# Az Európai Unió L 166/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 166 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. június 30. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 166

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. június 30.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/1321 rendelete (2023. június 14.) az (EU) 2020/2170 rendeletnek az Észak-Írországba átvitt egyes acéltermékekre vonatkozó uniós vámkontingensek és egyéb behozatali kontingensek alkalmazása tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/1322 rendelete (2023. június 27.) az Európai Unió Kábítószer-ügynökségéről (EUDA) és az 1920/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről | 6 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/1321 rendelete (2023. június 14.) az (EU) 2020/2170 rendeletnek az Észak-Írországba átvitt egyes acéltermékekre vonatkozó uniós vámkontingensek és egyéb behozatali kontingensek alkalmazása tekintetében történő módosításáról

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/1322 rendelete (2023. június 27.) az Európai Unió Kábítószer-ügynökségéről (EUDA) és az 1920/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

6

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2023/1323 határozata (2023. június 27.) az Európai Unió és Új-Zéland közötti szabadkereskedelmi megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról | 48 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2023/1324 rendelete (2023. június 29.) a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2022. évre történő meghatározásáról szóló (EU) 2022/109 rendelet, továbbá a bizonyos halállományok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2023. évre történő meghatározásáról, valamint egyes mélytengeri halállományok tekintetében az ilyen halászati lehetőségeknek a 2023. és 2024. évre történő meghatározásáról szóló (EU) 2023/194 rendelet módosításáról | 50 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1325 végrehajtási rendelete (2023. június 23.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról (Extremadura [OFJ]) | 58 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1326 végrehajtási rendelete (2023. június 23.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról (Balaton/Balatoni (OEM)) | 60 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1327 végrehajtási rendelete (2023. június 23.) a Canelli (OEM) elnevezés oltalmának az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 99. cikke alapján történő megadásáról | 62 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1328 végrehajtási rendelete (2023. június 28.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról | 63 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1329 rendelete (2023. június 29.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) használata tekintetében, valamint a 231/2012/EU bizottsági rendelet mellékletének a glicerin (E 422), a zsírsavak poliglicerin-észterei (E 475) és a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) specifikációi tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 66 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1330 végrehajtási rendelete (2023. június 29.) a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 76 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1331 végrehajtási rendelete (2023. június 29.) az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetéséről szóló (EU) 2019/159 végrehajtási rendelet módosításáról | 98 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1332 végrehajtási rendelete (2023. június 29.) a Trichoderma reesei CBS 114044 által termelt endo-1,4-béta-xilanázt tartalmazó készítmény brojlercsirkék, tojójércék, brojlerpulykák, tenyészpulykák és elválasztott malacok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésének megújításáról (az engedély jogosultja: Roal Oy), valamint a 902/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 102 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1333 végrehajtási rendelete (2023. június 29.) az Aspergillus fijiensis CBS 589.94 által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanázt tartalmazó készítmény brojlercsirkék és elválasztott malacok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: a DSM Nutritional Products Sp. z o.o. által képviselt DSM Nutritional Products Ltd), az 1811/2005/EK rendelet módosításáról és az 1259/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 106 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1334 végrehajtási rendelete (2023. június 29.) a metionin-hidroxi-analóg rézkelátja valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésének megújításáról és a 349/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 111 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2023/1335 határozata (2023. június 27.) az Európai Ügyészség európai ügyészeinek kinevezéséről | 116 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1336 végrehajtási határozata (2023. június 16.) a harmadik referencia-időszakra meghatározott egyes teljesítménycélok tekintetében Belgium és Luxemburg által az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban meghozandó korrekciós intézkedésekről
  (az értesítés a C(2023) 3852. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 119 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1337 végrehajtási határozata (2023. június 22.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatban alkalmazandó vészhelyzeti intézkedésekről szóló (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2023) 4335. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 139 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1338 határozata (2023. június 28.) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a gyermekeknek szánt és a kapcsolódó termékek egyes kategóriáira vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról (
  1
  ) | 162 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2023/1339 ajánlása (2023. június 27.) az Egészségügyi Világszervezet által létrehozott globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózathoz való csatlakozásról és az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályának lejártára tekintettel hozandó, a nemzetközi utazás megkönnyítését szolgáló ideiglenes intézkedésekről (
  1
  ) | 177 |

II   Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2023/1323 határozata (2023. június 27.) az Európai Unió és Új-Zéland közötti szabadkereskedelmi megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

48

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2023/1324 rendelete (2023. június 29.) a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2022. évre történő meghatározásáról szóló (EU) 2022/109 rendelet, továbbá a bizonyos halállományok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2023. évre történő meghatározásáról, valamint egyes mélytengeri halállományok tekintetében az ilyen halászati lehetőségeknek a 2023. és 2024. évre történő meghatározásáról szóló (EU) 2023/194 rendelet módosításáról

50

*

A Bizottság (EU) 2023/1325 végrehajtási rendelete (2023. június 23.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról (Extremadura [OFJ])

58

*

A Bizottság (EU) 2023/1326 végrehajtási rendelete (2023. június 23.) egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról (Balaton/Balatoni (OEM))

60

*

A Bizottság (EU) 2023/1327 végrehajtási rendelete (2023. június 23.) a Canelli (OEM) elnevezés oltalmának az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 99. cikke alapján történő megadásáról

62

*

A Bizottság (EU) 2023/1328 végrehajtási rendelete (2023. június 28.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

63

*

A Bizottság (EU) 2023/1329 rendelete (2023. június 29.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) használata tekintetében, valamint a 231/2012/EU bizottsági rendelet mellékletének a glicerin (E 422), a zsírsavak poliglicerin-észterei (E 475) és a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) specifikációi tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

66

*

A Bizottság (EU) 2023/1330 végrehajtási rendelete (2023. június 29.) a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

76

*

A Bizottság (EU) 2023/1331 végrehajtási rendelete (2023. június 29.) az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetéséről szóló (EU) 2019/159 végrehajtási rendelet módosításáról

98

*

A Bizottság (EU) 2023/1332 végrehajtási rendelete (2023. június 29.) a Trichoderma reesei CBS 114044 által termelt endo-1,4-béta-xilanázt tartalmazó készítmény brojlercsirkék, tojójércék, brojlerpulykák, tenyészpulykák és elválasztott malacok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésének megújításáról (az engedély jogosultja: Roal Oy), valamint a 902/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

102

*

A Bizottság (EU) 2023/1333 végrehajtási rendelete (2023. június 29.) az Aspergillus fijiensis CBS 589.94 által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanázt tartalmazó készítmény brojlercsirkék és elválasztott malacok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: a DSM Nutritional Products Sp. z o.o. által képviselt DSM Nutritional Products Ltd), az 1811/2005/EK rendelet módosításáról és az 1259/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

Aspergillus fijiensis

1

106

*

A Bizottság (EU) 2023/1334 végrehajtási rendelete (2023. június 29.) a metionin-hidroxi-analóg rézkelátja valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésének megújításáról és a 349/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

111

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2023/1335 határozata (2023. június 27.) az Európai Ügyészség európai ügyészeinek kinevezéséről

116

*

A Bizottság (EU) 2023/1336 végrehajtási határozata (2023. június 16.) a harmadik referencia-időszakra meghatározott egyes teljesítménycélok tekintetében Belgium és Luxemburg által az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban meghozandó korrekciós intézkedésekről
  (az értesítés a C(2023) 3852. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2023) 3852. számú dokumentummal történt)

1

119

*

A Bizottság (EU) 2023/1337 végrehajtási határozata (2023. június 22.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatban alkalmazandó vészhelyzeti intézkedésekről szóló (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2023) 4335. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2023) 4335. számú dokumentummal történt)

1

139

*

A Bizottság (EU) 2023/1338 határozata (2023. június 28.) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a gyermekeknek szánt és a kapcsolódó termékek egyes kategóriáira vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról (
  1
  )

1

162

AJÁNLÁSOK

*

A Tanács (EU) 2023/1339 ajánlása (2023. június 27.) az Egészségügyi Világszervezet által létrehozott globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózathoz való csatlakozásról és az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályának lejártára tekintettel hozandó, a nemzetközi utazás megkönnyítését szolgáló ideiglenes intézkedésekről (
  1
  )

1

177

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2023/1321 RENDELETE

(2023. június 14.)

az (EU) 2020/2170 rendeletnek az Észak-Írországba átvitt egyes acéltermékekre vonatkozó uniós vámkontingensek és egyéb behozatali kontingensek alkalmazása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Az (EU) 2020/2170 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 1. cikke úgy rendelkezik, hogy az Unión kívülről behozott áruk csak akkor részesülhetnek az Unió behozatali vámkontingensei vagy egyéb behozatali kontingensei szerinti elbánásban, ha ezen árukat az említett cikkben felsorolt területeken bocsátották szabad forgalomba. E rendelkezés kezeli az uniós belső piac megfelelő működését és a közös kereskedelempolitika integritását veszélyeztető azon kockázatokat, amelyek az Unió vámkontingensei vagy egyéb behozatali kontingensei esetleges kijátszásából erednének. Az említett rendelet 1. cikkében meghatározott területek között nem szerepel Észak-Írország. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2020/2170 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 1. cikke úgy rendelkezik, hogy az Unión kívülről behozott áruk csak akkor részesülhetnek az Unió behozatali vámkontingensei vagy egyéb behozatali kontingensei szerinti elbánásban, ha ezen árukat az említett cikkben felsorolt területeken bocsátották szabad forgalomba. E rendelkezés kezeli az uniós belső piac megfelelő működését és a közös kereskedelempolitika integritását veszélyeztető azon kockázatokat, amelyek az Unió vámkontingensei vagy egyéb behozatali kontingensei esetleges kijátszásából erednének. Az említett rendelet 1. cikkében meghatározott területek között nem szerepel Észak-Írország.

| (2) | Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás (3) (a továbbiakban: a kereskedelmi és együttműködési megállapodás) úgy rendelkezik, hogy az Unió kontingenseket nyit az Egyesült Királyságból származó egyes termékeknek az Unióba történő behozatala tekintetében. Emellett a kereskedelmi és együttműködési megállapodás felhatalmazza az Uniót arra, hogy bizonyos körülmények között – többek között többoldalú védintézkedéseknek a WTO-egyezménnyel összhangban álló alkalmazásának részeként – vámkontingenseket vagy egyéb behozatali kontingenseket vezessen be az Egyesült Királyságból származó áruk behozatalára vonatkozóan. Ezért tisztázni szükséges, hogy az Egyesült Királyságból származó és Észak-Írországban szabad forgalomba bocsátott áruk részesülhetnek-e az említett vámkontingensek vagy egyéb behozatali kontingensek szerinti elbánásban. |
| --- | --- |

(2)

Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás (3) (a továbbiakban: a kereskedelmi és együttműködési megállapodás) úgy rendelkezik, hogy az Unió kontingenseket nyit az Egyesült Királyságból származó egyes termékeknek az Unióba történő behozatala tekintetében. Emellett a kereskedelmi és együttműködési megállapodás felhatalmazza az Uniót arra, hogy bizonyos körülmények között – többek között többoldalú védintézkedéseknek a WTO-egyezménnyel összhangban álló alkalmazásának részeként – vámkontingenseket vagy egyéb behozatali kontingenseket vezessen be az Egyesült Királyságból származó áruk behozatalára vonatkozóan. Ezért tisztázni szükséges, hogy az Egyesült Királyságból származó és Észak-Írországban szabad forgalomba bocsátott áruk részesülhetnek-e az említett vámkontingensek vagy egyéb behozatali kontingensek szerinti elbánásban.

| (3) | Az Egyesült Királyságra nézve kötelezőek a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodáshoz (4) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) csatolt, Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyvben (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) megállapított rendelkezések. Ezért az Unió és az Egyesült Királyság közötti jogviszony az Egyesült Királyságból származó és Észak-Írországban szabad forgalomba bocsátott áruk tekintetében lényegileg tér el az Unió és bármely más harmadik ország közötti jogviszonytól az adott harmadik országból származó és Észak-Írországban szabad forgalomba bocsátott áruk tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

Az Egyesült Királyságra nézve kötelezőek a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodáshoz (4) (a továbbiakban: a kilépésről rendelkező megállapodás) csatolt, Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyvben (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) megállapított rendelkezések. Ezért az Unió és az Egyesült Királyság közötti jogviszony az Egyesült Királyságból származó és Észak-Írországban szabad forgalomba bocsátott áruk tekintetében lényegileg tér el az Unió és bármely más harmadik ország közötti jogviszonytól az adott harmadik országból származó és Észak-Írországban szabad forgalomba bocsátott áruk tekintetében.

| (4) | Az Egyesült Királyság bizonyítékokkal támasztotta alá, hogy az Egyesült Királyságból származó, jelenleg az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelet (5) szerinti védintézkedések hatálya alá tartozó egyes acéltermékeket (a továbbiakban: az érintett termékek) jelentős mennyiségben vittek át az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba. Ezen átvitelek gazdasági fenntarthatóságának biztosítása érdekében és tekintettel az Észak-Írországban fennálló sajátos körülményekre, helyénvaló lehetővé tenni, hogy az érintett termékek, amikor azokat Észak-Írországban szabad forgalomba bocsátják, részesüljenek a vonatkozó uniós vámkontingensek nyújtotta előnyökből. |
| --- | --- |

(4)

Az Egyesült Királyság bizonyítékokkal támasztotta alá, hogy az Egyesült Királyságból származó, jelenleg az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelet (5) szerinti védintézkedések hatálya alá tartozó egyes acéltermékeket (a továbbiakban: az érintett termékek) jelentős mennyiségben vittek át az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba. Ezen átvitelek gazdasági fenntarthatóságának biztosítása érdekében és tekintettel az Észak-Írországban fennálló sajátos körülményekre, helyénvaló lehetővé tenni, hogy az érintett termékek, amikor azokat Észak-Írországban szabad forgalomba bocsátják, részesüljenek a vonatkozó uniós vámkontingensek nyújtotta előnyökből.

| (5) | Annak a kockázatnak a korlátozása érdekében, hogy az érintett termékekre vonatkozó uniós vámkontingenseket más országokból származó ugyanilyen termékek behozatala révén kijátsszák, amikor azokat Észak-Írországban szabad forgalomba bocsátják, az érintett termékeket közvetlenül az Egyesült Királyság más részeiből kell feladni. |
| --- | --- |

(5)

Annak a kockázatnak a korlátozása érdekében, hogy az érintett termékekre vonatkozó uniós vámkontingenseket más országokból származó ugyanilyen termékek behozatala révén kijátsszák, amikor azokat Észak-Írországban szabad forgalomba bocsátják, az érintett termékeket közvetlenül az Egyesült Királyság más részeiből kell feladni.

| (6) | Továbbá az Egyesült Királyság vállalta, hogy a jegyzőkönyvvel összhangban megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az uniós vámkontingensek felhasználásával átvitt érintett termékeket, amint azokat Észak-Írországban szabad forgalomba bocsátják, ugyanúgy elszámolják az említett kontingensekbe, mintha ezeket az árukat az Unióba hoznák be. |
| --- | --- |

(6)

Továbbá az Egyesült Királyság vállalta, hogy a jegyzőkönyvvel összhangban megteszi a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy az uniós vámkontingensek felhasználásával átvitt érintett termékeket, amint azokat Észak-Írországban szabad forgalomba bocsátják, ugyanúgy elszámolják az említett kontingensekbe, mintha ezeket az árukat az Unióba hoznák be.

| (7) | Mivel az érintett termékek Észak-Írországba történő behozatala iránti szükség idővel változhat, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az érintett termékek jegyzékének kiigazítása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (6) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(7)

Mivel az érintett termékek Észak-Írországba történő behozatala iránti szükség idővel változhat, a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az érintett termékek jegyzékének kiigazítása érdekében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (6) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (8) | Az (EU) 2020/2170 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2020/2170 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | A jegyzőkönyv 5. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében, összefüggésben annak 13. cikke (3) bekezdésével, e rendelet Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban is alkalmazandó. |
| --- | --- |

(9)

A jegyzőkönyv 5. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében, összefüggésben annak 13. cikke (3) bekezdésével, e rendelet Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban is alkalmazandó.

| (10) | Az érintett termékeknek az Egyesült Királyság más részeiről Észak-Írországba történő átvitelében bekövetkező esetleges zavarok elkerülése érdekében e rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(10)

Az érintett termékeknek az Egyesült Királyság más részeiről Észak-Írországba történő átvitelében bekövetkező esetleges zavarok elkerülése érdekében e rendeletnek a lehető leghamarabb hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

2.Az (EU) 2020/2170 rendelet módosításai

Az (EU) 2020/2170 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk a következő második bekezdéssel egészül ki:

  „A mellékletben felsorolt, az Egyesült Királyságból származó és az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelet (*1) szerinti védintézkedések hatálya alá tartozó áruk, amelyeket az Egyesült Királyság más részeiből közvetlenül hoznak be Észak-Írországba, szintén részesülnek az uniós behozatali vámkontingensek szerinti elbánásban, ha ezeket az árukat Észak-Írország területén szabad forgalomba bocsátják.

  (*1)  A Bizottság (EU) 2019/159 végrehajtási rendelete (2019. január 31.) az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetéséről (HL L 31., 2019.2.1., 27. o.).”
  " |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk a következő második bekezdéssel egészül ki:

„A mellékletben felsorolt, az Egyesült Királyságból származó és az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelet (*1) szerinti védintézkedések hatálya alá tartozó áruk, amelyeket az Egyesült Királyság más részeiből közvetlenül hoznak be Észak-Írországba, szintén részesülnek az uniós behozatali vámkontingensek szerinti elbánásban, ha ezeket az árukat Észak-Írország területén szabad forgalomba bocsátják.

*1

(*1)  A Bizottság (EU) 2019/159 végrehajtási rendelete (2019. január 31.) az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetéséről (HL L 31., 2019.2.1., 27. o.).”
  "

*1

| 2. | A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

  „1a. cikk
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 1b. cikknek megfelelően e rendeletet módosító felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy a mellékletben foglalt jegyzéket kiegészítse az Egyesült Királyságból származó és az (EU) 2019/159 végrehajtási rendelet szerinti védintézkedések hatálya alá tartozó egyes olyan árukategóriákkal, amelyeket az Egyesült Királyság más részeiből közvetlenül hoznak be Észak-Írországba, feltéve, hogy az Egyesült Királyság az Unió számára kielégítően igazolta annak szükségét, hogy az említett árukat Észak-Írországban szabad forgalomba bocsássák.


  1b. cikk

  (1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.


  (2)   A Bizottságnak az 1a. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2023. július 1-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.


  (3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 1a. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.


  (4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (*2) megállapított elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.


  (5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.


  (6)   Az 1a. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.



  (*2)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.
  ”
  " |
| --- | --- |

2.

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

„1a. cikk

A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 1b. cikknek megfelelően e rendeletet módosító felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak érdekében, hogy a mellékletben foglalt jegyzéket kiegészítse az Egyesült Királyságból származó és az (EU) 2019/159 végrehajtási rendelet szerinti védintézkedések hatálya alá tartozó egyes olyan árukategóriákkal, amelyeket az Egyesült Királyság más részeiből közvetlenül hoznak be Észak-Írországba, feltéve, hogy az Egyesült Királyság az Unió számára kielégítően igazolta annak szükségét, hogy az említett árukat Észak-Írországban szabad forgalomba bocsássák.

1b. cikk

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak az 1a. cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2023. július 1-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal minden egyes időtartam letelte előtt.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 1a. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (*2) megállapított elvekkel összhangban konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   Az 1a. cikk értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

(*2)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.
  ”
  "

*2

| 3. | Az e rendelet mellékletében foglalt szöveg mellékletként kerül beiktatásra. |
| --- | --- |

3.

Az e rendelet mellékletében foglalt szöveg mellékletként kerül beiktatásra.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2023. június 14-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

J. ROSWALL

---

(1)  Az Európai Parlament 2023. május 9-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2023. május 30-i határozata.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2170 rendelete (2020. december 16.) az uniós vámkontingensek és egyéb behozatali kontingensek alkalmazásáról (HL L 432., 2020.12.21., 1. o.).

2

(3)  
  HL L 149., 2021.4.30., 10. o.

3

(4)  
  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

4

(5)  A Bizottság (EU) 2019/159 végrehajtási rendelete (2019. január 31.) az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetéséről (HL L 31., 2019.2.1., 27. o.).

5

(6)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

6

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

| A vámkontingens megnevezése | Kombinált Nómenklatúra (KN) kódok (1) |
| --- | --- |
| Acél, 7. kategória | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 |
| Acél, 17. kategória | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 |

A vámkontingens megnevezése

Kombinált Nómenklatúra (KN) kódok (1)

Acél, 7. kategória

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00

Acél, 17. kategória

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

---

(1)  A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletben (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.) meghatározottak szerint.

1

---

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/6

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2023/1322 RENDELETE

(2023. június 27.)

az Európai Unió Kábítószer-ügynökségéről (EUDA) és az 1920/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 168. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontját (a továbbiakban: az EMCDDA) a 302/93/EGK tanácsi rendelet (3) hozta létre. Az említett rendeletet az 1920/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 2006-ban átdolgozta. |
| --- | --- |

(1)

A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontját (a továbbiakban: az EMCDDA) a 302/93/EGK tanácsi rendelet (3) hozta létre. Az említett rendeletet az 1920/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 2006-ban átdolgozta.

| (2) | Az EMCDDA-t azzal a céllal hozták létre, hogy az Unió, a tagállamok és a részt vevő harmadik országok számára tényszerű, tárgyilagos, megbízható és összehasonlítható információkat szolgáltasson a kábítószerekről, a kábítószer-függőségről és ezek európai szintű következményeiről, hogy az említettek átfogó képet kapjanak ezen információkról, amely segíti a szakpolitikai döntéshozatalt és iránymutatást nyújt a kábítószerek elleni küzdelemre irányuló kezdeményezésekhez, és ezáltal biztosítja, hogy amikor saját hatáskörükben intézkedéseket hoznak vagy fellépésről határoznak a kábítószer-jelenség kezelése érdekében, az ilyen kezdeményezések hozzáadott értékkel rendelkezzenek. Az EMCDDA létrehozása és működése Unió-szerte és nemzetközileg is nyilvánvalóan javította a kábítószerekre, a kábítószer-függőségre és az ezek következményeire vonatkozó információk elérhetőségét. |
| --- | --- |

(2)

Az EMCDDA-t azzal a céllal hozták létre, hogy az Unió, a tagállamok és a részt vevő harmadik országok számára tényszerű, tárgyilagos, megbízható és összehasonlítható információkat szolgáltasson a kábítószerekről, a kábítószer-függőségről és ezek európai szintű következményeiről, hogy az említettek átfogó képet kapjanak ezen információkról, amely segíti a szakpolitikai döntéshozatalt és iránymutatást nyújt a kábítószerek elleni küzdelemre irányuló kezdeményezésekhez, és ezáltal biztosítja, hogy amikor saját hatáskörükben intézkedéseket hoznak vagy fellépésről határoznak a kábítószer-jelenség kezelése érdekében, az ilyen kezdeményezések hozzáadott értékkel rendelkezzenek. Az EMCDDA létrehozása és működése Unió-szerte és nemzetközileg is nyilvánvalóan javította a kábítószerekre, a kábítószer-függőségre és az ezek következményeire vonatkozó információk elérhetőségét.

| (3) | Bár általános célkitűzése továbbra is érvényes, és azt fenn kell tartani, az 1920/2006/EK rendelet már nem nyújt megfelelő keretet a kábítószerekkel kapcsolatos jelenlegi és jövőbeli kihívások kezeléséhez. Ezért az EMCDDA megbízatását felül kell vizsgálni, többek közt az EMCDDA megbízatásának felváltása és megerősítése céljából. Az EMCDDA-t át kell nevezni az Európai Unió Kábítószer-ügynökségére (EUDA) (a továbbiakban: az Ügynökség). Mivel a decentralizált uniós ügynökségekre vonatkozó, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2012. július 19-én elfogadott közös megközelítésnek és a kábítószer-jelenség fejleményeinek a figyelembevétele érdekében az 1920/2006/EK rendelet lényeges módosításaira van szükség, az egyértelműség és a hatékonyság érdekében az említett rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és azt e rendelettel kell felváltani. |
| --- | --- |

(3)

Bár általános célkitűzése továbbra is érvényes, és azt fenn kell tartani, az 1920/2006/EK rendelet már nem nyújt megfelelő keretet a kábítószerekkel kapcsolatos jelenlegi és jövőbeli kihívások kezeléséhez. Ezért az EMCDDA megbízatását felül kell vizsgálni, többek közt az EMCDDA megbízatásának felváltása és megerősítése céljából. Az EMCDDA-t át kell nevezni az Európai Unió Kábítószer-ügynökségére (EUDA) (a továbbiakban: az Ügynökség). Mivel a decentralizált uniós ügynökségekre vonatkozó, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által 2012. július 19-én elfogadott közös megközelítésnek és a kábítószer-jelenség fejleményeinek a figyelembevétele érdekében az 1920/2006/EK rendelet lényeges módosításaira van szükség, az egyértelműség és a hatékonyság érdekében az említett rendeletet hatályon kívül kell helyezni, és azt e rendelettel kell felváltani.

| (4) | Az 1920/2006/EK rendelet középpontjában az egészségügyi kérdések álltak. Bár alapvető fontosságú, hogy ezek továbbra is a középpontban maradjanak, de mivel a kábítószer-jelenséghez kapcsolódó egészségügyi és kínálati kérdések szorosan összefüggenek, a kábítószer-kínálat témakörének kezelésére is szükség van a kábítószerek Unión belüli elérhetőségének csökkentéséhez és a kábítószer-kereslet visszaszorításához, ezáltal hozzájárulva a kapcsolódó biztonsági és védelmi kérdések kezeléséhez. A tényszerű, tárgyilagos, megbízható, összehasonlítható és az egész Unióra kiterjedő lényeges adatok és elemzések biztosítása érdekében az Ügynökségnek a kábítószerekkel, a kábítószer-használattal, a szerhasználati zavarokkal és a kábítószer-függőséggel, a megelőzéssel, a kezeléssel, az ellátással, a kockázat- és ártalomcsökkentéssel, a rehabilitációval, a társadalmi reintegrációval és a felépüléssel, a kábítószer-piacokkal és -kínálattal – beleértve a tiltott előállítást és kereskedelmet is –, valamint a kábítószerekkel kapcsolatos egyéb releváns kérdésekkel és azok következményeivel kapcsolatban tényeken alapuló, integrált, kiegyensúlyozott és multidiszciplináris megközelítést kell alkalmaznia a kábítószer-jelenség kezelése során. Az Ügynökség megközelítésének ki kell terjednie az emberi jogokra, a nemi szempontokra és a nemek közötti egyenlőtlenségre, az életkorral kapcsolatos szempontokra, az egészségügyi szempontokra, az egészség terén megvalósuló egyenlőségre, valamint a szociális szempontokra. |
| --- | --- |

(4)

Az 1920/2006/EK rendelet középpontjában az egészségügyi kérdések álltak. Bár alapvető fontosságú, hogy ezek továbbra is a középpontban maradjanak, de mivel a kábítószer-jelenséghez kapcsolódó egészségügyi és kínálati kérdések szorosan összefüggenek, a kábítószer-kínálat témakörének kezelésére is szükség van a kábítószerek Unión belüli elérhetőségének csökkentéséhez és a kábítószer-kereslet visszaszorításához, ezáltal hozzájárulva a kapcsolódó biztonsági és védelmi kérdések kezeléséhez. A tényszerű, tárgyilagos, megbízható, összehasonlítható és az egész Unióra kiterjedő lényeges adatok és elemzések biztosítása érdekében az Ügynökségnek a kábítószerekkel, a kábítószer-használattal, a szerhasználati zavarokkal és a kábítószer-függőséggel, a megelőzéssel, a kezeléssel, az ellátással, a kockázat- és ártalomcsökkentéssel, a rehabilitációval, a társadalmi reintegrációval és a felépüléssel, a kábítószer-piacokkal és -kínálattal – beleértve a tiltott előállítást és kereskedelmet is –, valamint a kábítószerekkel kapcsolatos egyéb releváns kérdésekkel és azok következményeivel kapcsolatban tényeken alapuló, integrált, kiegyensúlyozott és multidiszciplináris megközelítést kell alkalmaznia a kábítószer-jelenség kezelése során. Az Ügynökség megközelítésének ki kell terjednie az emberi jogokra, a nemi szempontokra és a nemek közötti egyenlőtlenségre, az életkorral kapcsolatos szempontokra, az egészségügyi szempontokra, az egészség terén megvalósuló egyenlőségre, valamint a szociális szempontokra.

| (5) | Az Ügynökségnek úgy kell végeznie a munkáját, hogy közben kellően figyelembe veszi az Uniónak és tagállamainak a kábítószerek területén meglévő hatásköreit. E munkának ki kell terjednie a kábítószer-jelenség különböző vetületeire és az alkalmazott megoldásokra. Az Ügynökségnek különösen figyelembe kell vennie az egészség védelmének és javításának minden szempontját, beleértve a testi és mentális szempontokat, valamint az esetleges népegészségügyi hatásokat. Az Ügynökségnek a társadalmi szempontokat is meg kell vizsgálnia, beleértve a kábítószert használó emberek megbélyegzésével, marginalizálódásával és reintegrációjával kapcsolatos megfontolásokat is. Az Ügynökség számára ennek során a kábítószerekkel kapcsolatos uniós stratégiai dokumentumok kell hogy iránymutatásul szolgáljanak. |
| --- | --- |

(5)

Az Ügynökségnek úgy kell végeznie a munkáját, hogy közben kellően figyelembe veszi az Uniónak és tagállamainak a kábítószerek területén meglévő hatásköreit. E munkának ki kell terjednie a kábítószer-jelenség különböző vetületeire és az alkalmazott megoldásokra. Az Ügynökségnek különösen figyelembe kell vennie az egészség védelmének és javításának minden szempontját, beleértve a testi és mentális szempontokat, valamint az esetleges népegészségügyi hatásokat. Az Ügynökségnek a társadalmi szempontokat is meg kell vizsgálnia, beleértve a kábítószert használó emberek megbélyegzésével, marginalizálódásával és reintegrációjával kapcsolatos megfontolásokat is. Az Ügynökség számára ennek során a kábítószerekkel kapcsolatos uniós stratégiai dokumentumok kell hogy iránymutatásul szolgáljanak.

| (6) | Tevékenységei során az Ügynökségnek együtt kell működnie az egyéb releváns uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel – megbízatásuk keretein belül –, és az átfedések elkerülése érdekében figyelembe kell vennie tevékenységeiket. Az Ügynökségnek együtt kell működnie különösen az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségével (Europol) annak érdekében, hogy – megfelelően figyelembe véve e két ügynökség megbízatását – biztosítsa az adatgyűjtést és a tendenciák nyomon követését a kábítószer-kínálatra – beleértve a tiltott előállítást és kereskedelmet, valamint az egyéb kapcsolódó bűncselekményeket –, az új technológiák használatára és az új pszichoaktív anyagokra vonatkozóan. Az Ügynökségnek nemzetközi szinten együtt kell továbbá működnie a harmadik országok – különösen a tagjelölt országok – érintett hatóságaival és szerveivel, valamint az Unió és a tagállamok fellépését támogatva az ENSZ szintjén is együttműködést kell folytatnia. Ezen együttműködés során tiszteletben kell tartani az emberi jogi normákat. |
| --- | --- |

(6)

