune pentru cipuri, la articolul 18 din Regulamentul (UE) 2021/694, programul de lucru poate include, ca anexă, criterii de eligibilitate privind entitățile juridice naționale.
  Fiecare stat participant încredințează întreprinderii comune evaluarea propunerilor în conformitate cu Regulamentul privind programul Orizont Europa și, după caz, cu Regulamentul (UE) 2021/694.” |
| --- | --- |

6.

La articolul 12 alineatul (1), al doilea și al treilea paragraf se înlocuiesc cu următorul text:

„Pe lângă criteriile prevăzute la articolul 22 din Regulamentul privind programul Orizont Europa sau, în cazul întreprinderii comune pentru cipuri, la articolul 18 din Regulamentul (UE) 2021/694, programul de lucru poate include, ca anexă, criterii de eligibilitate privind entitățile juridice naționale.

Fiecare stat participant încredințează întreprinderii comune evaluarea propunerilor în conformitate cu Regulamentul privind programul Orizont Europa și, după caz, cu Regulamentul (UE) 2021/694.”

| 7. | La articolul 29, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Angajamentele bugetare ale întreprinderilor comune menționate la articolul 3 alineatul (1) literele (b), (d), (g) și (h) pot fi împărțite în tranșe anuale. Până la 31 decembrie 2024, cuantumul cumulat al respectivelor angajamente bugetare în tranșe nu depășește 50 % din contribuția maximă a Uniunii prevăzută la articolul 10. Începând din ianuarie 2025, cel puțin 20 % din bugetul cumulat al exercițiilor rămase nu se acoperă prin tranșe anuale.” |
| --- | --- |

7.

La articolul 29, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Angajamentele bugetare ale întreprinderilor comune menționate la articolul 3 alineatul (1) literele (b), (d), (g) și (h) pot fi împărțite în tranșe anuale. Până la 31 decembrie 2024, cuantumul cumulat al respectivelor angajamente bugetare în tranșe nu depășește 50 % din contribuția maximă a Uniunii prevăzută la articolul 10. Începând din ianuarie 2025, cel puțin 20 % din bugetul cumulat al exercițiilor rămase nu se acoperă prin tranșe anuale.”

| 8. | Articolul 126 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (i) | litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | consacrarea excelenței științifice a Uniunii și a poziției sale de lider în domeniul inovării în ceea ce privește tehnologiile emergente pentru componente și sisteme, inclusiv în activități legate de TRL-uri mai scăzute, și promovarea implicării active a IMM-urilor, care, pentru toate activitățile de cercetare și inovare, inclusiv cele legate de inițiativa «Cipuri pentru Europa» instituită prin Regulamentul (UE) 2023/1781, reprezintă cel puțin o treime din numărul total de participanți la acțiunile indirecte și ar trebui să primească cel puțin 20 % din finanțarea publică;”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

8.

Articolul 126 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(i)

litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

consacrarea excelenței științifice a Uniunii și a poziției sale de lider în domeniul inovării în ceea ce privește tehnologiile emergente pentru componente și sisteme, inclusiv în activități legate de TRL-uri mai scăzute, și promovarea implicării active a IMM-urilor, care, pentru toate activitățile de cercetare și inovare, inclusiv cele legate de inițiativa «Cipuri pentru Europa» instituită prin Regulamentul (UE) 2023/1781, reprezintă cel puțin o treime din numărul total de participanți la acțiunile indirecte și ar trebui să primească cel puțin 20 % din finanțarea publică;”;

| (ii) | se adaugă următoarea literă:






  „(d) | realizarea consolidării capacităților tehnologice la scară largă și sprijinirea activităților conexe de cercetare și inovare de-a lungul întregului lanț valoric al semiconductorilor din Uniune pentru a permite dezvoltarea și implementarea tehnologiilor de vârf ale semiconductorilor, tehnologiilor de generație următoare ale semiconductorilor și tehnologiilor cuantice de vârf, precum și inovarea în domeniul tehnologiilor consacrate, care vor consolida capabilitățile avansate de proiectare, de integrare a sistemelor și de producție de cipuri în Uniune, sporind astfel competitivitatea Uniunii; și contribuția la realizarea tranziției verzi și a celei digitale, în special prin reducerea impactului sistemelor electronice asupra climei, îmbunătățind durabilitatea cipurilor de generație următoare și consolidând procesele economiei circulare, contribuind la locuri de muncă de calitate în ecosistemul semiconductorilor, și prin abordarea principiului securității de la stadiul conceperii, care prevede protecția împotriva amenințărilor la adresa securității cibernetice.”; |
| --- | --- | --- |

(ii)

se adaugă următoarea literă:

„(d)

realizarea consolidării capacităților tehnologice la scară largă și sprijinirea activităților conexe de cercetare și inovare de-a lungul întregului lanț valoric al semiconductorilor din Uniune pentru a permite dezvoltarea și implementarea tehnologiilor de vârf ale semiconductorilor, tehnologiilor de generație următoare ale semiconductorilor și tehnologiilor cuantice de vârf, precum și inovarea în domeniul tehnologiilor consacrate, care vor consolida capabilitățile avansate de proiectare, de integrare a sistemelor și de producție de cipuri în Uniune, sporind astfel competitivitatea Uniunii; și contribuția la realizarea tranziției verzi și a celei digitale, în special prin reducerea impactului sistemelor electronice asupra climei, îmbunătățind durabilitatea cipurilor de generație următoare și consolidând procesele economiei circulare, contribuind la locuri de muncă de calitate în ecosistemul semiconductorilor, și prin abordarea principiului securității de la stadiul conceperii, care prevede protecția împotriva amenințărilor la adresa securității cibernetice.”;

| (b) | la alineatul (2) se adaugă următoarele litere:






  „(g) | dezvoltarea capacităților avansate de proiectare pentru tehnologiile integrate ale semiconductorilor; |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (2) se adaugă următoarele litere:

„(g)

dezvoltarea capacităților avansate de proiectare pentru tehnologiile integrate ale semiconductorilor;

| (h) | consolidarea liniilor-pilot existente și dezvoltarea de noi linii-pilot în întreaga Uniune pentru a facilita dezvoltarea și introducerea tehnologiilor de vârf ale semiconductorilor și tehnologiilor de generație următoare ale semiconductorilor; |
| --- | --- |

(h)

consolidarea liniilor-pilot existente și dezvoltarea de noi linii-pilot în întreaga Uniune pentru a facilita dezvoltarea și introducerea tehnologiilor de vârf ale semiconductorilor și tehnologiilor de generație următoare ale semiconductorilor;

| (i) | dezvoltarea de capacități tehnologice și de inginerie avansate pentru accelerarea dezvoltării inovatoare a cipurilor cuantice de vârf și a tehnologiilor semiconductorilor conexe; |
| --- | --- |

(i)

dezvoltarea de capacități tehnologice și de inginerie avansate pentru accelerarea dezvoltării inovatoare a cipurilor cuantice de vârf și a tehnologiilor semiconductorilor conexe;

| (j) | stabilirea unei rețele a centrelor de competență în întreaga Uniune prin consolidarea instalațiilor existente sau prin crearea de instalații noi.” |
| --- | --- |

(j)

stabilirea unei rețele a centrelor de competență în întreaga Uniune prin consolidarea instalațiilor existente sau prin crearea de instalații noi.”

| 9. | Articolul 128 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 128
  Contribuția financiară a Uniunii

  (1)   Contribuția financiară a Uniunii la întreprinderea comună pentru cipuri, inclusiv creditele SEE, este de până la 4 175 000 000 EUR, din care maximum 62 287 000 EUR pentru costurile administrative, și este împărțită după cum urmează:






  (a) | până la 2 725 000 000 EUR din programul Orizont Europa; |
| --- | --- | --- |

9.

Articolul 128 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 128

Contribuția financiară a Uniunii

(1)   Contribuția financiară a Uniunii la întreprinderea comună pentru cipuri, inclusiv creditele SEE, este de până la 4 175 000 000 EUR, din care maximum 62 287 000 EUR pentru costurile administrative, și este împărțită după cum urmează:

(a)

până la 2 725 000 000 EUR din programul Orizont Europa;

| (b) | până la 1 450 000 000 EUR din PED. |
| --- | --- |

(b)

până la 1 450 000 000 EUR din PED.

(2)   Contribuția financiară a Uniunii menționată la alineatul (1) litera (a) de la prezentul articol se utilizează pentru ca întreprinderea comună pentru cipuri să acorde sprijin financiar acțiunilor indirecte, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 43 din Regulamentul privind programul Orizont Europa, care corespund activităților de cercetare și inovare ale întreprinderii comune pentru cipuri, inclusiv activităților de cercetare și inovare legate de obiectivele operaționale 1-4.

(3)   Contribuția financiară a Uniunii menționată la alineatul (1) litera (b) se utilizează pentru activitățile de consolidare a capacităților din cadrul obiectivelor operaționale 1-4.

(4)   Contribuția financiară a Uniunii menționată la alineatul (1) litera (b) nu depășește 50 % din costurile totale ale activităților de consolidare a capacităților.

(5)   Accesul la capacitățile care rezultă din implementarea de către întreprinderea comună pentru cipuri a obiectivelor operaționale 1-4 este deschis unei mari diversități de utilizatori din întreaga Uniune și este acordat în mod transparent și nediscriminatoriu, direct proporțional cu contribuția financiară a Uniunii la costurile totale ale activităților respective.”

| 10. | La articolul 129, alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text:

  „(3)   Prin derogare de la articolul 28 alineatul (4), membrii privați efectuează sau se asigură că entitățile lor constitutive sau afiliate efectuează o contribuție financiară de maximum 26 331 000 EUR pentru costurile administrative ale întreprinderii comune pentru cipuri. Partea din contribuția totală anuală a membrilor privați la costurile administrative ale întreprinderii comune pentru cipuri este de 30 %.


  (4)   Contribuțiile menționate la alineatul (1) de la prezentul articol constau în contribuțiile prevăzute la articolul 11 alineatul (3). În mod excepțional, prin derogare de la articolul 11 alineatul (3), statele participante sunt autorizate să raporteze contribuțiile financiare efectuate începând cu 8 februarie 2022. Costurile subiacente ale activităților conexe pot fi considerate eligibile începând cu data respectivă, chiar dacă au fost suportate înainte de depunerea cererii de grant, dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții:






  (a) | activitățile respectă prezentul regulament; |
| --- | --- | --- |

10.

La articolul 129, alineatele (3) și (4) se înlocuiesc cu următorul text:

„(3)   Prin derogare de la articolul 28 alineatul (4), membrii privați efectuează sau se asigură că entitățile lor constitutive sau afiliate efectuează o contribuție financiară de maximum 26 331 000 EUR pentru costurile administrative ale întreprinderii comune pentru cipuri. Partea din contribuția totală anuală a membrilor privați la costurile administrative ale întreprinderii comune pentru cipuri este de 30 %.

(4)   Contribuțiile menționate la alineatul (1) de la prezentul articol constau în contribuțiile prevăzute la articolul 11 alineatul (3). În mod excepțional, prin derogare de la articolul 11 alineatul (3), statele participante sunt autorizate să raporteze contribuțiile financiare efectuate începând cu 8 februarie 2022. Costurile subiacente ale activităților conexe pot fi considerate eligibile începând cu data respectivă, chiar dacă au fost suportate înainte de depunerea cererii de grant, dacă sunt îndeplinite cumulativ următoarele condiții:

(a)

activitățile respectă prezentul regulament;

| (b) | activitățile contribuie la obiectivul menționat la articolul 126 alineatul (2) litera (h), iar costurile aferente suportate constau în cheltuieli de capital; |
| --- | --- |

(b)

activitățile contribuie la obiectivul menționat la articolul 126 alineatul (2) litera (h), iar costurile aferente suportate constau în cheltuieli de capital;

| (c) | cererile de grant sunt evaluate și selectate de întreprinderea comună pentru cipuri în conformitate cu articolul 12 alineatul (1); |
| --- | --- |

(c)

cererile de grant sunt evaluate și selectate de întreprinderea comună pentru cipuri în conformitate cu articolul 12 alineatul (1);

| (d) | activitățile continuă să fie desfășurate în momentul acordării grantului; |
| --- | --- |

(d)

activitățile continuă să fie desfășurate în momentul acordării grantului;

| (e) | contribuția statului participant legată de respectivele costuri nu este luată în considerare la calcularea drepturilor de vot ale statelor participante menționate la articolul 133 alineatele (2) și (3) și la articolul 136 alineatul (1); |
| --- | --- |

(e)

contribuția statului participant legată de respectivele costuri nu este luată în considerare la calcularea drepturilor de vot ale statelor participante menționate la articolul 133 alineatele (2) și (3) și la articolul 136 alineatul (1);

| (f) | contribuția statului participant legată de respectivele costuri nu depășește 25 % din contribuția financiară totală a respectivului stat participant prevăzută pentru activitățile care contribuie la obiectivul menționat la articolul 126 alineatul (2) litera (h). |
| --- | --- |

(f)

contribuția statului participant legată de respectivele costuri nu depășește 25 % din contribuția financiară totală a respectivului stat participant prevăzută pentru activitățile care contribuie la obiectivul menționat la articolul 126 alineatul (2) litera (h).

(5)   Contribuțiile menționate la alineatul (2) de la prezentul articol constau în contribuțiile prevăzute la articolul 11 alineatul (1), inclusiv cel puțin 90 % din contribuțiile prevăzute la articolul 11 alineatul (1) litera (a).”

| 11. | La articolul 133, se introduce următorul alineat:

  „(3a)   Prin derogare de la alineatul (1), consiliul de conducere include numai Comisia și statele membre atunci când se votează cu privire la subsecțiunea referitoare la activitățile de consolidare a capacităților din partea specifică a programului de lucru dedicată implementării inițiativei «Cipuri pentru Europa». Comisia deține 50 % din drepturile de vot. Pentru subsecțiunea privind activitățile de cercetare și inovare din partea specifică a programului de lucru dedicată implementării inițiativei «Cipuri pentru Europa», Comisia și statele membre dețin, fiecare, câte 45 % din drepturile de vot, iar membrii privați 10 %. Alineatele (2) și (3) se aplică mutatis mutandis drepturilor de vot ale statelor membre. Toți reprezentanții consiliului de conducere participă la pregătirea părții respective a programului de lucru.” |
| --- | --- |

11.

La articolul 133, se introduce următorul alineat:

„(3a)   Prin derogare de la alineatul (1), consiliul de conducere include numai Comisia și statele membre atunci când se votează cu privire la subsecțiunea referitoare la activitățile de consolidare a capacităților din partea specifică a programului de lucru dedicată implementării inițiativei «Cipuri pentru Europa». Comisia deține 50 % din drepturile de vot. Pentru subsecțiunea privind activitățile de cercetare și inovare din partea specifică a programului de lucru dedicată implementării inițiativei «Cipuri pentru Europa», Comisia și statele membre dețin, fiecare, câte 45 % din drepturile de vot, iar membrii privați 10 %. Alineatele (2) și (3) se aplică mutatis mutandis drepturilor de vot ale statelor membre. Toți reprezentanții consiliului de conducere participă la pregătirea părții respective a programului de lucru.”

| 12. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 133a
  Norme aplicabile activităților finanțate în cadrul PED

  (1)   În completarea articolului 24 alineatul (2), Regulamentul (UE) 2021/694 se aplică activităților finanțate de către întreprinderea comună pentru cipuri prin PED.


  (2)   Programul de lucru și cererile de propuneri ale întreprinderii comune pentru cipuri se publică pe site-ul internet al PED.


  (3)   Auditurile ex post ale cheltuielilor privind activitățile finanțate din bugetul PED sunt efectuate de întreprinderea comună pentru cipuri în conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) 2021/694.” |
| --- | --- |

12.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 133a

Norme aplicabile activităților finanțate în cadrul PED

(1)   În completarea articolului 24 alineatul (2), Regulamentul (UE) 2021/694 se aplică activităților finanțate de către întreprinderea comună pentru cipuri prin PED.

(2)   Programul de lucru și cererile de propuneri ale întreprinderii comune pentru cipuri se publică pe site-ul internet al PED.

(3)   Auditurile ex post ale cheltuielilor privind activitățile finanțate din bugetul PED sunt efectuate de întreprinderea comună pentru cipuri în conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) 2021/694.”

| 13. | Articolul 134 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 134
  Limitele și condițiile participării la acțiuni specifice

  (1)   Pentru acțiunile finanțate în cadrul programului Orizont Europa, prin derogare de la articolul 17 alineatul (2) litera (l) din prezentul regulament, la solicitarea Comisiei și în urma aprobării de către consiliul autorităților publice, participarea la acțiuni specifice este limitată în conformitate cu articolul 22 alineatul (5) din Regulamentul privind programul Orizont Europa.


  (2)   Pentru acțiunile finanțate în cadrul PED, la solicitarea Comisiei și în urma aprobării de către consiliul autorităților publice, participarea la acțiuni specifice este limitată în conformitate cu articolul 12 alineatul (6) și cu articolul 18 din Regulamentul (UE) 2021/694.


  (3)   Cererile de propuneri prevăzute în partea specifică a programului de lucru dedicată inițiativei «Cipuri pentru Europa» sunt deschise diferitelor forme juridice de cooperare și altor participanți. Selecția propunerilor de finanțare nu se bazează pe o formă juridică specifică de cooperare. Acțiunile pot fi desfășurate, de asemenea, de entități juridice care cooperează în cadrul unui consorțiu structurat sub forma unui consorțiu european pentru infrastructura cipurilor (ECIC) înființat în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (UE) 2023/1781. Partea specifică a programului de lucru dedicată inițiativei «Cipuri pentru Europa» specifică faptul că, în cazul în care un ECIC solicită finanțare pentru o acțiune specifică, solicitantul este ECIC însuși, iar nu entitățile individuale care constituie ECIC-ul respectiv.” |
| --- | --- |

13.

Articolul 134 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 134

Limitele și condițiile participării la acțiuni specifice

(1)   Pentru acțiunile finanțate în cadrul programului Orizont Europa, prin derogare de la articolul 17 alineatul (2) litera (l) din prezentul regulament, la solicitarea Comisiei și în urma aprobării de către consiliul autorităților publice, participarea la acțiuni specifice este limitată în conformitate cu articolul 22 alineatul (5) din Regulamentul privind programul Orizont Europa.

(2)   Pentru acțiunile finanțate în cadrul PED, la solicitarea Comisiei și în urma aprobării de către consiliul autorităților publice, participarea la acțiuni specifice este limitată în conformitate cu articolul 12 alineatul (6) și cu articolul 18 din Regulamentul (UE) 2021/694.

(3)   Cererile de propuneri prevăzute în partea specifică a programului de lucru dedicată inițiativei «Cipuri pentru Europa» sunt deschise diferitelor forme juridice de cooperare și altor participanți. Selecția propunerilor de finanțare nu se bazează pe o formă juridică specifică de cooperare. Acțiunile pot fi desfășurate, de asemenea, de entități juridice care cooperează în cadrul unui consorțiu structurat sub forma unui consorțiu european pentru infrastructura cipurilor (ECIC) înființat în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (UE) 2023/1781. Partea specifică a programului de lucru dedicată inițiativei «Cipuri pentru Europa» specifică faptul că, în cazul în care un ECIC solicită finanțare pentru o acțiune specifică, solicitantul este ECIC însuși, iar nu entitățile individuale care constituie ECIC-ul respectiv.”

| 14. | Se introduce următorul articol:

  „Articolul 134a
  Sarcini suplimentare ale directorului executiv
  Prin derogare de la articolul 19 alineatul (4) litera (c), directorul executiv al întreprinderii comune pentru cipuri elaborează programul de lucru al întreprinderii comune pentru cipuri, pe baza proiectului întocmit de consiliul autorităților publice, astfel cum se menționează la articolul 137 litera (aa), și a agendei strategice de cercetare și inovare și îl prezintă consiliului de conducere, spre adoptare.” |
| --- | --- |

14.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 134a

Sarcini suplimentare ale directorului executiv

Prin derogare de la articolul 19 alineatul (4) litera (c), directorul executiv al întreprinderii comune pentru cipuri elaborează programul de lucru al întreprinderii comune pentru cipuri, pe baza proiectului întocmit de consiliul autorităților publice, astfel cum se menționează la articolul 137 litera (aa), și a agendei strategice de cercetare și inovare și îl prezintă consiliului de conducere, spre adoptare.”

| 15. | Articolul 136 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   În sensul articolului 134 alineatele (1) și (2), consiliul autorităților publice include numai statele membre. Alineatul (1) de la prezentul articol se aplică mutatis mutandis.”
  , |
| --- | --- | --- |

15.

Articolul 136 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   În sensul articolului 134 alineatele (1) și (2), consiliul autorităților publice include numai statele membre. Alineatul (1) de la prezentul articol se aplică mutatis mutandis.”

| (b) | se introduce următorul alineat:

  „(2a)   În sensul articolului 137 litera (aa) și pentru selectarea propunerilor corespunzătoare implementării inițiativei «Cipuri pentru Europa» în temeiul articolului 137 litera (d), consiliul autorităților publice include numai Comisia și statele membre. Alineatul (1) de la prezentul articol se aplică mutatis mutandis.” |
| --- | --- |

(b)

se introduce următorul alineat:

„(2a)   În sensul articolului 137 litera (aa) și pentru selectarea propunerilor corespunzătoare implementării inițiativei «Cipuri pentru Europa» în temeiul articolului 137 litera (d), consiliul autorităților publice include numai Comisia și statele membre. Alineatul (1) de la prezentul articol se aplică mutatis mutandis.”

| 16. | Articolul 137 se modifică după cum urmează:






  (a) | se introduce următoarea literă:






  „(aa) | înainte de elaborarea programului de lucru și ținând seama de recomandările membrilor privați și, după caz, de avizul Consiliului european pentru semiconductori instituit prin articolul 28 din Regulamentul (UE) 2023/1781 și de contribuțiile altor părți interesate relevante, elaborează un plan schematic al celor două părți specifice ale programului de lucru, incluzând estimările privind cheltuielile aferente acestora, din care prima cuprinde o subsecțiune privind activitățile de consolidare a capacităților pentru obiectivele operaționale 1-4 și o subsecțiune privind activitățile de cercetare și inovare legate de obiectivele operaționale 1-4, inclusiv condițiile de acces la infrastructura finanțată din fonduri publice, iar a doua este dedicată activităților de cercetare și inovare care nu sunt acoperite de inițiativa «Cipuri pentru Europa»;”; |
| --- | --- | --- | --- |

16.

Articolul 137 se modifică după cum urmează:

(a)

se introduce următoarea literă:

„(aa)

înainte de elaborarea programului de lucru și ținând seama de recomandările membrilor privați și, după caz, de avizul Consiliului european pentru semiconductori instituit prin articolul 28 din Regulamentul (UE) 2023/1781 și de contribuțiile altor părți interesate relevante, elaborează un plan schematic al celor două părți specifice ale programului de lucru, incluzând estimările privind cheltuielile aferente acestora, din care prima cuprinde o subsecțiune privind activitățile de consolidare a capacităților pentru obiectivele operaționale 1-4 și o subsecțiune privind activitățile de cercetare și inovare legate de obiectivele operaționale 1-4, inclusiv condițiile de acces la infrastructura finanțată din fonduri publice, iar a doua este dedicată activităților de cercetare și inovare care nu sunt acoperite de inițiativa «Cipuri pentru Europa»;”;

| (b) | litera (d) se înlocuiește cu următorul text:






  „(d) | selectează propunerile în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) și cu articolul 17 alineatul (2) litera (u);”; |
| --- | --- | --- |

(b)

litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

selectează propunerile în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) și cu articolul 17 alineatul (2) litera (u);”;

| (c) | se adaugă următoarea literă:






  „(f) | recomandă, dacă este necesar, ca un ECIC să ia măsuri de remediere, cum ar fi o modificare a statutului său, în cazul în care un stat membru a adus chestiunea în atenția consiliului autorităților publice în urma refuzului ECIC-ului de a accepta un nou membru fără a oferi motive suficiente pentru un astfel de refuz pe baza condițiilor echitabile și rezonabile specificate în statutul acestuia.” |
| --- | --- | --- |

(c)

se adaugă următoarea literă:

„(f)

recomandă, dacă este necesar, ca un ECIC să ia măsuri de remediere, cum ar fi o modificare a statutului său, în cazul în care un stat membru a adus chestiunea în atenția consiliului autorităților publice în urma refuzului ECIC-ului de a accepta un nou membru fără a oferi motive suficiente pentru un astfel de refuz pe baza condițiilor echitabile și rezonabile specificate în statutul acestuia.”

| 17. | Articolul 141 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 141
  Rate de finanțare și reguli de participare

  (1)   Pentru acțiunile indirecte finanțate în cadrul programului Orizont Europa, în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul privind programul Orizont Europa și prin derogare de la articolul 34 din regulamentul menționat, și pentru activitățile finanțate în cadrul PED, întreprinderea comună pentru cipuri poate aplica rate de finanțare diferite pentru finanțarea din partea Uniunii în cadrul unei acțiuni, în funcție de tipul de participant, în special pentru IMM-uri și entități juridice non-profit, precum și în funcție de tipul de acțiune. Ratele de finanțare se indică în programul de lucru.


  (2)   Prin derogare de la alineatul (1) de la prezentul articol și de la articolul 34 din Regulamentul (UE) privind programul Orizont Europa, acțiunile de cercetare și inovare până la TRL 4 sunt finanțate de Uniune în proporție de 100 % din costurile eligibile totale.


  (3)   Prin derogare de la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul privind programul Orizont Europa sau de la articolul 18 din Regulamentul (UE) 2021/694, un centru de competență sau o entitate juridică unică compusă din cel puțin trei entități juridice independente stabilite în cel puțin trei state participante diferite, inclusiv cel puțin un stat membru, este eligibilă să participe la cereri de propuneri finanțate de întreprinderea comună pentru cipuri în temeiul articolului 134 alineatul (4) din prezentul regulament, cu condiția ca această derogare să fie justificată în mod corespunzător în descrierea temelor relevante din programul de lucru.” |
| --- | --- |

17.

Articolul 141 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 141

Rate de finanțare și reguli de participare

(1)   Pentru acțiunile indirecte finanțate în cadrul programului Orizont Europa, în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul privind programul Orizont Europa și prin derogare de la articolul 34 din regulamentul menționat, și pentru activitățile finanțate în cadrul PED, întreprinderea comună pentru cipuri poate aplica rate de finanțare diferite pentru finanțarea din partea Uniunii în cadrul unei acțiuni, în funcție de tipul de participant, în special pentru IMM-uri și entități juridice non-profit, precum și în funcție de tipul de acțiune. Ratele de finanțare se indică în programul de lucru.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1) de la prezentul articol și de la articolul 34 din Regulamentul (UE) privind programul Orizont Europa, acțiunile de cercetare și inovare până la TRL 4 sunt finanțate de Uniune în proporție de 100 % din costurile eligibile totale.

(3)   Prin derogare de la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul privind programul Orizont Europa sau de la articolul 18 din Regulamentul (UE) 2021/694, un centru de competență sau o entitate juridică unică compusă din cel puțin trei entități juridice independente stabilite în cel puțin trei state participante diferite, inclusiv cel puțin un stat membru, este eligibilă să participe la cereri de propuneri finanțate de întreprinderea comună pentru cipuri în temeiul articolului 134 alineatul (4) din prezentul regulament, cu condiția ca această derogare să fie justificată în mod corespunzător în descrierea temelor relevante din programul de lucru.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 25 iulie 2023.

Pentru Consiliu

Președintele

L. PLANAS PUCHADES

---

(1)  Avizul din 15 februarie 2023 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  
  JO C 365, 23.9.2022, p. 40.

2

(3)  Regulamentul (UE) 2021/2085 al Consiliului din 19 noiembrie 2021 de instituire a întreprinderilor comune din cadrul programului Orizont Europa și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 219/2007, (UE) nr. 557/2014, (UE) nr. 558/2014, (UE) nr. 559/2014, (UE) nr. 560/2014, (UE) nr. 561/2014 și (UE) nr. 642/2014 (JO L 427, 30.11.2021, p. 17).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (JO L 170, 12.5.2021, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2023/1781 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 septembrie 2023 de stabilire a unui cadru de măsuri pentru consolidarea ecosistemului european al semiconductorilor și de modificare a Regulamentului (UE) 2021/694 (Regulamentul privind cipurile) (JO L 229, 18.9.2023, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2021/694 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a programului „Europa digitală” și de abrogare a Deciziei (UE) 2015/2240 (JO L 166, 11.5.2021, p. 1).

6

(7)  Regulamentul (UE) nr. 561/2014 al Consiliului din 6 mai 2014 privind înființarea întreprinderii comune ECSEL (JO L 169, 7.6.2014, p. 152).

7

---

| 18.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 229/63 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 229/63

---

REGULAMENTUL (UE) 2023/1783 AL COMISIEI

din 15 septembrie 2023

de modificare a anexelor II și V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime de reziduuri pentru benzoat de denatoniu, diuron, etoxazol, metomil și teflubenzuron din sau de pe anumite produse

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (1), în special articolul 14 alineatul (1) litera (a), articolul 18 alineatul (1) litera (b) și articolul 49 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Pentru benzoat de denatoniu, diuron, etoxazol, metomil și teflubenzuron, limitele maxime de reziduuri („LMR-uri”) au fost stabilite în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005. |
| --- | --- |

(1)

Pentru benzoat de denatoniu, diuron, etoxazol, metomil și teflubenzuron, limitele maxime de reziduuri („LMR-uri”) au fost stabilite în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005.

| (2) | Aprobarea substanței active benzoat de denatoniu a expirat la 30 noiembrie 2020 (2) și nu au fost depuse cereri de reînnoire pentru aprobarea acestuia. Toate autorizațiile existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin substanța activă respectivă au fost revocate. Nu există limite maxime de reziduuri Codex („CXL-uri”) în sau toleranțe la import pentru substanța respectivă. LMR-urile pentru benzoatul de denatoniu pe toate produsele sunt stabilite la limita de cuantificare (LOQ). Prin urmare, este adecvat să se elimine LMR-urile stabilite pentru această substanță în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005 coroborat cu articolul 14 alineatul (1) litera (a) din același regulament. LMR-urile pentru benzoat de denatoniu pe toate produsele trebuie stabilite în conformitate cu LOQ specifice produsului din anexa V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) litera (b) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Aprobarea substanței active benzoat de denatoniu a expirat la 30 noiembrie 2020 (2) și nu au fost depuse cereri de reînnoire pentru aprobarea acestuia. Toate autorizațiile existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin substanța activă respectivă au fost revocate. Nu există limite maxime de reziduuri Codex („CXL-uri”) în sau toleranțe la import pentru substanța respectivă. LMR-urile pentru benzoatul de denatoniu pe toate produsele sunt stabilite la limita de cuantificare (LOQ). Prin urmare, este adecvat să se elimine LMR-urile stabilite pentru această substanță în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005 coroborat cu articolul 14 alineatul (1) litera (a) din același regulament. LMR-urile pentru benzoat de denatoniu pe toate produsele trebuie stabilite în conformitate cu LOQ specifice produsului din anexa V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) litera (b) din regulamentul respectiv.