Tevékenységei során az Ügynökségnek együtt kell működnie az egyéb releváns uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel – megbízatásuk keretein belül –, és az átfedések elkerülése érdekében figyelembe kell vennie tevékenységeiket. Az Ügynökségnek együtt kell működnie különösen az (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségével (Europol) annak érdekében, hogy – megfelelően figyelembe véve e két ügynökség megbízatását – biztosítsa az adatgyűjtést és a tendenciák nyomon követését a kábítószer-kínálatra – beleértve a tiltott előállítást és kereskedelmet, valamint az egyéb kapcsolódó bűncselekményeket –, az új technológiák használatára és az új pszichoaktív anyagokra vonatkozóan. Az Ügynökségnek nemzetközi szinten együtt kell továbbá működnie a harmadik országok – különösen a tagjelölt országok – érintett hatóságaival és szerveivel, valamint az Unió és a tagállamok fellépését támogatva az ENSZ szintjén is együttműködést kell folytatnia. Ezen együttműködés során tiszteletben kell tartani az emberi jogi normákat.

| (7) | A kábítószer-jelenség lehető leghatékonyabb megragadása érdekében az Ügynökségnek véleménycserét kell folytatnia az érintett érdekelt felekkel, különösen a tudományos közösséggel – többek között az egyetemi tudományos élet képviselőivel –, valamint a civil társadalmi szervezetekkel – többek között a kábítószert használó emberek szervezeteivel és a kábítószer-fogyasztás és -értékesítés, vagy a kábítószerekkel kapcsolatos bűncselekmények által érintett közösségek szervezeteivel. Tekintettel a civil társadalmi szervezetek által az Ügynökség hatáskörébe tartozó területen szerzett tapasztalatok különös jelentőségére, az Ügynökségnek a tevékenységeivel kapcsolatban továbbra is együtt kell működnie a civil társadalmi szervezetekkel, például azokkal, amelyek részt vesznek a Bizottság kábítószerekkel foglalkozó, civil társadalmi szervezetekből álló releváns szakértői csoportjaiban. Az Ügynökségnek biztosítania kell az említett szervezetekkel való – többek között az új pszichoaktív anyagok területére vonatkozó – konzultációhoz, információcseréhez és az ismeretek összegyűjtéséhez szükséges eszközöket. Az Ügynökségnek adott esetben célzott konzultációkat kell szerveznie a megbízatása körébe tartozó témákról. |
| --- | --- |

(7)

A kábítószer-jelenség lehető leghatékonyabb megragadása érdekében az Ügynökségnek véleménycserét kell folytatnia az érintett érdekelt felekkel, különösen a tudományos közösséggel – többek között az egyetemi tudományos élet képviselőivel –, valamint a civil társadalmi szervezetekkel – többek között a kábítószert használó emberek szervezeteivel és a kábítószer-fogyasztás és -értékesítés, vagy a kábítószerekkel kapcsolatos bűncselekmények által érintett közösségek szervezeteivel. Tekintettel a civil társadalmi szervezetek által az Ügynökség hatáskörébe tartozó területen szerzett tapasztalatok különös jelentőségére, az Ügynökségnek a tevékenységeivel kapcsolatban továbbra is együtt kell működnie a civil társadalmi szervezetekkel, például azokkal, amelyek részt vesznek a Bizottság kábítószerekkel foglalkozó, civil társadalmi szervezetekből álló releváns szakértői csoportjaiban. Az Ügynökségnek biztosítania kell az említett szervezetekkel való – többek között az új pszichoaktív anyagok területére vonatkozó – konzultációhoz, információcseréhez és az ismeretek összegyűjtéséhez szükséges eszközöket. Az Ügynökségnek adott esetben célzott konzultációkat kell szerveznie a megbízatása körébe tartozó témákról.

| (8) | Az Ügynökségnek a kábítószerekkel és a kábítószerhelyzettel kapcsolatos megbízható információk terjesztése érdekében kommunikációs tevékenységeket kell folytatnia a megbízatása körébe tartozó témákat illetően. A kábítószerek területén azonban a szélesebb nyilvánosság felé történő kommunikáció néha nem kívánt negatív következményekkel járhat. Az Ügynökségnek ezért a kommunikációs tevékenységei részeként és adott esetben, a kábítószer-fogyasztással összefüggő esetleges ártalmak minimálisra csökkentése érdekében fontolóra kell vennie jelentéseinek – köztük az előkészítő jelentéseknek és az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó kockázatértékelési jelentéseknek – a tudományos közösség és a civil társadalmi szervezetek körében történő terjesztését is. Amennyiben az Ügynökség a jelentéseit nem terjesztheti – különösen azért, mert azok minősített adatokat vagy nem minősített érzékeny adatokat tartalmaznak – fontolóra veheti az említett jelentések összefoglalóinak közzétételét a kábítószer-fogyasztással összefüggő esetleges ártalmak minimálisra csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(8)

Az Ügynökségnek a kábítószerekkel és a kábítószerhelyzettel kapcsolatos megbízható információk terjesztése érdekében kommunikációs tevékenységeket kell folytatnia a megbízatása körébe tartozó témákat illetően. A kábítószerek területén azonban a szélesebb nyilvánosság felé történő kommunikáció néha nem kívánt negatív következményekkel járhat. Az Ügynökségnek ezért a kommunikációs tevékenységei részeként és adott esetben, a kábítószer-fogyasztással összefüggő esetleges ártalmak minimálisra csökkentése érdekében fontolóra kell vennie jelentéseinek – köztük az előkészítő jelentéseknek és az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó kockázatértékelési jelentéseknek – a tudományos közösség és a civil társadalmi szervezetek körében történő terjesztését is. Amennyiben az Ügynökség a jelentéseit nem terjesztheti – különösen azért, mert azok minősített adatokat vagy nem minősített érzékeny adatokat tartalmaznak – fontolóra veheti az említett jelentések összefoglalóinak közzétételét a kábítószer-fogyasztással összefüggő esetleges ártalmak minimálisra csökkentése érdekében.

| (9) | Az Ügynökségnek a munkája során megfelelően figyelembe kell vennie a polidrog-használatot, mivel az ilyen használat egyre elterjedtebbé válik. |
| --- | --- |

(9)

Az Ügynökségnek a munkája során megfelelően figyelembe kell vennie a polidrog-használatot, mivel az ilyen használat egyre elterjedtebbé válik.

| (10) | Az Ügynökségnek három fő kompetenciaterület – nevezetesen a megalapozottabb szakpolitikákhoz vezető nyomon követés, a megalapozottabb intézkedésekhez vezető felkészültség, valamint a kábítószer-jelenségre adott határozottabb uniós és tagállami válaszlépésekhez vezető kompetenciafejlesztés – mentén kell kialakítania a tevékenységeit. |
| --- | --- |

(10)

Az Ügynökségnek három fő kompetenciaterület – nevezetesen a megalapozottabb szakpolitikákhoz vezető nyomon követés, a megalapozottabb intézkedésekhez vezető felkészültség, valamint a kábítószer-jelenségre adott határozottabb uniós és tagállami válaszlépésekhez vezető kompetenciafejlesztés – mentén kell kialakítania a tevékenységeit.

| (11) | Az Ügynökség fő feladata továbbra is az adatok gyűjtése, elemzése és terjesztése kell hogy maradjon. Az adatok gyűjtése, elemzése vagy terjesztése során az Ügynökségnek tiszteletben kell tartania a személyes adatok kezelésére vonatkozó jogi keretet, és nem terjeszthet vagy továbbíthat semmilyen olyan adatot, amely lehetővé tenné egyéneknek vagy egyének kis csoportjainak az azonosítását. A szabványos adatok gyűjtése a nemzeti fókuszpontokon keresztül történik, amelyeknek továbbra is az Ügynökség elsődleges adatszolgáltatóinak kell maradniuk. Az Ügynökség további forrásokat is igénybe vehet és szakértői találkozókat szervezhet, beleértve a virtuális találkozókat is. Ezenkívül az innovatív adatgyűjtési módszereknek köszönhetően egyre inkább elérhetők a valós idejűhöz közelebbi adatforrások. Ezért az Ügynökségnek hozzáféréssel kell rendelkeznie a rendelkezésre álló összes releváns adathoz, hogy holisztikus képet kapjon az Unión belüli kábítószer-jelenségről és az azt befolyásoló külső tényezőkről. Annak biztosítása érdekében, hogy minden egyes nemzeti fókuszpont folyamatosan tájékozott legyen a tagállamában fennálló helyzetet illetően, rendszeresen tájékoztatni kell a tagállamára vonatkozóan további információforrásokból gyűjtött adatokról, valamint az e rendelettel létrehozott igazságügyi és toxikológiai laboratóriumok hálózatának tevékenységeiről. |
| --- | --- |

(11)

Az Ügynökség fő feladata továbbra is az adatok gyűjtése, elemzése és terjesztése kell hogy maradjon. Az adatok gyűjtése, elemzése vagy terjesztése során az Ügynökségnek tiszteletben kell tartania a személyes adatok kezelésére vonatkozó jogi keretet, és nem terjeszthet vagy továbbíthat semmilyen olyan adatot, amely lehetővé tenné egyéneknek vagy egyének kis csoportjainak az azonosítását. A szabványos adatok gyűjtése a nemzeti fókuszpontokon keresztül történik, amelyeknek továbbra is az Ügynökség elsődleges adatszolgáltatóinak kell maradniuk. Az Ügynökség további forrásokat is igénybe vehet és szakértői találkozókat szervezhet, beleértve a virtuális találkozókat is. Ezenkívül az innovatív adatgyűjtési módszereknek köszönhetően egyre inkább elérhetők a valós idejűhöz közelebbi adatforrások. Ezért az Ügynökségnek hozzáféréssel kell rendelkeznie a rendelkezésre álló összes releváns adathoz, hogy holisztikus képet kapjon az Unión belüli kábítószer-jelenségről és az azt befolyásoló külső tényezőkről. Annak biztosítása érdekében, hogy minden egyes nemzeti fókuszpont folyamatosan tájékozott legyen a tagállamában fennálló helyzetet illetően, rendszeresen tájékoztatni kell a tagállamára vonatkozóan további információforrásokból gyűjtött adatokról, valamint az e rendelettel létrehozott igazságügyi és toxikológiai laboratóriumok hálózatának tevékenységeiről.

| (12) | A nemzeti fókuszpontok a kábítószerek uniós nyomonkövetési és jelentéstételi rendszerének kulcsfontosságú szereplői. Információkat gyűjtenek, továbbá összehasonlítható és tudományosan megalapozott adatokat állítanak elő a kábítószerekkel kapcsolatos nemzeti helyzetről, amelyek hozzájárulnak a helyzet Unió-szerte történő nyomon követéséhez. A nemzeti fókuszpontok az adatgyűjtési módszerek és eszközök javításának folyamata, valamint az ezek végrehajtására vonatkozó iránymutatások kidolgozása tekintetében is kulcsfontosságúak. Emellett a nemzeti fókuszpontok részt vesznek egy korai jelzőrendszerben, és jelentést tesznek a létező pszichoaktív anyagok használatának új tendenciáiról. Ezért alapvető fontosságú, hogy az Ügynökség és a nemzeti fókuszpontok között egymást kölcsönösen erősítő kapcsolat álljon fenn. Az Ügynökség adatszolgáltatási követelményeinek tükröződniük kell a nemzeti fókuszpontokra vonatkozó adatszolgáltatási követelményekben. A nemzeti fókuszpontokat a tagállamokon belül fel kell hatalmazni arra, hogy minden releváns adatot megkapjanak a különböző nemzeti hatóságoktól. Az Ügynökség megbízatásának a kettős jelentéstétel és a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében lehetővé kell tennie a tagállamokban végzett adatgyűjtés lehető legnagyobb mértékű észszerűsítését, a Szerződéseknek megfelelően elkerülve ugyanakkor a harmonizációs intézkedéseket, és a többi illetékes nemzeti hatóság tekintetében a tagállamokra hagyva a nemzeti fókuszpontok irányításával, felépítésével és alapvető feladataival kapcsolatos döntéseket. |
| --- | --- |

(12)

A nemzeti fókuszpontok a kábítószerek uniós nyomonkövetési és jelentéstételi rendszerének kulcsfontosságú szereplői. Információkat gyűjtenek, továbbá összehasonlítható és tudományosan megalapozott adatokat állítanak elő a kábítószerekkel kapcsolatos nemzeti helyzetről, amelyek hozzájárulnak a helyzet Unió-szerte történő nyomon követéséhez. A nemzeti fókuszpontok az adatgyűjtési módszerek és eszközök javításának folyamata, valamint az ezek végrehajtására vonatkozó iránymutatások kidolgozása tekintetében is kulcsfontosságúak. Emellett a nemzeti fókuszpontok részt vesznek egy korai jelzőrendszerben, és jelentést tesznek a létező pszichoaktív anyagok használatának új tendenciáiról. Ezért alapvető fontosságú, hogy az Ügynökség és a nemzeti fókuszpontok között egymást kölcsönösen erősítő kapcsolat álljon fenn. Az Ügynökség adatszolgáltatási követelményeinek tükröződniük kell a nemzeti fókuszpontokra vonatkozó adatszolgáltatási követelményekben. A nemzeti fókuszpontokat a tagállamokon belül fel kell hatalmazni arra, hogy minden releváns adatot megkapjanak a különböző nemzeti hatóságoktól. Az Ügynökség megbízatásának a kettős jelentéstétel és a párhuzamos erőfeszítések elkerülése érdekében lehetővé kell tennie a tagállamokban végzett adatgyűjtés lehető legnagyobb mértékű észszerűsítését, a Szerződéseknek megfelelően elkerülve ugyanakkor a harmonizációs intézkedéseket, és a többi illetékes nemzeti hatóság tekintetében a tagállamokra hagyva a nemzeti fókuszpontok irányításával, felépítésével és alapvető feladataival kapcsolatos döntéseket.

| (13) | Le kell fektetni az Ügynökség és a nemzeti fókuszpontok közötti, egy egyértelmű és hatékony működési mechanizmusra és szabályrendszerre épülő, a kölcsönös bizalom és a folyamatos párbeszéd által jellemzett kapcsolat alapjait. Az Ügynökséget ezért fel kell hatalmazni arra, hogy pénzügyi támogatást nyújtson a nemzeti fókuszpontoknak, és hozzájáruljon azok hatékony működéséhez többek között azáltal, hogy értékelést készít minden egyes nemzeti fókuszpontról közvetlenül arra vonatkozóan, hogy az miként járul hozzá a kábítószerekkel kapcsolatos koordinált uniós fellépéshez. |
| --- | --- |

(13)

Le kell fektetni az Ügynökség és a nemzeti fókuszpontok közötti, egy egyértelmű és hatékony működési mechanizmusra és szabályrendszerre épülő, a kölcsönös bizalom és a folyamatos párbeszéd által jellemzett kapcsolat alapjait. Az Ügynökséget ezért fel kell hatalmazni arra, hogy pénzügyi támogatást nyújtson a nemzeti fókuszpontoknak, és hozzájáruljon azok hatékony működéséhez többek között azáltal, hogy értékelést készít minden egyes nemzeti fókuszpontról közvetlenül arra vonatkozóan, hogy az miként járul hozzá a kábítószerekkel kapcsolatos koordinált uniós fellépéshez.

| (14) | A kábítószerekkel kapcsolatos hatékony uniós fellépés támogatása és az Ügynökség munkájához való hozzájárulás céljából a nemzeti fókuszpontoknak többek között koordinációs szerepet kell betölteniük a kábítószerekkel kapcsolatos koherens adatgyűjtés és nyomon követés, az Ügynökséggel való kommunikáció és a tényeken alapuló döntéshozatal előmozdítása biztosításával, a kábítószerhelyzetre vonatkozó ágazatközi és átfogó nemzeti megközelítés – beleértve az új tendenciákra és kihívásokra vonatkozó valamennyi releváns információt – biztosításával, valamint a vonatkozó mutatók kidolgozásához való hozzájárulással kapcsolatos tevékenységekben. Emellett a nemzeti hatáskörökkel összhangban a nemzeti fókuszpontoknak kulcsszerepet kell betölteniük a tényeken alapuló döntéshozatal előmozdításában és támogatásában, az együttműködési rendszerek támogatásában, az érintett érdekelt felek információs igényeinek felmérésében, valamint a kábítószerekkel kapcsolatos nemzeti információforrások naprakész jegyzékének összeállításában. |
| --- | --- |

(14)

A kábítószerekkel kapcsolatos hatékony uniós fellépés támogatása és az Ügynökség munkájához való hozzájárulás céljából a nemzeti fókuszpontoknak többek között koordinációs szerepet kell betölteniük a kábítószerekkel kapcsolatos koherens adatgyűjtés és nyomon követés, az Ügynökséggel való kommunikáció és a tényeken alapuló döntéshozatal előmozdítása biztosításával, a kábítószerhelyzetre vonatkozó ágazatközi és átfogó nemzeti megközelítés – beleértve az új tendenciákra és kihívásokra vonatkozó valamennyi releváns információt – biztosításával, valamint a vonatkozó mutatók kidolgozásához való hozzájárulással kapcsolatos tevékenységekben. Emellett a nemzeti hatáskörökkel összhangban a nemzeti fókuszpontoknak kulcsszerepet kell betölteniük a tényeken alapuló döntéshozatal előmozdításában és támogatásában, az együttműködési rendszerek támogatásában, az érintett érdekelt felek információs igényeinek felmérésében, valamint a kábítószerekkel kapcsolatos nemzeti információforrások naprakész jegyzékének összeállításában.

| (15) | A mennyiségi és a minőségi adatgyűjtés és információcsere megkönnyítése és strukturálása, valamint egy valós idejű nyomon követést lehetővé tevő integrált és interoperábilis nyomonkövetési rendszer létrehozásának támogatása érdekében az Ügynökségnek ki kell fejlesztenie és alkalmaznia kell a feladatainak ellátásához szükséges megfelelő digitális megoldásokat. |
| --- | --- |

(15)

A mennyiségi és a minőségi adatgyűjtés és információcsere megkönnyítése és strukturálása, valamint egy valós idejű nyomon követést lehetővé tevő integrált és interoperábilis nyomonkövetési rendszer létrehozásának támogatása érdekében az Ügynökségnek ki kell fejlesztenie és alkalmaznia kell a feladatainak ellátásához szükséges megfelelő digitális megoldásokat.

| (16) | Annak lehetővé tétele érdekében, hogy az Ügynökség jobban fel tudja használni a rendelkezésére álló információkat, például hogy proaktívabb intézkedéseket – többek között fenyegetettségértékeléseket, stratégiai hírszerzési jelentéseket és riasztásokat – alkalmazzon, valamint hogy javuljon az Unió jövőbeli fejleményekre való felkészültsége, az EMCDDA-éhoz képest meg kell erősíteni az Ügynökség nyomonkövetési és elemzési kapacitását. |
| --- | --- |

(16)

Annak lehetővé tétele érdekében, hogy az Ügynökség jobban fel tudja használni a rendelkezésére álló információkat, például hogy proaktívabb intézkedéseket – többek között fenyegetettségértékeléseket, stratégiai hírszerzési jelentéseket és riasztásokat – alkalmazzon, valamint hogy javuljon az Unió jövőbeli fejleményekre való felkészültsége, az EMCDDA-éhoz képest meg kell erősíteni az Ügynökség nyomonkövetési és elemzési kapacitását.

| (17) | Az Unió felkészültségének javítása érdekében holisztikus képet kell alkotni a kábítószer-jelenség lehetséges jövőbeli fejleményeiről. Annak érdekében, hogy felkészüljön és a szakpolitikai döntéshozók számára jobb eszközöket biztosítson az ilyen jövőbeli fejlemények tekintetében, az Ügynökségnek rendszeres előrejelzési vizsgálatokat kell végeznie, figyelembe véve a megatrendeket – azaz azokat a hosszú távú hajtóerőket, amelyek jelenleg megfigyelhetők és nagy valószínűséggel jelentős hatással lesznek a jövőre –, azzal a céllal, hogy azonosítani lehessen a kábítószerekkel kapcsolatos problémákra való reagálás új kihívásait és lehetőségeit. |
| --- | --- |

(17)

Az Unió felkészültségének javítása érdekében holisztikus képet kell alkotni a kábítószer-jelenség lehetséges jövőbeli fejleményeiről. Annak érdekében, hogy felkészüljön és a szakpolitikai döntéshozók számára jobb eszközöket biztosítson az ilyen jövőbeli fejlemények tekintetében, az Ügynökségnek rendszeres előrejelzési vizsgálatokat kell végeznie, figyelembe véve a megatrendeket – azaz azokat a hosszú távú hajtóerőket, amelyek jelenleg megfigyelhetők és nagy valószínűséggel jelentős hatással lesznek a jövőre –, azzal a céllal, hogy azonosítani lehessen a kábítószerekkel kapcsolatos problémákra való reagálás új kihívásait és lehetőségeit.

| (18) | A kábítószer-jelenség egyre inkább a technológián alapul, amint az a Covid19-világjárvány során megmutatkozott, amikor a kábítószer-forgalmazást megkönnyítő új technológiák nagyobb mértékű alkalmazását figyelték meg. Becslések szerint a Darknet piacokon az ajánlatok mintegy kétharmada kábítószerrel kapcsolatos. A kábítószer-kereskedelem különböző platformok, többek között közösségimédia-hálózatok és mobilalkalmazások felhasználásával zajlik. Ezt a fejleményt a kábítószer-jelenségre való válaszlépések is tükrözik, mivel egyre gyakoribb az internetes kommunikáció és az online intézkedések, többek között a mobilalkalmazások és az e-egészségügyi intézkedések használata. Ezeket a fejleményeket az Ügynökségnek – más érintett uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel együtt és elkerülve a párhuzamos erőfeszítéseket – a kábítószer-jelenségre vonatkozó holisztikus megközelítése részeként nyomon kell követnie. |
| --- | --- |

(18)

A kábítószer-jelenség egyre inkább a technológián alapul, amint az a Covid19-világjárvány során megmutatkozott, amikor a kábítószer-forgalmazást megkönnyítő új technológiák nagyobb mértékű alkalmazását figyelték meg. Becslések szerint a Darknet piacokon az ajánlatok mintegy kétharmada kábítószerrel kapcsolatos. A kábítószer-kereskedelem különböző platformok, többek között közösségimédia-hálózatok és mobilalkalmazások felhasználásával zajlik. Ezt a fejleményt a kábítószer-jelenségre való válaszlépések is tükrözik, mivel egyre gyakoribb az internetes kommunikáció és az online intézkedések, többek között a mobilalkalmazások és az e-egészségügyi intézkedések használata. Ezeket a fejleményeket az Ügynökségnek – más érintett uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel együtt és elkerülve a párhuzamos erőfeszítéseket – a kábítószer-jelenségre vonatkozó holisztikus megközelítése részeként nyomon kell követnie.

| (19) | Az Unió-szerte népegészségügyi és társadalmi kockázatokat hordozó új pszichoaktív anyagokat megfelelően kell kezelni. Ezért nyomon kell követni az új pszichoaktív anyagokat, és a gyors válaszlépések érdekében fenn kell tartani az 1920/2006/EK rendelet alapján létrehozott riasztási rendszert. Az említett rendeletnek az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcserére és riasztási rendszerre – többek között az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó előkészítő jelentésekre és kockázatértékelésekre – vonatkozó rendelkezései a közelmúltban módosításra kerültek és ebben a rendeletben változatlanul fenn kell maradniuk. |
| --- | --- |

(19)

Az Unió-szerte népegészségügyi és társadalmi kockázatokat hordozó új pszichoaktív anyagokat megfelelően kell kezelni. Ezért nyomon kell követni az új pszichoaktív anyagokat, és a gyors válaszlépések érdekében fenn kell tartani az 1920/2006/EK rendelet alapján létrehozott riasztási rendszert. Az említett rendeletnek az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információcserére és riasztási rendszerre – többek között az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó előkészítő jelentésekre és kockázatértékelésekre – vonatkozó rendelkezései a közelmúltban módosításra kerültek és ebben a rendeletben változatlanul fenn kell maradniuk.

| (20) | Az Ügynökség által végzett megerősített nyomon követés és az új pszichoaktív anyagok kockázatértékelése során szerzett tapasztalatok alapján az Ügynökségnek általános egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékelési kapacitást kell kialakítania. Nagyobb kapacitásra van szükség az új veszélyek proaktív és gyors azonosításához és az ellenintézkedések kidolgozásának elősegítéséhez, mivel a kábítószer-jelenség jelenlegi dinamikus jellege miatt a kapcsolódó kihívások gyorsan átterjedhetnek a határokon túlra. |
| --- | --- |

(20)

Az Ügynökség által végzett megerősített nyomon követés és az új pszichoaktív anyagok kockázatértékelése során szerzett tapasztalatok alapján az Ügynökségnek általános egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékelési kapacitást kell kialakítania. Nagyobb kapacitásra van szükség az új veszélyek proaktív és gyors azonosításához és az ellenintézkedések kidolgozásának elősegítéséhez, mivel a kábítószer-jelenség jelenlegi dinamikus jellege miatt a kapcsolódó kihívások gyorsan átterjedhetnek a határokon túlra.

| (21) | mivel a veszélyes anyagok és bizonyos fogyasztási szokások károsíthatják az egészséget, az Ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy a vonatkozó nemzeti riasztási rendszerekhez képest kiegészítő jelleggel, azok sérelme nélkül riasztást adjon ki. E funkció támogatása érdekében az Ügynökségnek ki kell dolgoznia egy olyan európai kábítószerügyi riasztási rendszert, amely a nemzeti hatóságok számára hozzáférhető. Ennek a rendszernek elő kell segítenie a gyors információcserét, amelyhez gyors intézkedésekre lehet szükség az egészség és a társadalmi szempontok megóvása, valamint a biztonság és védelem érdekében. Az Ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy az e rendeletben megállapított feltételek mellett riasztási rendszert alakítson ki annak érdekében, hogy az azonosított kockázatokra vonatkozó információkat elérhetővé tegyék a valamely konkrét kábítószert használó vagy potenciálisan használó emberek számára. |
| --- | --- |

(21)

mivel a veszélyes anyagok és bizonyos fogyasztási szokások károsíthatják az egészséget, az Ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy a vonatkozó nemzeti riasztási rendszerekhez képest kiegészítő jelleggel, azok sérelme nélkül riasztást adjon ki. E funkció támogatása érdekében az Ügynökségnek ki kell dolgoznia egy olyan európai kábítószerügyi riasztási rendszert, amely a nemzeti hatóságok számára hozzáférhető. Ennek a rendszernek elő kell segítenie a gyors információcserét, amelyhez gyors intézkedésekre lehet szükség az egészség és a társadalmi szempontok megóvása, valamint a biztonság és védelem érdekében. Az Ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy az e rendeletben megállapított feltételek mellett riasztási rendszert alakítson ki annak érdekében, hogy az azonosított kockázatokra vonatkozó információkat elérhetővé tegyék a valamely konkrét kábítószert használó vagy potenciálisan használó emberek számára.

| (22) | A kábítószer-prekurzorok az olyan kábítószerek előállításához szükséges anyagok, mint például az amfetaminok, a kokain és a heroin. Mivel az Unióban egyre nagyobb mértéket ölt az illegális kábítószer-előállítás, meg kell erősíteni a kábítószer-prekurzorok legális csatornákról illegális kábítószer-előállításra való eltérítésének és tiltott kereskedelmének megelőzését. Ezen erőfeszítés támogatása érdekében az Ügynökségnek szerepet kell kapnia a kábítószer-prekurzorok eltérítésének és tiltott kereskedelmének nyomon követésében, és segítenie kell a Bizottságot a kábítószer-prekurzorokra vonatkozó uniós jog végrehajtásában. |
| --- | --- |

(22)

A kábítószer-prekurzorok az olyan kábítószerek előállításához szükséges anyagok, mint például az amfetaminok, a kokain és a heroin. Mivel az Unióban egyre nagyobb mértéket ölt az illegális kábítószer-előállítás, meg kell erősíteni a kábítószer-prekurzorok legális csatornákról illegális kábítószer-előállításra való eltérítésének és tiltott kereskedelmének megelőzését. Ezen erőfeszítés támogatása érdekében az Ügynökségnek szerepet kell kapnia a kábítószer-prekurzorok eltérítésének és tiltott kereskedelmének nyomon követésében, és segítenie kell a Bizottságot a kábítószer-prekurzorokra vonatkozó uniós jog végrehajtásában.

| (23) | mivel egyre nagyobb szükség van igazságügyi és toxikológiai adatokra és szakértelemre, valamint a tagállami laboratóriumok közötti jobb koordinációra, létre kell hozni a kábítószerek és a kábítószer-fogyasztással összefüggő ártalmak területén jártas igazságügyi és toxikológiai laboratóriumok hálózatát. Ennek a hálózatnak lehetővé kell tennie az Ügynökség számára a releváns információkhoz való hozzáférést, növelnie kell az Ügynökség kapacitásait az említett területen, és támogatnia kell a tagállamok érintett laboratóriumai közötti tudásmegosztást, anélkül, hogy ezzel az Ügynökségnek a saját laboratóriumának létrehozásával és működtetésével kapcsolatban magas költségei merülnének fel. |
| --- | --- |

(23)

mivel egyre nagyobb szükség van igazságügyi és toxikológiai adatokra és szakértelemre, valamint a tagállami laboratóriumok közötti jobb koordinációra, létre kell hozni a kábítószerek és a kábítószer-fogyasztással összefüggő ártalmak területén jártas igazságügyi és toxikológiai laboratóriumok hálózatát. Ennek a hálózatnak lehetővé kell tennie az Ügynökség számára a releváns információkhoz való hozzáférést, növelnie kell az Ügynökség kapacitásait az említett területen, és támogatnia kell a tagállamok érintett laboratóriumai közötti tudásmegosztást, anélkül, hogy ezzel az Ügynökségnek a saját laboratóriumának létrehozásával és működtetésével kapcsolatban magas költségei merülnének fel.

| (24) | Az igazságügyi és toxikológiai laboratóriumok hálózatának reprezentatívnak kell lennie a tagállamok tekintetében, ezért minden tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy legfeljebb három, toxikológiai és kriminalisztikai szakértelemmel rendelkező laboratóriumot jelöljenek ki a hálózatba. A lehető legszélesebb körű lefedettség biztosítása érdekében az Ügynökség munkája szempontjából releváns egyéb laboratóriumok – többek között a Vámlaboratóriumok Európai Hálózata – szakértői számára is lehetőséget kell biztosítani a hálózatban való részvételre. Ez az együttműködés lehetővé tenné az érintett laboratóriumok számára, hogy különböző területeken tanuljanak egymástól, támogatná az érintett laboratóriumok közötti információcserét és csökkentené az egyes laboratóriumok költségeit. |
| --- | --- |

(24)

Az igazságügyi és toxikológiai laboratóriumok hálózatának reprezentatívnak kell lennie a tagállamok tekintetében, ezért minden tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy legfeljebb három, toxikológiai és kriminalisztikai szakértelemmel rendelkező laboratóriumot jelöljenek ki a hálózatba. A lehető legszélesebb körű lefedettség biztosítása érdekében az Ügynökség munkája szempontjából releváns egyéb laboratóriumok – többek között a Vámlaboratóriumok Európai Hálózata – szakértői számára is lehetőséget kell biztosítani a hálózatban való részvételre. Ez az együttműködés lehetővé tenné az érintett laboratóriumok számára, hogy különböző területeken tanuljanak egymástól, támogatná az érintett laboratóriumok közötti információcserét és csökkentené az egyes laboratóriumok költségeit.