| (3) | Aprobarea substanței active diuron a expirat la 30 septembrie 2020 și nu au fost depuse cereri de reînnoire pentru aprobarea acestuia. Toate autorizațiile existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin substanța activă respectivă au fost revocate. Nu există CXL-uri sau toleranțe la import pentru substanța respectivă. LMR-urile pentru diuron pe toate produsele sunt stabilite în prezent la LOQ specifice produsului. Prin urmare, este adecvat să se elimine LMR-urile stabilite pentru această substanță în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005 coroborat cu articolul 14 alineatul (1) litera (a) din același regulament. LMR-urile pentru diuron pe toate produsele trebuie stabilite în conformitate cu LOQ specifice produsului din anexa V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) litera (b) din regulamentul respectiv. În plus, pentru a se evita orice îndoială, notele de subsol corespunzătoare care indică lipsa de informații privind studiile privind reziduurile trebuie eliminate. |
| --- | --- |

(3)

Aprobarea substanței active diuron a expirat la 30 septembrie 2020 și nu au fost depuse cereri de reînnoire pentru aprobarea acestuia. Toate autorizațiile existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin substanța activă respectivă au fost revocate. Nu există CXL-uri sau toleranțe la import pentru substanța respectivă. LMR-urile pentru diuron pe toate produsele sunt stabilite în prezent la LOQ specifice produsului. Prin urmare, este adecvat să se elimine LMR-urile stabilite pentru această substanță în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005 coroborat cu articolul 14 alineatul (1) litera (a) din același regulament. LMR-urile pentru diuron pe toate produsele trebuie stabilite în conformitate cu LOQ specifice produsului din anexa V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) litera (b) din regulamentul respectiv. În plus, pentru a se evita orice îndoială, notele de subsol corespunzătoare care indică lipsa de informații privind studiile privind reziduurile trebuie eliminate.

| (4) | Aprobarea substanței active etoxazol a fost reînnoită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2105 al Comisiei (3) cu o dispoziție specifică conform căreia numai utilizările produselor de protecție a plantelor pe plantele ornamentale în sere permanente sunt autorizate de statele membre. Toate autorizațiile existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin această substanță activă pe culturi comestibile au fost revocate. În contextul procedurii de reînnoire a aprobării substanței active respective, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a publicat o concluzie (4) cu privire la evaluarea inter pares, explicând că, din cauza datelor insuficiente, riscurile pentru sănătatea umană generate de consumul de culturi comestibile tratate cu etoxazol nu au putut fi excluse. Prin urmare, LMR-urile existente bazate pe CXL-uri nu pot fi confirmate ca fiind sigure pentru consumatori și nu pot fi menținute. Prin urmare, este adecvat să se elimine LMR-urile stabilite pentru această substanță în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005 coroborat cu articolul 14 alineatul (1) litera (a) din același regulament. LMR-urile pentru etoxazol pe toate produsele trebuie stabilite în conformitate cu LOQ specifice produsului din anexa V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) litera (b) din regulamentul respectiv. În plus, pentru a se evita orice îndoială, nota de subsol care indică lipsa de informații privind metodele analitice trebuie eliminate. |
| --- | --- |

(4)

Aprobarea substanței active etoxazol a fost reînnoită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2105 al Comisiei (3) cu o dispoziție specifică conform căreia numai utilizările produselor de protecție a plantelor pe plantele ornamentale în sere permanente sunt autorizate de statele membre. Toate autorizațiile existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin această substanță activă pe culturi comestibile au fost revocate. În contextul procedurii de reînnoire a aprobării substanței active respective, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a publicat o concluzie (4) cu privire la evaluarea inter pares, explicând că, din cauza datelor insuficiente, riscurile pentru sănătatea umană generate de consumul de culturi comestibile tratate cu etoxazol nu au putut fi excluse. Prin urmare, LMR-urile existente bazate pe CXL-uri nu pot fi confirmate ca fiind sigure pentru consumatori și nu pot fi menținute. Prin urmare, este adecvat să se elimine LMR-urile stabilite pentru această substanță în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005 coroborat cu articolul 14 alineatul (1) litera (a) din același regulament. LMR-urile pentru etoxazol pe toate produsele trebuie stabilite în conformitate cu LOQ specifice produsului din anexa V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu articolul 18 alineatul (1) litera (b) din regulamentul respectiv. În plus, pentru a se evita orice îndoială, nota de subsol care indică lipsa de informații privind metodele analitice trebuie eliminate.

| (5) | Aprobarea substanței active metomil a expirat la 31 august 2019 și nu au fost depuse cereri de reînnoire pentru aprobarea acestuia. Toate autorizațiile existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin substanța activă respectivă au fost revocate. LMR-urile pentru metomil pe kumquat și cornișon s-au bazat pe CXL-uri pe care autoritatea le-a confirmat ca fiind sigure pentru consumatori (5). Prin urmare, LMR-urile respective trebuie menținute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 la nivelurile existente, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005. LMR-urile existente pentru metomil pe lăptuci, fasole (uscată), soia, semințe de bumbac, porumb și ovăz s-au bazat pe CXL, pentru care autoritatea a concluzionat că acestea nu sunt susținute de date suficiente, deoarece lipsesc datele privind metabolismul substanței metomil în culturile cu frunze, leguminoase și plante oleaginoase (6). Prin urmare, LMR-urile respective trebuie reduse la LOQ-urile specifice produselor din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005. Pentru toate celelalte produse, pentru care LMR-urile s-au bazat pe utilizări în UE care nu mai sunt autorizate, este adecvat să se reducă LMR-urile la LOQ-urile specifice produsului din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, coroborat cu articolul 14 alineatul (1) litera (a) din același regulament. În plus, pentru a se evita orice îndoială, notele de subsol care indică lipsa de informații privind studiile privind reziduurile și metabolismul culturilor trebuie eliminate. |
| --- | --- |

(5)

Aprobarea substanței active metomil a expirat la 31 august 2019 și nu au fost depuse cereri de reînnoire pentru aprobarea acestuia. Toate autorizațiile existente pentru produsele de protecție a plantelor care conțin substanța activă respectivă au fost revocate. LMR-urile pentru metomil pe kumquat și cornișon s-au bazat pe CXL-uri pe care autoritatea le-a confirmat ca fiind sigure pentru consumatori (5). Prin urmare, LMR-urile respective trebuie menținute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 la nivelurile existente, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005. LMR-urile existente pentru metomil pe lăptuci, fasole (uscată), soia, semințe de bumbac, porumb și ovăz s-au bazat pe CXL, pentru care autoritatea a concluzionat că acestea nu sunt susținute de date suficiente, deoarece lipsesc datele privind metabolismul substanței metomil în culturile cu frunze, leguminoase și plante oleaginoase (6). Prin urmare, LMR-urile respective trebuie reduse la LOQ-urile specifice produselor din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005. Pentru toate celelalte produse, pentru care LMR-urile s-au bazat pe utilizări în UE care nu mai sunt autorizate, este adecvat să se reducă LMR-urile la LOQ-urile specifice produsului din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, coroborat cu articolul 14 alineatul (1) litera (a) din același regulament. În plus, pentru a se evita orice îndoială, notele de subsol care indică lipsa de informații privind studiile privind reziduurile și metabolismul culturilor trebuie eliminate.

| (6) | Aprobarea substanței active teflubenzuron a expirat la 30 noiembrie 2019 și nu au fost depuse cereri de reînnoire pentru aprobarea acestuia. LMR-urile pentru teflubenzuron pe grepfrut și mandarine se bazează pe cererile de toleranță la import din partea Braziliei, pe care autoritatea le-a confirmat ca fiind sigure pentru consumatori (7). LMR-urile pentru teflubenzuron pe portocale, lămâi, lămâi verzi, struguri, papaia, tomate, castraveți, cornișon, pepeni galbeni, semințe de floarea-soarelui, soia și boabe de cafea rezultă din punerea în aplicare a CXL-urilor, pe care autoritatea le-a confirmat ca fiind sigure pentru consumatori (8). Prin urmare, LMR-urile respective trebuie menținute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 la nivelurile existente, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005. Pentru toate celelalte produse, pentru care LMR-urile s-au bazat pe utilizări în UE care nu mai sunt autorizate, este adecvat să se reducă LMR-urile la LOQ-urile specifice produsului din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, coroborat cu articolul 14 alineatul (1) litera (a) din același regulament. |
| --- | --- |

(6)

Aprobarea substanței active teflubenzuron a expirat la 30 noiembrie 2019 și nu au fost depuse cereri de reînnoire pentru aprobarea acestuia. LMR-urile pentru teflubenzuron pe grepfrut și mandarine se bazează pe cererile de toleranță la import din partea Braziliei, pe care autoritatea le-a confirmat ca fiind sigure pentru consumatori (7). LMR-urile pentru teflubenzuron pe portocale, lămâi, lămâi verzi, struguri, papaia, tomate, castraveți, cornișon, pepeni galbeni, semințe de floarea-soarelui, soia și boabe de cafea rezultă din punerea în aplicare a CXL-urilor, pe care autoritatea le-a confirmat ca fiind sigure pentru consumatori (8). Prin urmare, LMR-urile respective trebuie menținute în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 la nivelurile existente, în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 396/2005. Pentru toate celelalte produse, pentru care LMR-urile s-au bazat pe utilizări în UE care nu mai sunt autorizate, este adecvat să se reducă LMR-urile la LOQ-urile specifice produsului din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 396/2005, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, coroborat cu articolul 14 alineatul (1) litera (a) din același regulament.

| (7) | Comisia a consultat laboratoarele de referință ale Uniunii Europene pentru reziduurile de pesticide cu privire la necesitatea de a adapta anumite LOQ. Pentru toate substanțele active care fac obiectul prezentului regulament, laboratoarele respective au propus LOQ specifice produsului realizabile din punct de vedere analitic. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a consultat laboratoarele de referință ale Uniunii Europene pentru reziduurile de pesticide cu privire la necesitatea de a adapta anumite LOQ. Pentru toate substanțele active care fac obiectul prezentului regulament, laboratoarele respective au propus LOQ specifice produsului realizabile din punct de vedere analitic.

| (8) | Partenerii comerciali ai Uniunii au fost consultați cu privire la noile LMR-uri prin intermediul Organizației Mondiale a Comerțului, iar observațiile lor au fost luate în considerare. |
| --- | --- |

(8)

Partenerii comerciali ai Uniunii au fost consultați cu privire la noile LMR-uri prin intermediul Organizației Mondiale a Comerțului, iar observațiile lor au fost luate în considerare.

| (9) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 396/2005 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 396/2005 trebuie modificat în consecință.

| (10) | Pentru substanțele active benzoat de denatoniu, diuron, metomil și teflubenzuron, pentru a permite comercializarea, prelucrarea și comercializarea produselor în condiții normale, prezentul regulament nu trebuie să se aplice produselor care au fost fabricate în Uniune sau importate în Uniune înainte de începerea aplicării LMR-urilor noi și pentru care se menține un nivel ridicat de protecție a consumatorilor. |
| --- | --- |

(10)

Pentru substanțele active benzoat de denatoniu, diuron, metomil și teflubenzuron, pentru a permite comercializarea, prelucrarea și comercializarea produselor în condiții normale, prezentul regulament nu trebuie să se aplice produselor care au fost fabricate în Uniune sau importate în Uniune înainte de începerea aplicării LMR-urilor noi și pentru care se menține un nivel ridicat de protecție a consumatorilor.

| (11) | Înainte ca LMR-urile noi să devină aplicabile, trebuie acordat un termen rezonabil pentru a permite statelor membre, țărilor terțe și operatorilor din sectorul alimentar să se adapteze pentru îndeplinirea cerințelor care rezultă din modificarea LMR-urilor. |
| --- | --- |

(11)

Înainte ca LMR-urile noi să devină aplicabile, trebuie acordat un termen rezonabil pentru a permite statelor membre, țărilor terțe și operatorilor din sectorul alimentar să se adapteze pentru îndeplinirea cerințelor care rezultă din modificarea LMR-urilor.

| (12) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(12)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexele II și V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

În ceea ce privește substanțele active benzoat de denatoniu, diuron, metomil și teflubenzuron din și de pe toate produsele, Regulamentul (CE) nr. 396/2005, astfel cum era formulat înainte de modificarea adusă prin prezentul regulament, continuă să se aplice produselor care au fost produse în Uniune sau importate în Uniune înainte de 8 aprilie 2024.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 8 aprilie 2024.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 70, 16.3.2005, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/1643 al Comisiei din 5 noiembrie 2020 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 în ceea ce privește perioadele de aprobare ale substanțelor active fosfură de calciu, benzoat de denatoniu, haloxifop-P, imidacloprid, pencicuron și zeta-cipermetrin (JO L 370, 6.11.2020, p. 18).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/2105 al Comisiei din 15 decembrie 2020 de reînnoire a aprobării substanței active etoxazol, ca substanță susceptibilă de înlocuire, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, precum și de modificare a anexei la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 540/2011 al Comisiei (JO L 425, 16.12.2020, p. 96).

3

(4)  
  Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance etoxazole (Concluzia evaluării inter pares a riscului utilizării ca pesticid a substanței active etoxazol); EFSA Journal 2017;15(10):4988.

4

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance etoxazole

inter pares

EFSA Journal

(5)  
  Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for methomyl according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 [Aviz motivat privind revizuirea limitelor maxime de reziduuri existente pentru metomil în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005]; EFSA Journal 2015;13(10):4277.

5

Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for methomyl according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005

EFSA Journal

(6)  
  Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for methomyl according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005 [Aviz motivat privind revizuirea limitelor maxime de reziduuri existente pentru metomil în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005]; EFSA Journal 2015;13(10):4277.

6

Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels for methomyl according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005

EFSA Journal

(7)  
  EFSA Reasoned opinion on the setting of import tolerances for teflubenzuron in grapefruits, mandarins and broccoli (Aviz motivat al EFSA privind stabilirea unor toleranțe la import pentru teflubenzuron în grepfruturi, mandarine și broccoli); EFSA Journal 2018;16(11):5474.

7

EFSA Reasoned opinion on the setting of import tolerances for teflubenzuron in grapefruits, mandarins and broccoli

EFSA Journal

(8)  
  EFSA Scientific support for preparing an EU position in the 49th Session of the Codex Committee on Pesticide Residues (CCPR) [Sprijin științific al EFSA pentru pregătirea poziției UE în cadrul celei de a 49-a sesiuni a Comitetului Codex privind reziduurile de pesticide (CCPR)]; EFSA Journal 2017;15(7):4929.

8

EFSA Scientific support for preparing an EU position in the 49th

EFSA Journal

---

ANEXĂ

Anexele II și V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa II se modifică după cum urmează:






  (a) | coloanele referitoare la metomil și teflubenzuron se înlocuiesc cu următorul text:

  „Reziduuri de pesticide și limite maxime de reziduuri (mg/kg)








  Număr de cod | Grupe și exemple de produse individuale cărora li se aplică LMR (1) | Metomil | Teflubenzuron (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 0100000 | FRUCTE PROASPETE sau CONGELATE; FRUCTE NUCIFERE | | |
| 0110000 | Fructe citrice | 0,01  (*1) | 0,5 |
| 0110010 | Grepfruturi | | |
| 0110020 | Portocale | | |
| 0110030 | Lămâi | | |
| 0110040 | Lămâi verzi «lime» | | |
| 0110050 | Mandarine | | |
| 0110990 | Altele (2) | | |
| 0120000 | Fructe nucifere | 0,01  (*1) | 0,01
   (*1) |
| 0120010 | Migdale | | |
| 0120020 | Nuci de Brazilia | | |
| 0120030 | Caju | | |
| 0120040 | Castane | | |
| 0120050 | Nuci de cocos | | |
| 0120060 | Alune | | |
| 0120070 | Nuci de Macadamia | | |
| 0120080 | Nuci de Pecan | | |
| 0120090 | Semințe de pin dulce | | |
| 0120100 | Fistic | | |
| 0120110 | Nuci comune | | |
| 0120990 | Altele (2) | | |
| 0130000 | Fructe sămânțoase | 0,01  (*1) | 0,01
   (*1) |
| 0130010 | Mere | | |
| 0130020 | Pere | | |
| 0130030 | Gutui | | |
| 0130040 | Moșmoni | | |
| 0130050 | Moșmoni japonezi | | |
| 0130990 | Altele (2) | | |
| 0140000 | Fructe sâmburoase | 0,01  (*1) | 0,01
   (*1) |
| 0140010 | Caise | | |
| 0140020 | Cireșe (dulci) | | |
| 0140030 | Piersici | | |
| 0140040 | Prune | | |
| 0140990 | Altele (2) | | |
| 0150000 | Bace și fructe mici | 0,01  (*1) | |
| 0151000 | (a) | Struguri |

1.

Anexa II se modifică după cum urmează:

(a)

coloanele referitoare la metomil și teflubenzuron se înlocuiesc cu următorul text:

„Reziduuri de pesticide și limite maxime de reziduuri (mg/kg)

Număr de cod

Grupe și exemple de produse individuale cărora li se aplică LMR (1)

Metomil

Teflubenzuron (F)

(1)

(2)

(3)

(4)

0100000

FRUCTE PROASPETE sau CONGELATE; FRUCTE NUCIFERE

0110000

Fructe citrice

0,01  (*1)

0,5

0110010

Grepfruturi

0110020

Portocale

0110030

Lămâi

0110040

Lămâi verzi «lime»

0110050

Mandarine

0110990

Altele (2)

0120000

Fructe nucifere

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0120010

Migdale

0120020

Nuci de Brazilia

0120030

Caju

0120040

Castane

0120050

Nuci de cocos

0120060

Alune

0120070

Nuci de Macadamia

0120080

Nuci de Pecan

0120090

Semințe de pin dulce

0120100

Fistic

0120110

Nuci comune

0120990

Altele (2)

0130000

Fructe sămânțoase

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0130010

Mere

0130020

Pere

0130030

Gutui

0130040

Moșmoni

0130050

Moșmoni japonezi

0130990

Altele (2)

0140000

Fructe sâmburoase

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0140010

Caise

0140020

Cireșe (dulci)

0140030

Piersici

0140040

Prune

0140990

Altele (2)

0150000

Bace și fructe mici

0,01  (*1)

0151000

(a)

Struguri

0,7

0151010

Struguri de masă

0151020

Struguri de vin

0152000

| (b) | căpșuni |
| --- | --- |

(b)

căpșuni

0,01  (*1)

0153000

| (c) | fructe de rug |
| --- | --- |

(c)

fructe de rug

0,01  (*1)

0153010

Mure

0153020

Mure de câmp

0153030

Zmeură (galbenă și roșie)

0153990

Altele (2)

0154000

| (d) | alte bace și fructe mici |
| --- | --- |

(d)

alte bace și fructe mici

0,01  (*1)

0154010

Afine

0154020

Merișoare

0154030

Coacăze (albe, negre și roșii)

0154040

Agrișe (galbene, roșii și verzi)

0154050

Măceșe

0154060

Dude (albe și negre)

0154070

Păducel spaniol

0154080

Boabe de soc

0154990

Altele (2)

0160000

Fructe diverse cu

0161000

| (a) | coajă comestibilă |
| --- | --- |

(a)

coajă comestibilă

0,01  (*1)

0161010

Curmale

0,01  (*1)

0161020

Smochine

0,01  (*1)

0161030

Măsline de masă

0,01  (*1)

0161040

Kumquat

1

0161050

Carambola

0,01  (*1)

0161060

Kaki

0,01  (*1)

0161070

Prună de Java

0,01  (*1)

0161990

Altele (2)

0,01  (*1)

0162000

| (b) | coajă necomestibilă, mici |
| --- | --- |

(b)

coajă necomestibilă, mici

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0162010

Kiwi (galbene, roșii, verzi)

0162020

Litchi

0162030

Fructul pasiunii/maracuja

0162040

Smochine indiene/limba soacrei

0162050

Chrysophyllum cainito

0162060

Plaqueminier/kaki de Virginia

0162990

Altele (2)

0163000

| (c) | coajă necomestibilă, mari |
| --- | --- |

(c)

coajă necomestibilă, mari

0,01  (*1)

0163010

Avocado

0,01  (*1)

0163020

Banane

0,01  (*1)

0163030

Mango

0,01  (*1)

0163040

Papaia

0,4

0163050

Granate/rodii

0,01  (*1)

0163060

Cherimoya

0,01  (*1)

0163070

Guave

0,01  (*1)

0163080

Ananas

0,01  (*1)

0163090

Fructele arborelui de pâine

0,01  (*1)

0163100

Durian

0,01  (*1)

0163110

Graviola

0,01  (*1)

0163990

Altele (2)

0,01  (*1)

0200000

LEGUME PROASPETE sau CONGELATE

0210000

Legume rădăcinoase și cu tuberculi

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0211000

| (a) | cartofi |
| --- | --- |

(a)

cartofi

0212000

| (b) | legume rădăcinoase și cu tuberculi tropicale |
| --- | --- |

(b)

legume rădăcinoase și cu tuberculi tropicale

0212010

Rădăcini de cassava/manioc

0212020

Cartofi dulci

0212030

Igname

0212040

Arorut

0212990

Altele (2)

0213000

| (c) | alte legume rădăcinoase și cu tuberculi cu excepția sfeclei de zahăr |
| --- | --- |

(c)

alte legume rădăcinoase și cu tuberculi cu excepția sfeclei de zahăr

0213010

Sfecle

0213020

Morcovi

0213030

Țeline de rădăcină

0213040

Hrean

0213050

Topinamburi

0213060

Păstârnaci

0213070

Rădăcina de pătrunjel/pătrunjel rădăcină

0213080

Ridichi

0213090

Barba-caprei

0213100

Varză-nap/gulie furajeră

0213110

Napi

0213990

Altele (2)

0220000

Legume bulboase

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0220010

Usturoi

0220020

Ceapă

0220030

Ceapă eșalotă

0220040

Ceapă de primăvară/ceapă verde și ceapă de tuns

0220990

Altele (2)

0230000

Legume fructoase

0231000

| (a) | solanacee și malvacee |
| --- | --- |

(a)

solanacee și malvacee

0231010

Tomate

0,01  (*1)

1,5

0231020

Ardei dulci/gogoșari

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0231030

Pătlăgele vinete/vinete

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0231040

Bame

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0231990

Altele (2)

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0232000

| (b) | cucurbitacee cu coajă comestibilă |
| --- | --- |

(b)

cucurbitacee cu coajă comestibilă

0232010

Castraveți

0,01  (*1)

0,5

0232020

Cornișoni

0,1

1,5

0232030

Dovlecei

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0232990

Altele (2)

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0233000

| (c) | cucurbitacee cu coajă necomestibilă |
| --- | --- |

(c)

cucurbitacee cu coajă necomestibilă

0,01
   (*1)

0233010

Pepeni galbeni

0,3

0233020

Dovleci

0,01  (*1)

0233030

Pepeni verzi

0,01  (*1)

0233990

Altele (2)

0,01  (*1)

0234000

| (d) | porumb dulce |
| --- | --- |

(d)

porumb dulce

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0239000

| (e) | alte legume fructoase |
| --- | --- |

(e)

alte legume fructoase

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0240000

Legume din familia Brassicaceae (cu excepția rădăcinilor și a culturilor de frunze tinere din familia Brassicaceae)

0,01  (*1)

0,01
   (*1)

0241000

| (a) | varză cu inflorescență |
| --- | --- |

(a)

varză cu inflorescență

0241010

Broccoli

0241020

Conopidă

0241990

Altele (2)

0242000

| (b) | varză cu căpățână |
| --- | --- |

(b)

varză cu căpățână

0242010

Varză de Bruxelles

0242020

Varză cu căpățână

0242990

Altele (2)

0243000

| (c) | brasicacee cu frunze |
| --- | --- |

(c)

brasicacee cu frunze

0243010

Varză chinezească/petsai

0243020

Kale

0243990

Altele (2)

0244000

| (d) | gulii |
| --- | --- |

(d)

gulii

0250000

Legume cu frunze, plante aromatice și flori comestibile

0251000

| (a) | lăptuci și plante pentru salate |
| --- | --- |

(a)

lăptuci și plante pentru salate

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0251010

Salata mielului/fetică

0251020

Lăptuci

0251030

Scarolă/cicoare cu frunze întregi

0251040

Creson și alți germeni și lăstari

0251050

Barbarea verna

0251060

Rucolă

0251070

Muștar vânăt

0251080

Plante de cultură cu frunze tinere (inclusiv specii din familia Brassicaceae)

0251990

Altele (2)

0252000

| (b) | spanac și frunze similare |
| --- | --- |

(b)

spanac și frunze similare

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0252010

Spanac

0252020

Iarbă-grasă

0252030

Sfeclă de pețiol/frunze de sfeclă

0252990

Altele (2)

0253000

| (c) | frunze de viță-de-vie și specii similare |
| --- | --- |

(c)

frunze de viță-de-vie și specii similare

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0254000

| (d) | năsturel |
| --- | --- |

(d)

năsturel

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0255000

| (e) | cicori witloof/andive |
| --- | --- |

(e)

cicori witloof/andive

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0256000

| (f) | plante aromatice și flori comestibile |
| --- | --- |

(f)

plante aromatice și flori comestibile

0,02  (*1)

0,02  (*1)

0256010

Asmățui

0256020

Arpagic

0256030

Frunze de țelină

0256040

Pătrunjel

0256050

Salvie

0256060

Rozmarin

0256070

Cimbru

0256080

Busuioc și flori comestibile

0256090

Frunze de dafin

0256100

Tarhon

0256990

Altele (2)

0260000

Leguminoase

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0260010

Fasole (păstăi)

0260020

Fasole (boabe)

0260030

Mazăre (păstăi)

0260040

Mazăre (boabe)

0260050

Linte

0260990

Altele (2)

0270000

Legume cu tulpină

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0270010

Sparanghel

0270020

Cardon

0270030

Țelină

0270040

Fenicul de Florența

0270050

Anghinare

0270060

Praz

0270070

Rubarbă

0270080

Lăstari de bambus

0270090

Miez de palmier

0270990

Altele (2)

0280000

Ciuperci, mușchi și licheni

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0280010

Ciuperci de cultură

0280020

Ciuperci sălbatice

0280990

Mușchi și licheni

0290000

Alge și organisme procariote

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0300000

LEGUMINOASE

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0300010

Fasole

0300020

Linte

0300030

Mazăre

0300040

Lupin/boabe de lupin

0300990

Altele (2)

0400000

SEMINȚE ȘI FRUCTE OLEAGINOASE

0,01
   (*1)

0401000

Semințe oleaginoase

0401010

Semințe de in

0,01
   (*1)

0401020

Arahide/alune de pământ

0,01
   (*1)

0401030

Semințe de mac

0,01
   (*1)

0401040

Semințe de susan

0,01
   (*1)

0401050

Semințe de floarea-soarelui

0,3

0401060

Semințe de rapiță

0,01
   (*1)

0401070

Soia

0,05

0401080

Semințe de muștar

0,01
   (*1)

0401090

Semințe de bumbac

0,01
   (*1)

0401100

Semințe de dovleac

0,01
   (*1)

0401110

Semințe de șofrănaș

0,01
   (*1)

0401120

Semințe de limba-mielului

0,01
   (*1)

0401130

Semințe de camelină

0,01
   (*1)

0401140

Semințe de cânepă

0,01
   (*1)

0401150

Ricin

0,01
   (*1)

0401990

Altele (2)

0,01
   (*1)

0402000

Fructe oleaginoase

0,01
   (*1)

0402010

Măsline pentru ulei

0402020

Sâmburi de palmier pentru ulei

0402030

Fructe de palmier pentru ulei

0402040

Capoc

0402990

Altele (2)

0500000

CEREALE

0,01
   (*1)

0,01  (*1)

0500010

Orz

0500020

Hrișcă și alte pseudocereale

0500030

Porumb

0500040

Mei comun

0500050

Ovăz

0500060

Orez

0500070

Secară

0500080

Sorg

0500090

Grâu

0500990

Altele (2)

0600000

CEAIURI, CAFEA, INFUZII, CACAO ȘI ROȘCOVE

0,05  (*1)

0610000

Ceaiuri

0,05  (*1)

0620000

Boabe de cafea

0,3

0630000

Infuzii din

0,05  (*1)

0631000

| (a) | flori |
| --- | --- |

(a)

flori

0631010

Mușețel

0631020

Hibiscus

0631030

Trandafir

0631040

Iasomie

0631050

Tei pucios

0631990

Altele (2)

0632000

| (b) | frunze și plante aromatice |
| --- | --- |

(b)

frunze și plante aromatice

0632010

Căpșun

0632020

Rooibos

0632030

Maté

0632990

Altele (2)

0633000

| (c) | rădăcini |
| --- | --- |

(c)

rădăcini

0633010

Valeriană

0633020

Ginseng

0633990

Altele (2)

0639000

| (d) | orice alte părți ale plantei |
| --- | --- |

(d)

orice alte părți ale plantei

0640000

Boabe de cacao

0,05  (*1)

0650000

Roșcove

0,05  (*1)

0700000

HAMEI

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0800000

CONDIMENTE

0810000

Condimente din semințe

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0810010

Anason

0810020

Chimen negru

0810030

Țelină

0810040

Coriandru

0810050

Chimen

0810060

Mărar

0810070

Fenicul

0810080

Schinduf

0810090

Nucșoară

0810990

Altele (2)

0820000

Condimente din fructe

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0820010

Piper de Jamaica

0820020

Piper Sichuan

0820030

Chimen

0820040

Cardamom

0820050

Fructe de ienupăr

0820060

Piper boabe (alb, negru și verde)

0820070

Vanilie

0820080

Tamarin

0820990

Altele (2)

0830000

Condimente din scoarță

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0830010

Scorțișoară

0830990

Altele (2)

0840000

Condimente din rădăcini sau rizomi

0840010

Lemn-dulce

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0840020

Ghimbir (10)

0840030

Șofran de India/curcuma

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0840040

Hrean (11)

0840990

Altele (2)

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0850000

Condimente din muguri

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0850010

Cuișoare

0850020

Capere

0850990

Altele (2)

0860000

Condimente din pistiluri de flori

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0860010

Șofran

0860990

Altele (2)

0870000

Condimente din arile

0,05  (*1)

0,05  (*1)

0870010

Mirodenie din coaja uscată a nucșoarei

0870990

Altele (2)

0900000

PLANTE UTILIZATE ÎN PRODUCȚIA ZAHĂRULUI

0,01  (*1)

0,01  (*1)

0900010

Sfeclă de zahăr

0900020

Trestie de zahăr

0900030

Rădăcini de cicoare

0900990

Altele (2)

1000000

PRODUSE DE ORIGINE ANIMALĂ – ANIMALE TERESTRE

1010000

Produse obținute din

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1011000

| (a) | porcine |
| --- | --- |

(a)

porcine

1011010

Mușchi

1011020

Țesut gras

1011030

Ficat

1011040

Rinichi

1011050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

1011990

Altele (2)

1012000

| (b) | bovine |
| --- | --- |

(b)

bovine

1012010

Mușchi

1012020

Țesut gras

1012030

Ficat

1012040

Rinichi

1012050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

1012990

Altele (2)

1013000

| (c) | ovine |
| --- | --- |

(c)

ovine

1013010

Mușchi

1013020

Țesut gras

1013030

Ficat

1013040

Rinichi

1013050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

1013990

Altele (2)

1014000

| (d) | caprine |
| --- | --- |

(d)

caprine

1014010

Mușchi

1014020

Țesut gras

1014030

Ficat

1014040

Rinichi

1014050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

1014990

Altele (2)