| (25) | Az Ügynökség megbízatása körébe tartozó területre vonatkozó ismeretek bővítése és a tagállamok támogatása érdekében az Ügynökségnek olyan releváns projekteket kell azonosítania és finanszíroznia, mint például az új kábítószerekre vonatkozó referenciaszabványok létrehozása, toxikológiai vagy gyógyszerészeti vizsgálatok kidolgozása, innovatív kutatási megközelítések végrehajtása, valamint kábítószerprofil-alkotás. Az Ügynökség által finanszírozott projekteket bele kell foglalni az Ügynökség konszolidált éves tevékenységi jelentésébe, és közzé kell tenni azokat. |
| --- | --- |

(25)

Az Ügynökség megbízatása körébe tartozó területre vonatkozó ismeretek bővítése és a tagállamok támogatása érdekében az Ügynökségnek olyan releváns projekteket kell azonosítania és finanszíroznia, mint például az új kábítószerekre vonatkozó referenciaszabványok létrehozása, toxikológiai vagy gyógyszerészeti vizsgálatok kidolgozása, innovatív kutatási megközelítések végrehajtása, valamint kábítószerprofil-alkotás. Az Ügynökség által finanszírozott projekteket bele kell foglalni az Ügynökség konszolidált éves tevékenységi jelentésébe, és közzé kell tenni azokat.

| (26) | Az Ügynökség hozzá tud majd férni az ahhoz szükséges adatokhoz és meg tudja szerezni az ahhoz szükséges tudományos tapasztalatokat, hogy tényeken alapuló beavatkozásokat és bevált gyakorlatokat dolgozzon ki és mozdítson elő, hogy felhívja a figyelmet a kábítószerek káros hatásaira, a megelőzésre, a kockázat- és ártalomcsökkentő intézkedésekre, a kezelésre, az ellátásra, a rehabilitációra és a felépülésre, valamint adott esetben a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő megközelítést alkalmazzon és figyelembe vegye az életkori dimenziót. Az Ügynökségnek elő kell mozdítania a kábítószer-megelőzésre vonatkozó meglévő minőségügyi standardok (európai kábítószer-prevenciós minőségi standardok) és egy olyan program (az Európai Unió megelőzési programja) megvalósítását és aktualizálását, amelynek segítségével a döntéshozók és a szakpolitikai döntéshozók megismerhetik a leghatékonyabb, tényeken alapuló, megelőzést célzó beavatkozásokat és megközelítéseket, beleértve azt is, hogy miként lehet elérni a népesség magas kockázatú csoportjait. |
| --- | --- |

(26)

Az Ügynökség hozzá tud majd férni az ahhoz szükséges adatokhoz és meg tudja szerezni az ahhoz szükséges tudományos tapasztalatokat, hogy tényeken alapuló beavatkozásokat és bevált gyakorlatokat dolgozzon ki és mozdítson elő, hogy felhívja a figyelmet a kábítószerek káros hatásaira, a megelőzésre, a kockázat- és ártalomcsökkentő intézkedésekre, a kezelésre, az ellátásra, a rehabilitációra és a felépülésre, valamint adott esetben a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő megközelítést alkalmazzon és figyelembe vegye az életkori dimenziót. Az Ügynökségnek elő kell mozdítania a kábítószer-megelőzésre vonatkozó meglévő minőségügyi standardok (európai kábítószer-prevenciós minőségi standardok) és egy olyan program (az Európai Unió megelőzési programja) megvalósítását és aktualizálását, amelynek segítségével a döntéshozók és a szakpolitikai döntéshozók megismerhetik a leghatékonyabb, tényeken alapuló, megelőzést célzó beavatkozásokat és megközelítéseket, beleértve azt is, hogy miként lehet elérni a népesség magas kockázatú csoportjait.

| (27) | Uniós szintű perspektívájából adódóan az Ügynökségnek képesnek kell lennie arra, hogy értékelje a például a megelőzésre – többek között a nemek közötti egyenlőség szempontját és az életkort figyelembe vevő megelőzésre –, a kezelésre, az ártalomcsökkentésre, a felépülésre és az egyéb kapcsolódó intézkedésekre vonatkozó nemzeti intézkedéseket és képzéseket annak megállapítása érdekében, hogy azok tükrözik-e a tudomány aktuális állását és hatékonynak bizonyultak-e. A nemzeti intézkedések kedvező értékelése minőségi védjegyként szolgálhat. |
| --- | --- |

(27)

Uniós szintű perspektívájából adódóan az Ügynökségnek képesnek kell lennie arra, hogy értékelje a például a megelőzésre – többek között a nemek közötti egyenlőség szempontját és az életkort figyelembe vevő megelőzésre –, a kezelésre, az ártalomcsökkentésre, a felépülésre és az egyéb kapcsolódó intézkedésekre vonatkozó nemzeti intézkedéseket és képzéseket annak megállapítása érdekében, hogy azok tükrözik-e a tudomány aktuális állását és hatékonynak bizonyultak-e. A nemzeti intézkedések kedvező értékelése minőségi védjegyként szolgálhat.

| (28) | Tekintettel arra, hogy az Ügynökség uniós szinten egyedülálló helyzetben lesz, ami lehetővé teszi számára az adatok és a bevált gyakorlatok összehasonlítását, az Ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy felajánlja támogatását többek között adott esetben a tagállamok kérésére olyan formában, hogy segíti a nemzeti drogstratégiák Unió-szerte történő strukturáltabb értékelését és kidolgozását. Ezen túlmenően meg kell erősíteni az Ügynökség azon szerepét, hogy képzést és támogatást nyújt a tagállamoknak a minőségügyi standardok és a bevált gyakorlatok végrehajtásához, figyelembe véve az említett területeken a jövőben várhatóan felhalmozódó szakértelmét. |
| --- | --- |

(28)

Tekintettel arra, hogy az Ügynökség uniós szinten egyedülálló helyzetben lesz, ami lehetővé teszi számára az adatok és a bevált gyakorlatok összehasonlítását, az Ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy felajánlja támogatását többek között adott esetben a tagállamok kérésére olyan formában, hogy segíti a nemzeti drogstratégiák Unió-szerte történő strukturáltabb értékelését és kidolgozását. Ezen túlmenően meg kell erősíteni az Ügynökség azon szerepét, hogy képzést és támogatást nyújt a tagállamoknak a minőségügyi standardok és a bevált gyakorlatok végrehajtásához, figyelembe véve az említett területeken a jövőben várhatóan felhalmozódó szakértelmét.

| (29) | A nemzetközi együttműködést az Ügynökség alapvető feladatainak részévé kell tenni, és egyértelműen meg kell állapítani a feladatkörét annak érdekében, hogy teljes mértékben részt vehessen az ilyen tevékenységekben, és reagálhasson a nemzetközi és más szervezetek, valamint a harmadik országok kéréseire. Az Ügynökségnek képesnek kell lennie arra, hogy a Szerződésekkel összhangban megfelelő tudományos és tényeken alapuló eszközöket biztosítson az uniós drogpolitika külső dimenziójának kidolgozásához és végrehajtásához, valamint az Unió multilaterális szintű fontos szerepének betöltéséhez, amivel biztosítható az uniós drogpolitika hatékony és koherens végrehajtása belső és nemzetközi szinten is. Az e területen végzett munkának az Ügynökség nemzetközi együttműködési keretén kell alapulnia, amelynek összhangban kell lennie a Szerződésekkel és a nemzetközi együttműködésre vonatkozó uniós prioritásokkal, és amelyet az ENSZ vonatkozó eszközeinek kell vezérelniük. Az Ügynökségnek rendszeresen felül kell vizsgálnia a nemzetközi együttműködési keretet annak biztosítása érdekében, hogy az megfelelően tükrözze a nemzetközi fejleményeket és prioritásokat. |
| --- | --- |

(29)

A nemzetközi együttműködést az Ügynökség alapvető feladatainak részévé kell tenni, és egyértelműen meg kell állapítani a feladatkörét annak érdekében, hogy teljes mértékben részt vehessen az ilyen tevékenységekben, és reagálhasson a nemzetközi és más szervezetek, valamint a harmadik országok kéréseire. Az Ügynökségnek képesnek kell lennie arra, hogy a Szerződésekkel összhangban megfelelő tudományos és tényeken alapuló eszközöket biztosítson az uniós drogpolitika külső dimenziójának kidolgozásához és végrehajtásához, valamint az Unió multilaterális szintű fontos szerepének betöltéséhez, amivel biztosítható az uniós drogpolitika hatékony és koherens végrehajtása belső és nemzetközi szinten is. Az e területen végzett munkának az Ügynökség nemzetközi együttműködési keretén kell alapulnia, amelynek összhangban kell lennie a Szerződésekkel és a nemzetközi együttműködésre vonatkozó uniós prioritásokkal, és amelyet az ENSZ vonatkozó eszközeinek kell vezérelniük. Az Ügynökségnek rendszeresen felül kell vizsgálnia a nemzetközi együttműködési keretet annak biztosítása érdekében, hogy az megfelelően tükrözze a nemzetközi fejleményeket és prioritásokat.

| (30) | Annak elősegítése érdekében, hogy a biztonsági és az egészségügyi kutatásra irányuló uniós finanszírozás potenciálja maximálisan kiaknázható legyen és e finanszírozás megfeleljen a drogpolitikai szükségleteknek, az Ügynökségnek segítenie kell a Bizottságot a fő kutatási témák azonosításában, valamint az Ügynökség céljait érintő uniós kutatási és innovációs keretprogramok kidolgozásában és végrehajtásában. Amennyiben az Ügynökség segítséget nyújt a Bizottságnak a fő kutatási témák azonosításához vagy egy uniós keretprogram kidolgozásához és végrehajtásához, nem részesülhet finanszírozásban az adott program keretében, és minden szükséges intézkedést meg kell tennie az összeférhetetlenség elkerülése érdekében. Az Ügynökségnek részt kell vennie a kutatással és innovációval foglalkozó uniós szintű kezdeményezésekben annak biztosítása érdekében, hogy kifejlesztésre kerüljenek és rendelkezésre álljanak a tevékenységeihez szükséges technológiák. A tervezett kutatási és innovációs tevékenységeket egy, az Ügynökség többéves és éves munkaprogramját tartalmazó egységes programozási dokumentumban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(30)

Annak elősegítése érdekében, hogy a biztonsági és az egészségügyi kutatásra irányuló uniós finanszírozás potenciálja maximálisan kiaknázható legyen és e finanszírozás megfeleljen a drogpolitikai szükségleteknek, az Ügynökségnek segítenie kell a Bizottságot a fő kutatási témák azonosításában, valamint az Ügynökség céljait érintő uniós kutatási és innovációs keretprogramok kidolgozásában és végrehajtásában. Amennyiben az Ügynökség segítséget nyújt a Bizottságnak a fő kutatási témák azonosításához vagy egy uniós keretprogram kidolgozásához és végrehajtásához, nem részesülhet finanszírozásban az adott program keretében, és minden szükséges intézkedést meg kell tennie az összeférhetetlenség elkerülése érdekében. Az Ügynökségnek részt kell vennie a kutatással és innovációval foglalkozó uniós szintű kezdeményezésekben annak biztosítása érdekében, hogy kifejlesztésre kerüljenek és rendelkezésre álljanak a tevékenységeihez szükséges technológiák. A tervezett kutatási és innovációs tevékenységeket egy, az Ügynökség többéves és éves munkaprogramját tartalmazó egységes programozási dokumentumban kell meghatározni.

| (31) | A Bizottságnak és a tagállamoknak képviseltetniük kell magukat az Ügynökség igazgatótanácsában, hogy hatékonyan felügyeljék annak munkáját. Az igazgatótanács tagjait és póttagjait a releváns vezetői, igazgatási és költségvetési készségeik figyelembevételével kell kinevezni. A póttagoknak az adott tag távollétében tagként kell eljárniuk. A póttagok az adott tag jelenlétében is részt vehetnek az üléseken, amennyiben jelenlétük nem jár többletköltséggel az Ügynökség számára, a szavazásokban azonban nem vehetnek részt. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottságnak és a tagállamoknak képviseltetniük kell magukat az Ügynökség igazgatótanácsában, hogy hatékonyan felügyeljék annak munkáját. Az igazgatótanács tagjait és póttagjait a releváns vezetői, igazgatási és költségvetési készségeik figyelembevételével kell kinevezni. A póttagoknak az adott tag távollétében tagként kell eljárniuk. A póttagok az adott tag jelenlétében is részt vehetnek az üléseken, amennyiben jelenlétük nem jár többletköltséggel az Ügynökség számára, a szavazásokban azonban nem vehetnek részt.

| (32) | Az igazgatótanácsot fel kell ruházni a szükséges hatáskörökkel, különösen a költségvetés, a megfelelő pénzügyi szabályok és tervezési dokumentumok, valamint a konszolidált éves tevékenységi jelentés elfogadása tekintetében. Emellett az Ügynökség független működésének és feddhetetlenségének biztosítása érdekében az igazgatótanácsnak szabályokat kell elfogadnia a tagjait, a felügyelőtestület tagjait, a tudományos bizottság tagjait, a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Információs Hálózatának (a továbbiakban: a Reitox hálózat) tagjait, a kirendelt nemzeti szakértőket és a nem az Ügynökség alkalmazásában álló egyéb alkalmazottakat érintő összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére vonatkozóan. Ennek során fontos, hogy az Ügynökség kellő figyelmet fordítson az említett kérdéssel kapcsolatos ajánlásokra és iránymutatásokra, különösen az európai ombudsman ajánlásaira és iránymutatásaira, valamint a decentralizált uniós ügynökségeken belüli összeférhetetlenség megelőzéséről és kezeléséről szóló, 2013. december 10-i bizottsági iránymutatásokra. Az igazgatótanácsnak kell gyakorolnia a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröket az Ügynökség személyzete – többek között az ügyvezető igazgató – tekintetében. |
| --- | --- |

(32)

Az igazgatótanácsot fel kell ruházni a szükséges hatáskörökkel, különösen a költségvetés, a megfelelő pénzügyi szabályok és tervezési dokumentumok, valamint a konszolidált éves tevékenységi jelentés elfogadása tekintetében. Emellett az Ügynökség független működésének és feddhetetlenségének biztosítása érdekében az igazgatótanácsnak szabályokat kell elfogadnia a tagjait, a felügyelőtestület tagjait, a tudományos bizottság tagjait, a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Információs Hálózatának (a továbbiakban: a Reitox hálózat) tagjait, a kirendelt nemzeti szakértőket és a nem az Ügynökség alkalmazásában álló egyéb alkalmazottakat érintő összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére vonatkozóan. Ennek során fontos, hogy az Ügynökség kellő figyelmet fordítson az említett kérdéssel kapcsolatos ajánlásokra és iránymutatásokra, különösen az európai ombudsman ajánlásaira és iránymutatásaira, valamint a decentralizált uniós ügynökségeken belüli összeférhetetlenség megelőzéséről és kezeléséről szóló, 2013. december 10-i bizottsági iránymutatásokra. Az igazgatótanácsnak kell gyakorolnia a kinevezésre jogosult hatóságra ruházott hatásköröket az Ügynökség személyzete – többek között az ügyvezető igazgató – tekintetében.

| (33) | Fontos, hogy az igazgatótanácsban képviselt valamennyi fél törekedjen arra, hogy megsokszorozza az igazgatótanács munkájában megjelenő és az ahhoz hozzájáruló nézőpontokat és tapasztalatokat, biztosítva ugyanakkor az igazgatótanács munkájának folytonosságát. Valamennyi félnek törekednie kell a nemeknek az igazgatótanácsban való kiegyensúlyozott képviseletére. |
| --- | --- |

(33)

Fontos, hogy az igazgatótanácsban képviselt valamennyi fél törekedjen arra, hogy megsokszorozza az igazgatótanács munkájában megjelenő és az ahhoz hozzájáruló nézőpontokat és tapasztalatokat, biztosítva ugyanakkor az igazgatótanács munkájának folytonosságát. Valamennyi félnek törekednie kell a nemeknek az igazgatótanácsban való kiegyensúlyozott képviseletére.

| (34) | Az igazgatótanácsot egy felügyelőtestületnek kell segítenie határozatainak előkészítése során. Az Ügynökséget az ügyvezető igazgató vezeti. A releváns tudományos kérdéseket illetően az igazgatótanácsot és az ügyvezető igazgatót egy tudományos bizottságnak kell segítenie. |
| --- | --- |

(34)

Az igazgatótanácsot egy felügyelőtestületnek kell segítenie határozatainak előkészítése során. Az Ügynökséget az ügyvezető igazgató vezeti. A releváns tudományos kérdéseket illetően az igazgatótanácsot és az ügyvezető igazgatót egy tudományos bizottságnak kell segítenie.

| (35) | Az ügyvezető igazgatót a Bizottság által szervezett és irányított, nyílt és átlátható kiválasztási eljárást követően az igazgatótanácsnak kell kineveznie. Az EMCDDA ügyvezető igazgatóinak kinevezése során követett gyakorlattal összhangban a Bizottságnak fontolóra kell vennie, hogy az igazgatótanács egy képviselőjét megfigyelőként bevonja a kinevezési eljárásba. Az ügyvezető igazgató kezdeti ötéves hivatali idejének végén a Bizottság által készített értékelésnek részét kell hogy képezzék az igazgatótanács által az ügyvezető igazgató teljesítményéről előzetesen benyújtott információk. |
| --- | --- |

(35)

Az ügyvezető igazgatót a Bizottság által szervezett és irányított, nyílt és átlátható kiválasztási eljárást követően az igazgatótanácsnak kell kineveznie. Az EMCDDA ügyvezető igazgatóinak kinevezése során követett gyakorlattal összhangban a Bizottságnak fontolóra kell vennie, hogy az igazgatótanács egy képviselőjét megfigyelőként bevonja a kinevezési eljárásba. Az ügyvezető igazgató kezdeti ötéves hivatali idejének végén a Bizottság által készített értékelésnek részét kell hogy képezzék az igazgatótanács által az ügyvezető igazgató teljesítményéről előzetesen benyújtott információk.

| (36) | Fontos, hogy az Ügynökség megfelelő forrásokkal rendelkezzen az e rendelet szerinti feladatainak, célkitűzéseinek és feladatköreinek teljesítéséhez, és a küldetésének megfelelő önálló költségvetést kell biztosítani számára. Elsősorban az Unió általános költségvetéséből származó hozzájárulásból kell finanszírozni. Az uniós hozzájárulás és az Unió általános költségvetése terhére nyújtott minden más támogatás tekintetében az uniós költségvetési eljárást kell alkalmazni. Az Ügynökség beszámolóit az Európai Számvevőszéknek kell ellenőriznie. |
| --- | --- |

(36)

Fontos, hogy az Ügynökség megfelelő forrásokkal rendelkezzen az e rendelet szerinti feladatainak, célkitűzéseinek és feladatköreinek teljesítéséhez, és a küldetésének megfelelő önálló költségvetést kell biztosítani számára. Elsősorban az Unió általános költségvetéséből származó hozzájárulásból kell finanszírozni. Az uniós hozzájárulás és az Unió általános költségvetése terhére nyújtott minden más támogatás tekintetében az uniós költségvetési eljárást kell alkalmazni. Az Ügynökség beszámolóit az Európai Számvevőszéknek kell ellenőriznie.

| (37) | A tagállamoknak és más érdekelt feleknek a kábítószer-jelenség megismerésében és kezelésében való további támogatása érdekében be kell vezetni annak lehetőségét, hogy az Ügynökség az e rendeletben meghatározott alapvető feladatain túl – díjfizetés ellenében – további szolgáltatásokat nyújtson. Az Ügynökség által felszámított díjak kiszámítási módszerének átláthatónak kell lennie, és az Ügynökség által felszámított díjaknak fedezniük kell a nyújtott szolgáltatásokhoz kapcsolódó tevékenységek teljes költségét, beleértve a személyzeti és a működési költségeket is. Amennyiben valamely pénzügyi évben díjat számítanak fel, az Ügynökség előzetes beszámolójához csatolni kell az ilyen díjakról szóló jelentést. Az ilyen jelentéseket a Számvevőszék szintén ellenőrzi. Olyan mértékű díjakat kell megállapítani, amelyek elkerülik a hiányt vagy a jelentős többlet felhalmozódását, és ha nem ez a helyzet, felül kell őket vizsgálni. |
| --- | --- |

(37)

A tagállamoknak és más érdekelt feleknek a kábítószer-jelenség megismerésében és kezelésében való további támogatása érdekében be kell vezetni annak lehetőségét, hogy az Ügynökség az e rendeletben meghatározott alapvető feladatain túl – díjfizetés ellenében – további szolgáltatásokat nyújtson. Az Ügynökség által felszámított díjak kiszámítási módszerének átláthatónak kell lennie, és az Ügynökség által felszámított díjaknak fedezniük kell a nyújtott szolgáltatásokhoz kapcsolódó tevékenységek teljes költségét, beleértve a személyzeti és a működési költségeket is. Amennyiben valamely pénzügyi évben díjat számítanak fel, az Ügynökség előzetes beszámolójához csatolni kell az ilyen díjakról szóló jelentést. Az ilyen jelentéseket a Számvevőszék szintén ellenőrzi. Olyan mértékű díjakat kell megállapítani, amelyek elkerülik a hiányt vagy a jelentős többlet felhalmozódását, és ha nem ez a helyzet, felül kell őket vizsgálni.

| (38) | Az ügyvezető igazgatónak az Ügynökség éves jelentését be kell nyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ezenkívül az Európai Parlament és a Tanács számára lehetővé kell tenni, hogy felkérjék az ügyvezető igazgatót arra, hogy számoljon be feladatainak végrehajtásáról. |
| --- | --- |

(38)

Az ügyvezető igazgatónak az Ügynökség éves jelentését be kell nyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ezenkívül az Európai Parlament és a Tanács számára lehetővé kell tenni, hogy felkérjék az ügyvezető igazgatót arra, hogy számoljon be feladatainak végrehajtásáról.

| (39) | Az Ügynökségre alkalmazni kell az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (6). Az Ügynökségnek a lehető legátláthatóbb módon, működési céljának veszélyeztetése nélkül kell végeznie tevékenységét. |
| --- | --- |

(39)

Az Ügynökségre alkalmazni kell az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (6). Az Ügynökségnek a lehető legátláthatóbb módon, működési céljának veszélyeztetése nélkül kell végeznie tevékenységét.

| (40) | Az Ügynökségre alkalmazni kell a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7), valamint az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodást (8), amelyhez az EMCDDA csatlakozott. |
| --- | --- |

(40)

Az Ügynökségre alkalmazni kell a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (7), valamint az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodást (8), amelyhez az EMCDDA csatlakozott.

| (41) | Az Ügynökség különös védelmet igénylő adatokat kezel, elsősorban EU-minősített adatokat és nem minősített érzékeny adatokat. Az Ügynökségnek ezért szabályokat kell kidolgoznia ezen adatok bizalmas jellegére és kezelésére vonatkozóan. Az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó szabályoknak összhangban kell lenniük az (EU, Euratom) 2015/443 (9) és az (EU, Euratom) 2015/444 (10) bizottsági határozattal. Az említett jogi aktusokkal összhangban az Ügynökségnek tartózkodnia kell az érzékeny adatok közzétételétől. Tartózkodnia kell továbbá attól is, hogy nyilvánosságra hozza harmadik felek bizalmas üzleti információit. |
| --- | --- |

(41)

Az Ügynökség különös védelmet igénylő adatokat kezel, elsősorban EU-minősített adatokat és nem minősített érzékeny adatokat. Az Ügynökségnek ezért szabályokat kell kidolgoznia ezen adatok bizalmas jellegére és kezelésére vonatkozóan. Az EU-minősített adatok védelmére vonatkozó szabályoknak összhangban kell lenniük az (EU, Euratom) 2015/443 (9) és az (EU, Euratom) 2015/444 (10) bizottsági határozattal. Az említett jogi aktusokkal összhangban az Ügynökségnek tartózkodnia kell az érzékeny adatok közzétételétől. Tartózkodnia kell továbbá attól is, hogy nyilvánosságra hozza harmadik felek bizalmas üzleti információit.

| (42) | Az Ügynökség teljesítményének ellenőrzése és biztosítása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy megbízatása lehetővé tegye számára a kábítószerpiacok és a szakpolitikák terén bekövetkező fejlemények által szükségessé váló tevékenységek elvégzését, rendszeresen el kell végezni az Ügynökség munkájának külső értékelését, és szükség esetén a megbízatását ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(42)

Az Ügynökség teljesítményének ellenőrzése és biztosítása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy megbízatása lehetővé tegye számára a kábítószerpiacok és a szakpolitikák terén bekövetkező fejlemények által szükségessé váló tevékenységek elvégzését, rendszeresen el kell végezni az Ügynökség munkájának külső értékelését, és szükség esetén a megbízatását ennek megfelelően módosítani kell.

| (43) | Munkaprogramjának végrehajtása során az Ügynökségnek – az alapvető jogok teljeskörű tiszteletben tartásával, a Szerződés vonatkozó rendelkezéseivel és a tagállami hatáskörökkel összhangban – szorosan együtt kell működnie az Unión belüli és kívüli érintett nemzetközi szervezetekkel és más kormányzati és nem kormányzati szervekkel, többek között az érintett szakmai szervekkel, különösen a párhuzamos munkavégzés elkerülése, valamint a megbízatása teljesítéséhez szükséges valamennyi adathoz és eszközhöz való hozzáférés biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(43)

Munkaprogramjának végrehajtása során az Ügynökségnek – az alapvető jogok teljeskörű tiszteletben tartásával, a Szerződés vonatkozó rendelkezéseivel és a tagállami hatáskörökkel összhangban – szorosan együtt kell működnie az Unión belüli és kívüli érintett nemzetközi szervezetekkel és más kormányzati és nem kormányzati szervekkel, többek között az érintett szakmai szervekkel, különösen a párhuzamos munkavégzés elkerülése, valamint a megbízatása teljesítéséhez szükséges valamennyi adathoz és eszközhöz való hozzáférés biztosítása érdekében.

| (44) | Az Ügynökség az EMCDDA helyébe lép és annak jogutódja. Az Ügynökségnek ezért az EMCDDA valamennyi szerződése – ideértve a munkaszerződéseket is – és minden kötelezettsége és vagyontárgya tekintetében annak jogutódjának kell lennie. Az EMCDDA által 2024. július 2. előtt kötött nemzetközi megállapodásoknak hatályban kell maradniuk. |
| --- | --- |

(44)

Az Ügynökség az EMCDDA helyébe lép és annak jogutódja. Az Ügynökségnek ezért az EMCDDA valamennyi szerződése – ideértve a munkaszerződéseket is – és minden kötelezettsége és vagyontárgya tekintetében annak jogutódjának kell lennie. Az EMCDDA által 2024. július 2. előtt kötött nemzetközi megállapodásoknak hatályban kell maradniuk.

| (45) | mivel e rendelet célját – nevezetesen a kábítószer-jelenség kezelésével foglalkozó ügynökség létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(45)

mivel e rendelet célját – nevezetesen a kábítószer-jelenség kezelésével foglalkozó ügynökség létrehozását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat a szubszidiaritásnak az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt elvével összhangban. Az arányosságnak az említett cikkben foglalt elvével összhangban ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Az ügynökség céljai és feladatai

1. cikk

Az Ügynökség létrehozása

(1)   Ez a rendelet létrehozza az Európai Unió Kábítószer-ügynökségét (EUDA) (a továbbiakban: az Ügynökség).

(2)   Az Ügynökség az 1920/2006/EK rendelettel létrehozott, a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontja (EMCDDA) helyébe lép és annak jogutódja.

2. cikk

Jogállás és székhely

(1)   Az Ügynökség jogi személyiséggel rendelkező uniós szerv.

(2)   Az Ügynökséget valamennyi tagállamban a nemzeti jog által a jogi személyeknek biztosított legteljesebb jogképesség illeti meg. Az Ügynökség különösen ingó és ingatlan vagyont szerezhet és idegeníthet el, valamint félként részt vehet bírósági eljárásban.

(3)   Az Ügynökség székhelye Lisszabon (Portugália).

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „kábítószer”: a következők bármelyike:






  a) | az Egyesült Nemzetek 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezményének vagy az Egyesült Nemzetek pszichotrop anyagokról szóló 1971. évi egyezményének hatálya alá tartozó anyag; |
| --- | --- | --- |

1.

„kábítószer”: a következők bármelyike:

a)

az Egyesült Nemzetek 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezményének vagy az Egyesült Nemzetek pszichotrop anyagokról szóló 1971. évi egyezményének hatálya alá tartozó anyag;

| b) | a 2004/757/IB tanácsi kerethatározat (11) mellékletében felsorolt anyagok bármelyike; |
| --- | --- |

b)

a 2004/757/IB tanácsi kerethatározat (11) mellékletében felsorolt anyagok bármelyike;

11

| 2. | „új pszichoaktív anyag”: a 2004/757/IB kerethatározat 1. cikkének 4. pontjában meghatározott új pszichoaktív anyag; |
| --- | --- |

2.

„új pszichoaktív anyag”: a 2004/757/IB kerethatározat 1. cikkének 4. pontjában meghatározott új pszichoaktív anyag;

| 3. | „polidrog-használat”: egy vagy több tiltott vagy legális pszichoaktív anyag vagy anyagtípus – különösen gyógyszerek, alkohol és dohány – kábítószer-használattal egyidejű vagy azt rövid időn belül követő használata; |
| --- | --- |

3.

„polidrog-használat”: egy vagy több tiltott vagy legális pszichoaktív anyag vagy anyagtípus – különösen gyógyszerek, alkohol és dohány – kábítószer-használattal egyidejű vagy azt rövid időn belül követő használata;

| 4. | „kábítószer-prekurzor”: a 273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12) és a 111/2005/EK tanácsi rendeletnek (13) megfelelően ellenőrzött és nyomon követett anyag; |
| --- | --- |

4.

„kábítószer-prekurzor”: a 273/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12) és a 111/2005/EK tanácsi rendeletnek (13) megfelelően ellenőrzött és nyomon követett anyag;

12

13

| 5. | „részt vevő ország”: olyan tagállam vagy harmadik ország, amely e rendelet 54. cikkével összhangban megállapodást kötött az Unióval; |
| --- | --- |

5.

„részt vevő ország”: olyan tagállam vagy harmadik ország, amely e rendelet 54. cikkével összhangban megállapodást kötött az Unióval;

| 6. | „nemzetközi szervezet”: a nemzetközi közjog hatálya alá tartozó szervezet vagy annak alárendelt szervei, vagy olyan egyéb szerv, amelyet két vagy több ország közötti megállapodás hozott létre, vagy amely ilyen megállapodás alapján jött létre; |
| --- | --- |

6.

„nemzetközi szervezet”: a nemzetközi közjog hatálya alá tartozó szervezet vagy annak alárendelt szervei, vagy olyan egyéb szerv, amelyet két vagy több ország közötti megállapodás hozott létre, vagy amely ilyen megállapodás alapján jött létre;

| 7. | „az Egyesült Nemzetek kábítószerekről szóló egyezményei”: az ENSZ 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezménye, a pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi ENSZ-egyezmény, valamint a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni, 1988. évi ENSZ-egyezmény; |
| --- | --- |

7.

„az Egyesült Nemzetek kábítószerekről szóló egyezményei”: az ENSZ 1972. évi jegyzőkönyvvel módosított, 1961. évi Egységes Kábítószer Egyezménye, a pszichotrop anyagokról szóló, 1971. évi ENSZ-egyezmény, valamint a kábítószerek és pszichotrop anyagok tiltott forgalmazása elleni, 1988. évi ENSZ-egyezmény;

| 8. | „az Egyesült Nemzetek rendszere”: az Egyesült Nemzetek kábítószerekről szóló egyezményei által létrehozott ellenőrzési mechanizmus. |
| --- | --- |

8.

„az Egyesült Nemzetek rendszere”: az Egyesült Nemzetek kábítószerekről szóló egyezményei által létrehozott ellenőrzési mechanizmus.

4. cikk

Az Ügynökség általános feladata

(1)   Az Ügynökség:

| a) | uniós szintű tényszerű, tárgyilagos, megbízható és összehasonlítható információkat, korai előrejelzést és kockázatértékelést biztosít az Unió és a tagállamok számára a kábítószerekkel, a kábítószer-használattal, a szerhasználati zavarokkal és a kábítószer-függőséggel, a megelőzéssel, a kezeléssel, az ellátással, a kockázat- és ártalomcsökkentéssel, a rehabilitációval, a társadalmi reintegrációval, a felépüléssel, a kábítószer-piacokkal és -kínálattal – beleértve a tiltott előállítást és kereskedelmet is –, valamint a kábítószerekkel kapcsolatos egyéb releváns kérdésekkel és azok következményeivel kapcsolatban; és |
| --- | --- |

a)

uniós szintű tényszerű, tárgyilagos, megbízható és összehasonlítható információkat, korai előrejelzést és kockázatértékelést biztosít az Unió és a tagállamok számára a kábítószerekkel, a kábítószer-használattal, a szerhasználati zavarokkal és a kábítószer-függőséggel, a megelőzéssel, a kezeléssel, az ellátással, a kockázat- és ártalomcsökkentéssel, a rehabilitációval, a társadalmi reintegrációval, a felépüléssel, a kábítószer-piacokkal és -kínálattal – beleértve a tiltott előállítást és kereskedelmet is –, valamint a kábítószerekkel kapcsolatos egyéb releváns kérdésekkel és azok következményeivel kapcsolatban; és

| b) | megfelelő és konkrét, tényeken alapuló intézkedéseket javasol a kábítószerekkel, a kábítószer-használattal, a szerhasználati zavarokkal és a kábítószer-függőséggel, a megelőzéssel, a kezeléssel, az ellátással, a kockázat- és ártalomcsökkentéssel, a rehabilitációval, a társadalmi reintegrációval, a felépüléssel, a kábítószer-piacokkal és -kínálattal – beleértve a tiltott előállítást és kereskedelmet is –, valamint a kábítószerekkel kapcsolatos egyéb releváns kérdések és azok következményei hatékony és időben történő kezelésének módjaira vonatkozóan. |
| --- | --- |

b)

megfelelő és konkrét, tényeken alapuló intézkedéseket javasol a kábítószerekkel, a kábítószer-használattal, a szerhasználati zavarokkal és a kábítószer-függőséggel, a megelőzéssel, a kezeléssel, az ellátással, a kockázat- és ártalomcsökkentéssel, a rehabilitációval, a társadalmi reintegrációval, a felépüléssel, a kábítószer-piacokkal és -kínálattal – beleértve a tiltott előállítást és kereskedelmet is –, valamint a kábítószerekkel kapcsolatos egyéb releváns kérdések és azok következményei hatékony és időben történő kezelésének módjaira vonatkozóan.

(2)   Feladatainak ellátása során az Ügynökség biztosítja az alapvető jogok és az adatvédelmi szabályok teljeskörű tiszteletben tartását, és tényeken alapuló, integrált, kiegyensúlyozott és multidiszciplináris megközelítést alkalmaz a kábítószer-jelenséggel kapcsolatban. E megközelítésnek ki kell terjednie az emberi jogokra, a nemi szempontokra és a nemek közötti egyenlőtlenséggel kapcsolatos szempontokra, az életkorral kapcsolatos szempontokra, az egészségügyi szempontokra és az egészség terén megvalósuló egyenlőségre, valamint a szociális szempontokra.

5. cikk

Különös feladatok

(1)   A 4. cikk (1) bekezdésében meghatározott általános feladat végrehajtása érdekében az Ügynökség a következő különös feladatokat látja el:

| a) | nyomonkövetési feladatok, amelyek a következőket foglalják magukban:






  i. | információknak és adatoknak a 6. cikk (1) bekezdése szerinti gyűjtése és elemzése; |
| --- | --- | --- |

a)

nyomonkövetési feladatok, amelyek a következőket foglalják magukban:

i.

információknak és adatoknak a 6. cikk (1) bekezdése szerinti gyűjtése és elemzése;

| ii. | információknak, adatoknak, valamint elemzések eredményeinek a 6. cikk (5) bekezdése szerinti terjesztése; és |
| --- | --- |

ii.

információknak, adatoknak, valamint elemzések eredményeinek a 6. cikk (5) bekezdése szerinti terjesztése; és

| iii. | a kábítószer-jelenségnek a 7. cikk szerinti nyomon követése, beleértve annak egészségügyi, emberi jogi, társadalmi, biztonsági és védelmi szempontjait is; |
| --- | --- |

iii.

a kábítószer-jelenségnek a 7. cikk szerinti nyomon követése, beleértve annak egészségügyi, emberi jogi, társadalmi, biztonsági és védelmi szempontjait is;

| b) | felkészültségi feladatok, amelyek a következőket foglalják magukban:






  i. | az új pszichoaktív anyagokkal kapcsolatos információcsere és korai jelzőrendszer – beleértve az előkészítő jelentések és kockázatértékelések elkészítését is – a 8–11. cikkben foglaltak szerint; |
| --- | --- | --- |

b)

felkészültségi feladatok, amelyek a következőket foglalják magukban:

i.

az új pszichoaktív anyagokkal kapcsolatos információcsere és korai jelzőrendszer – beleértve az előkészítő jelentések és kockázatértékelések elkészítését is – a 8–11. cikkben foglaltak szerint;

| ii. | a 12. cikk szerinti egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékelés és felkészültség; |
| --- | --- |

ii.

a 12. cikk szerinti egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékelés és felkészültség;

| iii. | a 13. cikk szerinti európai kábítószerügyi riasztási rendszer létrehozása és működtetése; |
| --- | --- |

iii.

a 13. cikk szerinti európai kábítószerügyi riasztási rendszer létrehozása és működtetése;

| iv. | a kábítószer-prekurzorok eltérítésével és tiltott kereskedelmével kapcsolatos fejlemények nyomon követése, valamint hozzájárulás a kábítószer-prekurzorokra vonatkozó uniós jog végrehajtásához, a 14. cikkben foglaltak szerint; |
| --- | --- |

iv.

a kábítószer-prekurzorok eltérítésével és tiltott kereskedelmével kapcsolatos fejlemények nyomon követése, valamint hozzájárulás a kábítószer-prekurzorokra vonatkozó uniós jog végrehajtásához, a 14. cikkben foglaltak szerint;

| v. | igazságügyi és toxikológiai laboratóriumok hálózatának létrehozása és működtetése a 15. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

v.

igazságügyi és toxikológiai laboratóriumok hálózatának létrehozása és működtetése a 15. cikknek megfelelően;

| c) | kompetenciafejlesztési feladatok, amelyek a következőket foglalják magukban:






  i. | tényeken alapuló beavatkozásoknak, bevált gyakorlatoknak és ismeretterjesztő tevékenységeknek a 16. cikk szerinti kidolgozása és előmozdítása; |
| --- | --- | --- |

c)

kompetenciafejlesztési feladatok, amelyek a következőket foglalják magukban:

i.

tényeken alapuló beavatkozásoknak, bevált gyakorlatoknak és ismeretterjesztő tevékenységeknek a 16. cikk szerinti kidolgozása és előmozdítása;

| ii. | a nemzeti intézkedéseknek a 17. cikk szerinti értékelése; |
| --- | --- |

ii.

a nemzeti intézkedéseknek a 17. cikk szerinti értékelése;

| iii. | támogatás nyújtása a tagállamoknak a 18. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

iii.

támogatás nyújtása a tagállamoknak a 18. cikkel összhangban;

| iv. | képzés nyújtása a 19. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

iv.

képzés nyújtása a 19. cikkel összhangban;

| v. | nemzetközi együttműködés és technikai segítségnyújtás a 20. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

v.

nemzetközi együttműködés és technikai segítségnyújtás a 20. cikknek megfelelően;

| vi. | a 21. cikk szerinti kutatási és innovációs tevékenységek. |
| --- | --- |

vi.

a 21. cikk szerinti kutatási és innovációs tevékenységek.

(2)   Az Ügynökség a részt vevő országok illetékes hatóságaival és szervezeteivel konzultálva és együttműködve létrehozza és koordinálja a 32. cikkben említett Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Információs Hálózatát (a továbbiakban: a Reitox hálózat).

(3)   Az Ügynökség átlátható, objektív, pártatlan és tudományosan megalapozott módon jár el az (1) bekezdésben meghatározott különös feladatok végrehajtása során.

(4)   Az Ügynökség a tevékenységi területein támogatja és javítja a nemzeti és az uniós intézkedések közötti koordinációt. Az Ügynökség elősegíti a döntéshozók, a kutatók, a szakértők és a kormányzati és nem kormányzati szervezeteknél a kábítószerekkel kapcsolatos kérdésekkel foglalkozók közötti információcserét.

(5)   Az Ügynökség adott esetben támogatja a Bizottságot, a tagállamokat és a kábítószerekkel kapcsolatos alkalmazandó uniós stratégiai dokumentumokban azonosított egyéb érintett érdekelt feleket az említett stratégiai dokumentumok végrehajtásában.

(6)   Az (1) bekezdésben meghatározott különös feladatok végrehajtása során az Ügynökség

| a) | szakértői találkozókat szervezhet; |
| --- | --- |

a)

szakértői találkozókat szervezhet;

| b) | ad hoc munkacsoportokat hozhat létre; és |
| --- | --- |

b)

ad hoc munkacsoportokat hozhat létre; és

| c) | szükség szerint projekteket finanszírozhat. |
| --- | --- |

c)

szükség szerint projekteket finanszírozhat.

Amennyiben az Ügynökség az első albekezdés alapján találkozókat szervez, munkacsoportokat hoz létre vagy projekteket finanszíroz, ezekről folyamatosan tájékoztatja a Reitox hálózatot.

(7)   Annak érdekében, hogy a lehető leghatékonyabban tudja nyomon követni és értékelni a kábítószer-jelenséget, valamint hogy a lehető leghatékonyabban tudjon reagálni arra, az Ügynökség az (1) bekezdésben meghatározott különös feladatok végrehajtása során aktívan együttműködik az érintett érdekelt felekkel, beleértve a következőket:

| a) | az egyéb érintett uniós szervek, hivatalok és ügynökségek – megbízatásuk kereteinek tiszteletben tartása mellett –, különösen az Europol, az Európai Uniónak az (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) létrehozott Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust), az Európai Uniónak a 168/2007/EK tanácsi rendelettel (15) létrehozott Alapjogi Ügynöksége, az Európai Uniónak az (EU) 2015/2219 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) létrehozott Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL), a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (17) létrehozott Európai Gyógyszerügynökség, a 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) létrehozott Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ, valamint az (EU) 2019/127 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) létrehozott Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound); |
| --- | --- |

a)

az egyéb érintett uniós szervek, hivatalok és ügynökségek – megbízatásuk kereteinek tiszteletben tartása mellett –, különösen az Europol, az Európai Uniónak az (EU) 2018/1727 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (14) létrehozott Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust), az Európai Uniónak a 168/2007/EK tanácsi rendelettel (15) létrehozott Alapjogi Ügynöksége, az Európai Uniónak az (EU) 2015/2219 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) létrehozott Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL), a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (17) létrehozott Európai Gyógyszerügynökség, a 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (18) létrehozott Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ, valamint az (EU) 2019/127 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (19) létrehozott Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound);

| b) | egyéb nemzetközi szervek, hivatalok és ügynökségek, különösen az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC), az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa és a Nemzetközi Kábítószer-ellenőrző Szerv (INCB); valamint |
| --- | --- |

b)

egyéb nemzetközi szervek, hivatalok és ügynökségek, különösen az ENSZ Kábítószer- és Bűnügyi Hivatala (UNODC), az ENSZ Gazdasági és Szociális Tanácsa és a Nemzetközi Kábítószer-ellenőrző Szerv (INCB); valamint

| c) | a tudományos közösség és a civil társadalmi szervezetek. |
| --- | --- |

c)

a tudományos közösség és a civil társadalmi szervezetek.

(8)   Az Ügynökség saját kezdeményezésére kommunikációs tevékenységeket folytat a megbízatása körébe tartozó területeken. Az erőforrások kommunikációs tevékenységekhez való hozzárendelése nem befolyásolhatja hátrányosan az (1) bekezdésben meghatározott különös feladatok eredményes végrehajtását. Az Ügynökség a kommunikációs tevékenységeket az igazgatótanács által elfogadott, vonatkozó kommunikációs stratégiákkal és információterjesztési tervekkel összhangban hajtja végre. Az Ügynökség az érintett érdekelt feleket – többek között a tudományos közösséget és a civil társadalmi szervezeteket – is bevonhatja e stratégiák és tervek kidolgozásába.

II. FEJEZET

Nyomon követés

6. cikk

Információk és adatok gyűjtése és terjesztése

(1)   Az Ügynökség:

| a) | összegyűjti a releváns információkat és adatokat, beleértve a nemzeti fókuszpontok által közölt, kutatásból származó, nyílt forrásokból rendelkezésre álló információkat és adatokat, valamint az Uniós forrásokból, nem kormányzati forrásokból és illetékes nemzetközi szervezetektől és szervektől származó információkat és adatokat is; |
| --- | --- |

a)

összegyűjti a releváns információkat és adatokat, beleértve a nemzeti fókuszpontok által közölt, kutatásból származó, nyílt forrásokból rendelkezésre álló információkat és adatokat, valamint az Uniós forrásokból, nem kormányzati forrásokból és illetékes nemzetközi szervezetektől és szervektől származó információkat és adatokat is;

| b) | összegyűjti a 7. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti polidrog-használat és annak következményei nyomon követéséhez szükséges információkat és adatokat; |
| --- | --- |

b)

összegyűjti a 7. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti polidrog-használat és annak következményei nyomon követéséhez szükséges információkat és adatokat;

| c) | az Europollal együttműködésben összegyűjti a nemzeti fókuszpontoktól az új pszichoaktív anyagokra vonatkozóan rendelkezésre álló információkat és adatokat, és ezeket az információkat indokolatlan késedelem nélkül közli a nemzeti fókuszpontokkal és az Europol nemzeti egységekkel, valamint a Bizottsággal; |
| --- | --- |

c)

az Europollal együttműködésben összegyűjti a nemzeti fókuszpontoktól az új pszichoaktív anyagokra vonatkozóan rendelkezésre álló információkat és adatokat, és ezeket az információkat indokolatlan késedelem nélkül közli a nemzeti fókuszpontokkal és az Europol nemzeti egységekkel, valamint a Bizottsággal;

| d) | gyűjti és elemzi a kábítószer-prekurzorokra, valamint azok eltérítésére és tiltott kereskedelmére vonatkozó információkat és adatokat; |
| --- | --- |

d)

gyűjti és elemzi a kábítószer-prekurzorokra, valamint azok eltérítésére és tiltott kereskedelmére vonatkozó információkat és adatokat;

| e) | a feladatai ellátásához szükséges kutatási és nyomonkövetési tanulmányokat, felméréseket, megvalósíthatósági tanulmányokat és próbaprojekteket végez és rendel meg; |
| --- | --- |

e)

a feladatai ellátásához szükséges kutatási és nyomonkövetési tanulmányokat, felméréseket, megvalósíthatósági tanulmányokat és próbaprojekteket végez és rendel meg;

| f) | biztosítja – mutatóknak és nem kötelező közös előírásoknak a nemzeti fókuszpontokkal együttműködésben történő megállapítása révén – az információk és adatok uniós szintű összehasonlíthatóságának, tárgyilagosságának és megbízhatóságának javítását a tagállamok és az Unió által alkalmazott mérési módszerek egységesebbé tétele érdekében; az Ügynökség javasolhatja az ilyen nem kötelező közös előírásoknak való megfelelést. |
| --- | --- |

f)

biztosítja – mutatóknak és nem kötelező közös előírásoknak a nemzeti fókuszpontokkal együttműködésben történő megállapítása révén – az információk és adatok uniós szintű összehasonlíthatóságának, tárgyilagosságának és megbízhatóságának javítását a tagállamok és az Unió által alkalmazott mérési módszerek egységesebbé tétele érdekében; az Ügynökség javasolhatja az ilyen nem kötelező közös előírásoknak való megfelelést.

| g) | az értesítések megkönnyítése és a szükségtelen tagállami terhek elkerülése érdekében szorosan együttműködik a megfelelő uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, valamint nemzetközi szervezetekkel és szervekkel, különösen az UNODC-vel és az INCB-vel. |
| --- | --- |

g)

az értesítések megkönnyítése és a szükségtelen tagállami terhek elkerülése érdekében szorosan együttműködik a megfelelő uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, valamint nemzetközi szervezetekkel és szervekkel, különösen az UNODC-vel és az INCB-vel.

(2)   Az Ügynökség a nemzeti fókuszpontokon keresztül összegyűjti a vonatkozó nemzeti adatokat. Az Ügynökség és a nemzeti fókuszpontok az adatgyűjtést megelőzően megvitatják a nemzeti jelentéscsomagot és arról megállapodásra jutnak. Az Ügynökség a tagállami adatok tekintetében további információforrásokat is felhasználhat. Ha az Ügynökség ilyen további forrásokat használ, erről megfelelően tájékoztatja az érintett nemzeti fókuszpontot. Az összegyűjtött adatokat lehetőség szerint biológiai nemek, valamint lehetőség szerint társadalmi nemek szerinti bontásban kell megadni. Az ilyen adatoknak figyelembe kell venniük a drogpolitika nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos szempontjait.

(3)   Az Ügynökség – megbízatása keretében – adatgyűjtési módszereket és megközelítéseket dolgoz ki, többek között külső partnerekkel folytatott projektek révén.

(4)   Az Ügynökség kidolgozza az információk és adatok – többek között automatizált – gyűjtésére, validálására, elemzésére, jelentésére, gondozására és cseréjére szolgáló szükséges digitális megoldásokat.

(5)   Az Ügynökség az alábbi módokon terjeszti az információkat és adatokat:

| a) | az általa előállított információk rendelkezésre bocsátása az Unió, a tagállamok és más érdekelt felek számára, többek között az új fejleményekre és a változó tendenciákra vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

az általa előállított információk rendelkezésre bocsátása az Unió, a tagállamok és más érdekelt felek számára, többek között az új fejleményekre és a változó tendenciákra vonatkozóan;

| b) | elemzései, következtetései és jelentései széles körű terjesztésének biztosítása többek között a tudományos közösség, a civil társadalmi szervezetek és az érintett közösségek – köztük a kábítószert használó emberek – körében, kivéve a 49. cikkben említett minősített adatokat és nem minősített érzékeny adatokat; |
| --- | --- |

b)

elemzései, következtetései és jelentései széles körű terjesztésének biztosítása többek között a tudományos közösség, a civil társadalmi szervezetek és az érintett közösségek – köztük a kábítószert használó emberek – körében, kivéve a 49. cikkben említett minősített adatokat és nem minősített érzékeny adatokat;

| c) | az általa összegyűjtött adatok alapján rendszeres jelentés közzététele a kábítószer-jelenség helyzetéről és az újonnan megjelenő tendenciákról; |
| --- | --- |

c)

az általa összegyűjtött adatok alapján rendszeres jelentés közzététele a kábítószer-jelenség helyzetéről és az újonnan megjelenő tendenciákról;

| d) | nyílt, tudományos dokumentációs források létrehozása és hozzáférhetővé tétele; |
| --- | --- |

d)

nyílt, tudományos dokumentációs források létrehozása és hozzáférhetővé tétele;

| e) | tájékoztatás nyújtása a minőségügyi standardokról, a tényeken alapuló bevált gyakorlatokról, az innovatív megközelítésekről, valamint a tagállamokban a gyakorlatba átültethető kutatási eredményekről, továbbá az ilyen standardokra és gyakorlatokra vonatkozó információk megosztásának és ezek végrehajtásának elősegítése. |
| --- | --- |

e)

tájékoztatás nyújtása a minőségügyi standardokról, a tényeken alapuló bevált gyakorlatokról, az innovatív megközelítésekről, valamint a tagállamokban a gyakorlatba átültethető kutatási eredményekről, továbbá az ilyen standardokra és gyakorlatokra vonatkozó információk megosztásának és ezek végrehajtásának elősegítése.

(6)   Az Ügynökség adott esetben különösen tagállam, biológiai nem, társadalmi nem, életkor, fogyatékosság és társadalmi-gazdasági helyzet szerinti bontásban terjeszthet információkat és adatokat a releváns – különösen az adatvédelemre vonatkozó – uniós joggal összhangban.

(7)   Az információk és adatok (5) bekezdés szerinti terjesztésekor az Ügynökség feltünteti azok forrását.

(8)   Az Ügynökség nem terjeszthet vagy továbbíthat olyan információkat és adatokat, amelyek lehetővé teszik egyéneknek vagy egyének kis csoportjainak az azonosítását.

7. cikk

A kábítószer-jelenség nyomon követése és a bevált gyakorlatok megosztása

(1)   Az Ügynökség nyomon követi a következőket:

| a) | a kábítószer-jelenség az Unióban átfogóan, olyan járványügyi és egyéb mutatók felhasználásával, amelyek kiterjednek a kábítószer-jelenséggel kapcsolatos egészségügyi, emberi jogi, társadalmi, biztonsági és védelmi szempontokra, beleértve a kábítószerekkel kapcsolatos alkalmazandó uniós stratégiai dokumentumok végrehajtását is; |
| --- | --- |

a)

a kábítószer-jelenség az Unióban átfogóan, olyan járványügyi és egyéb mutatók felhasználásával, amelyek kiterjednek a kábítószer-jelenséggel kapcsolatos egészségügyi, emberi jogi, társadalmi, biztonsági és védelmi szempontokra, beleértve a kábítószerekkel kapcsolatos alkalmazandó uniós stratégiai dokumentumok végrehajtását is;

| b) | az egészségügyi, emberi jogi, társadalmi, biztonsági vagy védelmi téren hozott válaszlépésekkel kapcsolatos, tényeken alapuló bevált gyakorlatok, valamint innovatív megközelítések; |
| --- | --- |

b)

az egészségügyi, emberi jogi, társadalmi, biztonsági vagy védelmi téren hozott válaszlépésekkel kapcsolatos, tényeken alapuló bevált gyakorlatok, valamint innovatív megközelítések;

| c) | a kábítószer-használat, a szerhasználati zavarok, a kábítószer-függőség és az ahhoz kapcsolódó egészségügyi kockázatok, a kábítószer-fogyasztással összefüggő ártalmak, a kábítószer-használattal kapcsolatos kockázati magatartások, továbbá a mindezen területeken újonnan megjelenő tendenciák; |
| --- | --- |

c)

a kábítószer-használat, a szerhasználati zavarok, a kábítószer-függőség és az ahhoz kapcsolódó egészségügyi kockázatok, a kábítószer-fogyasztással összefüggő ártalmak, a kábítószer-használattal kapcsolatos kockázati magatartások, továbbá a mindezen területeken újonnan megjelenő tendenciák;

| d) | a polidrog-használat és annak következményei, különös tekintettel az egészségügyi és szociális problémák megnövekedett kockázatára, a kábítószer-használatot, a szerhasználati zavarokat és a kábítószer-függőséget meghatározó társadalmi tényezőkre, valamint arra, hogy mindezek milyen szakpolitikákat és válaszlépéseket tesznek szükségessé; |
| --- | --- |

d)

a polidrog-használat és annak következményei, különös tekintettel az egészségügyi és szociális problémák megnövekedett kockázatára, a kábítószer-használatot, a szerhasználati zavarokat és a kábítószer-függőséget meghatározó társadalmi tényezőkre, valamint arra, hogy mindezek milyen szakpolitikákat és válaszlépéseket tesznek szükségessé;

| e) | a kábítószer-használat és a polidrog-használat, valamint azoknak az életkor és a nemek szempontjából vett következményei, különös tekintettel a nemi alapú erőszak tekintetében jelentkező hatásokra; |
| --- | --- |

e)

a kábítószer-használat és a polidrog-használat, valamint azoknak az életkor és a nemek szempontjából vett következményei, különös tekintettel a nemi alapú erőszak tekintetében jelentkező hatásokra;

| f) | a kábítószer-jelenség újonnan megjelenő tendenciái az Unióban és nemzetközi szinten, amennyiben ezek hatással vannak az Unióra; az e pont alapján végzett nyomon követésnek ki kell terjednie a kábítószer-kínálat és azon belül többek között a kábítószerek tiltott előállítása, kereskedelme, valamint az egyéb kapcsolódó bűncselekmények, továbbá az új technológiák használata nyomon követésére, az egyéb uniós szervek, hivatalok és ügynökségek megbízatásának sérelme nélkül; |
| --- | --- |

f)

a kábítószer-jelenség újonnan megjelenő tendenciái az Unióban és nemzetközi szinten, amennyiben ezek hatással vannak az Unióra; az e pont alapján végzett nyomon követésnek ki kell terjednie a kábítószer-kínálat és azon belül többek között a kábítószerek tiltott előállítása, kereskedelme, valamint az egyéb kapcsolódó bűncselekmények, továbbá az új technológiák használata nyomon követésére, az egyéb uniós szervek, hivatalok és ügynökségek megbízatásának sérelme nélkül;

| g) | a tagállamok által bejelentett valamennyi új pszichoaktív anyag, az Europollal együttműködésben, valamint a nemzeti fókuszpontok és az Europol nemzeti egységek támogatásával; |
| --- | --- |

g)

a tagállamok által bejelentett valamennyi új pszichoaktív anyag, az Europollal együttműködésben, valamint a nemzeti fókuszpontok és az Europol nemzeti egységek támogatásával;

| h) | kábítószer-prekurzorok, valamint azok eltérítése és tiltott kereskedelme; |
| --- | --- |

h)

kábítószer-prekurzorok, valamint azok eltérítése és tiltott kereskedelme;

| i) | az uniós és nemzeti drogpolitikák végrehajtása, többek között az ilyen politikák fejlesztésének és független értékelésének támogatása céljából. |
| --- | --- |

i)

az uniós és nemzeti drogpolitikák végrehajtása, többek között az ilyen politikák fejlesztésének és független értékelésének támogatása céljából.

(2)   Az Ügynökség az (1) bekezdés szerinti nyomonkövetési tevékenységei alapján azonosítja, támogatja és adott esetben együttműködésben fejleszti a tényeken alapuló bevált gyakorlatokat és az innovatív megközelítéseket. Az Ügynökség az ilyen bevált gyakorlatokat és megközelítéseket megosztja a tagállamokkal, valamint elősegíti az ilyen bevált gyakorlatok és megközelítések tagállamok közötti megosztását.

(3)   Az Ügynökség olyan eszközöket alakít ki, amelyek segítik a tagállamokat a nemzeti szakpolitikáiknak a nemzeti fókuszpontokkal együttműködésben történő nyomon követésében és értékelésében, valamint amelyek segítik a Bizottságot az uniós szakpolitikák nyomon követésében és értékelésében.

(4)   Az Ügynökség rendszeres előrejelzési vizsgálatokat végez, figyelembe véve a rendelkezésre álló információkat. Ezek alapján kialakítja a jövőbeli drogpolitika kidolgozása szempontjából releváns forgatókönyveket.

III. FEJEZET

Felkészültség

8. cikk

Az új pszichoaktív anyagokkal kapcsolatos információcsere és korai jelzőrendszer

(1)   Minden tagállam biztosítja, hogy nemzeti fókuszpontja és a saját Europol nemzeti egysége időben és indokolatlan késedelem nélkül továbbítsa az Ügynökségnek és az Europolnak – figyelembe véve e két szerv megbízatását – az új pszichoaktív anyagokról rendelkezésre álló információkat. Az említett információknak az említett anyagok felderítésére és azonosítására, használatára és használati mintázataira, előállítására, kivonására, forgalmazására és forgalmazási módjaira, tiltott kereskedelmére, valamint kereskedelmi, orvosi és tudományos felhasználására, továbbá potenciális és azonosított kockázataira kell vonatkozniuk.

(2)   Az Ügynökség az Europollal együttműködve összegyűjti, összeálltja, elemzi és értékeli az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó információkat. Az említett információkat időben közli a nemzeti fókuszpontokkal, az Europol nemzeti egységekkel és a Bizottsággal annak érdekében, hogy azok a korai előrejelzéshez szükséges valamennyi információval rendelkezzenek.

Az Ügynökség az első albekezdés szerint összegyűjtött információk alapján készíti el a 9. cikk szerinti előkészítő jelentéseket vagy összesített előkészítő jelentéseket.

9. cikk

Előkészítő jelentés

(1)   Amennyiben az Ügynökség, a Bizottság vagy a tagállamok többsége úgy ítéli meg, hogy a valamely új pszichoaktív anyagról egy vagy több tagállamban gyűjtött és vele vagy velük megosztott információk alapján az az aggály merül fel, hogy az adott új pszichoaktív anyag uniós szintű egészségügyi vagy társadalmi kockázatokat jelenthet, az Ügynökség előkészítő jelentést készít az új pszichoaktív anyagról.

Az első albekezdés alkalmazása céljából azon tagállamok, amelyek előkészítő jelentés elkészítését kívánják, tájékoztatják erről a Bizottságot és a többi tagállamot. Ha a Bizottságot a tagállamok többsége ilyen értelemben tájékoztatta, a Bizottság ennek megfelelően utasítást ad az Ügynökségnek, és erről tájékoztatja a tagállamokat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett előkészítő jelentésnek a következőket kell tartalmaznia:

| a) | azon események jellegének, számának és nagyságrendjének előzetes megjelölése, amelyek az új pszichoaktív anyaggal esetlegesen összefüggésbe hozható egészségügyi és társadalmi problémákra mutatnak rá, valamint az új pszichoaktív anyag használati mintázatai; |
| --- | --- |

a)

azon események jellegének, számának és nagyságrendjének előzetes megjelölése, amelyek az új pszichoaktív anyaggal esetlegesen összefüggésbe hozható egészségügyi és társadalmi problémákra mutatnak rá, valamint az új pszichoaktív anyag használati mintázatai;

| b) | az új pszichoaktív anyag kémiai és fizikai leírásának, továbbá az előállításához vagy kivonásához használt módszereknek és prekurzoroknak az előzetes megjelölése; |
| --- | --- |

b)

az új pszichoaktív anyag kémiai és fizikai leírásának, továbbá az előállításához vagy kivonásához használt módszereknek és prekurzoroknak az előzetes megjelölése;

| c) | az új pszichoaktív anyag gyógyszerészeti és toxikológiai leírásának előzetes megjelölése; |
| --- | --- |

c)

az új pszichoaktív anyag gyógyszerészeti és toxikológiai leírásának előzetes megjelölése;

| d) | annak előzetes megjelölése, hogy részt vesznek-e bűnszervezetek az új pszichoaktív anyag előállításában vagy forgalmazásában; |
| --- | --- |

d)

annak előzetes megjelölése, hogy részt vesznek-e bűnszervezetek az új pszichoaktív anyag előállításában vagy forgalmazásában;

| e) | az új pszichoaktív anyag humán és állatgyógyászati – többek között valamely emberi felhasználásra szánt gyógyszer vagy valamely állatgyógyászati készítmény hatóanyagaként történő – felhasználására vonatkozó információk; |
| --- | --- |

e)

az új pszichoaktív anyag humán és állatgyógyászati – többek között valamely emberi felhasználásra szánt gyógyszer vagy valamely állatgyógyászati készítmény hatóanyagaként történő – felhasználására vonatkozó információk;

| f) | az új pszichoaktív anyag kereskedelmi és ipari felhasználására, az ilyen felhasználás mértékére, valamint az új pszichoaktív anyag tudományos kutatási és fejlesztési célú felhasználására vonatkozó információk; |
| --- | --- |

f)

az új pszichoaktív anyag kereskedelmi és ipari felhasználására, az ilyen felhasználás mértékére, valamint az új pszichoaktív anyag tudományos kutatási és fejlesztési célú felhasználására vonatkozó információk;

| g) | információk arról, hogy az új pszichoaktív anyagra vonatkoznak-e bármely tagállamban korlátozó intézkedések; |
| --- | --- |

g)

információk arról, hogy az új pszichoaktív anyagra vonatkoznak-e bármely tagállamban korlátozó intézkedések;

| h) | információk arról, hogy az új pszichoaktív anyag jelenleg értékelés alatt áll-e vagy korábban állt-e az ENSZ rendszerén belül; |
| --- | --- |

h)

információk arról, hogy az új pszichoaktív anyag jelenleg értékelés alatt áll-e vagy korábban állt-e az ENSZ rendszerén belül;

| i) | egyéb releváns információk, amennyiben rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

i)

egyéb releváns információk, amennyiben rendelkezésre állnak.