1015000

| (e) | ecvidee |
| --- | --- |

(e)

ecvidee

1015010

Mușchi

1015020

Țesut gras

1015030

Ficat

1015040

Rinichi

1015050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

1015990

Altele (2)

1016000

| (f) | păsări de curte |
| --- | --- |

(f)

păsări de curte

1016010

Mușchi

1016020

Țesut gras

1016030

Ficat

1016040

Rinichi

1016050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

1016990

Altele (2)

1017000

| (g) | alte animale terestre de crescătorie |
| --- | --- |

(g)

alte animale terestre de crescătorie

1017010

Mușchi

1017020

Țesut gras

1017030

Ficat

1017040

Rinichi

1017050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

1017990

Altele (2)

1020000

Lapte

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1020010

Bovine

1020020

Ovine

1020030

Caprine

1020040

Cai

1020990

Altele (2)

1030000

Ouă de păsări

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1030010

Găini

1030020

Rațe

1030030

Gâște

1030040

Prepelițe

1030990

Altele (2)

1040000

Miere și alte produse apicole (7)

0,05
   (*1)

0,05  (*1)

1050000

Amfibieni și reptile

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1060000

Animale nevertebrate terestre

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1070000

Animale vertebrate sălbatice terestre

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1100000

PRODUSE DE ORIGINE ANIMALĂ – PEȘTI, PRODUSE PE BAZĂ DE PEȘTE ȘI ORICE ALTE PRODUSE PESCĂREȘTI DE MARE SAU DE APĂ DULCE (8)

1200000

PRODUSE SAU PĂRȚI DIN ACESTEA UTILIZATE EXCLUSIV PENTRU PRODUCȚIA HRANEI PENTRU ANIMALE (8)

1300000

PRODUSE ALIMENTARE PRELUCRATE (8)

Teflubenzuron (F)

| (F) | Liposolubil” |
| --- | --- |

(F)

Liposolubil”

| (b) | coloanele referitoare la benzoat de denatoniu, diuron și etoxazol se elimină; |
| --- | --- |

(b)

coloanele referitoare la benzoat de denatoniu, diuron și etoxazol se elimină;

| 2. | În anexa V, se adaugă următoarele coloane referitoare la benzoat de denatoniu, diuron și etoxazol:

  „Reziduuri de pesticide și limite maxime de reziduuri (mg/kg)









  Număr de cod | Grupe și exemple de produse individuale cărora li se aplică LMR  (2) | Benzoat de denatoniu (sumă de denatoniu și sărurile sale, exprimată ca benzoat de denatoniu) | Diuron | Etoxazol |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 0100000 | FRUCTE PROASPETE sau CONGELATE; FRUCTE NUCIFERE | 0,01  (*2) | 0,01
   (*2) | 0,01
   (*2) |
| 0110000 | Fructe citrice | | | |
| 0110010 | Grepfruturi | | | |
| 0110020 | Portocale | | | |
| 0110030 | Lămâi | | | |
| 0110040 | Lămâi verzi «lime» | | | |
| 0110050 | Mandarine | | | |
| 0110990 | Altele (2) | | | |
| 0120000 | Fructe nucifere | | | |
| 0120010 | Migdale | | | |
| 0120020 | Nuci de Brazilia | | | |
| 0120030 | Caju | | | |
| 0120040 | Castane | | | |
| 0120050 | Nuci de cocos | | | |
| 0120060 | Alune | | | |
| 0120070 | Nuci de Macadamia | | | |
| 0120080 | Nuci de Pecan | | | |
| 0120090 | Semințe de pin dulce | | | |
| 0120100 | Fistic | | | |
| 0120110 | Nuci comune | | | |
| 0120990 | Altele (2) | | | |
| 0130000 | Fructe sămânțoase | | | |
| 0130010 | Mere | | | |
| 0130020 | Pere | | | |
| 0130030 | Gutui | | | |
| 0130040 | Moșmoni | | | |
| 0130050 | Moșmoni japonezi | | | |
| 0130990 | Altele (2) | | | |
| 0140000 | Fructe sâmburoase | | | |
| 0140010 | Caise | | | |
| 0140020 | Cireșe (dulci) | | | |
| 0140030 | Piersici | | | |
| 0140040 | Prune | | | |
| 0140990 | Altele (2) | | | |
| 0150000 | Bace și fructe mici | | | |
| 0151000 | (a) | Struguri |

2.

În anexa V, se adaugă următoarele coloane referitoare la benzoat de denatoniu, diuron și etoxazol:

„Reziduuri de pesticide și limite maxime de reziduuri (mg/kg)

Număr de cod

Grupe și exemple de produse individuale cărora li se aplică LMR  (2)

Benzoat de denatoniu (sumă de denatoniu și sărurile sale, exprimată ca benzoat de denatoniu)

Diuron

Etoxazol

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

0100000

FRUCTE PROASPETE sau CONGELATE; FRUCTE NUCIFERE

0,01  (*2)

0,01
   (*2)

0,01
   (*2)

0110000

Fructe citrice

0110010

Grepfruturi

0110020

Portocale

0110030

Lămâi

0110040

Lămâi verzi «lime»

0110050

Mandarine

0110990

Altele (2)

0120000

Fructe nucifere

0120010

Migdale

0120020

Nuci de Brazilia

0120030

Caju

0120040

Castane

0120050

Nuci de cocos

0120060

Alune

0120070

Nuci de Macadamia

0120080

Nuci de Pecan

0120090

Semințe de pin dulce

0120100

Fistic

0120110

Nuci comune

0120990

Altele (2)

0130000

Fructe sămânțoase

0130010

Mere

0130020

Pere

0130030

Gutui

0130040

Moșmoni

0130050

Moșmoni japonezi

0130990

Altele (2)

0140000

Fructe sâmburoase

0140010

Caise

0140020

Cireșe (dulci)

0140030

Piersici

0140040

Prune

0140990

Altele (2)

0150000

Bace și fructe mici

0151000

(a)

Struguri

0151010

Struguri de masă

0151020

Struguri de vin

0152000

| (b) | căpșuni |
| --- | --- |

(b)

căpșuni

0153000

| (c) | fructe de rug |
| --- | --- |

(c)

fructe de rug

0153010

Mure

0153020

Mure de câmp

0153030

Zmeură (galbenă și roșie)

0153990

Altele (2)

0154000

| (d) | alte bace și fructe mici |
| --- | --- |

(d)

alte bace și fructe mici

0154010

Afine

0154020

Merișoare

0154030

Coacăze (albe, negre și roșii)

0154040

Agrișe (galbene, roșii și verzi)

0154050

Măceșe

0154060

Dude (albe și negre)

0154070

Păducel spaniol

0154080

Boabe de soc

0154990

Altele (2)

0160000

Fructe diverse cu

0161000

| (a) | coajă comestibilă |
| --- | --- |

(a)

coajă comestibilă

0161010

Curmale

0161020

Smochine

0161030

Măsline de masă

0161040

Kumquat

0161050

Carambola

0161060

Kaki

0161070

Prună de Java

0161990

Altele (2)

0162000

| (b) | coajă necomestibilă, mici |
| --- | --- |

(b)

coajă necomestibilă, mici

0162010

Kiwi (galbene, roșii, verzi)

0162020

Litchi

0162030

Fructul pasiunii/maracuja

0162040

Smochine indiene/limba soacrei

0162050

Chrysophyllum cainito

0162060

Plaqueminier/kaki de Virginia

0162990

Altele (2)

0163000

| (c) | coajă necomestibilă, mari |
| --- | --- |

(c)

coajă necomestibilă, mari

0163010

Avocado

0163020

Banane

0163030

Mango

0163040

Papaia

0163050

Granate/rodii

0163060

Cherimoya

0163070

Guave

0163080

Ananas

0163090

Fructele arborelui de pâine

0163100

Durian

0163110

Graviola

0163990

Altele (2)

0200000

LEGUME PROASPETE sau CONGELATE

0210000

Legume rădăcinoase și cu tuberculi

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0211000

| (a) | cartofi |
| --- | --- |

(a)

cartofi

0212000

| (b) | legume rădăcinoase și cu tuberculi tropicale |
| --- | --- |

(b)

legume rădăcinoase și cu tuberculi tropicale

0212010

Rădăcini de cassava/manioc

0212020

Cartofi dulci

0212030

Igname

0212040

Arorut

0212990

Altele (2)

0213000

| (c) | alte legume rădăcinoase și cu tuberculi cu excepția sfeclei de zahăr |
| --- | --- |

(c)

alte legume rădăcinoase și cu tuberculi cu excepția sfeclei de zahăr

0213010

Sfecle

0213020

Morcovi

0213030

Țeline de rădăcină

0213040

Hrean

0213050

Topinamburi

0213060

Păstârnaci

0213070

Rădăcina de pătrunjel/pătrunjel rădăcină

0213080

Ridichi

0213090

Barba-caprei

0213100

Varză-nap/gulie furajeră

0213110

Napi

0213990

Altele (2)

0220000

Legume bulboase

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0220010

Usturoi

0220020

Ceapă

0220030

Ceapă eșalotă

0220040

Ceapă de primăvară/ceapă verde și ceapă de tuns

0220990

Altele (2)

0230000

Legume fructoase

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01
   (*2)

0231000

| (a) | solanacee și malvacee |
| --- | --- |

(a)

solanacee și malvacee

0231010

Tomate

0231020

Ardei dulci/gogoșari

0231030

Pătlăgele vinete/vinete

0231040

Bame

0231990

Altele (2)

0232000

| (b) | cucurbitacee cu coajă comestibilă |
| --- | --- |

(b)

cucurbitacee cu coajă comestibilă

0232010

Castraveți

0232020

Cornișoni

0232030

Dovlecei

0232990

Altele (2)

0233000

| (c) | cucurbitacee cu coajă necomestibilă |
| --- | --- |

(c)

cucurbitacee cu coajă necomestibilă

0233010

Pepeni galbeni

0233020

Dovleci

0233030

Pepeni verzi

0233990

Altele (2)

0234000

| (d) | porumb dulce |
| --- | --- |

(d)

porumb dulce

0239000

| (e) | alte legume fructoase |
| --- | --- |

(e)

alte legume fructoase

0240000

Legume din familia Brassicaceae (cu excepția rădăcinilor și a culturilor de frunze tinere din familia Brassicaceae)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0241000

| (a) | varză cu inflorescență |
| --- | --- |

(a)

varză cu inflorescență

0241010

Broccoli

0241020

Conopidă

0241990

Altele (2)

0242000

| (b) | varză cu căpățână |
| --- | --- |

(b)

varză cu căpățână

0242010

Varză de Bruxelles

0242020

Varză cu căpățână

0242990

Altele (2)

0243000

| (c) | brasicacee cu frunze |
| --- | --- |

(c)

brasicacee cu frunze

0243010

Varză chinezească/petsai

0243020

Kale

0243990

Altele (2)

0244000

| (d) | gulii |
| --- | --- |

(d)

gulii

0250000

Legume cu frunze, plante aromatice și flori comestibile

0251000

| (a) | lăptuci și plante pentru salate |
| --- | --- |

(a)

lăptuci și plante pentru salate

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0251010

Salata mielului/fetică

0251020

Lăptuci

0251030

Scarolă/cicoare cu frunze întregi

0251040

Creson și alți germeni și lăstari

0251050

Barbarea verna

0251060

Rucolă

0251070

Muștar vânăt

0251080

Plante de cultură cu frunze tinere (inclusiv specii din familia Brassicaceae)

0251990

Altele (2)

0252000

| (b) | spanac și frunze similare |
| --- | --- |

(b)

spanac și frunze similare

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0252010

Spanac

0252020

Iarbă-grasă

0252030

Sfeclă de pețiol/frunze de sfeclă

0252990

Altele (2)

0253000

| (c) | frunze de viță-de-vie și specii similare |
| --- | --- |

(c)

frunze de viță-de-vie și specii similare

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0254000

| (d) | năsturel |
| --- | --- |

(d)

năsturel

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0255000

| (e) | cicori witloof/andive |
| --- | --- |

(e)

cicori witloof/andive

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0256000

| (f) | plante aromatice și flori comestibile |
| --- | --- |

(f)

plante aromatice și flori comestibile

0,02  (*2)

0,02  (*2)

0,02
   (*2)

0256010

Asmățui

0256020

Arpagic

0256030

Frunze de țelină

0256040

Pătrunjel

0256050

Salvie

0256060

Rozmarin

0256070

Cimbru

0256080

Busuioc și flori comestibile

0256090

Frunze de dafin

0256100

Tarhon

0256990

Altele (2)

0260000

Leguminoase

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0260010

Fasole (păstăi)

0260020

Fasole (boabe)

0260030

Mazăre (păstăi)

0260040

Mazăre (boabe)

0260050

Linte

0260990

Altele (2)

0270000

Legume cu tulpină

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0270010

Sparanghel

0270020

Cardon

0270030

Țelină

0270040

Fenicul de Florența

0270050

Anghinare

0270060

Praz

0270070

Rubarbă

0270080

Lăstari de bambus

0270090

Miez de palmier

0270990

Altele (2)

0280000

Ciuperci, mușchi și licheni

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0280010

Ciuperci de cultură

0280020

Ciuperci sălbatice

0280990

Mușchi și licheni

0290000

Alge și organisme procariote

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0300000

LEGUMINOASE

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0300010

Fasole

0300020

Linte

0300030

Mazăre

0300040

Lupin/boabe de lupin

0300990

Altele (2)

0400000

SEMINȚE ȘI FRUCTE OLEAGINOASE

0,01  (*2)

0,01
   (*2)

0,01  (*2)

0401000

Semințe oleaginoase

0401010

Semințe de in

0401020

Arahide/alune de pământ

0401030

Semințe de mac

0401040

Semințe de susan

0401050

Semințe de floarea-soarelui

0401060

Semințe de rapiță

0401070

Soia

0401080

Semințe de muștar

0401090

Semințe de bumbac

0401100

Semințe de dovleac

0401110

Semințe de șofrănaș

0401120

Semințe de limba-mielului

0401130

Semințe de camelină

0401140

Semințe de cânepă

0401150

Ricin

0401990

Altele (2)

0402000

Fructe oleaginoase

0402010

Măsline pentru ulei

0402020

Sâmburi de palmier pentru ulei

0402030

Fructe de palmier pentru ulei

0402040

Capoc

0402990

Altele (2)

0500000

CEREALE

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0500010

Orz

0500020

Hrișcă și alte pseudocereale

0500030

Porumb

0500040

Mei comun

0500050

Ovăz

0500060

Orez

0500070

Secară

0500080

Sorg

0500090

Grâu

0500990

Altele (2)

0600000

CEAIURI, CAFEA, INFUZII, CACAO ȘI ROȘCOVE

0,05  (*2)

0,05
   (*2)

0610000

Ceaiuri

0,01
   (*2)

0620000

Boabe de cafea

0,05  (*2)

0630000

Infuzii din

0,05  (*2)

0631000

| (a) | flori |
| --- | --- |

(a)

flori

0631010

Mușețel

0631020

Hibiscus

0631030

Trandafir

0631040

Iasomie

0631050

Tei pucios

0631990

Altele (2)

0632000

| (b) | frunze și plante aromatice |
| --- | --- |

(b)

frunze și plante aromatice

0632010

Căpșun

0632020

Rooibos

0632030

Maté

0632990

Altele (2)

0633000

| (c) | rădăcini |
| --- | --- |

(c)

rădăcini

0633010

Valeriană

0633020

Ginseng

0633990

Altele (2)

0639000

| (d) | orice alte părți ale plantei |
| --- | --- |

(d)

orice alte părți ale plantei

0640000

Boabe de cacao

0,05  (*2)

0650000

Roșcove

0,05  (*2)