(3)   Az (1) bekezdésben említett előkészítő jelentés elkészítéséhez az Ügynökség a rendelkezésére álló információkat használja.

(4)   Amennyiben az Ügynökség szükségesnek ítéli, további tájékoztatást kér a nemzeti fókuszpontoktól az új pszichoaktív anyagról. A nemzeti fókuszpontok az ilyen információt az ilyen kérelem kézhezvételétől számított két héten belül megadják.

(5)   Az Ügynökség az előkészítő jelentés (1) bekezdés szerinti elkészítésének megkezdését követően indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatást kér az Európai Gyógyszerügynökségtől arról, hogy uniós vagy nemzeti szinten az új pszichoaktív anyag hatóanyag-e a következők valamelyikében:

| a) | olyan emberi felhasználásra szánt gyógyszer vagy olyan állatgyógyászati készítmény, amely a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (20), a 726/2004/EK rendeletnek vagy az (EU) 2019/6 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (21) megfelelően forgalombahozatali engedélyt kapott; |
| --- | --- |

a)

olyan emberi felhasználásra szánt gyógyszer vagy olyan állatgyógyászati készítmény, amely a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (20), a 726/2004/EK rendeletnek vagy az (EU) 2019/6 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (21) megfelelően forgalombahozatali engedélyt kapott;

| b) | olyan emberi felhasználásra szánt gyógyszer vagy olyan állatgyógyászati készítmény, amely forgalombahozatali engedély iránti kérelem tárgyát képezi; |
| --- | --- |

b)

olyan emberi felhasználásra szánt gyógyszer vagy olyan állatgyógyászati készítmény, amely forgalombahozatali engedély iránti kérelem tárgyát képezi;

| c) | olyan emberi felhasználásra szánt gyógyszer vagy olyan állatgyógyászati készítmény, amelynek forgalombahozatali engedélyét az illetékes hatóság felfüggesztette; |
| --- | --- |

c)

olyan emberi felhasználásra szánt gyógyszer vagy olyan állatgyógyászati készítmény, amelynek forgalombahozatali engedélyét az illetékes hatóság felfüggesztette;

| d) | a 2001/83/EK irányelv 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében hivatkozott, nem engedélyezett, emberi felhasználásra szánt gyógyszer vagy az (EU) 2019/6 rendelet 112. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint vényre készített állatgyógyászati készítmény; |
| --- | --- |

d)

a 2001/83/EK irányelv 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében hivatkozott, nem engedélyezett, emberi felhasználásra szánt gyógyszer vagy az (EU) 2019/6 rendelet 112. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint vényre készített állatgyógyászati készítmény;

| e) | a 2001/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) 2. cikkének d) pontjában meghatározott vizsgálati készítmény. |
| --- | --- |

e)

a 2001/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (22) 2. cikkének d) pontjában meghatározott vizsgálati készítmény.

Amennyiben az első albekezdés értelmében szolgáltatott információ a tagállamok által kiadott forgalombahozatali engedélyekre vonatkozik, az érintett tagállamok az Európai Gyógyszerügynökség kérésére annak rendelkezésére bocsátják az ilyen információt.

(6)   Az Ügynökség, miután megkezdte az előkészítő jelentés (1) bekezdés szerinti elkészítését, indokolatlan késedelem nélkül felkéri az Europolt, hogy szolgáltasson információkat azzal kapcsolatban, hogy részt vesznek-e bűnözői csoportok az új pszichoaktív anyag előállításában, forgalmazásában és forgalmazási módjaiban, tiltott kereskedelmében, valamint bármilyen felhasználásában.

(7)   Az Ügynökség, miután megkezdte az előkészítő jelentés (1) bekezdés szerinti elkészítését, indokolatlan késedelem nélkül felkéri az 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (23) létrehozott Európai Vegyianyag-ügynökséget, továbbá az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központot, valamint a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (24) létrehozott Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságot, hogy bocsássák rendelkezésére az új pszichoaktív anyaggal kapcsolatban rendelkezésükre álló információkat és adatokat.

(8)   Az Ügynökség és az e cikk (5), (6) és (7) bekezdésében említett uniós ügynökségek közötti együttműködés részleteit munkamegállapodások szabályozzák. Az ilyen a munkamegállapodásokat az 53. cikk (2) bekezdésével összhangban kell megkötni.

(9)   Az Ügynökség tiszteletben tartja a vele közölt információk felhasználásának feltételeit, beleértve a dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáférésre, az adatbiztonságra, valamint a bizalmas adatok, többek között a harmadik felek érzékeny adatainak és bizalmas üzleti információinak védelmére vonatkozó feltételeket is.

(10)   Az Ügynökség az előkészítő jelentést az (1) bekezdésben említettek szerint az (5), a (6) és a (7) bekezdésben említett információk kérésétől számított öt héten belül benyújtja a Bizottságnak és a tagállamoknak.

(11)   Amennyiben az Ügynökség több, általa hasonló kémiai szerkezetűnek tartott új pszichoaktív anyagról gyűjt információkat, az (5), a (6) és a (7) bekezdésben említett információk kérésétől számított hat héten belül az (1) bekezdésben említettek szerint minden egyes új pszichoaktív anyagról egyedi előkészítő jelentést vagy több új pszichoaktív anyagról szóló, összesített előkészítő jelentést nyújt be a Bizottságnak és a tagállamoknak, feltéve, hogy az egyes új pszichoaktív anyagok jellemzői egyértelműen meghatározottak.

10. cikk

Kockázatértékelési eljárás és jelentés

(1)   A Bizottság a 9. cikk (10) bekezdésében említett előkészítő jelentés kézhezvételétől számított két héten belül felkérheti az Ügynökséget az új pszichoaktív anyag potenciális kockázatainak értékelésére és kockázatértékelési jelentés elkészítésére, amennyiben az előkészítő jelentés olyan információkat tartalmaz, amelyek arra engednek következtetni, hogy az új pszichoaktív anyag súlyos népegészségügyi kockázatokat és adott esetben súlyos társadalmi kockázatokat jelenthet. A kockázatértékelést a tudományos bizottság végzi el.

(2)   A Bizottság a 9. cikk (11) bekezdésében említett külön előkészítő jelentések vagy az összesített előkészítő jelentés kézhezvételétől számított két héten belül felkérheti az Ügynökséget a hasonló kémiai szerkezetű új pszichoaktív anyagok potenciális kockázatainak értékelésére és egy összesített kockázatértékelési jelentés elkészítésére, amennyiben az összesített előkészítő jelentés olyan információkat tartalmaz, amelyek arra engednek következtetni, hogy az új pszichoaktív anyagok súlyos népegészségügyi kockázatokat és adott esetben súlyos társadalmi kockázatokat jelenthetnek. Az összesített kockázatértékelést a tudományos bizottság végzi el.

(3)   A kockázatértékelési jelentésnek, illetve az összesített kockázatértékelési jelentésnek a következőket kell tartalmaznia:

| a) | az új pszichoaktív anyag vagy anyagok kémiai és fizikai jellemzőire, továbbá az előállításhoz vagy kivonáshoz használt módszerekre és prekurzorokra vonatkozóan rendelkezésre álló információk; |
| --- | --- |

a)

az új pszichoaktív anyag vagy anyagok kémiai és fizikai jellemzőire, továbbá az előállításhoz vagy kivonáshoz használt módszerekre és prekurzorokra vonatkozóan rendelkezésre álló információk;

| b) | az új pszichoaktív anyag vagy anyagok gyógyszerészeti és toxikológiai jellemzőire vonatkozóan rendelkezésre álló információk; |
| --- | --- |

b)

az új pszichoaktív anyag vagy anyagok gyógyszerészeti és toxikológiai jellemzőire vonatkozóan rendelkezésre álló információk;

| c) | az új pszichoaktív anyaggal vagy anyagokkal kapcsolatos egészségügyi kockázatok elemzése, különös tekintettel az anyag vagy anyagok akut és krónikus toxicitására, az anyaggal vagy anyagokkal való visszaélés valószínűségére, az anyag vagy anyagok addikciós potenciáljára és az anyag vagy anyagok fizikai, mentális hatásaira és viselkedésre gyakorolt hatásaira; |
| --- | --- |

c)

az új pszichoaktív anyaggal vagy anyagokkal kapcsolatos egészségügyi kockázatok elemzése, különös tekintettel az anyag vagy anyagok akut és krónikus toxicitására, az anyaggal vagy anyagokkal való visszaélés valószínűségére, az anyag vagy anyagok addikciós potenciáljára és az anyag vagy anyagok fizikai, mentális hatásaira és viselkedésre gyakorolt hatásaira;

| d) | az új pszichoaktív anyaggal vagy anyagokkal kapcsolatos társadalmi kockázatok elemzése, különös tekintettel az anyagnak vagy anyagoknak a társadalom működésére, a közrendre és a bűnözői tevékenységekre gyakorolt hatására, valamint a bűnszervezeteknek az új pszichoaktív anyag vagy anyagok előállításában, forgalmazásában és forgalmazási módjaiban, valamint tiltott kereskedelmében való részvételére; |
| --- | --- |

d)

az új pszichoaktív anyaggal vagy anyagokkal kapcsolatos társadalmi kockázatok elemzése, különös tekintettel az anyagnak vagy anyagoknak a társadalom működésére, a közrendre és a bűnözői tevékenységekre gyakorolt hatására, valamint a bűnszervezeteknek az új pszichoaktív anyag vagy anyagok előállításában, forgalmazásában és forgalmazási módjaiban, valamint tiltott kereskedelmében való részvételére;

| e) | az új pszichoaktív anyag vagy anyagok használatának mértékére és mintázataira, valamint az anyag vagy anyagok hozzáférhetőségére és az Unióban való terjesztésének lehetőségére vonatkozóan rendelkezésre álló információk; |
| --- | --- |

e)

az új pszichoaktív anyag vagy anyagok használatának mértékére és mintázataira, valamint az anyag vagy anyagok hozzáférhetőségére és az Unióban való terjesztésének lehetőségére vonatkozóan rendelkezésre álló információk;

| f) | az új pszichoaktív anyag vagy anyagok kereskedelmi és ipari felhasználására, e felhasználás mértékére, valamint az új pszichoaktív anyag vagy anyagok tudományos kutatási és fejlesztési célú felhasználására vonatkozóan rendelkezésre álló információk; |
| --- | --- |

f)

az új pszichoaktív anyag vagy anyagok kereskedelmi és ipari felhasználására, e felhasználás mértékére, valamint az új pszichoaktív anyag vagy anyagok tudományos kutatási és fejlesztési célú felhasználására vonatkozóan rendelkezésre álló információk;

| g) | egyéb releváns információk, amennyiben rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

g)

egyéb releváns információk, amennyiben rendelkezésre állnak.

(4)   A tudományos bizottság az új pszichoaktív anyag vagy az új pszichoaktívanyag-csoport kockázatainak értékelése érdekében kockázatértékelést végez. A Bizottság, az Ügynökség, az Europol és az Európai Gyógyszerügynökség jogosult két-két megfigyelőt kinevezni minden ilyen kockázatértékeléshez.

(5)   A tudományos bizottság a (4) bekezdésben említett kockázatértékelést a rendelkezésre álló információk és az esetleges egyéb releváns tudományos eredmények alapján végzi. Ennek során figyelembe veszi tagjainak véleményét. A kockázatértékelési eljárást az Ügynökség szervezi meg, beleértve a jövőbeli információs szükségletek és a releváns tanulmányok körének meghatározását is.

(6)   Az Ügynökség a Bizottságnak az (1) bekezdés szerinti kockázatértékelési jelentés vagy a (2) bekezdés szerinti összevont kockázatértékelési jelentés elkészítésére vonatkozó felkérése kézhezvételétől számított hat héten belül benyújtja a kockázatértékelési jelentést vagy az összesített kockázatértékelési jelentést a Bizottságnak és a tagállamoknak.

(7)   A Bizottság az Ügynökség megfelelő indokolással alátámasztott kérelmének kézhezvételét követően további kutatás vagy adatgyűjtés céljából meghosszabbíthatja a (6) cikkben meghatározott kockázatértékelés vagy összesített kockázatértékelés elkészítésére rendelkezésre álló időszakot. Az ilyen kérelemnek információkat kell tartalmaznia a kockázatértékelés vagy az összesített kockázatértékelés befejezéséhez szükséges időtartamra vonatkozóan.

(8)   Az Ügynökség az (EU) 2022/2371 európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) 20. cikkével összhangban, kellő időben gyors kockázatértékelést készít az említett rendelet 2. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerinti veszély esetén, amennyiben a veszély az Ügynökség hatáskörébe tartozik.

11. cikk

Kizárás a kockázatértékelésből

(1)   Nem végezhető kockázatértékelés, amennyiben az új pszichoaktív anyagnak az ENSZ-rendszer keretében való értékelése előrehaladott szakaszban jár, azaz ha az Egészségügyi Világszervezet kábítószer-függőséggel foglalkozó szakértői bizottsága már közzétette kritikai értékelését és írásbeli ajánlását, kivéve, ha elegendő olyan adat és információ áll rendelkezésre, amely egy uniós szintű kockázatértékelési jelentés elkészítésének szükségességére utal, amelynek okait fel kell tüntetni az említett anyagra vonatkozó előkészítő jelentésben.

(2)   Nem végezhető kockázatértékelés abban az esetben, ha az ENSZ-rendszer keretében végzett értékelést követően az a döntés született, hogy az új pszichoaktív anyagot nem veszik jegyzékbe, kivéve, ha elegendő olyan adat és információ áll rendelkezésre, amely egy uniós szintű kockázatértékelési jelentés elkészítésének szükségességére utal, amelynek okait fel kell tüntetni az említett anyagra vonatkozó előkészítő jelentésben.

(3)   Nem végezhető kockázatértékelés, amennyiben az új pszichoaktív anyag az alábbiak valamelyikének hatóanyaga:

| a) | olyan emberi felhasználásra szánt gyógyszer vagy olyan állatgyógyászati készítmény, amely a 2001/83/EK irányelvvel, a 726/2004/EK rendelettel vagy az (EU) 2019/6 rendelettel összhangban forgalombahozatali engedélyt kapott; |
| --- | --- |

a)

olyan emberi felhasználásra szánt gyógyszer vagy olyan állatgyógyászati készítmény, amely a 2001/83/EK irányelvvel, a 726/2004/EK rendelettel vagy az (EU) 2019/6 rendelettel összhangban forgalombahozatali engedélyt kapott;

| b) | olyan emberi felhasználásra szánt gyógyszer vagy olyan állatgyógyászati készítmény, amely forgalombahozatali engedély iránti kérelem tárgyát képezi; |
| --- | --- |

b)

olyan emberi felhasználásra szánt gyógyszer vagy olyan állatgyógyászati készítmény, amely forgalombahozatali engedély iránti kérelem tárgyát képezi;

| c) | olyan emberi felhasználásra szánt gyógyszer vagy olyan állatgyógyászati készítmény, amelynek forgalombahozatali engedélyét az illetékes hatóság felfüggesztette; |
| --- | --- |

c)

olyan emberi felhasználásra szánt gyógyszer vagy olyan állatgyógyászati készítmény, amelynek forgalombahozatali engedélyét az illetékes hatóság felfüggesztette;

| d) | a 2001/20/EK irányelv 2. cikkének d) pontja szerinti vizsgálati készítmény. |
| --- | --- |

d)

a 2001/20/EK irányelv 2. cikkének d) pontja szerinti vizsgálati készítmény.

12. cikk

Egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékelés és felkészültség

(1)   Az Ügynökség kialakít egy, a tényeken alapuló stratégiai egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékelésre vonatkozó kapacitást a kábítószer-jelenség olyan új fejleményeinek a korai szakaszban való azonosítása céljára, amelyek negatív hatást gyakorolhatnak az Unióban az egészségügyre, társadalmi kérdésekre, a biztonságra vagy a védelemre, segítve ezáltal az érintett érdekelt felek arra való felkészültségét, hogy hatékonyan és megfelelő időben reagáljanak az új veszélyekre.

(2)   Az Ügynökség a saját kezdeményezésére egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékelést indíthat a rutinszerű nyomon követésből, kutatásból vagy más megfelelő információforrásokból származó jelzések belső értékelése alapján. Az Ügynökség a Bizottság vagy valamely tagállam kérésére is indíthat egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékelést, feltéve, hogy teljesülnek az (1) bekezdésben meghatározott kritériumok.

(3)   Az egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékelés a meglévő információk gyors értékeléséből és szükség esetén új információknak az Ügynökség információs hálózatain keresztül történő gyűjtéséből áll. Az Ügynökség megfelelő tudományos gyorsértékelési módszereket dolgoz ki.

(4)   Amennyiben az egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékelést követően az Ügynökség egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékelési jelentést készít, ezen jelentésnek ismertetnie kell az azonosított veszélyt, az aktuális helyzetet a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a fellépés elmaradása esetén várható lehetséges következményeket. Az egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékelési jelentésnek meg kell határoznia az azonosított veszély enyhítése és az arra adandó válaszlépések érdekében a meghozható, a felkészültséggel és a válaszlépésekkel kapcsolatos opciókat, beleértve – amennyiben lehetséges – a keresletcsökkentésre, a kockázat- és ártalomcsökkentésre, valamint a felépülésre irányuló, tényeken alapuló beavatkozásokat. Az egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékelési jelentés lehetséges nyomonkövetési intézkedéseket is megállapíthat. Az Ügynökség az egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékelési jelentést megküldi a Bizottságnak és adott esetben a tagállamoknak.

(5)   Az Ügynökség az egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékelés elvégzése során szorosan együttműködik a tagállamokkal, más uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel, valamint nemzetközi szervezetekkel azáltal, hogy adott esetben bevonja őket az értékelésbe. Amennyiben a potenciális veszély egy másik uniós mechanizmus keretében már elemzés tárgyát képezi, az Ügynökség nem végez egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékelést.

(6)   A Bizottság egyetértésével az Ügynökség egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékeléseket végez az Unión kívülről jelentkező, kábítószerekkel kapcsolatos olyan veszélyekről, amelyek hatással lehetnek az Unión belül az egészségügyre, a társadalmi kérdésekre, a biztonságra vagy a védelemre.

(7)   Az Ügynökség nyomon követi a helyzet alakulását, és szükség esetén megfelelően aktualizálja az egészségügyi és biztonsági fenyegetettségértékeléseket.

13. cikk

Európai kábítószerügyi riasztási rendszer

(1)   Az Ügynökség – a releváns nemzeti riasztási rendszerek sérelme nélkül, azokat kiegészítő jelleggel – gyorsreagálású európai kábítószerügyi riasztási rendszert hoz létre és működtet. Az európai kábítószerügyi riasztási rendszer kiegészíti a 8–11. cikkben említett, az új pszichoaktív anyagokra vonatkozó korai jelzőrendszert.

(2)   A nemzeti fókuszpontok az érintett illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve haladéktalanul értesítik az Ügynökséget minden olyan információról, amely az egészség, a társadalmi szempontok, a biztonság vagy a védelem tekintetében felmerülő súlyos, közvetlen vagy közvetett, kábítószer-fogyasztással összefüggő kockázatok megjelenésével áll összefüggésben, valamint minden olyan információról, amely hasznos lehet a válaszlépések koordinálásához, ha ilyen információ jut a tudomásukra, ideértve például a következőket:

| a) | a kockázat típusa és eredete; |
| --- | --- |

a)

a kockázat típusa és eredete;

| b) | a kockázatot jelentő esemény időpontja és helye; |
| --- | --- |

b)

a kockázatot jelentő esemény időpontja és helye;

| c) | a kitettség, a továbbítás és terjesztés módjai; |
| --- | --- |

c)

a kitettség, a továbbítás és terjesztés módjai;

| d) | analitikai és toxikológiai adatok; |
| --- | --- |

d)

analitikai és toxikológiai adatok;

| e) | azonosítási módszerek; |
| --- | --- |

e)

azonosítási módszerek;

| f) | egészségügyi kockázatok; |
| --- | --- |

f)

egészségügyi kockázatok;

| g) | társadalmi, biztonsági és védelmi kockázatok; |
| --- | --- |

g)

társadalmi, biztonsági és védelmi kockázatok;

| h) | nemzeti szinten végrehajtott vagy meghozni szándékozott egészségügyi intézkedések; |
| --- | --- |

h)

nemzeti szinten végrehajtott vagy meghozni szándékozott egészségügyi intézkedések;

| i) | az egészségügyi intézkedéseken kívüli egyéb intézkedések; |
| --- | --- |

i)

az egészségügyi intézkedéseken kívüli egyéb intézkedések;

| j) | a szóban forgó súlyos egészségügyi kockázattal kapcsolatos bármely egyéb információ. |
| --- | --- |

j)

a szóban forgó súlyos egészségügyi kockázattal kapcsolatos bármely egyéb információ.

(3)   Az Ügynökség elemzi és értékeli a lehetséges súlyos egészségügyi kockázatokra vonatkozóan rendelkezésre álló információkat és adatokat, és kiegészíti azokat a 8. cikkben említett korai jelzőrendszerből és a 12. cikkel összhangban végzett egyéb fenyegetettségértékelésekből, a más uniós szervektől, hivataloktól és ügynökségektől, valamint a nemzetközi szervezetektől, különösen az Egészségügyi Világszervezettől származó tudományos és technikai információkkal. Az Ügynökség figyelembe veszi a nyílt forrásból származó és a saját adatgyűjtési eszközeiből származó, valamint az érintett érdekelt felektől – többek között a tudományos közösségtől és a civil társadalmi szervezetektől – beszerzett, rendelkezésre álló információkat.

(4)   A (3) bekezdés szerint kapott információk és adatok alapján az Ügynökség célzott kockázati gyorsriasztási közleményeket küld az érintett nemzeti hatóságoknak, beleértve a nemzeti fókuszpontokat is. Az ilyen kockázati közleményekben az Ügynökség lehetséges válaszlépéseket is javasolhat. A tagállamok az ilyen lehetséges válaszlépéseket a felkészültségtervezésük és a nemzeti válaszlépési tevékenységeik keretében mérlegelhetik.

(5)   A nemzeti fókuszpontok az érintett illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve tájékoztatják az Ügynökséget a rendelkezésükre álló további információkról, hogy lehetővé tegyék az Ügynökség számára a (2) bekezdésben említett kockázatok további elemzését és értékelését, valamint a (4) bekezdésben említett kockázati gyorsriasztási közlemények kézhezvételét követően végrehajtott vagy meghozott intézkedésekről.

(6)   Az Ügynökség szorosan együttműködik a Bizottsággal és a tagállamokkal annak érdekében, hogy előmozdítsa a kockázati közleményekkel kapcsolatos folyamat során szükséges koherenciát.

(7)   Az Ügynökség megnyithatja az európai kábítószerügyi riasztási rendszerben való részvételt harmadik országok és nemzetközi szervezetek előtt. A részvételnek a kölcsönösség elvén kell alapulnia, és annak az Ügynökség által alkalmazandó titoktartási intézkedésekkel egyenértékű titoktartási intézkedések mellett kell megvalósulnia.

(8)   Szükség esetén az Ügynökség az érintett illetékes nemzeti hatóságokkal – és különösen a nemzeti fókuszpontokkal – szoros együttműködésben riasztási rendszert dolgoz ki abból a célból, hogy adott esetben a valamely konkrét kábítószert használó vagy potenciálisan használó emberek rendelkezésére bocsássák a konkrét kockázatokra vonatkozó információkat.

(9)   Az Ügynökség szükség szerint frissíti kábítószerügyi riasztásait.

14. cikk

Kábítószer-prekurzorok

(1)   Az Ügynökség segíti a Bizottságot a kábítószer-prekurzorok eltérítésével és tiltott kereskedelmével kapcsolatos fejlemények nyomon követésében, valamint annak értékelésében, hogy a 273/2004/EK rendelet és a 111/2005/EK rendelet tekintetében szükség van-e valamely jegyzékbe vett vagy jegyzékbe nem vett anyagnak a jegyzékbe való felvételére, onnan való törlésére vagy besorolásának megváltoztatására, beleértve az anyag legális és tiltott felhasználásának azonosítását és értékelését is.

(2)   Az Ügynökség a saját kezdeményezésére vagy a Bizottság kérésére fenyegetettségértékelési jelentést készít a kábítószer-prekurzorokról.

15. cikk

Igazságügyi és toxikológiai laboratóriumok hálózata

(1)   Az Ügynökség létrehozza a kábítószerek és a kábítószer-fogyasztással összefüggő ártalmak igazságügyi és toxikológiai vizsgálatával foglalkozó igazságügyi és toxikológiai laboratóriumok hálózatát (a továbbiakban: a hálózat).

(2)   A hálózat elsősorban a következők fórumaként jár el:

| a) | az új fejleményekre és tendenciákra vonatkozó adatok és információk előállítása és cseréje; |
| --- | --- |

a)

az új fejleményekre és tendenciákra vonatkozó adatok és információk előállítása és cseréje;

| b) | képzések szervezése az igazságügyi kábítószer-szakértők és toxikológiai szakértők kompetenciájának növelése érdekében; |
| --- | --- |

b)

képzések szervezése az igazságügyi kábítószer-szakértők és toxikológiai szakértők kompetenciájának növelése érdekében;

| c) | a minőségbiztosítási rendszerek alkalmazásának támogatása; valamint |
| --- | --- |

c)

a minőségbiztosítási rendszerek alkalmazásának támogatása; valamint

| d) | az adatgyűjtés és az elemzési módszerek további harmonizációjának elősegítése. |
| --- | --- |

d)

az adatgyűjtés és az elemzési módszerek további harmonizációjának elősegítése.

A nemzeti fókuszpontokat rendszeresen, legalább évente egyszer tájékoztatni kell a hálózat tevékenységeiről. A nemzeti fókuszpontoknak hozzáféréssel kell rendelkezniük a hálózat által előállított információkhoz és adatokhoz.

(3)   Minden tagállamnak jogában áll kijelölni a hálózatba az igazgatótanácsi képviselője révén legfeljebb három olyan nemzeti reprezentatív laboratóriumaként eljáró laboratóriumot, amelyek igazságügyi elemzésre, toxikológiára vagy a kábítószerekkel kapcsolatos egyéb releváns területekre szakosodtak. Az Ügynökség konkrét projektek keretében további olyan laboratóriumokat vagy szakértőket is kiválaszthat, amelyek különösen a kábítószerek és a kábítószer-fogyasztással összefüggő ártalmak igazságügyi és toxikológiai vizsgálatával foglalkoznak.

(4)   A Bizottság Közös Kutatóközpontja a hálózat tagja és képviseli a Bizottságot a hálózatban.

(5)   A hálózat szorosan együttműködik a hálózattal azonos területen tevékenykedő meglévő hálózatokkal és szervezetekkel, és az átfedések elkerülése érdekében figyelembe veszi azok munkáját. A Reitox hálózat részére rendszeres, legalább évenkénti tájékoztatást kell adni a hálózat munkájáról.

(6)   Az Ügynökség elnököl a hálózatban, és évente legalább egy ülést hív össze. A hálózat munkacsoportokat hozhat létre, amelyekben a hálózat tagjai elnökölhetnek.

(7)   A hálózat lehetővé teszi az Ügynökség számára, hogy hozzáférjen a hálózatot alkotó laboratóriumok által előállított vagy gyűjtött igazságügyi és toxikológiai adatokhoz, többek között – szükség esetén – az új pszichoaktív anyagok elemzésének céljából.

(8)   Az Ügynökség adott esetben olyan, a hálózat munkájának fejlesztését célzó konkrét projekteket azonosít és finanszíroz, amelyek egyértelmű és átlátható szabályokon és eljárásokon alapulnak. Az Ügynökség az ilyen projektek azonosítását megelőzően megállapítja az említett szabályokat és eljárásokat.

(9)   Az Ügynökség e rendelet vonatkozó rendelkezéseivel – többek között 6. cikkének (8) bekezdésével és 49. cikkével – összhangban adatbázist hoz létre a hálózat által összegyűjtött vagy előállított információk és adatok tárolása, elemzése és rendelkezésre bocsátása céljából.

IV. Fejezet

Kompetenciafejlesztés

16. cikk

Tényeken alapuló beavatkozások, bevált gyakorlatok és figyelemfelhívás

(1)   Az Ügynökség tényeken alapuló beavatkozásokat és bevált gyakorlatokat dolgoz ki és mozdít elő, valamint felhívja a figyelmet a kábítószerek káros hatásaival, a megelőzéssel, a kezeléssel, az ellátással, a kockázat- és ártalomcsökkentéssel, a rehabilitációval, a társadalmi reintegrációval és a felépüléssel kapcsolatban. Az Ügynökség adott esetben a nemek közötti egyenlőség szempontját figyelembe vevő megközelítést alkalmaz, és figyelembe veszi az életkori dimenziót. A tényeken alapuló beavatkozások, a bevált gyakorlatok és a figyelemfelhívó tevékenységek hozzáigazíthatók a nemzeti környezethez és végrehajthatók nemzeti szinten, továbbá szükség esetén konkrét célcsoportokra irányulhatnak.

(2)   Az (1) bekezdésben említett tényeken alapuló beavatkozásoknak, bevált gyakorlatoknak és figyelemfelhívó tevékenységeknek összhangban kell lenniük az emberi jogi normákkal, valamint a kábítószerekkel kapcsolatos alkalmazandó uniós stratégiai dokumentumokban meghatározott politikai iránymutatásokkal.

(3)   Az Ügynökség előmozdítja a kábítószer-megelőzésre vonatkozó meglévő minőségügyi standardok végrehajtását és adott esetben aktualizálja azokat. Az Ügynökség a 19. cikk szerint képzéseket biztosít vagy támogat. Az Ügynökség adott esetben minőségügyi standardokat dolgoz ki a kockázat- és ártalomcsökkentésre, a kezelésre, a felépülésre, az ellátásra és a rehabilitációra vonatkozóan.

(4)   Az Ügynökség támogatást nyújthat a tagállamoknak, és – előzetes egyetértésük esetén – segíti őket abban, hogy a megbízatása körébe tartozó területen nemzeti beavatkozásokat dolgozzanak ki.

17. cikk

A nemzeti intézkedésekre vonatkozó értékelési rendszer

(1)   Valamely részt vevő ország nemzeti hatóságának kérésére az Ügynökség a (3) bekezdésben előírt egységes működési protokollnak megfelelően értékeli a nemzeti intézkedéseket.

(2)   Valamely nemzeti intézkedés értékelése előtt az Ügynökség megvizsgálja az intézkedést, valamint elemzi, hogy az megfelel-e a tudomány aktuális állásának, és hasznosnak bizonyult-e a kitűzött céljai elérése szempontjából.

(3)   Az Ügynökség értékelési eljárást dolgoz ki. Az Ügynökségnek az értékelési eljárást átlátható módon, egy egységes működési protokollban kell meghatároznia. Az egységes működési protokollt és annak módosításait az Ügynökség általi alkalmazása előtt az igazgatótanács hagyja jóvá.

(4)   Az Ügynökség rendszeresen tájékoztatja az igazgatótanácsot az e cikk alapján elvégzett értékelésekről.

18. cikk

Támogatás a tagállamok részére

(1)   Valamely tagállam kérésére az Ügynökség támogathatja drogpolitikája független értékelését, valamint tényeken alapuló drogpolitikáknak a kábítószerekkel kapcsolatos alkalmazandó uniós stratégiai dokumentumokkal összhangban történő kidolgozását.

(2)   Az Ügynökség támogatást ajánlhat fel a tagállamok számára, és – előzetes egyetértésük esetén – segíti őket nemzeti drogpolitikáik, a minőségügyi standardok, a bevált gyakorlatok és az innovatív megközelítések végrehajtásában. Az Ügynökség előmozdítja a nemzeti hatóságok és szakértők közötti, többek között a vonatkozó joggal és a bevált gyakorlatokkal kapcsolatos információcserét.

(3)   A szakpolitikák értékelésének támogatása során az Ügynökség függetlenül jár el, a tudományos előírásait követve és tényeken alapuló megközelítést alkalmazva.

19. cikk

Képzés

Az Ügynökség a megbízatásának keretei között, más uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel koordinálva:

| a) | speciális képzést és tanterveket biztosít az uniós érdekű és relevanciájú területeken; |
| --- | --- |

a)

speciális képzést és tanterveket biztosít az uniós érdekű és relevanciájú területeken;

| b) | képzéssel kapcsolatos eszközöket és támogatási rendszereket biztosít az uniós szintű tudáscsere megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

b)

képzéssel kapcsolatos eszközöket és támogatási rendszereket biztosít az uniós szintű tudáscsere megkönnyítése érdekében;

| c) | segíti a tagállamokat a képzési és kapacitásépítési kezdeményezések megszervezésében. |
| --- | --- |

c)

segíti a tagállamokat a képzési és kapacitásépítési kezdeményezések megszervezésében.

20. cikk

Nemzetközi együttműködés és technikai segítségnyújtás

(1)   Az Ügynökség:

| a) | a Bizottság előzetes jóváhagyásával az igazgatótanács által jóváhagyandó nemzetközi együttműködési keretet dolgoz ki, amely iránymutatásul szolgál az Ügynökségnek a nemzetközi együttműködés terén végzett tevékenységeihez; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság előzetes jóváhagyásával az igazgatótanács által jóváhagyandó nemzetközi együttműködési keretet dolgoz ki, amely iránymutatásul szolgál az Ügynökségnek a nemzetközi együttműködés terén végzett tevékenységeihez;

| b) | aktívan együttműködik az 53. cikkben említett szervezetekkel és szervekkel; |
| --- | --- |

b)

aktívan együttműködik az 53. cikkben említett szervezetekkel és szervekkel;

| c) | támogatja az uniós bevált gyakorlatok és a megvalósítható kutatási eredmények nemzetközi szintű cseréjét és terjesztését; |
| --- | --- |

c)

támogatja az uniós bevált gyakorlatok és a megvalósítható kutatási eredmények nemzetközi szintű cseréjét és terjesztését;

| d) | a nemzetközi szervektől, a nemzeti hatóságoktól, a kutatási eredményekből és az egyéb releváns információforrásokból származó információk nyomon követése és elemzése révén nyomon követi a nemzetközi kábítószer-jelenség olyan fejleményeit, amelyek veszélyt jelenthetnek az Unióra nézve vagy hatással lehetnek az Unióra; |
| --- | --- |

d)

a nemzetközi szervektől, a nemzeti hatóságoktól, a kutatási eredményekből és az egyéb releváns információforrásokból származó információk nyomon követése és elemzése révén nyomon követi a nemzetközi kábítószer-jelenség olyan fejleményeit, amelyek veszélyt jelenthetnek az Unióra nézve vagy hatással lehetnek az Unióra;

| e) | a Bizottsággal szoros együttműködésben adatokat és elemzéseket biztosít az európai kábítószerhelyzetről a megfelelő nemzetközi találkozókon és szakmai fórumokon, valamint támogatja a Bizottságot és a tagállamokat a kábítószerekkel kapcsolatos nemzetközi párbeszédek keretében; |
| --- | --- |

e)

a Bizottsággal szoros együttműködésben adatokat és elemzéseket biztosít az európai kábítószerhelyzetről a megfelelő nemzetközi találkozókon és szakmai fórumokon, valamint támogatja a Bizottságot és a tagállamokat a kábítószerekkel kapcsolatos nemzetközi párbeszédek keretében;

| f) | előmozdítja a kábítószerekkel kapcsolatban a tagállamokban gyűjtött vagy az Uniótól származó, e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi releváns adatnak a nemzetközi nyomonkövetési és kábítószer-ellenőrzési programokba, különösen az Egyesült Nemzetek és szakosított intézményei által létrehozott programokba való beépítését, a tagállamoknak az Egyesült Nemzetek kábítószerekről szóló egyezményei alapján történő információtovábbításra vonatkozó kötelezettségei sérelme nélkül; |
| --- | --- |

f)

előmozdítja a kábítószerekkel kapcsolatban a tagállamokban gyűjtött vagy az Uniótól származó, e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi releváns adatnak a nemzetközi nyomonkövetési és kábítószer-ellenőrzési programokba, különösen az Egyesült Nemzetek és szakosított intézményei által létrehozott programokba való beépítését, a tagállamoknak az Egyesült Nemzetek kábítószerekről szóló egyezményei alapján történő információtovábbításra vonatkozó kötelezettségei sérelme nélkül;

| g) | támogatja a tagállamokat abban, hogy jelentsék a vonatkozó információkat és biztosítsák a szükséges elemzéseket az ENSZ-rendszer számára, beleértve az új pszichoaktív anyagokkal kapcsolatos valamennyi releváns adatnak az UNODC és az Egészségügyi Világszervezet részére történő benyújtását is; |
| --- | --- |

g)

támogatja a tagállamokat abban, hogy jelentsék a vonatkozó információkat és biztosítsák a szükséges elemzéseket az ENSZ-rendszer számára, beleértve az új pszichoaktív anyagokkal kapcsolatos valamennyi releváns adatnak az UNODC és az Egészségügyi Világszervezet részére történő benyújtását is;

| h) | támogatja a harmadik országokat – különösen a tagjelölt országokat – drogpolitikáiknak a kábítószerekkel kapcsolatos alkalmazandó uniós stratégiai dokumentumokban meghatározott elvekkel összhangban történő kidolgozásában, többek között szakpolitikáik független értékelésének támogatása révén, valamint arra ösztönzi az említett harmadik országokat, hogy támogassák a civil társadalomnak a drogpolitikák kidolgozásába, végrehajtásába és értékelésébe való részételét és bevonását. |
| --- | --- |

h)

támogatja a harmadik országokat – különösen a tagjelölt országokat – drogpolitikáiknak a kábítószerekkel kapcsolatos alkalmazandó uniós stratégiai dokumentumokban meghatározott elvekkel összhangban történő kidolgozásában, többek között szakpolitikáik független értékelésének támogatása révén, valamint arra ösztönzi az említett harmadik országokat, hogy támogassák a civil társadalomnak a drogpolitikák kidolgozásába, végrehajtásába és értékelésébe való részételét és bevonását.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett nemzetközi együttműködési keretnek törekednie kell a harmadik országok arra irányuló erőfeszítéseinek további erősítésére és támogatására, hogy tényeken alapuló, integrált, kiegyensúlyozott és multidiszciplináris módon, az emberi jogi normáknak teljes mértékben megfelelve kezeljék a kábítószerekkel kapcsolatos kérdéseket. Az említett nemzetközi együttműködési keretnek figyelembe kell vennie az Unió vonatkozó szakpolitikai dokumentumait, valamint a kábítószer-jelenség alakulását. A keretnek meg kell határoznia az együttműködés szempontjából prioritást élvező országokat vagy régiókat, valamint az együttműködés legfontosabb eredményeit. Figyelembe kell vennie a tagállamok tapasztalatait és az általuk folytatott tevékenységeket is. Az Ügynökség rendszeresen értékeli és felülvizsgálja a nemzetközi együttműködési keretet.

(3)   Az Ügynökség a Bizottság kérésére, az igazgatótanács jóváhagyásának függvényében átadja szakértelmét és technikai segítséget nyújt harmadik országoknak, különösen a tagjelölt országoknak, az (1) bekezdés a) pontjában említett nemzetközi együttműködési keretével összhangban.

A technikai segítségnyújtás keretében különösen a nemzeti fókuszpontok, a nemzeti adatgyűjtési rendszerek és a nemzeti korai jelzőrendszerek létrehozására vagy megszilárdítására, valamint a megelőzéssel, a kezeléssel, az ellátással, a kockázat- és ártalomcsökkentéssel, a rehabilitációval, a társadalmi reintegrációval és a felépüléssel kapcsolatos bevált gyakorlatok előmozdítására kell összpontosítani, ezt követően pedig elő kell segíteni a 8. cikkben említett korai jelzőrendszerrel és a Reitox hálózattal való strukturális kapcsolatok létrehozását és megerősítését. Az Ügynökség értékelheti a harmadik ország nemzeti szerveit, amennyiben az említett harmadik ország ezt kéri.

(4)   Az Ügynökség az 53. és 54. cikkel összhangban együttműködik nemzetközi szervezetekkel és harmadik országokkal.

21. cikk

Kutatás és innováció

(1)   Az Ügynökség segíti a Bizottságot és a tagállamokat a fő kutatási témák azonosításában, valamint a 4. és az 5. cikkben meghatározott általános és különös feladatai megvalósítása szempontjából releváns kutatási és innovációs tevékenységekre vonatkozó uniós keretprogramok kidolgozásában és végrehajtásában. Az Ügynökség a kutatással kapcsolatos tevékenységei során kellő figyelmet fordít az interszekcionalitásra mint horizontális elvre. Amennyiben az Ügynökség segítséget nyújt a Bizottságnak a fő kutatási témák azonosításához, vagy egy uniós keretprogram kidolgozásához és végrehajtásához, az Ügynökség az említett program keretében nem részesülhet finanszírozásban.

(2)   Az Ügynökség a 4. cikkben meghatározott általános feladata és az 5. cikkben meghatározott különös feladatai megvalósítása céljából proaktívan nyomon követi a kutatási és innovációs tevékenységeket és hozzájárul azokhoz, támogatja a tagállamok kapcsolódó tevékenységeit, valamint végrehajtja az e rendelet hatálya alá tartozó témákra vonatkozó kutatási és innovációs tevékenységeit, beleértve az eszközök kifejlesztéséhez felhasználható algoritmusok fejlesztését, betanítását, tesztelését és validálását is. Az Ügynökség az ilyen kutatási és innovációs tevékenységek eredményeit a 49. cikkben meghatározott biztonsági szabályokkal összhangban továbbítja az Európai Parlamentnek, a tagállamoknak és a Bizottságnak.

(3)   Az Ügynökség hozzájárul a kutatási és innovációs ciklus keretében – így például a belső biztonság európai innovációs központjában és a 2021. szeptember 16-i bizottsági határozattal (26) létrehozott Egészségügyi Szükséghelyzet-felkészültségi és -reagálási Hatóságnál – folytatott tevékenységekhez és részt vesz azokban.

(4)   Az Ügynökség próbaprojekteket tervezhet és hajthat végre az e rendelet hatálya alá tartozó kérdésekkel kapcsolatban.

(5)   Az Ügynökség minden szükséges intézkedést megtesz az összeférhetetlenségnek a (4) bekezdésben említett próbaprojektek végrehajtása során történő elkerülése érdekében. Nyilvánosságra hozza a kutatási projektjeire vonatkozó információkat, beleértve a kísérleti projekteket is. Az ilyen információk között szerepeltetni kell az érintett együttműködő partnereket és a projekt költségvetését.

(6)   Az Ügynökség adatbázist hoz létre a kábítószerekkel kapcsolatos kutatási programok tárolása, elemzése és rendelkezésre bocsátása céljából.

V. FEJEZET

Az ügynökség felépítése

22. cikk

Igazgatási és irányítási struktúra

(1)   Az Ügynökség igazgatási és irányítási struktúráját a következők alkotják:

| a) | az igazgatótanács, amely a 24. cikkben meghatározott feladatokat látja el; |
| --- | --- |

a)

az igazgatótanács, amely a 24. cikkben meghatározott feladatokat látja el;

| b) | a felügyelőtestület, amely a 28. cikkben meghatározott feladatokat látja el; |
| --- | --- |

b)

a felügyelőtestület, amely a 28. cikkben meghatározott feladatokat látja el;

| c) | az ügyvezető igazgató, aki a 30. cikkben meghatározott hatásköröket gyakorolja; |
| --- | --- |

c)

az ügyvezető igazgató, aki a 30. cikkben meghatározott hatásköröket gyakorolja;

| d) | a tudományos bizottság, amely a 31. cikkben meghatározott feladatokat látja el; és |
| --- | --- |

d)

a tudományos bizottság, amely a 31. cikkben meghatározott feladatokat látja el; és

| e) | a Reitox hálózat. |
| --- | --- |

e)

a Reitox hálózat.

(2)   Az Ügynökség igazgatási és irányítási struktúrájának tagjai nem rendelkezhetnek olyan pénzügyi vagy egyéb érdekeltségekkel, amelyek befolyásolhatnák pártatlanságukat. A közérdeket szem előtt tartva járnak el, továbbá tevékenységeiket független, pártatlan és átlátható módon végzik. Érdekeltségeikről évente nyilatkozatot tesznek, amely kérésre hozzáférhetővé tehető.

23. cikk

Az igazgatótanács összetétele

(1)   Az igazgatótanács a következőkből áll:

| a) | a tagállamok egy-egy képviselője, akik szavazati joggal rendelkeznek; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok egy-egy képviselője, akik szavazati joggal rendelkeznek;

| b) | a Bizottság két képviselője, akik szavazati joggal rendelkeznek. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság két képviselője, akik szavazati joggal rendelkeznek.

(2)   Az igazgatótanács magában foglalja továbbá a következőket:

| a) | az Európai Parlament által kijelölt két, a kábítószerek területén különösen jártas független szakértő, akik szavazati joggal rendelkeznek; |
| --- | --- |

a)

az Európai Parlament által kijelölt két, a kábítószerek területén különösen jártas független szakértő, akik szavazati joggal rendelkeznek;

| b) | minden olyan harmadik ország egy-egy képviselője, amely az 54. cikkel összhangban megállapodást kötött az Unióval, akik nem rendelkeznek szavazati joggal. |
| --- | --- |

b)

minden olyan harmadik ország egy-egy képviselője, amely az 54. cikkel összhangban megállapodást kötött az Unióval, akik nem rendelkeznek szavazati joggal.

(3)   Az igazgatótanács minden tagja mellé póttagot kell kinevezni. A póttag képviseli a tagot annak távollétében, és részt vehet az igazgatótanács ülésein.

(4)   Az igazgatótanács tagjait és póttagjait a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott területeken meglévő ismereteikre figyelemmel, a releváns vezetői, igazgatási és költségvetési készségeket figyelembe véve kell kinevezni. Az igazgatótanácsban képviselt valamennyi félnek törekednie kell arra, hogy az igazgatótanács munkája folyamatosságának biztosítása érdekében ne változtassa gyakran a képviselőinek személyét. Valamennyi félnek törekednie kell a nemek kiegyensúlyozott képviseletére az igazgatótanácsban.

(5)   Az igazgatótanács megfigyelőként meghívhatja azon nemzetközi szervezetek képviselőit, amelyekkel az Ügynökség az 53. cikknek megfelelően együttműködik.

(6)   A tagok és a póttagok hivatali ideje négy év. Ez a hivatali idő megújítható.

24. cikk

Az igazgatótanács feladatköre

(1)   Az igazgatótanács feladatai a következők:

| a) | kijelöli az Ügynökség tevékenységének általános irányát; |
| --- | --- |

a)

kijelöli az Ügynökség tevékenységének általános irányát;

| b) | elfogadja a 36. cikkben említett egységes programozási dokumentum tervezetét, mielőtt a dokumentumot benyújtanák a Bizottsághoz véleményezésre; |
| --- | --- |

b)

elfogadja a 36. cikkben említett egységes programozási dokumentum tervezetét, mielőtt a dokumentumot benyújtanák a Bizottsághoz véleményezésre;

| c) | a Bizottság véleményének kézhezvételét követően a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmados többségével az Ügynökség egységes programozási dokumentumát; |
| --- | --- |

c)

a Bizottság véleményének kézhezvételét követően a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmados többségével az Ügynökség egységes programozási dokumentumát;

| d) | a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmados többségével elfogadja az Ügynökség éves költségvetését, és a VI. fejezettel összhangban ellátja az Ügynökség költségvetéséhez kapcsolódó egyéb feladatokat; |
| --- | --- |

d)

a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmados többségével elfogadja az Ügynökség éves költségvetését, és a VI. fejezettel összhangban ellátja az Ügynökség költségvetéséhez kapcsolódó egyéb feladatokat;

| e) | a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmados többségével értékeli és elfogadja az Ügynökség tevékenységéről szóló konszolidált éves tevékenységi jelentést, minden év július 1-jéig megküldi mind a jelentést, mind annak értékelését az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodik a konszolidált éves tevékenységi jelentés közzétételéről; |
| --- | --- |

e)

a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmados többségével értékeli és elfogadja az Ügynökség tevékenységéről szóló konszolidált éves tevékenységi jelentést, minden év július 1-jéig megküldi mind a jelentést, mind annak értékelését az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, és gondoskodik a konszolidált éves tevékenységi jelentés közzétételéről;

| f) | a 42. cikknek megfelelően elfogadja az Ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályzatot; |
| --- | --- |

f)

a 42. cikknek megfelelően elfogadja az Ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályzatot;

| g) | a csalási kockázatokkal arányos csalás elleni stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségét és hasznát; |
| --- | --- |

g)

a csalási kockázatokkal arányos csalás elleni stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költségét és hasznát;

| h) | stratégiát fogad el a más decentralizált uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel való hatékonyság növelése és a velük való szinergiák kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

h)

stratégiát fogad el a más decentralizált uniós szervekkel, hivatalokkal és ügynökségekkel való hatékonyság növelése és a velük való szinergiák kialakítása érdekében;

| i) | szabályokat fogad el a tagjait, a felügyelőtestület tagjait, a tudományos bizottság tagjait, valamint a Reitox tagjait, továbbá a 44. cikkben említett kirendelt nemzeti szakértőket és a nem az Ügynökség alkalmazásában álló egyéb alkalmazottakat érintő összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére vonatkozóan, és az Ügynökség honlapján évente közzéteszi az igazgatótanács tagjainak érdekeltségi nyilatkozatait; |
| --- | --- |

i)

szabályokat fogad el a tagjait, a felügyelőtestület tagjait, a tudományos bizottság tagjait, valamint a Reitox tagjait, továbbá a 44. cikkben említett kirendelt nemzeti szakértőket és a nem az Ügynökség alkalmazásában álló egyéb alkalmazottakat érintő összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére vonatkozóan, és az Ügynökség honlapján évente közzéteszi az igazgatótanács tagjainak érdekeltségi nyilatkozatait;

| j) | jóváhagyja a 17. cikk (3) bekezdésében említett egységes működési protokollt; |
| --- | --- |

j)

jóváhagyja a 17. cikk (3) bekezdésében említett egységes működési protokollt;

| k) | jóváhagyja a 20. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett nemzetközi együttműködési keretet és a 20. cikk (3) bekezdésében említett technikai segítségnyújtási programokat; |
| --- | --- |

k)

jóváhagyja a 20. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett nemzetközi együttműködési keretet és a 20. cikk (3) bekezdésében említett technikai segítségnyújtási programokat;

| l) | jóváhagyja a 33. cikk (5) bekezdésében említett társfinanszírozási szintet; |
| --- | --- |

l)

jóváhagyja a 33. cikk (5) bekezdésében említett társfinanszírozási szintet;

| m) | a szükségletek elemzése alapján elfogadja és rendszeresen naprakésszé teszi az 5. cikk (8) bekezdésében említett kommunikációs stratégiákat és információterjesztési terveket; |
| --- | --- |

m)

a szükségletek elemzése alapján elfogadja és rendszeresen naprakésszé teszi az 5. cikk (8) bekezdésében említett kommunikációs stratégiákat és információterjesztési terveket;

| n) | elfogadja és nyilvánosan elérhetővé teszi eljárási szabályzatát, beleértve az összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére vonatkozó szabályokat is; |
| --- | --- |

n)

elfogadja és nyilvánosan elérhetővé teszi eljárási szabályzatát, beleértve az összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére vonatkozó szabályokat is;

| o) | e cikk (2) bekezdésének megfelelően az Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) által a kinevezésre jogosult hatóságra, valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek) által a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóságra ruházott, a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (27) megállapított hatásköröket (a továbbiakban: a kinevezésre jogosult hatóság hatáskörei); |
| --- | --- |

o)

e cikk (2) bekezdésének megfelelően az Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata (a továbbiakban: a személyzeti szabályzat) által a kinevezésre jogosult hatóságra, valamint az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek (a továbbiakban: az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek) által a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóságra ruházott, a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendeletben (27) megállapított hatásköröket (a továbbiakban: a kinevezésre jogosult hatóság hatáskörei);

| p) | a Bizottsággal egyetértésben és a személyzeti szabályzat 110. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadja a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek érvényesítéséhez szükséges végrehajtási szabályokat; |
| --- | --- |

p)

a Bizottsággal egyetértésben és a személyzeti szabályzat 110. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadja a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek érvényesítéséhez szükséges végrehajtási szabályokat;

| q) | kinevezi az ügyvezető igazgatót, és adott esetben a 29. cikkel összhangban határoz a hivatali idő meghosszabbításáról vagy a tisztségből való felmentésről; |
| --- | --- |

q)

kinevezi az ügyvezető igazgatót, és adott esetben a 29. cikkel összhangban határoz a hivatali idő meghosszabbításáról vagy a tisztségből való felmentésről;

| r) | a személyzeti szabályzatra és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekre is figyelemmel számvitelért felelős tisztviselőt nevez ki, aki feladatai ellátása során függetlenül jár el; |
| --- | --- |

r)

a személyzeti szabályzatra és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekre is figyelemmel számvitelért felelős tisztviselőt nevez ki, aki feladatai ellátása során függetlenül jár el;

| s) | kinevezi a tudományos bizottság tagjait; |
| --- | --- |

s)

kinevezi a tudományos bizottság tagjait;

| t) | a 31. cikk (6) bekezdésével összhangban jóváhagyja a tudományos bizottság bővítéséhez használandó szakértői listát; |
| --- | --- |

t)

a 31. cikk (6) bekezdésével összhangban jóváhagyja a tudományos bizottság bővítéséhez használandó szakértői listát;

| u) | határozatokat hoz a nemzeti fókuszpontoknak a 35. cikkel összhangban végzett értékelését követően; |
| --- | --- |

u)

határozatokat hoz a nemzeti fókuszpontoknak a 35. cikkel összhangban végzett értékelését követően;

| v) | a 38. cikkel összhangban meghatározza a díjak kiszámításának módszerét és a díjak kifizetésének módját; |
| --- | --- |

v)

a 38. cikkel összhangban meghatározza a díjak kiszámításának módszerét és a díjak kifizetésének módját;

| w) | biztosítja a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozattal (28) létrehozott Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (29) létrehozott Európai Ügyészség (EPPO) vizsgálataiból származó megállapításokat és ajánlásokat követő megfelelő intézkedések meghozatalát, az e rendelet 48. cikkében említettek szerint; |
| --- | --- |

w)

biztosítja a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az 1999/352/EK, ESZAK, Euratom bizottsági határozattal (28) létrehozott Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) és az (EU) 2017/1939 tanácsi rendelettel (29) létrehozott Európai Ügyészség (EPPO) vizsgálataiból származó megállapításokat és ajánlásokat követő megfelelő intézkedések meghozatalát, az e rendelet 48. cikkében említettek szerint;

| x) | meghozza az Ügynökség belső felépítésének kialakításával és szükség szerint annak módosításával kapcsolatos összes döntést, az Ügynökség tevékenységével kapcsolatos igények és a hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás figyelembevételével; |
| --- | --- |

x)

meghozza az Ügynökség belső felépítésének kialakításával és szükség szerint annak módosításával kapcsolatos összes döntést, az Ügynökség tevékenységével kapcsolatos igények és a hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás figyelembevételével;

| y) | az 53. cikkel összhangban elfogadja a munkamegállapodásokat. |
| --- | --- |

y)

az 53. cikkel összhangban elfogadja a munkamegállapodásokat.

(2)   Az igazgatótanács a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdésén és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 6. cikkén alapuló határozatot fogad el, amellyel a kinevezésre jogosult hatóság vonatkozó hatásköreit átruházza az ügyvezető igazgatóra, és meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az említett átruházás felfüggeszthető. Az ügyvezető igazgató e hatásköröket továbbruházhatja másra.

Amennyiben rendkívüli körülmények szükségessé teszik, az igazgatótanács határozattal ideiglenesen felfüggesztheti a kinevezésre jogosult hatóság hatásköreinek az ügyvezető igazgatóra történő átruházását és az ügyvezető igazgató általi továbbruházását, és azokat maga gyakorolhatja, vagy valamelyik tagjára vagy a személyzetnek az ügyvezető igazgatótól eltérő tagjára ruházhatja.

25. cikk

Az igazgatótanács elnöke

(1)   Az igazgatótanács a szavazati joggal rendelkező tagjai közül elnököt és elnökhelyettest választ. Az elnököt és az elnökhelyettest az igazgatótanács szavazati joggal rendelkező tagjainak kétharmados többségével kell megválasztani.

(2)   Az elnökhelyettes hivatalból helyettesíti az elnököt, amennyiben az elnök akadályoztatva van feladatainak ellátásában.

(3)   Az elnök és az elnökhelyettes hivatali ideje négy év. Hivatali idejük egy alkalommal megújítható. Ha azonban igazgatótanácsi tagságuk hivatali idejük alatt bármikor megszűnik, ugyanezen a napon elnöki vagy elnökhelyettesi megbízatásuk is automatikusan megszűnik.

(4)   Az elnök és az elnökhelyettes megválasztásának részletes eljárását az igazgatótanács eljárási szabályzata határozza meg.

26. cikk

Az igazgatótanács ülései

(1)   Az igazgatótanács üléseit az elnök hívja össze.

(2)   Az ügyvezető igazgató részt vesz az igazgatótanács tanácskozásain.

(3)   Az igazgatótanács évente legalább egy rendes ülést tart. Ezen túlmenően az igazgatótanács az elnök kezdeményezésére, a Bizottság kérésére vagy tagjai legalább egyharmadának kérésére ül össze.

(4)   Az igazgatótanács az üléseire megfigyelőként meghívhat bármely olyan személyt – többek között civil társadalmi szervezetek képviselőit is –, akinek a véleménye releváns lehet.

(5)   Az igazgatótanács tagjai – az igazgatótanács eljárási szabályzatára is figyelemmel – tanácsadók és szakértők segítségét is igénybe vehetik az üléseken.

(6)   Az igazgatótanács titkárságát az Ügynökség biztosítja.

27. cikk

Az igazgatótanács szavazási szabályai

(1)   A 24. cikk (1) bekezdése c) és d) pontjának, valamint a 25. cikk (1) bekezdésének, a 35. cikk (6) bekezdésének, a 29. cikk (8) bekezdésének és az 53. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül az igazgatótanács a határozatait a szavazati joggal rendelkező tagjainak többségével hozza meg.

(2)   Minden szavazati joggal rendelkező tag egy szavazattal rendelkezik. Valamely szavazati joggal rendelkező tag távollétében az őt helyettesítő póttag jogosult a szavazati jog gyakorlására.

(3)   Az elnök és az elnökhelyettes részt vesz a szavazásban.

(4)   Az ügyvezető igazgató nem vesz részt a szavazásban.

(5)   Az igazgatótanács eljárási szabályzatában részletesebben rendelkezni kell a szavazás szabályairól, így különösen arról, hogy egy tag milyen körülmények fennállása esetén járhat el egy másik tag nevében.

28. cikk

A felügyelőtestület

(1)   A felügyelőtestület:

| a) | határoz a 42. cikk alapján elfogadott pénzügyi szabályzatban meghatározott olyan ügyekben, amelyeket ez a rendelet nem az igazgatótanácsnak tart fenn; |
| --- | --- |

a)

határoz a 42. cikk alapján elfogadott pénzügyi szabályzatban meghatározott olyan ügyekben, amelyeket ez a rendelet nem az igazgatótanácsnak tart fenn;

| b) | biztosítja a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az OLAF és az Európai Ügyészség vizsgálataiból származó megállapításokat és ajánlásokat követő megfelelő intézkedések meghozatalát, a 48. cikkben említettek szerint; |
| --- | --- |

b)

biztosítja a belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből, valamint az OLAF és az Európai Ügyészség vizsgálataiból származó megállapításokat és ajánlásokat követő megfelelő intézkedések meghozatalát, a 48. cikkben említettek szerint;

| c) | az ügyvezető igazgató 30. cikkben meghatározott feladatkörének sérelme nélkül az igazgatási és költségvetési irányítás felügyeletének megerősítése céljából nyomon követi és felügyeli az igazgatótanács határozatainak végrehajtását. |
| --- | --- |

c)

az ügyvezető igazgató 30. cikkben meghatározott feladatkörének sérelme nélkül az igazgatási és költségvetési irányítás felügyeletének megerősítése céljából nyomon követi és felügyeli az igazgatótanács határozatainak végrehajtását.

(2)   Szükség esetén sürgősség okán, a felügyelőtestület bizonyos ideiglenes határozatokat meghozhat az igazgatótanács helyett, különösen az igazgatási irányítást érintő kérdésekben, beleértve a kinevezésre jogosult hatóság hatáskörei átruházásának felfüggesztését és a költségvetési ügyeket. Az ilyen ideiglenes határozatok meghozatalára vonatkozó feltételeket az igazgatótanács eljárási szabályzatában kell meghatározni.

(3)   A felügyelőtestület az igazgatótanács elnökéből és elnökhelyetteséből, az igazgatótanács által a szavazati joggal rendelkező tagjai közül kinevezett két másik tagból, valamint a Bizottságnak az igazgatótanácsba delegált két képviselőjéből áll.

Az igazgatótanács elnöke egyben a felügyelőtestület elnöke is.

Az ügyvezető igazgató megfigyelőként részt vesz a felügyelőtestület ülésein. A felügyelőtestület az üléseire más megfigyelőket is meghívhat.