0700000

HAMEI

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05
   (*2)

0800000

CONDIMENTE

0810000

Condimente din semințe

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0810010

Anason

0810020

Chimen negru

0810030

Țelină

0810040

Coriandru

0810050

Chimen

0810060

Mărar

0810070

Fenicul

0810080

Schinduf

0810090

Nucșoară

0810990

Altele (2)

0820000

Condimente din fructe

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0820010

Piper de Jamaica

0820020

Piper Sichuan

0820030

Chimen

0820040

Cardamom

0820050

Fructe de ienupăr

0820060

Piper boabe (alb, negru și verde)

0820070

Vanilie

0820080

Tamarin

0820990

Altele (2)

0830000

Condimente din scoarță

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0830010

Scorțișoară

0830990

Altele (2)

0840000

Condimente din rădăcini sau rizomi

0840010

Lemn-dulce

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0840020

Ghimbir (10)

0840030

Șofran de India/curcuma

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0840040

Hrean (11)

0840990

Altele (2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0850000

Condimente din muguri

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0850010

Cuișoare

0850020

Capere

0850990

Altele (2)

0860000

Condimente din pistiluri de flori

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0860010

Șofran

0860990

Altele (2)

0870000

Condimente din arile

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

0870010

Mirodenie din coaja uscată a nucșoarei

0870990

Altele (2)

0900000

PLANTE UTILIZATE ÎN PRODUCȚIA ZAHĂRULUI

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0,01  (*2)

0900010

Sfeclă de zahăr

0900020

Trestie de zahăr

0900030

Rădăcini de cicoare

0900990

Altele (2)

1000000

PRODUSE DE ORIGINE ANIMALĂ – ANIMALE TERESTRE

0,01
   (*2)

1010000

Produse obținute din

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1011000

| (a) | porcine |
| --- | --- |

(a)

porcine

1011010

Mușchi

1011020

Țesut gras

1011030

Ficat

1011040

Rinichi

1011050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

1011990

Altele (2)

1012000

| (b) | bovine |
| --- | --- |

(b)

bovine

1012010

Mușchi

1012020

Țesut gras

1012030

Ficat

1012040

Rinichi

1012050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

1012990

Altele (2)

1013000

| (c) | ovine |
| --- | --- |

(c)

ovine

1013010

Mușchi

1013020

Țesut gras

1013030

Ficat

1013040

Rinichi

1013050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

1013990

Altele (2)

1014000

| (d) | caprine |
| --- | --- |

(d)

caprine

1014010

Mușchi

1014020

Țesut gras

1014030

Ficat

1014040

Rinichi

1014050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

1014990

Altele (2)

1015000

| (e) | ecvidee |
| --- | --- |

(e)

ecvidee

1015010

Mușchi

1015020

Țesut gras

1015030

Ficat

1015040

Rinichi

1015050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

1015990

Altele (2)

1016000

| (f) | păsări de curte |
| --- | --- |

(f)

păsări de curte

1016010

Mușchi

1016020

Țesut gras

1016030

Ficat

1016040

Rinichi

1016050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

1016990

Altele (2)

1017000

| (g) | alte animale terestre de crescătorie |
| --- | --- |

(g)

alte animale terestre de crescătorie

1017010

Mușchi

1017020

Țesut gras

1017030

Ficat

1017040

Rinichi

1017050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

1017990

Altele (2)

1020000

Lapte

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1020010

Bovine

1020020

Ovine

1020030

Caprine

1020040

Cai

1020990

Altele (2)

1030000

Ouă de păsări

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1030010

Găini

1030020

Rațe

1030030

Gâște

1030040

Prepelițe

1030990

Altele (2)

1040000

Miere și alte produse apicole (7)

0,05  (*2)

0,05  (*2)

1050000

Amfibieni și reptile

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1060000

Animale nevertebrate terestre

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1070000

Animale vertebrate sălbatice terestre

0,01  (*2)

0,01  (*2)

1100000

PRODUSE DE ORIGINE ANIMALĂ - PEȘTI, PRODUSE PE BAZĂ DE PEȘTE ȘI ORICE ALTE PRODUSE PESCĂREȘTI DE MARE SAU DE APĂ DULCE (8)

1200000

PRODUSE SAU PĂRȚI DIN ACESTEA UTILIZATE EXCLUSIV PENTRU PRODUCȚIA HRANEI PENTRU ANIMALE (8)

1300000

PRODUSE ALIMENTARE PRELUCRATE (8)

---

(*1)  Indică limita inferioară de determinare analitică.

(1)  Pentru lista completă cu produse de origine vegetală și animală cărora li se aplică LMR, vă rugăm să consultați anexa I.

(*2)  Indică limita inferioară de detectare analitică.

(2)  Pentru lista completă cu produse de origine vegetală și animală cărora li se aplică LMR, vă rugăm să consultați anexa I.”

---

| 18.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 229/89 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 229/89

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2023/1784 AL COMISIEI

din 15 septembrie 2023

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 686/2012 în ceea ce privește alocarea către statele membre, în scopul procedurii de reînnoire, a evaluării etoxazolului, a cărui aprobare expiră la 31 ianuarie 2028

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), în special articolul 19,

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 686/2012 al Comisiei (2) alocă evaluarea substanțelor active unui stat membru raportor și unui stat membru coraportor în scopul procedurii de reînnoire. Evaluarea substanțelor active a căror aprobare expiră între 31 martie 2025 și 27 decembrie 2028 a fost alocată unui stat membru raportor și unui stat membru coraportor. Cu toate acestea, alocarea respectivă nu s-a realizat încă pentru evaluarea substanței active etoxazol, a cărei aprobare expiră la 31 ianuarie 2028. Prin urmare, este adecvat să se procedeze la o astfel de alocare. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 686/2012 al Comisiei (2) alocă evaluarea substanțelor active unui stat membru raportor și unui stat membru coraportor în scopul procedurii de reînnoire. Evaluarea substanțelor active a căror aprobare expiră între 31 martie 2025 și 27 decembrie 2028 a fost alocată unui stat membru raportor și unui stat membru coraportor. Cu toate acestea, alocarea respectivă nu s-a realizat încă pentru evaluarea substanței active etoxazol, a cărei aprobare expiră la 31 ianuarie 2028. Prin urmare, este adecvat să se procedeze la o astfel de alocare.

| (2) | Respectiva alocare s-a realizat astfel încât să se asigure un echilibru între statele membre în ceea ce privește repartizarea responsabilităților și a activităților. |
| --- | --- |

(2)

Respectiva alocare s-a realizat astfel încât să se asigure un echilibru între statele membre în ceea ce privește repartizarea responsabilităților și a activităților.

| (3) | Prin urmare, este necesar ca Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 686/2012 să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesar ca Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 686/2012 să fie modificat în consecință.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

În partea D din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 686/2012, după rubrica referitoare la „
  Ciantraniliprol
  ”, se introduce următoarea rubrică:

| Substanță activă | Stat membru raportor | Stat membru coraportor |
| --- | --- | --- |
| „Etoxazol | FR | EL” |

Substanță activă

Stat membru raportor

Stat membru coraportor

„Etoxazol

FR

EL”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 15 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 686/2012 al Comisiei din 26 iulie 2012 de alocare către statele membre, în sensul procedurii de reînnoire, a evaluării substanțelor active a căror autorizare expiră până la 31 decembrie 2018 cel târziu (JO L 200, 27.7.2012, p. 5).

2

---

DECIZII

| 18.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 229/91 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 229/91

---

DECIZIA (UE) 2023/1785 A COMISIEI

din 15 septembrie 2023

de abrogare a Deciziei 2006/929/CE de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progreselor realizate de Bulgaria în vederea atingerii unor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției și a criminalității organizate

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Actul privind condițiile de aderare la Uniunea Europeană a Republicii Bulgaria și a României, în special articolele 37 și 38,

întrucât:

| (1) | În raportul său de monitorizare privind stadiul pregătirii Bulgariei și României pentru aderarea la UE (1), publicat la 26 septembrie 2006, înainte de aderarea Bulgariei la Uniune, Comisia a identificat o serie de aspecte, în special legate de răspunderea și eficiența sistemului judiciar și a organismelor de asigurare a respectării legii din Bulgaria, în privința cărora trebuiau realizate în continuare progrese pentru a se asigura capacitatea țării de a pune în aplicare și de a aplica măsurile adoptate pentru instituirea pieței interne și a spațiului de libertate, securitate și justiție. |
| --- | --- |

(1)

În raportul său de monitorizare privind stadiul pregătirii Bulgariei și României pentru aderarea la UE (1), publicat la 26 septembrie 2006, înainte de aderarea Bulgariei la Uniune, Comisia a identificat o serie de aspecte, în special legate de răspunderea și eficiența sistemului judiciar și a organismelor de asigurare a respectării legii din Bulgaria, în privința cărora trebuiau realizate în continuare progrese pentru a se asigura capacitatea țării de a pune în aplicare și de a aplica măsurile adoptate pentru instituirea pieței interne și a spațiului de libertate, securitate și justiție.

| (2) | La 13 decembrie 2006, Comisia a adoptat Decizia 2006/929/CE (2) de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progreselor realizate de Bulgaria în vederea atingerii unor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției și a criminalității organizate. Decizia respectivă prevede că aceasta trebuie abrogată atunci când toate obiectivele de referință au fost îndeplinite în mod satisfăcător. |
| --- | --- |

(2)

La 13 decembrie 2006, Comisia a adoptat Decizia 2006/929/CE (2) de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progreselor realizate de Bulgaria în vederea atingerii unor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției și a criminalității organizate. Decizia respectivă prevede că aceasta trebuie abrogată atunci când toate obiectivele de referință au fost îndeplinite în mod satisfăcător.

| (3) | Decizia 2006/929/CE prevede obligația Bulgariei de a raporta periodic Comisiei cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor de referință. Comisia a comunicat Parlamentului European și Consiliului propriile observații și constatări cu privire la raportul Bulgariei pentru prima dată în iunie 2007 și, de atunci, a prezentat rapoarte periodice. Fiecare raport al Comisiei a fost întocmit în urma unei analize atente, pe baza cooperării strânse cu autoritățile bulgare, precum și a contribuțiilor societății civile și ale altor părți interesate și observatori. |
| --- | --- |

(3)

Decizia 2006/929/CE prevede obligația Bulgariei de a raporta periodic Comisiei cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor de referință. Comisia a comunicat Parlamentului European și Consiliului propriile observații și constatări cu privire la raportul Bulgariei pentru prima dată în iunie 2007 și, de atunci, a prezentat rapoarte periodice. Fiecare raport al Comisiei a fost întocmit în urma unei analize atente, pe baza cooperării strânse cu autoritățile bulgare, precum și a contribuțiilor societății civile și ale altor părți interesate și observatori.

| (4) | În raportul său din ianuarie 2017 (3), Comisia a efectuat o evaluare cuprinzătoare a progreselor înregistrate de Bulgaria de la instituirea mecanismului de cooperare și de verificare. Pornind de la această evaluare, Comisia a stabilit o traiectorie clară către încheierea mecanismului, pe baza a șaptesprezece recomandări-cheie, care au clarificat cerințele pe care Bulgaria trebuia să le respecte pentru a îndeplini cele șase obiective de referință prevăzute în Decizia 2006/929/CE. Având în vedere progresele înregistrate, Comisia a considerat că îndeplinirea recomandărilor respective ar fi suficientă pentru încheierea mecanismului de cooperare și de verificare, cu condiția ca evoluția situației să nu invalideze în mod clar progresele realizate. Multe dintre recomandări s-au axat pe instituirea unor garanții interne care să asigure caracterul ireversibil al rezultatelor și să demonstreze că reformele în curs vor fi continuate și că progresele vor fi consolidate chiar și în absența mecanismului. |
| --- | --- |

(4)

În raportul său din ianuarie 2017 (3), Comisia a efectuat o evaluare cuprinzătoare a progreselor înregistrate de Bulgaria de la instituirea mecanismului de cooperare și de verificare. Pornind de la această evaluare, Comisia a stabilit o traiectorie clară către încheierea mecanismului, pe baza a șaptesprezece recomandări-cheie, care au clarificat cerințele pe care Bulgaria trebuia să le respecte pentru a îndeplini cele șase obiective de referință prevăzute în Decizia 2006/929/CE. Având în vedere progresele înregistrate, Comisia a considerat că îndeplinirea recomandărilor respective ar fi suficientă pentru încheierea mecanismului de cooperare și de verificare, cu condiția ca evoluția situației să nu invalideze în mod clar progresele realizate. Multe dintre recomandări s-au axat pe instituirea unor garanții interne care să asigure caracterul ireversibil al rezultatelor și să demonstreze că reformele în curs vor fi continuate și că progresele vor fi consolidate chiar și în absența mecanismului.

| (5) | În raportul său din noiembrie 2018 (4), Comisia a salutat progresele înregistrate de Bulgaria în direcția încheierii rapide a mecanismului de cooperare și de verificare și a concluzionat că trei dintre obiectivele de referință ar putea fi considerate ca fiind închise provizoriu. Comisia a luat în considerare în special progresele înregistrate de Bulgaria de la data aderării în ceea ce privește modificarea cadrului său constituțional și legislativ pentru a îmbunătăți garanțiile în materie de independență judiciară, precum și transparența și eficiența procesului judiciar. În plus, modificările aduse Constituției Bulgariei în 2015 au condus la o reformă a Consiliului Judiciar Suprem și la instituirea unui inspectorat judiciar mai puternic. Aceste modificări sunt în vigoare de mai mulți ani. |
| --- | --- |

(5)

În raportul său din noiembrie 2018 (4), Comisia a salutat progresele înregistrate de Bulgaria în direcția încheierii rapide a mecanismului de cooperare și de verificare și a concluzionat că trei dintre obiectivele de referință ar putea fi considerate ca fiind închise provizoriu. Comisia a luat în considerare în special progresele înregistrate de Bulgaria de la data aderării în ceea ce privește modificarea cadrului său constituțional și legislativ pentru a îmbunătăți garanțiile în materie de independență judiciară, precum și transparența și eficiența procesului judiciar. În plus, modificările aduse Constituției Bulgariei în 2015 au condus la o reformă a Consiliului Judiciar Suprem și la instituirea unui inspectorat judiciar mai puternic. Aceste modificări sunt în vigoare de mai mulți ani.

| (6) | Raportul Comisiei din octombrie 2019 (5) a stabilit că progresele înregistrate de Bulgaria în cadrul mecanismului de cooperare și de verificare au fost suficiente pentru a îndeplini angajamentele asumate de Bulgaria la momentul aderării sale la Uniune și că toate cele șase obiective de referință, astfel cum au fost stabilite în Decizia 2006/929/CE și clarificate prin cele șaptesprezece recomandări din raportul din ianuarie 2017, au fost îndeplinite în mod satisfăcător. Comisia a luat act, printre altele, de reformele cuprinzătoare ale cadrului instituțional general anticorupție care au fost realizate în cursul celor doi ani precedenți. În plus, Comisia a menționat, în concluziile raportului din octombrie 2019, o serie de angajamente specifice asumate de guvernul bulgar. Aceste angajamente specifice au inclus, în special, instituirea unor proceduri privind tragerea la răspundere a unui procuror general în conformitate cu recomandările Comisiei de la Veneția, precum și angajamentul de a modifica Legea privind sistemul judiciar pentru a abroga dispozițiile care impun suspendarea automată a magistraților în cazul unei anchete penale împotriva acestora, precum și dispozițiile care obligă magistrații să raporteze dacă sunt membri ai unor asociații profesionale. Bulgaria s-a angajat, de asemenea, să își continue cooperarea cu organismele Consiliului Europei în domeniul combaterii corupției. De asemenea, raportul din octombrie 2019 a luat în considerare în mod corespunzător eforturile Bulgariei de a internaliza monitorizarea la nivel național prin intermediul unui Consiliu de coordonare și cooperare (denumit în continuare „consiliul pentru monitorizarea ulterioară”) responsabil cu supravegherea realizării în continuare de progrese pe calea reformelor. |
| --- | --- |