(4)   A felügyelőtestület tagjainak hivatali ideje négy év. Hivatali idejük egy alkalommal megújítható. Ha azonban igazgatótanácsi tagságuk hivatali idejük alatt bármikor megszűnik, ugyanezen a napon hivatali idejük a felügyelőtestületben is automatikusan lejár.

(5)   A felügyelőtestület évente legalább két rendes ülést tart. Ezenkívül az elnökének kezdeményezésére vagy a tagjainak kérésére is összeül.

(6)   A felügyelőtestület a tagjai közötti konszenzussal hozza meg határozatait. Ha a felügyelőtestület nincs abban a helyzetben, hogy konszenzussal határozatot hozzon, az ügyet az igazgatótanács elé kell utalni.

(7)   A felügyelőtestület eljárási szabályzatát az igazgatótanács állapítja meg.

29. cikk

Az ügyvezető igazgató

(1)   Az ügyvezető igazgató az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének a) pontja értelmében az Ügynökség ideiglenes alkalmazottjaként látja el feladatait.

(2)   Az ügyvezető igazgatót az igazgatótanács nevezi ki a Bizottság által javasolt, legalább három jelöltet tartalmazó listáról, nyílt és átlátható kiválasztási eljárás alapján. A kiválasztási eljárás részeként pályázati felhívást kell közzétenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában és más megfelelő médiumokon keresztül. A Bizottság konzultál az igazgatótanáccsal a pályázati felhívás tervezetéről. A Bizottság megfigyelőként az igazgatótanács egy képviselőjét is bevonhatja a kiválasztási eljárásba.

Mielőtt az igazgatótanács kinevezi tisztségébe az ügyvezető igazgatót, a Bizottság által javasolt, előválogatott jelölteket késedelem nélkül fel lehet kérni arra, hogy az Európai Parlament illetékes bizottsága vagy bizottságai előtt nyilatkozatot tegyenek, és válaszoljanak a bizottsági tagok kérdéseire. A nyilatkozat és a válaszok meghallgatását követően az Európai Parlament véleményt fogadhat el, amelyben kifejti nézeteit, és amelyet benyújthat az igazgatótanácshoz.

(3)   Az ügyvezető igazgató szerződésének megkötése céljából az Ügynökséget az igazgatótanács elnöke képviseli.

(4)   Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. Ezen időszak lejárta előtt a Bizottság értékelést készít, amelyben figyelembe veszi az ügyvezető igazgató teljesítményének értékelését – az igazgatótanácstól előzetesen kapott információkra is kiterjedően –, valamint az Ügynökség előtt álló jövőbeli feladatokat és kihívásokat.

(5)   Az igazgatótanács a Bizottságnak a (4) bekezdésben említett értékelést figyelembe vevő javaslata alapján az ügyvezető igazgató hivatali idejét egyszer, legfeljebb öt éves időtartamra meghosszabbíthatja.

Ha az igazgatótanács meg kívánja hosszabbítani az ügyvezető igazgató hivatali idejét, erről tájékoztatja az Európai Parlamentet. Mielőtt az igazgatótanács határozatot hoz az ügyvezető igazgató hivatali idejének meghosszabbításáról, az ügyvezető igazgatót fel lehet kérni arra, hogy késedelem nélkül tegyen nyilatkozatot az Európai Parlament illetékes bizottsága vagy bizottságai előtt, és válaszoljon a bizottsági tagok kérdéseire.

(6)   Az az ügyvezető igazgató, akinek hivatali idejét meghosszabbították, megbízatása teljes időtartamának lejártával nem vehet részt az ugyanezen tisztség betöltésére vonatkozó másik kiválasztási eljárásban.

(7)   Az ügyvezető igazgató kizárólag az igazgatótanács által a Bizottság javaslata alapján hozott határozattal menthető fel tisztségéből. Az Európai Parlamentet és a Tanácsot – az alkalmazandó titoktartási követelményeknek megfelelő módon – tájékoztatni kell az ilyen határozat indokairól.

(8)   Az igazgatótanács az ügyvezető igazgató kinevezéséről, hivatali idejének meghosszabbításáról vagy tisztségéből való felmentéséről a szavazati joggal rendelkező tagjainak kétharmados többségével határoz.

30. cikk

Az ügyvezető igazgató feladatköre

(1)   Az ügyvezető igazgató felelős az Ügynökség irányításáért. Az ügyvezető igazgató az igazgatótanácsnak tartozik felelősséggel.

(2)   A Bizottság, az igazgatótanács és a felügyelőtestület hatásköreinek sérelme nélkül az ügyvezető igazgató a feladatainak ellátása során függetlenül jár el, és sem kormánytól, sem más szervtől nem kérhet vagy fogadhat el utasításokat.

(3)   Az ügyvezető igazgató felkérésre jelentést tesz az Európai Parlamentnek feladatai ellátásáról. A Tanács felkérheti az ügyvezető igazgatót, hogy számoljon be feladatai ellátásáról.

(4)   Az Ügynökség törvényes képviselője az ügyvezető igazgató.

(5)   Az ügyvezető igazgató felelős az Ügynökség 5. cikkben meghatározott különös feladatainak végrehajtásáért. Az ügyvezető igazgató feladatai különösen:

| a) | az Ügynökség napi igazgatása; |
| --- | --- |

a)

az Ügynökség napi igazgatása;

| b) | az igazgatótanács által elfogadott határozatok előkészítése és végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

az igazgatótanács által elfogadott határozatok előkészítése és végrehajtása;

| c) | a 36. cikkben említett egységes programozási dokumentum elkészítése és benyújtása az igazgatótanácsnak a Bizottsággal folytatott konzultációt követően; |
| --- | --- |

c)

a 36. cikkben említett egységes programozási dokumentum elkészítése és benyújtása az igazgatótanácsnak a Bizottsággal folytatott konzultációt követően;

| d) | az egységes programozási dokumentum végrehajtása és beszámolás az igazgatótanácsnak annak végrehajtásáról; |
| --- | --- |

d)

az egységes programozási dokumentum végrehajtása és beszámolás az igazgatótanácsnak annak végrehajtásáról;

| e) | az Ügynökség konszolidált éves tevékenységi jelentésének elkészítése, valamint értékelés és elfogadás céljából az igazgatótanács elé terjesztése; |
| --- | --- |

e)

az Ügynökség konszolidált éves tevékenységi jelentésének elkészítése, valamint értékelés és elfogadás céljából az igazgatótanács elé terjesztése;

| f) | javaslattétel az igazgatótanácsnak a 33. cikk (5) bekezdésében említett társfinanszírozási szintre, amennyiben a nemzeti fókuszpontoknak ilyen társfinanszírozás nyújtandó; |
| --- | --- |

f)

javaslattétel az igazgatótanácsnak a 33. cikk (5) bekezdésében említett társfinanszírozási szintre, amennyiben a nemzeti fókuszpontoknak ilyen társfinanszírozás nyújtandó;

| g) | javaslattétel az igazgatótanácsnak a díjak kiszámításának módszerére és a díjak kifizetésének módjára a 38. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

g)

javaslattétel az igazgatótanácsnak a díjak kiszámításának módszerére és a díjak kifizetésének módjára a 38. cikkel összhangban;

| h) | nyomonkövetési cselekvési terv elkészítése a belső vagy külső ellenőrzési jelentések és értékelések megállapításaihoz, valamint a 48. cikkben említettek szerint az OLAF és az Európai Ügyészség vizsgálataihoz kapcsolódóan, továbbá évente két alkalommal jelentéstétel az előrehaladásról a Bizottságnak, valamint rendszeresen az igazgatótanácsnak és a felügyelőtestületnek; |
| --- | --- |

h)

nyomonkövetési cselekvési terv elkészítése a belső vagy külső ellenőrzési jelentések és értékelések megállapításaihoz, valamint a 48. cikkben említettek szerint az OLAF és az Európai Ügyészség vizsgálataihoz kapcsolódóan, továbbá évente két alkalommal jelentéstétel az előrehaladásról a Bizottságnak, valamint rendszeresen az igazgatótanácsnak és a felügyelőtestületnek;

| i) | az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a csalás, a korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával – az OLAF és az Európai Ügyészség vizsgálati hatáskörének sérelme nélkül –, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogalap nélkül kifizetett összegek visszafizettetésével és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási szankciók kiszabásával, valamint az Európai Ügyészségnek minden olyan büntetendő cselekményről történő jelentéstétellel, amellyel kapcsolatban az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelet 24. cikkével összhangban gyakorolhatná hatáskörét; |
| --- | --- |

i)

az Unió pénzügyi érdekeinek védelme a csalás, a korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával – az OLAF és az Európai Ügyészség vizsgálati hatáskörének sérelme nélkül –, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogalap nélkül kifizetett összegek visszafizettetésével és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási szankciók kiszabásával, valamint az Európai Ügyészségnek minden olyan büntetendő cselekményről történő jelentéstétellel, amellyel kapcsolatban az Európai Ügyészség az (EU) 2017/1939 rendelet 24. cikkével összhangban gyakorolhatná hatáskörét;

| j) | az Ügynökség csalás elleni stratégiájának, valamint hatékonyságnövelési és szinergiákkal foglalkozó stratégiáinak elkészítése és az igazgatótanács elé terjesztése jóváhagyás céljából; |
| --- | --- |

j)

az Ügynökség csalás elleni stratégiájának, valamint hatékonyságnövelési és szinergiákkal foglalkozó stratégiáinak elkészítése és az igazgatótanács elé terjesztése jóváhagyás céljából;

| k) | az Ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályzat tervezetének kidolgozása; |
| --- | --- |

k)

az Ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályzat tervezetének kidolgozása;

| l) | az Ügynökség tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatása tervezetének elkészítése és költségvetésének végrehajtása. |
| --- | --- |

l)

az Ügynökség tervezett bevételekre és kiadásokra vonatkozó kimutatása tervezetének elkészítése és költségvetésének végrehajtása.

(6)   Az ügyvezető igazgató úgy határozhat, hogy egy vagy több összekötő tisztviselőt rendel ki az uniós intézményekhez és az érintett uniós szervekhez, hivatalokhoz és ügynökségekhez az Ügynökség feladatainak hatékony és eredményes végrehajtása céljából. Az ügyvezető igazgatónak ehhez meg kell szereznie a Bizottság és az igazgatótanács előzetes hozzájárulását. Az összekötő tisztviselők kirendelésére vonatkozó határozatban oly módon kell megállapítani az összekötő tisztviselők által ellátandó tevékenységek körét, amely elkerüli a szükségtelen költségeket és az Ügynökség igazgatási feladatköreivel való indokolatlan átfedéseket.

(7)   Az Európai Parlament vagy a Tanács felkérésére az ügyvezető igazgató indokolatlan késedelem nélkül részt vesz az Európai Parlament vagy adott esetben a Tanács által az Ügynökség megbízatásához kapcsolódó bármely témában szervezett ülésen.

31. cikk

A tudományos bizottság

(1)   A tudományos bizottság legalább hét, de legfeljebb tizenöt tudósból áll, akiket az Európai Unió Hivatalos Lapjában és más megfelelő médiumokon keresztül közzétett pályázati felhívást követően az igazgatótanács nevez ki tudományos kiválóságuk, valamint függetlenségük figyelembevételével. Az Ügynökség tájékoztatja az Európai Parlament illetékes bizottságát vagy bizottságait a tudományos bizottságba történő kinevezésekről és a tudományos bizottság munkájáról. A tudományos bizottság tagjai kiválasztási eljárásának biztosítania kell, hogy a tudományos bizottság tagjainak szakterületei lefedjék az Ügynökség célkitűzései szempontjából leglényegesebb területeket. A tudományos bizottság tagjainak kinevezésében részt vevő feleknek törekedniük kell arra, hogy a tudományos bizottságban megvalósuljon a nemek kiegyensúlyozott képviselete.

(2)   A tudományos bizottság tagjait személyes minőségükben kell kinevezni négyéves időtartamra, amely egy alkalommal megújítható.

(3)   A tudományos bizottság tagjai függetlenek és a közérdeknek megfelelően járnak el. Sem kormánytól, sem más szervtől nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasításokat.

(4)   Ha egy tag már nem felel meg a függetlenség kritériumainak, erről tájékoztatnia kell az igazgatótanácsot. Az igazgatótanács tagjai legalább egyharmadának vagy a Bizottságnak a javaslatára szintén megállapíthatja, hogy valamely tag részről a függetlenség nem áll fenn, és visszavonhatja az érintett személy kinevezését. Az igazgatótanács az említett tag hivatali idejének fennmaradó részére a tagok kinevezésére vonatkozó rendes eljárással összhangban új tagot nevez ki.

(5)   A tudományos bizottság véleményt nyilvánít az e rendeletben meghatározott esetekben, vagy az Ügynökség tevékenységeivel kapcsolatos bármely olyan tudományos kérdésben, amelyet az igazgatótanács vagy az ügyvezető igazgató a tudományos bizottság elé terjeszt. A tudományos bizottság véleményét közzé kell tenni az Ügynökség honlapján.

(6)   Ha az ügyvezető igazgató a tudományos bizottság elnökének tanácsára szükségesnek ítéli, az új pszichoaktív anyagok vagy az új pszichoaktív anyagok egy csoportja jelentette kockázatok értékelése céljából a tudományos bizottság kibővíthető az új pszichoaktív anyag vagy az új pszichoaktív anyagok egy csoportja jelentette kockázatok kiegyensúlyozott értékelésének biztosítása szempontjából releváns tudományos területeket képviselő szakértőkkel. Ezeket a szakértőket az ügyvezető igazgató szakértői listáról nevezi ki. A szakértői listát az igazgatótanács négyévente jóváhagyja.

(7)   A tudományos bizottság saját megbízatásának időtartamára elnököt és elnökhelyettest választ. Az elnök megfigyelőként részt vehet az igazgatótanács ülésein.

(8)   A tudományos bizottság évente legalább egy alkalommal ülésezik.

(9)   Az Ügynökség a tudományos bizottság tagjainak listáját a honlapján közzéteszi, és azt rendszeresen frissíti.

32. cikk

A Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Információs Hálózata

(1)   A tagállamok a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Információs Hálózatán (a továbbiakban: a Reitox hálózat) keresztül hozzájárulnak az Ügynökség azon feladatának ellátásához, amelynek keretében koherens és egységesített információkat gyűjt és jelent az Unió egészéből a kábítószer-jelenséggel kapcsolatos helyzetre vonatkozóan. A Reitox hálózat a 33. cikkel összhangban kijelölt nemzeti fókuszpontokból és a Bizottság fókuszpontjából áll.

(2)   A Reitox hálózat a tagjai közül szóvivőt és legalább egy, legfeljebb három szóvivőhelyettest választ. A szóvivő képviseli a Reitox hálózatot az Ügynökség felé, és lehetővé kell tenni számára, hogy megfigyelőként részt vegyen az igazgatótanács ülésein.

(3)   A Reitox hálózat évente legalább egy rendes ülést tart. Az üléseket az Ügynökség hívja össze és vezeti le. A Reitox hálózat ezenkívül a szóvivőjének kezdeményezésére vagy tagjai egyharmadának kérésére is összeül.

33. cikk

A nemzeti fókuszpont

(1)   Minden részt vevő országnak megfelelő nemzeti jogi vagy közigazgatási intézkedések útján ki kell jelölnie egy egyedüli nemzeti fókuszpontot, amelyet állandó jelleggel és egyértelmű megbízatással hoznak létre. A nemzeti fókuszpont kijelöléséről és a nemzeti fókuszpont vezetőjének kinevezéséről, valamint e kinevezések bármely változásáról az igazgatótanács nemzeti tagján keresztül tájékoztatni kell az Ügynökséget.

(2)   A felelős nemzeti hatóságnak biztosítania kell, hogy a nemzeti fókuszpontot megbízzák a 34. cikk (2) bekezdésében meghatározott feladatokkal. A nemzeti fókuszpontot a Reitox hálózatban a nemzeti fókuszpont vezetője vagy egy helyettes képviseli.

(3)   A nemzeti fókuszpontnak tudományosan függetlennek kell lennie, és biztosítania kell adatainak minőségét.

(4)   A nemzeti fókuszpontnak előre kell terveznie a tevékenységeit, és rendelkeznie kell a nemzeti költségvetések útján allokált és az Ügynökség által az e cikk (5) bekezdésével összhangban társfinanszírozott megfelelő költségvetési és emberi erőforrásokkal a 34. cikk (2) bekezdésében meghatározott megbízatásának teljesítéséhez és feladatainak ellátásához, valamint elegendő felszereléssel és berendezéssel a napi tevékenységeinek támogatásához.

(5)   Minden egyes tagállam nemzeti fókuszpontjának az alapköltségeihez nyújtott társfinanszírozásban kell részesülnie az Ügynökség által nyújtott, vissza nem térítendő támogatáson keresztül, feltéve, hogy megfelel az (1)–(4) bekezdésben meghatározott feltételeknek. Ahhoz, hogy az említett társfinanszírozást megkapja, a nemzeti fókuszpontnak évente támogatási megállapodást kell aláírnia az Ügynökséggel. A társfinanszírozás szintjére az ügyvezető igazgató tesz javaslatot, az igazgatótanács hagyja jóvá, és azt rendszeresen felül kell vizsgálni. Az Ügynökség ad hoc alapon további finanszírozást nyújthat a nemzeti fókuszpontnak konkrét projektekben való részvételhez és azok végrehajtásához.

(6)   Az Ügynökség a 35. cikkel összhangban értékeli a nemzeti fókuszpontokat.

34. cikk

A nemzeti fókuszpontok feladatai

(1)   A nemzeti fókuszpontok együttműködési felületet képeznek a részt vevő országok és az Ügynökség számára, és támogatják a közöttük zajló interakciókat.

(2)   A nemzeti fókuszpontok – annak érdekében, hogy támogassák az Ügynökséget a 4. cikkben és az 5. cikkben meghatározott általános és különös feladatainak teljesítésében, hozzájárulva ezáltal a koordinált uniós fellépéshez – a következő feladatokat végzik:

| a) | a kábítószerekkel kapcsolatos adatok gyűjtésével és nyomon követésével kapcsolatos tevékenységek nemzeti szintű koordinációja, ezen adatoknak az Ügynökséggel való közlése céljából; |
| --- | --- |

a)

a kábítószerekkel kapcsolatos adatok gyűjtésével és nyomon követésével kapcsolatos tevékenységek nemzeti szintű koordinációja, ezen adatoknak az Ügynökséggel való közlése céljából;

| b) | releváns nemzeti adatok és információk gyűjtése a 4. cikk hatálya alá tartozó területeken, összhangban a 6. cikk (2) bekezdésében említett nemzeti jelentéscsomaggal, és azok továbbítása az Ügynökségnek; ennek során a nemzeti fókuszpont egybefogja a különböző ágazatok – különösen az egészségügy, az igazságszolgáltatás és a bűnüldözés – tapasztalatait, és adott esetben együttműködik szakértőkkel és nemzeti szervezetekkel, a tudományos közösséggel, civil társadalmi szervezetekkel és a drogpolitika területén tevékenykedő más érintett érdekelt felekkel; |
| --- | --- |

b)

releváns nemzeti adatok és információk gyűjtése a 4. cikk hatálya alá tartozó területeken, összhangban a 6. cikk (2) bekezdésében említett nemzeti jelentéscsomaggal, és azok továbbítása az Ügynökségnek; ennek során a nemzeti fókuszpont egybefogja a különböző ágazatok – különösen az egészségügy, az igazságszolgáltatás és a bűnüldözés – tapasztalatait, és adott esetben együttműködik szakértőkkel és nemzeti szervezetekkel, a tudományos közösséggel, civil társadalmi szervezetekkel és a drogpolitika területén tevékenykedő más érintett érdekelt felekkel;

| c) | hozzájárulás a kábítószerek és a kábítószer-használat nyomon követéshez és az azzal kapcsolatos jelentéstételhez, többek között a nemzetközi szervezetek felé; |
| --- | --- |

c)

hozzájárulás a kábítószerek és a kábítószer-használat nyomon követéshez és az azzal kapcsolatos jelentéstételhez, többek között a nemzetközi szervezetek felé;

| d) | adott esetben új epidemiológiai adatforrások kialakításának támogatása az anyaghasználat tendenciáinak időben történő jelentése érdekében; |
| --- | --- |

d)

adott esetben új epidemiológiai adatforrások kialakításának támogatása az anyaghasználat tendenciáinak időben történő jelentése érdekében;

| e) | az új egészségügyi és biztonsági fenyegetésekkel kapcsolatos ad hoc és célzott adatgyűjtési gyakorlatok támogatása; |
| --- | --- |

e)

az új egészségügyi és biztonsági fenyegetésekkel kapcsolatos ad hoc és célzott adatgyűjtési gyakorlatok támogatása;

| f) | az Ügynökség következő információkkal való ellátása: információk a meglévő pszichoaktív anyagok használatával kapcsolatos új tendenciákról és kihívásokról, vagy a pszichoaktív anyagok azon új kombinációiról, amelyek potenciális kockázatot jelentenek az egészségre, valamint információk a lehetséges egészségügyi intézkedésekről; |
| --- | --- |

f)

az Ügynökség következő információkkal való ellátása: információk a meglévő pszichoaktív anyagok használatával kapcsolatos új tendenciákról és kihívásokról, vagy a pszichoaktív anyagok azon új kombinációiról, amelyek potenciális kockázatot jelentenek az egészségre, valamint információk a lehetséges egészségügyi intézkedésekről;

| g) | hozzájárulás az új pszichoaktív anyagokkal kapcsolatos információcseréhez és korai jelzőrendszerhez, a III. fejezettel összhangban; |
| --- | --- |

g)

hozzájárulás az új pszichoaktív anyagokkal kapcsolatos információcseréhez és korai jelzőrendszerhez, a III. fejezettel összhangban;

| h) | hozzájárulás a releváns mutatók és egyéb releváns adatkészletek – többek között a végrehajtásukra vonatkozó iránymutatások – létrehozásához annak érdekében, hogy megbízható és összehasonlítható információkat lehessen szerezni uniós szinten, a 6. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

h)

hozzájárulás a releváns mutatók és egyéb releváns adatkészletek – többek között a végrehajtásukra vonatkozó iránymutatások – létrehozásához annak érdekében, hogy megbízható és összehasonlítható információkat lehessen szerezni uniós szinten, a 6. cikkel összhangban;

| i) | az Ügynökség kérésére nemzeti szakértők kijelölése a releváns mutatókról folytatandó külön megbeszélésekhez, valamint más ad hoc és célzott adatgyűjtési gyakorlatokra; |
| --- | --- |

i)

az Ügynökség kérésére nemzeti szakértők kijelölése a releváns mutatókról folytatandó külön megbeszélésekhez, valamint más ad hoc és célzott adatgyűjtési gyakorlatokra;

| j) | a nemzetközileg elfogadott adatgyűjtési protokollok és szabványok alkalmazásának előmozdítása a kábítószerek és a kábítószer-használat adott országban történő nyomon követése céljából; |
| --- | --- |

j)

a nemzetközileg elfogadott adatgyűjtési protokollok és szabványok alkalmazásának előmozdítása a kábítószerek és a kábítószer-használat adott országban történő nyomon követése céljából;

| k) | a tevékenységeire vonatkozó éves jelentés benyújtása az Ügynökségnek és más érintett érdekelt feleknek; |
| --- | --- |

k)

a tevékenységeire vonatkozó éves jelentés benyújtása az Ügynökségnek és más érintett érdekelt feleknek;

| l) | minőségbiztosítási mechanizmusok végrehajtása az általa megszerzett adatok és információk megbízhatóságának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

l)

minőségbiztosítási mechanizmusok végrehajtása az általa megszerzett adatok és információk megbízhatóságának biztosítása érdekében.

(3)   Kapacitásuknak megfelelően a nemzeti fókuszpontoknak emellett nyomon kell követniük, elemezniük és értelmezniük kell a 4. cikk hatálya alá tartozó területekre vonatkozó releváns információkat. A nemzeti fókuszpontok az említett információkat, valamint az alkalmazott szakpolitikákra és megoldásokra vonatkozó információkat az Ügynökség rendelkezésére bocsátják.

(4)   A nemzeti fókuszpontoknak ki kell alakítaniuk és fenn kell tartaniuk a szükséges együttműködést az érintett nemzeti és regionális hatóságokkal, szervekkel, hivatalokkal és szervezetekkel azon információk összegyűjtése érdekében, amelyekre szükségük van a (2) bekezdés szerinti feladataik végrehajtásához.

(5)   Az e cikk szerinti adatgyűjtés során a nemzeti fókuszpontoknak lehetőség szerint biztosítaniuk kell az összegyűjtött adatok biológiai nemek vagy társadalmi nemek szerinti bontását. A nemzeti fókuszpontoknak az adatok e cikk szerinti gyűjtése és bemutatása során figyelembe kell venniük a drogpolitika nemek közötti egyenlőséget figyelembe vevő szempontjait. A nemzeti fókuszpontok nem továbbíthatnak olyan adatokat, amelyek lehetővé tennék egyéneknek, illetve egyének kis csoportjainak az azonosítását. Tartózkodniuk kell a konkrét egyénekre vonatkozó információk továbbításától.

35. cikk

A nemzeti fókuszpontok értékelése

(1)   Az Ügynökség értékeli, hogy az egyes nemzeti fókuszpontok – a 34. cikk (2) bekezdésében meghatározott feladataik elvégzésével – hozzájárulnak-e az Ügynökség feladatainak teljesítéséhez. Az ilyen értékelés nem vonatkozhat a nemzeti fókuszpontnak otthont adó szerv egyéb feladataira, vagy arra az általános struktúrára, amelybe a nemzeti fókuszpont beágyazódik.

(2)   Az (1) bekezdésben említett értékelésnek a nemzeti fókuszpont által szolgáltatandó releváns információkon kell alapulnia. Az Ügynökség szükség esetén látogatást tehet a nemzeti fókuszpontnál.

(3)   Az Ügynökség az általa az (1) bekezdés alapján elvégzett minden értékelést benyújt az érintett nemzeti fókuszpontnak és illetékes nemzeti hatóságnak. Az értékelések ajánlásokat tartalmazhatnak a 34. cikk (2) bekezdésében meghatározott feladatok elvégzésére vonatkozóan, megállapíthatják az ajánlások végrehajtásának ütemtervét, valamint tartalmazhatnak egy, a nemzeti fókuszpont kapacitásépítésére irányuló, az Ügynökség által nyújtott támogatásra vonatkozó felajánlást is.

(4)   Amennyiben a (3) bekezdés alapján ajánlásokat adtak ki – a végrehajtásukra vonatkozó ütemtervvel együtt –, az érintett nemzeti fókuszpontnak tájékoztatnia kell az Ügynökséget arról, hogy elfogadta az ajánlásokat, vagy ha nem ért egyet, indokolással ellátott írásbeli véleményt kell benyújtania az Ügynökségnek.

(5)   Az Ügynökség az (1) bekezdés alapján elvégzett értékelések eredményéről tájékoztatja az igazgatótanácsot annak az értékelés Ügynökség általi elvégzését követő első ülésén. Az Ügynökség és a nemzeti fókuszpont közötti, az e cikk (4) bekezdésében említett nézeteltérés esetén, az Ügynökség az értékelést, az ajánlásokat és a végrehajtásukra vonatkozó ütemtervet az igazgatótanács elé terjeszti annak következő ülésén a 23. cikkel összhangban szavazati joggal rendelkező tagjainak többségével történő jóváhagyásra. Az érintett tagállam képviselője nem vehet részt az említett szavazásban.

(6)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett értékelésben meghatározott időpontig a nemzeti fókuszpont nem végzi el a 34. cikk (2) bekezdésében meghatározott feladatokat, az igazgatótanács az értékelésben meghatározott időpontot követő első ülésén, a 23. cikkel összhangban a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmados többségével határoz arról, hogy biztosítsanak-e társfinanszírozást azt megelőzően, hogy a nemzeti fókuszpont elvégzi a 34. cikk (2) bekezdésében meghatározott feladatokat. Az érintett tagállam képviselője nem vehet részt az említett szavazásban.

(7)   Az egyes nemzeti fókuszpontok (1) bekezdés szerinti első értékelését az Ügynökségnek 2026. július 3-ig kell elvégeznie. Ezt követően az Ügynökség a nemzeti fókuszpontokat – szükség szerint – rendszeres időközönként értékeli.

VI. FEJEZET

Pénzügyi rendelkezések

36. cikk

Egységes programozási dokumentum

(1)   Az igazgatótanács – az ügyvezető igazgató által előterjesztett tervezet alapján, a tudományos bizottsággal folytatott konzultációt követően, figyelembe véve a Bizottság véleményét, valamint a többéves programozással kapcsolatban az Európai Parlamenttel folytatott konzultációt követően – minden év december 15-ig elfogadja az egységes programozási dokumentum tervezetét, amely tartalmazza a többéves és az éves programozást, valamint az (EU) 2019/715 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (30) 32. cikkében felsorolt valamennyi dokumentumot. Amennyiben az igazgatótanács úgy dönt, hogy nem követi a Bizottság véleményének egyes elemeit, vagy az Európai Parlamenttel, illetve a tudományos bizottsággal folytatott konzultáció nyomán felmerülő egyes elemeket, ezt megindokolja. Az igazgatótanács az egységes programozási dokumentumot a következő év január 31-ig megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

Az egységes programozási dokumentum az Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé, és szükség esetén annak megfelelően ki kell igazítani.

(2)   Az éves munkaprogramnak tartalmaznia kell a célkitűzések részletes leírását és a várt eredményeket, ideértve a teljesítménymutatókat is. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés és irányítás elveivel összhangban tartalmaznia kell továbbá a finanszírozandó fellépések leírását, valamint fel kell tüntetnie az egyes fellépésekhez elkülönített pénzügyi és emberi erőforrásokat is. Az éves munkaprogramnak összhangban kell állnia a (4) bekezdésben említett többéves munkaprogrammal. Egyértelműen jelezni kell benne, hogy az előző pénzügyi évhez képest az Ügynökség mely feladata új, illetve változott vagy szűnt meg.

A többéves vagy éves programozásnak tartalmaznia kell a 20. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett nemzetközi együttműködési keret végrehajtására és az e kerethez kapcsolódó intézkedésekre vonatkozó információkat. Tartalmaznia kell továbbá az Ügynökségnek a 21. cikkben említett tervezett kutatási és innovációs tevékenységeit is.

(3)   Amennyiben az Ügynökséget új feladattal bízzák meg, az igazgatótanácsnak módosítania kell az elfogadott éves munkaprogramot.

Az éves munkaprogram bármely érdemi módosítását az eredeti éves munkaprogram elfogadására vonatkozóval megegyező eljárással kell elfogadni. Az igazgatótanács az éves munkaprogram nem érdemi módosítására vonatkozó hatáskörét átruházhatja az ügyvezető igazgatóra.

(4)   A többéves munkaprogramnak tartalmaznia kell az átfogó stratégiai programozást, ideértve a célkitűzéseket, a várt eredményeket és a teljesítménymutatókat is. Meg kell határoznia továbbá az erőforrás-programozást, ideértve a többéves költségvetést és a személyzetet is.

Az erőforrás-programozást évente aktualizálni kell. A stratégiai programozást adott esetben – és különösen az 51. cikkben említett értékelés eredményének figyelembevétele céljából – naprakésszé kell tenni.

(5)   A többéves és az éves munkaprogramokat az (EU) 2019/715 felhatalmazáson alapuló rendelet 32. cikkének megfelelően kell elkészíteni.