(6)

Raportul Comisiei din octombrie 2019 (5) a stabilit că progresele înregistrate de Bulgaria în cadrul mecanismului de cooperare și de verificare au fost suficiente pentru a îndeplini angajamentele asumate de Bulgaria la momentul aderării sale la Uniune și că toate cele șase obiective de referință, astfel cum au fost stabilite în Decizia 2006/929/CE și clarificate prin cele șaptesprezece recomandări din raportul din ianuarie 2017, au fost îndeplinite în mod satisfăcător. Comisia a luat act, printre altele, de reformele cuprinzătoare ale cadrului instituțional general anticorupție care au fost realizate în cursul celor doi ani precedenți. În plus, Comisia a menționat, în concluziile raportului din octombrie 2019, o serie de angajamente specifice asumate de guvernul bulgar. Aceste angajamente specifice au inclus, în special, instituirea unor proceduri privind tragerea la răspundere a unui procuror general în conformitate cu recomandările Comisiei de la Veneția, precum și angajamentul de a modifica Legea privind sistemul judiciar pentru a abroga dispozițiile care impun suspendarea automată a magistraților în cazul unei anchete penale împotriva acestora, precum și dispozițiile care obligă magistrații să raporteze dacă sunt membri ai unor asociații profesionale. Bulgaria s-a angajat, de asemenea, să își continue cooperarea cu organismele Consiliului Europei în domeniul combaterii corupției. De asemenea, raportul din octombrie 2019 a luat în considerare în mod corespunzător eforturile Bulgariei de a internaliza monitorizarea la nivel național prin intermediul unui Consiliu de coordonare și cooperare (denumit în continuare „consiliul pentru monitorizarea ulterioară”) responsabil cu supravegherea realizării în continuare de progrese pe calea reformelor.

| (7) | Ca urmare a angajamentelor specifice menționate în raportul din octombrie 2019, parlamentul bulgar a adoptat, în februarie 2020, amendamentele menționate anterior la Legea privind sistemul judiciar, singurul angajament restant din raportul din octombrie 2019 fiind angajamentul specific de a institui proceduri privind răspunderea procurorului general. |
| --- | --- |

(7)

Ca urmare a angajamentelor specifice menționate în raportul din octombrie 2019, parlamentul bulgar a adoptat, în februarie 2020, amendamentele menționate anterior la Legea privind sistemul judiciar, singurul angajament restant din raportul din octombrie 2019 fiind angajamentul specific de a institui proceduri privind răspunderea procurorului general.

| (8) | În contextul Mecanismului de redresare și reziliență, a fost instituit, în strânsă cooperare cu Comisia și cu consultarea Comisiei de la Veneția, un cadru privind desfășurarea anchetelor împotriva procurorului general și a adjuncților acestuia (6). La 4 mai 2022, Consiliul Uniunii Europene a aprobat planul de redresare și reziliență propus de Bulgaria, care include, printre jaloanele urmărite, angajamentul Bulgariei privind intrarea în vigoare a modificărilor legislative menite să garanteze eficacitatea procedurilor penale și să îmbunătățească răspunderea și răspunderea penală a procurorului general. La 26 mai 2023, parlamentul bulgar a adoptat legea care instituie proceduri privind tragerea la răspundere a procurorului general și a adjuncților acestuia. Legea a intrat în vigoare la 6 iunie 2023, fiind astfel finalizat ultimul angajament specific restant din raportul din octombrie 2019. Prin scrisoarea din 26 iunie 2023, prim-ministrul Bulgariei a informat Comisia cu privire la măsurile luate pentru îndeplinirea angajamentelor specifice enumerate în concluziile raportului din 2019 privind progresele înregistrate în cadrul mecanismului de cooperare și verificare, precum și cu privire la măsurile suplimentare de menținere a statului de drept. |
| --- | --- |

(8)

În contextul Mecanismului de redresare și reziliență, a fost instituit, în strânsă cooperare cu Comisia și cu consultarea Comisiei de la Veneția, un cadru privind desfășurarea anchetelor împotriva procurorului general și a adjuncților acestuia (6). La 4 mai 2022, Consiliul Uniunii Europene a aprobat planul de redresare și reziliență propus de Bulgaria, care include, printre jaloanele urmărite, angajamentul Bulgariei privind intrarea în vigoare a modificărilor legislative menite să garanteze eficacitatea procedurilor penale și să îmbunătățească răspunderea și răspunderea penală a procurorului general. La 26 mai 2023, parlamentul bulgar a adoptat legea care instituie proceduri privind tragerea la răspundere a procurorului general și a adjuncților acestuia. Legea a intrat în vigoare la 6 iunie 2023, fiind astfel finalizat ultimul angajament specific restant din raportul din octombrie 2019. Prin scrisoarea din 26 iunie 2023, prim-ministrul Bulgariei a informat Comisia cu privire la măsurile luate pentru îndeplinirea angajamentelor specifice enumerate în concluziile raportului din 2019 privind progresele înregistrate în cadrul mecanismului de cooperare și verificare, precum și cu privire la măsurile suplimentare de menținere a statului de drept.

| (9) | În ceea ce privește angajamentul Bulgariei de a-și continua cooperarea cu organismele Consiliului Europei în domeniul combaterii corupției, ar trebui remarcat faptul că, în contextul planului de redresare și reziliență al Bulgariei, au fost convenite o serie de jaloane anticorupție care necesită cooperarea Bulgariei cu organismele Consiliului Europei. |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește angajamentul Bulgariei de a-și continua cooperarea cu organismele Consiliului Europei în domeniul combaterii corupției, ar trebui remarcat faptul că, în contextul planului de redresare și reziliență al Bulgariei, au fost convenite o serie de jaloane anticorupție care necesită cooperarea Bulgariei cu organismele Consiliului Europei.

| (10) | Prin urmare, toate obiectivele de referință stabilite în Decizia 2006/929/CE și clarificate prin cele șaptesprezece recomandări din raportul din ianuarie 2017, precum și angajamentele specifice (7) din raportul din octombrie 2019, au fost îndeplinite în mod satisfăcător. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, toate obiectivele de referință stabilite în Decizia 2006/929/CE și clarificate prin cele șaptesprezece recomandări din raportul din ianuarie 2017, precum și angajamentele specifice (7) din raportul din octombrie 2019, au fost îndeplinite în mod satisfăcător.

| (11) | Evoluția situației privind statul de drept în UE a creat un nou context pentru cooperarea dintre Comisie și Bulgaria. În special, ciclul anual privind statul de drept, lansat prin Comunicarea Comisiei din iulie 2019 intitulată „Consolidarea statului de drept în cadrul Uniunii” (8) și în Orientările politice ale președintei von der Leyen, oferă un cadru continuu, cu o perspectivă pe termen lung, pentru sprijinirea reformelor durabile ale Bulgariei și ale altor state membre. Ca parte a acestui ciclu, Raportul anual al Comisiei privind statul de drept, care, începând din 2022, include, de asemenea, recomandări adresate statelor membre, creează condiții favorabile pentru înregistrarea unei evoluții pozitive în ceea ce privește aspectele legate de statul de drept, aprofundând dialogul și conștientizarea comună și prevenind apariția sau agravarea provocărilor. Acesta va permite monitorizarea punerii în aplicare a reformelor convenite de Bulgaria. Monitorizarea continuării punerii în aplicare a reformelor instituite de Bulgaria va fi, de asemenea, asigurată la nivel național de către consiliul pentru monitorizarea ulterioară. |
| --- | --- |

(11)

Evoluția situației privind statul de drept în UE a creat un nou context pentru cooperarea dintre Comisie și Bulgaria. În special, ciclul anual privind statul de drept, lansat prin Comunicarea Comisiei din iulie 2019 intitulată „Consolidarea statului de drept în cadrul Uniunii” (8) și în Orientările politice ale președintei von der Leyen, oferă un cadru continuu, cu o perspectivă pe termen lung, pentru sprijinirea reformelor durabile ale Bulgariei și ale altor state membre. Ca parte a acestui ciclu, Raportul anual al Comisiei privind statul de drept, care, începând din 2022, include, de asemenea, recomandări adresate statelor membre, creează condiții favorabile pentru înregistrarea unei evoluții pozitive în ceea ce privește aspectele legate de statul de drept, aprofundând dialogul și conștientizarea comună și prevenind apariția sau agravarea provocărilor. Acesta va permite monitorizarea punerii în aplicare a reformelor convenite de Bulgaria. Monitorizarea continuării punerii în aplicare a reformelor instituite de Bulgaria va fi, de asemenea, asigurată la nivel național de către consiliul pentru monitorizarea ulterioară.

| (12) | Comisia și-a prezentat raportul din octombrie 2019 privind progresele realizate de Bulgaria în cadrul mecanismului de cooperare și de verificare comisiei relevante din Parlamentul European. Comisia a ținut seama în mod corespunzător de observațiile primite din partea Parlamentului European prin scrisoarea președintelui Parlamentului European din 20 decembrie 2019. |
| --- | --- |

(12)

Comisia și-a prezentat raportul din octombrie 2019 privind progresele realizate de Bulgaria în cadrul mecanismului de cooperare și de verificare comisiei relevante din Parlamentul European. Comisia a ținut seama în mod corespunzător de observațiile primite din partea Parlamentului European prin scrisoarea președintelui Parlamentului European din 20 decembrie 2019.

| (13) | La 5 iulie 2023, Comisia a informat Consiliul cu privire la intenția sa de a abroga Decizia 2006/929/CE de instituire a unui mecanism de cooperare și de verificare pentru Bulgaria și de a încheia definitiv mecanismul. Această intenție a fost comunicată și Parlamentului European. Prin scrisoarea din 26 iulie, Consiliul a luat act de intenția Comisiei de a încheia în mod oficial mecanismul de cooperare și verificare pentru Bulgaria și România. |
| --- | --- |

(13)

La 5 iulie 2023, Comisia a informat Consiliul cu privire la intenția sa de a abroga Decizia 2006/929/CE de instituire a unui mecanism de cooperare și de verificare pentru Bulgaria și de a încheia definitiv mecanismul. Această intenție a fost comunicată și Parlamentului European. Prin scrisoarea din 26 iulie, Consiliul a luat act de intenția Comisiei de a încheia în mod oficial mecanismul de cooperare și verificare pentru Bulgaria și România.

| (14) | Prin urmare, Decizia 2006/929/CE trebuie abrogată, |
| --- | --- |

(14)

Prin urmare, Decizia 2006/929/CE trebuie abrogată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2006/929/CE se abrogă.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 15 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Raport de monitorizare privind stadiul pregătirii Bulgariei și României pentru aderarea la UE, 26 septembrie 2006, COM(2006) 549.

1

(2)  Decizia 2006/929/CE a Comisiei din 13 decembrie 2006 de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progreselor realizate de Bulgaria în vederea atingerii unor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției și a criminalității organizate (JO L 354, 14.12.2006, p. 58).

2

(3)  Raportul Comisiei privind progresele realizate de Bulgaria în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare, COM(2017) 43 final.

3

(4)  Raportul Comisiei privind progresele realizate de Bulgaria în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare, COM(2018) 850 final.

4

(5)  Raportul Comisiei privind progresele realizate de Bulgaria în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare, COM(2019) 498 final.

5

(6)  A se vedea jalonul 222, Decizia de punere în aplicare a Consiliului de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență al Bulgariei, 28 aprilie 2022, ST 8091 2022 INIT. Comisia va evalua îndeplinirea jalonului din planul de redresare și reziliență al Bulgariei după transmiterea de către Bulgaria a cererii de plată relevante.

6

(7)  Această evaluare nu aduce atingere evaluării atingerii jaloanelor și a țintelor relevante din planul de redresare și reziliență al Bulgariei.

7

(8)  COM(2019) 343.

8

---

| 18.9.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 229/94 |
| --- | --- | --- | --- |

18.9.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 229/94

---

DECIZIA (UE) 2023/1786 A COMISIEI

din 15 septembrie 2023

de abrogare a Deciziei 2006/928/CE de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progresului realizat de România în vederea atingerii anumitor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Actul privind condițiile de aderare la Uniunea Europeană a Republicii Bulgaria și a României, în special articolele 37 și 38,

întrucât:

| (1) | În raportul său din 26 septembrie 2006 privind stadiul pregătirii Bulgariei și României pentru aderarea la UE (1), publicat înainte de aderarea României la Uniune, Comisia a identificat o serie de aspecte, în special în ceea ce privește responsabilitatea și eficiența sistemului judiciar și a organismelor de aplicare a legii din România, în privința cărora erau încă necesare progrese suplimentare pentru a asigura capacitatea de a pune în aplicare și de a aplica măsurile adoptate în vederea instituirii pieței interne și a spațiului de libertate, securitate și justiție. |
| --- | --- |

(1)

În raportul său din 26 septembrie 2006 privind stadiul pregătirii Bulgariei și României pentru aderarea la UE (1), publicat înainte de aderarea României la Uniune, Comisia a identificat o serie de aspecte, în special în ceea ce privește responsabilitatea și eficiența sistemului judiciar și a organismelor de aplicare a legii din România, în privința cărora erau încă necesare progrese suplimentare pentru a asigura capacitatea de a pune în aplicare și de a aplica măsurile adoptate în vederea instituirii pieței interne și a spațiului de libertate, securitate și justiție.

| (2) | La 13 decembrie 2006, Comisia a adoptat Decizia 2006/928/CE (2) de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progreselor realizate de România în vederea atingerii a patru obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției. Decizia respectivă prevede că aceasta trebuie abrogată atunci când toate obiectivele de referință au fost îndeplinite în mod satisfăcător. |
| --- | --- |

(2)

La 13 decembrie 2006, Comisia a adoptat Decizia 2006/928/CE (2) de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progreselor realizate de România în vederea atingerii a patru obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției. Decizia respectivă prevede că aceasta trebuie abrogată atunci când toate obiectivele de referință au fost îndeplinite în mod satisfăcător.

| (3) | Decizia 2006/928/CE prevede obligația României de a raporta periodic Comisiei cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor de referință. Comisia a comunicat Parlamentului European și Consiliului propriile observații și constatări cu privire la raportul României pentru prima dată în iunie 2007 și, de atunci, a prezentat rapoarte periodice. Fiecare raport al Comisiei a fost întocmit în urma unei analize atente, pe baza cooperării strânse cu autoritățile naționale, precum și a contribuțiilor societății civile și ale altor părți interesate și observatori. |
| --- | --- |

(3)

Decizia 2006/928/CE prevede obligația României de a raporta periodic Comisiei cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor de referință. Comisia a comunicat Parlamentului European și Consiliului propriile observații și constatări cu privire la raportul României pentru prima dată în iunie 2007 și, de atunci, a prezentat rapoarte periodice. Fiecare raport al Comisiei a fost întocmit în urma unei analize atente, pe baza cooperării strânse cu autoritățile naționale, precum și a contribuțiilor societății civile și ale altor părți interesate și observatori.

| (4) | În raportul său din ianuarie 2017 (3), Comisia a efectuat o evaluare cuprinzătoare a progreselor înregistrate de România de la instituirea mecanismului de cooperare și verificare. Pornind de la această evaluare, Comisia a stabilit o traiectorie clară către încheierea mecanismului, pe baza a douăsprezece recomandări-cheie, care au clarificat cerințele pe care România trebuia să le respecte pentru a îndeplini cele patru obiective de referință prevăzute în Decizia 2006/928/CE. Având în vedere progresele înregistrate, Comisia a considerat că îndeplinirea recomandărilor respective ar fi suficientă pentru încheierea mecanismului de cooperare și de verificare, cu condiția ca evoluția situației să nu invalideze în mod clar progresele realizate. Multe dintre recomandări s-au axat pe instituirea unor garanții interne care să asigure caracterul ireversibil al rezultatelor și să demonstreze că reformele în curs vor fi continuate și că progresele vor fi consolidate chiar și în absența mecanismului. |
| --- | --- |

(4)

În raportul său din ianuarie 2017 (3), Comisia a efectuat o evaluare cuprinzătoare a progreselor înregistrate de România de la instituirea mecanismului de cooperare și verificare. Pornind de la această evaluare, Comisia a stabilit o traiectorie clară către încheierea mecanismului, pe baza a douăsprezece recomandări-cheie, care au clarificat cerințele pe care România trebuia să le respecte pentru a îndeplini cele patru obiective de referință prevăzute în Decizia 2006/928/CE. Având în vedere progresele înregistrate, Comisia a considerat că îndeplinirea recomandărilor respective ar fi suficientă pentru încheierea mecanismului de cooperare și de verificare, cu condiția ca evoluția situației să nu invalideze în mod clar progresele realizate. Multe dintre recomandări s-au axat pe instituirea unor garanții interne care să asigure caracterul ireversibil al rezultatelor și să demonstreze că reformele în curs vor fi continuate și că progresele vor fi consolidate chiar și în absența mecanismului.

| (5) | Între timp, Comisia a efectuat patru evaluări ale progreselor realizate în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor (4). Rapoartele publicate de Comisie de la sfârșitul anului 2017 până în 2019 privind progresele înregistrate de România în această perioadă în cadrul mecanismului de cooperare și de verificare au evidențiat regrese pe calea reformelor. Măsurile luate de România au redeschis problematici pe care raportul din ianuarie 2017 le considerase închise, iar în raportul din noiembrie 2018 au fost formulate opt recomandări suplimentare (5). |
| --- | --- |

(5)

Între timp, Comisia a efectuat patru evaluări ale progreselor realizate în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor (4). Rapoartele publicate de Comisie de la sfârșitul anului 2017 până în 2019 privind progresele înregistrate de România în această perioadă în cadrul mecanismului de cooperare și de verificare au evidențiat regrese pe calea reformelor. Măsurile luate de România au redeschis problematici pe care raportul din ianuarie 2017 le considerase închise, iar în raportul din noiembrie 2018 au fost formulate opt recomandări suplimentare (5).

| (6) | În raportul său din iunie 2021, Comisia a salutat progresele înregistrate de România în direcția încheierii rapide a mecanismului de cooperare și de verificare (6). Comisia a ținut seama în special de noul impuls pe care România l-a dat reformelor și de eforturile depuse în vederea inversării regreselor din perioada 2017-2019. Comisia a constatat că s-au înregistrat progrese în ceea ce privește toate recomandările rămase, multe dintre acestea urmând să fie îndeplinite în cazul în care progresele rămân constante. |
| --- | --- |

(6)

În raportul său din iunie 2021, Comisia a salutat progresele înregistrate de România în direcția încheierii rapide a mecanismului de cooperare și de verificare (6). Comisia a ținut seama în special de noul impuls pe care România l-a dat reformelor și de eforturile depuse în vederea inversării regreselor din perioada 2017-2019. Comisia a constatat că s-au înregistrat progrese în ceea ce privește toate recomandările rămase, multe dintre acestea urmând să fie îndeplinite în cazul în care progresele rămân constante.

| (7) | Raportul Comisiei din noiembrie 2022 (7) a stabilit că progresele înregistrate de România în cadrul mecanismului de cooperare și de verificare au fost suficiente pentru a îndeplini angajamentele asumate de România la momentul aderării sale la Uniune și că toate cele patru obiective de referință stabilite în Decizia 2006/928/CE și clarificate prin cele douăsprezece recomandări din raportul din ianuarie 2017 și cele opt recomandări suplimentare din raportul din noiembrie 2018 au fost îndeplinite în mod satisfăcător. Comisia a luat act, în special, de progresele înregistrate de România în ceea ce privește consolidarea independenței și a eficacității sistemului judiciar printr-o revizuire cuprinzătoare a sistemului judiciar. Au fost adoptate noi legi privind justiția, care au adus schimbări importante în ceea ce privește organizarea carierei și regimurile de răspundere pentru magistrați, numirea în funcție, revocarea din funcție și competențele procurorilor de rang înalt și guvernanța Inspecției Judiciare. Comisia a luat act, de asemenea, de progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a strategiei naționale anticorupție și de rezultatele pozitive în ceea ce privește investigarea și sancționarea actelor de corupție la nivel înalt. Aceasta a remarcat, de asemenea, că instituțiile responsabile cu aplicarea normelor privind integritatea și conflictele de interese, precum și cu gestionarea și recuperarea activelor provenite din săvârșirea de infracțiuni au funcționat în mod eficace. |
| --- | --- |

(7)

Raportul Comisiei din noiembrie 2022 (7) a stabilit că progresele înregistrate de România în cadrul mecanismului de cooperare și de verificare au fost suficiente pentru a îndeplini angajamentele asumate de România la momentul aderării sale la Uniune și că toate cele patru obiective de referință stabilite în Decizia 2006/928/CE și clarificate prin cele douăsprezece recomandări din raportul din ianuarie 2017 și cele opt recomandări suplimentare din raportul din noiembrie 2018 au fost îndeplinite în mod satisfăcător. Comisia a luat act, în special, de progresele înregistrate de România în ceea ce privește consolidarea independenței și a eficacității sistemului judiciar printr-o revizuire cuprinzătoare a sistemului judiciar. Au fost adoptate noi legi privind justiția, care au adus schimbări importante în ceea ce privește organizarea carierei și regimurile de răspundere pentru magistrați, numirea în funcție, revocarea din funcție și competențele procurorilor de rang înalt și guvernanța Inspecției Judiciare. Comisia a luat act, de asemenea, de progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a strategiei naționale anticorupție și de rezultatele pozitive în ceea ce privește investigarea și sancționarea actelor de corupție la nivel înalt. Aceasta a remarcat, de asemenea, că instituțiile responsabile cu aplicarea normelor privind integritatea și conflictele de interese, precum și cu gestionarea și recuperarea activelor provenite din săvârșirea de infracțiuni au funcționat în mod eficace.

| (8) | În concluziile raportului său din noiembrie 2022, Comisia a menționat trei angajamente specifice asumate de guvernul român. Președintele României a informat Comisia, prin scrisoarea din 28 iunie 2023, cu privire la măsurile luate pentru îndeplinirea acestor angajamente. În primul rând, România s-a angajat să analizeze în continuare și să țină seama în cea mai mare măsură de avizele Comisiei de la Veneția cu privire la legile justiției și, pe un plan mai general, cu privire la necesitatea adoptării unor acțiuni suplimentare. A fost înființat un grup de experți la nivel înalt care să reflecteze asupra unor soluții legislative adecvate pentru a da curs avizului Comisiei de la Veneția, cu scopul de a consolida și mai mult eficiența și independența sistemului judiciar. În al doilea rând, România s-a angajat să finalizeze revizuirea Codului penal și a Codului de procedură penală, pentru a asigura alinierea acestora la deciziile pe care Curtea Constituțională a României le-a adoptat din 2016 până în prezent. Legislația în acest sens a fost adoptată de Parlamentul României la 28 iunie 2023. Finalizarea revizuirii celor două coduri face parte, de asemenea, din angajamentele asumate de România în cadrul planului său de redresare și reziliență (8). În cele din urmă, Guvernul României și-a exprimat încrederea în capacitatea noului Consiliu Superior al Magistraturii de a contribui la dinamismul reformei și de a da un nou impuls transparenței și responsabilității. Consiliul Superior al Magistraturii a adoptat o declarație de principii privind transparența și responsabilitatea, pe care a publicat-o la 3 aprilie 2023. |
| --- | --- |

(8)

În concluziile raportului său din noiembrie 2022, Comisia a menționat trei angajamente specifice asumate de guvernul român. Președintele României a informat Comisia, prin scrisoarea din 28 iunie 2023, cu privire la măsurile luate pentru îndeplinirea acestor angajamente. În primul rând, România s-a angajat să analizeze în continuare și să țină seama în cea mai mare măsură de avizele Comisiei de la Veneția cu privire la legile justiției și, pe un plan mai general, cu privire la necesitatea adoptării unor acțiuni suplimentare. A fost înființat un grup de experți la nivel înalt care să reflecteze asupra unor soluții legislative adecvate pentru a da curs avizului Comisiei de la Veneția, cu scopul de a consolida și mai mult eficiența și independența sistemului judiciar. În al doilea rând, România s-a angajat să finalizeze revizuirea Codului penal și a Codului de procedură penală, pentru a asigura alinierea acestora la deciziile pe care Curtea Constituțională a României le-a adoptat din 2016 până în prezent. Legislația în acest sens a fost adoptată de Parlamentul României la 28 iunie 2023. Finalizarea revizuirii celor două coduri face parte, de asemenea, din angajamentele asumate de România în cadrul planului său de redresare și reziliență (8). În cele din urmă, Guvernul României și-a exprimat încrederea în capacitatea noului Consiliu Superior al Magistraturii de a contribui la dinamismul reformei și de a da un nou impuls transparenței și responsabilității. Consiliul Superior al Magistraturii a adoptat o declarație de principii privind transparența și responsabilitatea, pe care a publicat-o la 3 aprilie 2023.

| (9) | Prin urmare, toate obiectivele de referință stabilite în Decizia 2006/928/CE și clarificate prin cele douăsprezece recomandări din raportul din ianuarie 2017 și cele opt recomandări suplimentare din raportul din noiembrie 2018, precum și angajamentele specifice (9) enumerate în concluziile raportului din 2022, au fost îndeplinite în mod satisfăcător. |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, toate obiectivele de referință stabilite în Decizia 2006/928/CE și clarificate prin cele douăsprezece recomandări din raportul din ianuarie 2017 și cele opt recomandări suplimentare din raportul din noiembrie 2018, precum și angajamentele specifice (9) enumerate în concluziile raportului din 2022, au fost îndeplinite în mod satisfăcător.

| (10) | Evoluția situației privind statul de drept în UE a creat un nou context pentru cooperarea dintre Comisie și România. În special, ciclul anual privind statul de drept, lansat prin Comunicarea Comisiei din iulie 2019 intitulată „Consolidarea statului de drept în cadrul Uniunii” (10) și în Orientările politice ale președintei von der Leyen, oferă un cadru continuu, cu o perspectivă pe termen lung, pentru sprijinirea reformelor durabile ale României și ale altor state membre. Ca parte a acestui ciclu, Raportul anual al Comisiei privind statul de drept, care, începând din 2022, include, de asemenea, recomandări adresate statelor membre, creează condiții favorabile pentru înregistrarea unei evoluții pozitive în ceea ce privește aspectele legate de statul de drept, aprofundând dialogul și conștientizarea comună și prevenind apariția sau agravarea provocărilor. Acesta va permite monitorizarea punerii în aplicare a reformelor convenite de România. |
| --- | --- |

(10)

Evoluția situației privind statul de drept în UE a creat un nou context pentru cooperarea dintre Comisie și România. În special, ciclul anual privind statul de drept, lansat prin Comunicarea Comisiei din iulie 2019 intitulată „Consolidarea statului de drept în cadrul Uniunii” (10) și în Orientările politice ale președintei von der Leyen, oferă un cadru continuu, cu o perspectivă pe termen lung, pentru sprijinirea reformelor durabile ale României și ale altor state membre. Ca parte a acestui ciclu, Raportul anual al Comisiei privind statul de drept, care, începând din 2022, include, de asemenea, recomandări adresate statelor membre, creează condiții favorabile pentru înregistrarea unei evoluții pozitive în ceea ce privește aspectele legate de statul de drept, aprofundând dialogul și conștientizarea comună și prevenind apariția sau agravarea provocărilor. Acesta va permite monitorizarea punerii în aplicare a reformelor convenite de România.

| (11) | Comisia a prezentat comisiei competente din cadrul Parlamentului European raportul său din noiembrie 2022 privind progresele înregistrate de România în cadrul mecanismului de cooperare și de verificare. Comisia a ținut seama în mod corespunzător de observațiile primite din partea Parlamentului European prin scrisoarea președintei Parlamentului European din 6 februarie 2023. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a prezentat comisiei competente din cadrul Parlamentului European raportul său din noiembrie 2022 privind progresele înregistrate de România în cadrul mecanismului de cooperare și de verificare. Comisia a ținut seama în mod corespunzător de observațiile primite din partea Parlamentului European prin scrisoarea președintei Parlamentului European din 6 februarie 2023.

| (12) | Comisia a prezentat grupului de lucru relevant al Consiliului raportul său din noiembrie 2022 privind progresele înregistrate de România în cadrul mecanismului de cooperare și de verificare, iar Comisia a ținut seama în mod corespunzător de raportul președinției Consiliului din 16 decembrie 2022. |
| --- | --- |

(12)

Comisia a prezentat grupului de lucru relevant al Consiliului raportul său din noiembrie 2022 privind progresele înregistrate de România în cadrul mecanismului de cooperare și de verificare, iar Comisia a ținut seama în mod corespunzător de raportul președinției Consiliului din 16 decembrie 2022.

| (13) | La 5 iulie 2023, Comisia a informat Consiliul cu privire la intenția sa de a abroga Decizia 2006/928/CE de instituire a unui mecanism de cooperare și de verificare pentru România și de a încheia definitiv mecanismul. Această intenție a fost comunicată și Parlamentului European. Prin scrisoarea din 26 iulie, Consiliul a luat act de intenția Comisiei de a încheia în mod oficial mecanismul de cooperare și verificare pentru Bulgaria și România. |
| --- | --- |

(13)

La 5 iulie 2023, Comisia a informat Consiliul cu privire la intenția sa de a abroga Decizia 2006/928/CE de instituire a unui mecanism de cooperare și de verificare pentru România și de a încheia definitiv mecanismul. Această intenție a fost comunicată și Parlamentului European. Prin scrisoarea din 26 iulie, Consiliul a luat act de intenția Comisiei de a încheia în mod oficial mecanismul de cooperare și verificare pentru Bulgaria și România.

| (14) | Prin urmare, Decizia 2006/928/CE trebuie abrogată, |
| --- | --- |

(14)

Prin urmare, Decizia 2006/928/CE trebuie abrogată,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2006/928/CE se abrogă.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 15 septembrie 2023.

Pentru Comisie

Președinta

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Raport de monitorizare privind stadiul pregătirii Bulgariei și României pentru aderarea la UE, 26 septembrie 2006, COM(2006) 549.

1

(2)  Decizia 2006/928/CE a Comisiei din 13 decembrie 2006 de stabilire a unui mecanism de cooperare și de verificare a progresului realizat de România în vederea atingerii anumitor obiective de referință specifice în domeniul reformei sistemului judiciar și al luptei împotriva corupției (JO L 354, 14.12.2006, p. 56).

2

(3)  Raportul Comisiei privind progresele realizate de România în cadrul Mecanismului de cooperare și verificare, COM(2017) 44 final.

3

(4)  COM(2017) 751; COM(2018) 851; COM(2019) 499; COM(2021) 370.

4

(5)  COM(2018) 851.

5

(6)  COM(2021) 370.

6

(7)  COM(2022) 664.

7

(8)  Decizia de punere în aplicare a Consiliului de aprobare a evaluării planului de redresare și reziliență al României, 26 octombrie 2021, ST 12319 2021 INIT. Comisia va evalua îndeplinirea jalonului din planul de redresare și reziliență al României după transmiterea de către România a cererii de plată relevante.

8

(9)  Această evaluare nu aduce atingere evaluării atingerii jaloanelor și a țintelor relevante din planul de redresare și reziliență al României.

9

(10)  COM(2019) 343.

10

---