37. cikk

Költségvetés

(1)   A naptári évvel megegyező minden pénzügyi évre el kell készíteni az Ügynökség összes tervezett bevételét és kiadását, és azt fel kell tüntetni az Ügynökség költségvetésében.

(2)   Az Ügynökség költségvetésében szereplő bevételeknek és kiadásoknak egyensúlyban kell állniuk.

(3)   Az Ügynökség bevételei közé az egyéb források sérelme nélkül a következők tartoznak:

| a) | az Unió általános költségvetésében feltüntetett uniós hozzájárulás; |
| --- | --- |

a)

az Unió általános költségvetésében feltüntetett uniós hozzájárulás;

| b) | a tagállamok esetleges önkéntes pénzügyi hozzájárulása; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok esetleges önkéntes pénzügyi hozzájárulása;

| c) | a 38. cikkel összhangban nyújtott szolgáltatásokért fizetett díjak; |
| --- | --- |

c)

a 38. cikkel összhangban nyújtott szolgáltatásokért fizetett díjak;

| d) | az 53. cikkben említett szervezetek és szervek, valamint az 54. cikkben említett harmadik országok esetleges pénzügyi hozzájárulásai; valamint |
| --- | --- |

d)

az 53. cikkben említett szervezetek és szervek, valamint az 54. cikkben említett harmadik országok esetleges pénzügyi hozzájárulásai; valamint

| e) | közvetett irányítás keretében vagy ad hoc támogatások formájában nyújtott uniós finanszírozás, az Ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályzattal, valamint az Unió szakpolitikáit támogató releváns jogi eszközökben foglalt rendelkezésekkel összhangban. |
| --- | --- |

e)

közvetett irányítás keretében vagy ad hoc támogatások formájában nyújtott uniós finanszírozás, az Ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályzattal, valamint az Unió szakpolitikáit támogató releváns jogi eszközökben foglalt rendelkezésekkel összhangban.

(4)   A (3) bekezdés b)–e) pontjában említett bevételek összegét és eredetét bele kell foglalni az Ügynökség éves beszámolójába, és egyértelműen részletezni kell a 41. cikk (3) bekezdésében említett, az Ügynökség költségvetési és pénzgazdálkodásáról szóló éves jelentésben.

(5)   Az Ügynökség kiadásai magukban foglalják a személyzet javadalmazását, az igazgatási és infrastrukturális kiadásokat és a működési költségeket. A működési költségek magukban foglalhatják a nemzeti fókuszpontok 33. cikk (5) bekezdésében említett támogatására fordított kiadásokat.

38. cikk

Díjak

(1)   Az Ügynökség kérésre a következő kiegészítő szolgáltatásokat nyújthatja:

| a) | igényekre szabott képzés; |
| --- | --- |

a)

igényekre szabott képzés;

| b) | bizonyos támogatási tevékenységek a tagállamok számára, amelyeket nem azonosítottak prioritásként, de amelyeket előnyösen végre lehetne hajtani, ha azokat nemzeti forrásokból támogatják; |
| --- | --- |

b)

bizonyos támogatási tevékenységek a tagállamok számára, amelyeket nem azonosítottak prioritásként, de amelyeket előnyösen végre lehetne hajtani, ha azokat nemzeti forrásokból támogatják;

| c) | kapacitásépítési programok harmadik országok számára, amelyekre nem terjed ki külön célzott uniós finanszírozás; |
| --- | --- |

c)

kapacitásépítési programok harmadik országok számára, amelyekre nem terjed ki külön célzott uniós finanszírozás;

| d) | a 20. cikk (3) bekezdése értelmében a harmadik országokban – különösen a tagjelölt országokban – létrehozott nemzeti szervek értékelése; |
| --- | --- |

d)

a 20. cikk (3) bekezdése értelmében a harmadik országokban – különösen a tagjelölt országokban – létrehozott nemzeti szervek értékelése;

| e) | a valamely részt vevő ország kérésére nyújtott egyéb, igényekre szabott szolgáltatások, amelyek a nemzeti tevékenységek támogatásához további erőforrások befektetését igénylik.
  Az Ügynökség az első albekezdésben említett szolgáltatások teljesítéséért díjat számol fel. |
| --- | --- |

e)

a valamely részt vevő ország kérésére nyújtott egyéb, igényekre szabott szolgáltatások, amelyek a nemzeti tevékenységek támogatásához további erőforrások befektetését igénylik.

Az Ügynökség az első albekezdésben említett szolgáltatások teljesítéséért díjat számol fel.

(2)   Az igazgatótanács – az ügyvezető igazgató javaslata alapján és a Bizottsággal folytatott konzultációt követően – átlátható módon meghatározza a díjak kiszámítási módszerét és a megfizetésük módját.

(3)   A díjaknak a költséghatékony módon nyújtott szolgáltatás költségeivel arányosaknak, és a költségek fedezéséhez elegendőnek kell lenniük. A díjakat úgy kell megállapítani, hogy azok megkülönböztetésmentesek legyenek, és ne rójanak indokolatlan pénzügyi vagy adminisztratív terhet az érdekelt felekre.

(4)   A díjakat olyan szinten kell megállapítani, hogy elkerülhető legyen a hiány vagy jelentős többlet felhalmozódása az Ügynökség költségvetésében. Amennyiben a díjak által fedezett szolgáltatások nyújtásából eredően a költségvetés jelentős pozitív egyenlege ismétlődővé válik, vagy amennyiben a díjak által fedezett szolgáltatások nyújtása jelentős negatív egyenleget eredményez, az igazgatótanács – a (2) bekezdésben meghatározott eljárással összhangban – felülvizsgálja a díjak kiszámítási módszerét.

(5)   Adott esetben az Ügynökség a beszámoló benyújtására vonatkozó, a 41. cikkben meghatározott eljárás részeként jelentést csatol a felszámított díjakról és azoknak az Ügynökség költségvetésére gyakorolt hatásáról.

39. cikk

A költségvetés megállapítása

(1)   Az ügyvezető igazgató évente elkészíti az Ügynökség következő pénzügyi évre tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatás tervezetét, ideértve a létszámtervet is, és azt megküldi az igazgatótanácsnak.

(2)   Az igazgatótanács az (1) bekezdésben említett tervezet alapján elfogadja az Ügynökség következő pénzügyi évre tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatás előzetes tervezetét.

(3)   Az Ügynökség tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatás előzetes tervezetét minden év január 31-ig meg kell küldeni a Bizottságnak. Az igazgatótanács március 31-ig megküldi a Bizottságnak a kimutatástervezet végleges változatát.

(4)   A Bizottság az Ügynökség tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatást az Unió általános költségvetési tervezetével együtt megküldi a költségvetési hatóságnak.

(5)   Az Ügynökség tervezett bevételeire és kiadásaira vonatkozó kimutatás alapján a Bizottság a létszámtervhez általa szükségesnek tartott becsült összegeket, valamint az általános költségvetést terhelő támogatás összegét bevezeti az Unió általános költségvetésének tervezetébe, amelyet az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 313. és 314. cikkének megfelelően a költségvetési hatóság elé terjeszt.

(6)   A költségvetési hatóság engedélyezi az Ügynökségnek nyújtandó hozzájárulásra vonatkozó előirányzatokat.

(7)   A költségvetési hatóság fogadja el az Ügynökség létszámtervét.

(8)   Az Ügynökség költségvetését az igazgatótanács fogadja el a szavazati joggal rendelkező tagok kétharmados többségével. A költségvetés az Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé. Szükség esetén a költségvetést ennek megfelelően ki kell igazítani.

(9)   Az Ügynökség költségvetésére várhatóan jelentős kihatással járó építési projektek esetében az (EU) 2019/715 felhatalmazáson alapuló rendelet alkalmazandó.

40. cikk

A költségvetés végrehajtása

(1)   Az Ügynökség költségvetését az ügyvezető igazgató hajtja végre.

(2)   Az ügyvezető igazgató minden évben megküldi a költségvetési hatóságnak az 51. cikkben meghatározott értékelési eljárások szempontjából releváns valamennyi információt.

41. cikk

A beszámoló benyújtása és a mentesítés

(1)   A következő pénzügyi év március 1-jéig az Ügynökség számvitelért felelős tisztviselője megküldi az előzetes beszámolót a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének és a Számvevőszéknek.

(2)   A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a következő pénzügyi év március 31-ig megküldi a Számvevőszéknek az Ügynökség előzetes beszámolójának a Bizottság beszámolójával összevont változatát.

(3)   Az Ügynökség a következő pénzügyi év március 31-ig megküldi a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentést az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek.

(4)   Az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (31) 246. cikkével összhangban az Ügynökség előzetes beszámolójára tett számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően az ügyvezető igazgató saját felelősségi körében elkészíti az Ügynökség végleges beszámolóját, és azt véleményezésre benyújtja az igazgatótanácsnak.

(5)   Az ügyvezető igazgató szeptember 30-ig válaszol a Számvevőszék által tett észrevételekre. Az ügyvezető igazgató ezt a választ az igazgatótanácsnak is megküldi.

(6)   Az igazgatótanács véleményt nyilvánít az Ügynökség végleges beszámolójáról.

(7)   A számvitelért felelős tisztviselő a végleges beszámolót az igazgatótanács véleményével együtt minden pénzügyi évet követően július 1-jéig megküldi az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek.

(8)   A végleges beszámolót a következő év november 15-ig közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(9)   A (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 261. cikke (3) bekezdésének megfelelően az ügyvezető igazgató az Európai Parlament kérésére megküld az Európai Parlament részére minden olyan információt, amely az adott pénzügyi évre vonatkozó mentesítési eljárás zavartalan lebonyolításához szükséges.

(10)   Az Európai Parlament – a Tanács minősített többséggel elfogadott ajánlása alapján eljárva – az n + 2. év május 15-e előtt mentesíti az ügyvezető igazgatót az n. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó felelőssége alól.

42. cikk

Pénzügyi szabályzat

A Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács elfogadja az Ügynökségre vonatkozó pénzügyi szabályzatot. A pénzügyi szabályzat csak akkor térhet el az (EU) 2019/715 felhatalmazáson alapuló rendelettől, ha az eltérést az Ügynökség működése kifejezetten szükségessé teszi, és az eltéréshez a Bizottság előzetesen hozzájárulását adta.

VII. FEJEZET

Személyzet

43. cikk

Általános rendelkezés

(1)   Az Ügynökség személyzetére a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek, valamint az uniós intézmények közötti megállapodással a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek végrehajtása céljából elfogadott szabályok alkalmazandók.

(2)   Amennyiben az 54. cikkben említett megállapodások megkötését követően harmadik országokból származó személyzet alkalmazására kerül sor, az Ügynökségnek meg kell felelnie a személyzeti szabályzatnak és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételeknek.

44. cikk

Kirendelt nemzeti szakértők és egyéb személyzet

(1)   Az Ügynökség igénybe vehet kirendelt nemzeti szakértőket és nem az Ügynökség alkalmazásában álló egyéb alkalmazottakat is. A személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek nem alkalmazandók a kirendelt nemzeti szakértőkre vagy a nem az Ügynökség alkalmazásában álló egyéb alkalmazottakra.

(2)   Az igazgatótanácsnak határozatot kell elfogadnia a nemzeti szakértők Ügynökséghez történő kirendelésére vonatkozó szabályokról.

VIII. FEJEZET

Általános és záró rendelkezések

45. cikk

Kiváltságok és mentességek

Az Ügynökségre és személyzetére alkalmazni kell az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvet.

46. cikk

Nyelvhasználati szabályok

Az Ügynökségre alkalmazni kell az 1. tanácsi rendeletet (32).

32

47. cikk

Átláthatóság

(1)   Az Ügynökség birtokában lévő dokumentumokra alkalmazni kell az 1049/2001/EK rendeletet.

(2)   A személyes adatok Ügynökség általi kezelésére alkalmazni kell az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (33).

(3)   Az igazgatótanácsnak a 2024. július 2. utáni első ülésétől számított hat hónapon belül intézkedéseket kell megállapítania az (EU) 2018/1725 rendeletnek az Ügynökség általi alkalmazására vonatkozóan, beleértve az Ügynökség adatvédelmi tisztviselőjének kinevezésére vonatkozó intézkedéseket is. Ezeket az intézkedéseket az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultációt követően kell megállapítani.

48. cikk

Csalás elleni küzdelem

(1)   A csalás, a korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni küzdelem érdekében az Ügynökségre alkalmazni kell a 883/2013/EU, Euratom rendeletet.

(2)   Az Ügynökség 2023. október 1-ig csatlakozik az OLAF belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz, és az említett megállapodás mellékletében található minta felhasználásával elfogadja az Ügynökség valamennyi alkalmazottjára vonatkozó megfelelő rendelkezéseket.

(3)   A Számvevőszék jogosult dokumentumok és helyszíni ellenőrzések alapján ellenőrzést végezni valamennyi, vissza nem térítendő támogatásban részesülő kedvezményezettnél, vállalkozónál és alvállalkozónál, akik az Ügynökségtől uniós forrásokban részesültek.

(4)   Az OLAF és az Európai Ügyészség a megbízatásuk keretén belül, a 883/2013/EU, Euratom rendeletben, valamint a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (34) meghatározott rendelkezésekkel és eljárásokkal összhangban vizsgálatokat – az OLAF esetében a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat is ideértve – végezhet annak megállapítása céljából, hogy valamely, az Ügynökség által finanszírozott vissza nem térítendő támogatással vagy szerződéssel kapcsolatban történt-e csalás, korrupció vagy bármely más jogellenes tevékenység, amely sérti az Unió pénzügyi érdekeit.

(5)   Az e cikk (1)–(4) bekezdésének sérelme nélkül, az Ügynökség által harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött, az 53. és 54. cikkben említett munkamegállapodásoknak és megállapodásoknak, az általa kötött szerződéseknek és támogatási megállapodásoknak, valamint az általa hozott támogatási határozatoknak tartalmazniuk kell olyan rendelkezéseket, amelyek kifejezetten felhatalmazzák a Számvevőszéket és az OLAF-ot arra, hogy saját hatáskörükkel összhangban az e cikk (3) és (4) bekezdésében említett ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek.

49. cikk

A minősített adatok és a nem minősített érzékeny adatok védelme

(1)   Az Ügynökség a Bizottságnak az (EU, Euratom) 2015/443 és az (EU, Euratom) 2015/444 határozatban meghatározott, az EU-minősített adatok és a nem minősített érzékeny adatok védelmére vonatkozó biztonsági szabályaival egyenértékű biztonsági szabályokat fogad el. Az Ügynökség biztonsági szabályainak többek között az ilyen adatok megosztására, kezelésére és tárolására vonatkozó rendelkezéseket kell magukban foglalniuk.

(2)   Az Ügynökség kizárólag igazgatási megállapodások keretén belül oszthat meg minősített adatokat harmadik országok érintett hatóságaival vagy nemzetközi szervezetekkel, illetve EU-minősített adatokat más uniós szervekkel, hivatalokkal vagy ügynökségekkel. Az igazgatási megállapodások az igazgatótanácsnak a Bizottsággal folytatott konzultációt követően adott engedélyéhez vannak kötve. Igazgatási megállapodás hiányában az EU-minősített adatoknak a más uniós szerv, hivatal vagy ügynökség részére történő, kivételes ad hoc átadásáról az ügyvezető igazgató határoz a Bizottsággal folytatott konzultációt követően.

50. cikk

Felelősség

(1)   Az Ügynökség szerződéses felelősségére az adott szerződésre alkalmazandó jog az irányadó.

(2)   Az Ügynökség által megkötött szerződésekben a választott bírósági eljárást illetően úgy kell rendelkezni, hogy a felmerülő jogvitákban az Európai Unió Bírósága rendelkezik joghatósággal az ítélethozatalra.

(3)   Amennyiben szerződésen kívüli felelősség esete merül fel, az Ügynökség a tagállamok jogában közös általános elveknek megfelelően megtéríti a szervezeti egységei vagy alkalmazottai által a feladataik teljesítése során okozott károkat.

(4)   A (3) bekezdésben említett károk megtérítésével kapcsolatos jogvitákban az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel.

(5)   Az Ügynökség alkalmazottainak az Ügynökséggel szembeni személyes felelősségére a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek irányadók.

51. cikk

Értékelés és felülvizsgálat

(1)   A Bizottság 2029. július 3-ig, majd azt követően ötévente a Bizottság iránymutatásaival összhangban értékeli az Ügynökség teljesítményét annak célkitűzései, megbízatása, feladatai és elhelyezkedése tekintetében. Az ilyen értékelésben ki kell térni különösen arra, hogy szükség van-e az Ügynökség megbízatásának esetleges módosítására, és arra, hogy egy ilyen módosítás milyen pénzügyi következményekkel járna. Első értékelésében a Bizottságnak különös figyelmet kell fordítania az Ügynökség megbízatását és feladatait érintő, e rendelet által bevezetett változásokra.

(2)   A Bizottságnak minden második értékelés alkalmával értékelnie kell az Ügynökség által elért eredményeket az Ügynökség célkitűzései, megbízatása és feladatai tekintetében, arra is kiterjedően, hogy e célkitűzések, a megbízatás és a feladatok tekintetében továbbra is indokolt-e az Ügynökség tevékenységének folytatása.

(3)   A Bizottság az e cikk szerinti értékelések megállapításairól jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az igazgatótanácsnak. Az értékelések megállapításait közzé kell tenni.

52. cikk

Igazgatási vizsgálatok

Az Ügynökség tevékenységére vonatkozóan az európai ombudsman az EUMSZ 228. cikkével összhangban vizsgálatot folytathat.

53. cikk

Együttműködés más szervezetekkel és szervekkel

(1)   Az Ügynökség aktívan törekszik az e rendelet hatálya alá tartozó kérdésekben illetékes nemzetközi szervezetekkel és más, különösen uniós, kormányzati és nem kormányzati szervekkel, valamint szakmai szervekkel való együttműködésre az ilyen szervekkel kötött munkamegállapodások keretében, az EUMSZ-szel és az ilyen szervek hatáskörére vonatkozó rendelkezésekkel összhangban. Az ilyen a munkamegállapodások nem terjedhetnek ki minősített adatok cseréjére.

(2)   Az (1) bekezdésben említett munkamegállapodásokat a Bizottság előzetes jóváhagyását követően az igazgatótanács fogadja el az ügyvezető igazgató által benyújtott tervezet alapján. Az igazgatótanács a szavazati joggal rendelkező tagok háromnegyedes többségével fogadja el az ilyen munkamegállapodásokat, amennyiben a Bizottság nem ért egyet azokkal.

(3)   A létező munkamegállapodások olyan korlátozott hatályú módosításait vagy változtatásait, amelyek nem változtatják meg a munkamegállapodások általános hatályát és célját, illetve az egyéb szakmai szervekkel kötött technikai munkamegállapodásokat a Bizottság tájékoztatását követően az igazgatótanács fogadja el az ügyvezető igazgató által benyújtott tervezet alapján.

(4)   Az Ügynökség a honlapján közzéteszi az e cikk alapján megkötött munkamegállapodásokat.

54. cikk

Együttműködés harmadik országokkal

(1)   Az Ügynökség nyitott arra, hogy a munkájában részt vegyenek olyan harmadik országok, amelyek ebből a célból megállapodást kötöttek az Unióval.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megállapodások vonatkozó rendelkezései alapján olyan részletes szabályokat kell kialakítani, amelyek meghatározzák különösen az érintett harmadik országoknak az Ügynökség munkájában való részvétele jellegét, mértékét és módját, ideértve az Ügynökség által indított kezdeményezésekben való részvételre, a pénzügyi hozzájárulásra és a személyi állományra vonatkozó rendelkezéseket is.

A személyzeti kérdéseket illetően az első albekezdésben említett részletes szabályoknak meg kell felelniük a személyzeti szabályzatnak.

55. cikk

Együttműködés civil társadalmi szervezetekkel

(1)   Az Ügynökség – konzultáció, információcsere és az ismeretek összegyűjtése céljából – együttműködést tart fenn az e rendelet hatálya alá tartozó területeken nemzeti, uniós vagy nemzetközi szinten tevékenykedő érintett civil társadalmi szervezetekkel, azáltal, hogy az említett civil társadalmi szervezeteket bevonja a munkájába. E célból az Ügynökség kijelöl egy, az ügyvezető igazgató felügyelete alatt álló egyedüli kapcsolattartó pontot, hogy biztosítsa a civil társadalmi szervezeteknek az Ügynökség tevékenységeiről való rendszeres tájékoztatását, többek között egy erre a célra kialakított weboldal létrehozása vagy más releváns eszközök révén. Az Ügynökség lehetővé teszi, hogy a civil társadalmi szervezetek a tevékenységei szempontjából releváns adatokat és információkat nyújtsanak be.

(2)   Az Ügynökség konkrét kérdések vizsgálata során adott esetben célzott eszmecserét folytat az érintett témában releváns szakértelemmel és tapasztalatokkal rendelkező civil társadalmi szervezetekkel.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett civil társadalmi szervezeteket fel kell venni az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság közötti, a kötelező átláthatósági nyilvántartásról szóló, 2021. május 20-i intézményközi megállapodással (35) létrehozott átláthatósági nyilvántartásba. Az Ügynökség közzéteszi az említett civil társadalmi szervezetek jegyzékét.

56. cikk

Székhely-megállapodás és működési feltételek

(1)   Az Ügynökségnek az Ügynökség székhelye szerinti tagállambeli elhelyezésére és az említett tagállam által rendelkezésre bocsátandó létesítményekre vonatkozó rendelkezéseket, továbbá az igazgatótanács tagjaira, az Ügynökség személyi állományára – beleértve az ügyvezető igazgatót – és családtagjaikra az említett tagállamban alkalmazandó különös szabályokat az Ügynökség és az említett tagállam közötti székhely-megállapodásban kell rögzíteni.

(2)   Az Ügynökség székhelye szerinti tagállam a lehető legjobb körülményeket biztosítja az Ügynökség zökkenőmentes és hatékony működéséhez, ideértve a többnyelvű, európai szemléletű iskoláztatást és a megfelelő közlekedési összeköttetéseket is.

57. cikk

Jogutódlás

(1)   Az Ügynökség jogutód az EMCDDA által kötött valamennyi szerződés, az általa vállalt kötelezettségek és az általa szerzett vagyontárgyak tekintetében.

(2)   Ez a rendelet nem érinti az EMCDDA által 2024. július 2. előtt kötött megállapodások és munkamegállapodások jogi érvényességét.

58. cikk

Az igazgatótanácsra vonatkozó átmeneti intézkedések

(1)   Az EMCDDA igazgatótanácsa az 1920/2006/EK rendelet, illetve az említett rendelet alapján létrehozott szabályok alapján mindaddig folytatja munkáját és működését, amíg e rendelet 23. cikkével összhangban kinevezésre nem kerül az igazgatótanács valamennyi képviselője.

(2)   A tagállamok 2024. április 1-ig megküldik a Bizottságnak azon személyek nevét, akiket a 23. cikkel összhangban kineveztek az igazgatótanács tagjaivá és póttagjaivá.

(3)   A 23. cikkel összhangban létrehozott igazgatótanács 2024. augusztus 3-ig megtartja első ülését. Ez alkalommal az igazgatótanács elfogadhatja az eljárási szabályzatát.

59. cikk

Az ügyvezető igazgatóra vonatkozó átmeneti rendelkezések

(1)   Az e rendelet 30. cikke szerinti ügyvezető igazgatói feladatkört az EMCDDA-nak az 1920/2006/EK rendelet 11. cikke alapján kinevezett igazgatójára kell ruházni a hivatali idejének fennmaradó részére. Szerződésének egyéb feltételei változatlanok maradnak.

Ha az EMCDDA igazgatójának hivatali ideje 2023. július 1. és 2024. július 2. között jár le, és azt az 1920/2006/EK rendelettel összhangban még nem hosszabbították meg, a hivatali ideje 2025. július 3-ig automatikusan meghosszabbodik.

(2)   Amennyiben az 1920/2006/EK rendelet 11. cikke alapján kinevezett igazgató nem szándékozik vagy nem képes e cikk (1) bekezdésével összhangban eljárni, az igazgatótanács ideiglenes ügyvezető igazgatót jelöl ki, aki legfeljebb 18 hónapig, az ügyvezető igazgató 29. cikk (2) bekezdésével összhangban történő kinevezésig ellátja az ügyvezető igazgatói feladatokat.

60. cikk

A nemzeti fókuszpontokra vonatkozó átmeneti rendelkezések

Az igazgatótanács tagjai 2024. június 1-ig az Ügynökség rendelkezésére bocsátják a 33. cikk (1) bekezdésével összhangban nemzeti fókuszpontként kijelölt intézmények nevét és a nemzeti fókuszpont vezetőinek nevét. Ebből a célból az igazgatótanács tagjai az aktuális helyzetet megerősítő e-mailt is küldhetnek.

61. cikk

Átmeneti költségvetési rendelkezések

Az 1920/2006/EK rendelet 14. cikke alapján jóváhagyott költségvetések tekintetében a mentesítési eljárást az említett rendelet 15. cikkében megállapított szabályokkal összhangban kell lefolytatni.

62. cikk

Az 1920/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezése

(1)   Az 1920/2006/EK rendelet 2024. július 2-ával hatályát veszti. A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni és a mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

(2)   Az igazgatótanács által az 1920/2006/EK rendelet alapján elfogadott belső szabályok és intézkedések 2024. július 2-át követően is hatályban maradnak, kivéve, ha az igazgatótanács e rendelet alkalmazása során másként határoz.

63. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2024. július 2-ától kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 27-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

J. ROSWALL

---

(1)  
  HL C 323., 2022.8.26., 88. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2023. június 13-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2023. június 27-i határozata.

2

(3)  A Tanács 302/93/EGK rendelete (1993. február 8.) a Kábítószerek és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjának létrehozásáról (HL L 36., 1993.2.12., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1920/2006/EK rendelete (2006. december 12.) a Kábítószer és a Kábítószer-függőség Európai Megfigyelőközpontjáról (HL L 376., 2006.12.27., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/794 rendelete (2016. május 11.) a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 135., 2016.5.24., 53. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

7

(8)  
  HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

8

(9)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozata (2015. március 13.) a Bizottságon belüli biztonságról (HL L 72., 2015.3.17., 41. o.).

9

(10)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozata (2015. március 13.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).

10

(11)  A Tanács 2004/757/IB kerethatározata (2004. október 25.) a tiltott kábítószer-kereskedelem területén a bűncselekmények tényállási elemeire és a büntetésekre vonatkozó minimumszabályok megállapításáról (HL L 335., 2004.11.11., 8. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 273/2004/EK rendelete (2004. február 11.) a kábítószer-prekurzorokról (HL L 47., 2004.2.18., 1. o.).

12

(13)  A Tanács 111/2005/EK rendelete (2004. december 22.) a kábítószer-prekurzoroknak az Unió és harmadik országok közötti kereskedelme nyomon követésére vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 22., 2005.1.26., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1727 rendelete (2018. november 14.) az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynökségéről (Eurojust) és a 2002/187/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 138. o.).

14

(15)  A Tanács 168/2007/EK rendelete (2007. február 15.) az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének létrehozásáról (HL L 53., 2007.2.22., 1. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/2219 rendelete (2015. november 25.) az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynökségéről (CEPOL), valamint a 2005/681/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 319., 2015.12.4., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 726/2004/EK rendelete (2004. március 31.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó uniós eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról (HL L 136., 2004.4.30., 1. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 851/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ létrehozásáról (HL L 142., 2004.4.30., 1. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/127 rendelete (2019. január 16.) az Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound) létrehozásáról és az 1365/75/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 30., 2019.1.31., 74. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/83/EK irányelve (2001. november 6.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/6 rendelete (2018. december 11.) az állatgyógyászati készítményekről és a 2001/82/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 4., 2019.1.7., 43. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/20/EK irányelve (2001. április 4.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerekkel végzett klinikai vizsgálatok során alkalmazandó helyes klinikai gyakorlat bevezetésére vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről (HL L 121., 2001.5.1., 34. o.).

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 1907/2006/EK rendelete (2006. december 18.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 396., 2006.12.30., 1. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2371 rendelete (2022. november 23.) a határokon át terjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és az 1082/2013/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 314., 2022.12.6., 26. o.).

25

(26)  A Bizottság határozata (2021. szeptember 16.) az Egészségügyi Szükséghelyzet-felkészültségi és -reagálási Hatóság (HERA) létrehozásáról (2021/C 393 I/02) (HL C 393. I., 2021.9.29., 3. o.).

26

(27)  
  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

27

(28)  A Bizottság 1999/352/EK, ESZAK, Euratom határozata (1999. április 28.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) létrehozásáról (HL L 136., 1999.5.31., 20. o.).

28

(29)  A Tanács (EU) 2017/1939 rendelete (2017. október 12.) az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről (HL L 283., 2017.10.31., 1. o.).

29

(30)  A Bizottság (EU) 2019/715 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. december 18.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Euratom-Szerződés keretében létrehozott és az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet 70. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról (HL L 122., 2019.5.10., 1. o.).

30

(31)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

31

(32)  A Tanács 1. rendelete az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról (HL P 17., 1958.10.6., 385. o.).

32

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

33

(34)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

34

(35)  
  HL L 207., 2021.6.11., 1. o.

35

---

MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| Az 1920/2006/EK rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk, (1) bekezdés | 1. cikk |
| 8. cikk | 2. cikk |
| – | 3. cikk |
| 1. cikk, (2) bekezdés | 4. cikk |
| 2. cikk | 5. cikk |
| 1. cikk, (3) és (5) bekezdés, 2. cikk, a), b) és c) pont | 6. cikk |
| I. melléklet | 7. cikk |
| 5a–5d. cikk | 8–11. cikk |
| – | 12. cikk |
| – | 13. cikk |
| – | 14. cikk |
| – | 15. cikk |
| – | 16. cikk |
| – | 17. cikk |
| – | 18. cikk |
| – | 19. cikk |
| 2. cikk, d) pont | 20. cikk |
| – | 21. cikk |
| – | 22. cikk |
| 9. cikk, (1) bekezdés | 23. cikk |
| – | 24. cikk |
| 9. cikk, (2) bekezdés | 25. cikk |
| 9. cikk, (3) bekezdés | 26. cikk |
| 9. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés | 27. cikk |
| 10. cikk | 28. cikk |
| 11. cikk | 29 és 30. cikk |
| 13. cikk | 31. cikk |
| 5. cikk, (1) bekezdés | 32. cikk |
| 5. cikk, (3) bekezdés | 33. cikk |
| 5. cikk, (2) bekezdés | 34. cikk |
| – | 35. cikk |
| 9. cikk, (4), (5) és (6) bekezdés | 36. cikk |
| 14. cikk, (1)–(4) bekezdés | 37. cikk |
| – | 38. cikk |
| 14. cikk, (5)–(9) bekezdés | 39. cikk |
| 15. cikk, (1) bekezdés | 40. cikk |
| 15. cikk, (2)–(9) bekezdés | 41. cikk |
| – | 42. cikk |
| 18. cikk | 43. cikk |
| 18. cikk, ötödik bekezdés | 44. cikk |
| 17. cikk | 45. cikk |
| – | 46. cikk |
| 6. és 7. cikk | 47. cikk |
| 16. cikk | 48. cikk |
| – | 49. cikk |
| 19. cikk | 50. cikk |
| 23. cikk | 51. cikk |
| – | 52. cikk |
| 20. cikk | 53. cikk |
| 21. cikk | 54. cikk |
| – | 55. cikk |
| – | 56. cikk |
| – | 57. cikk |
| – | 58. cikk |
| – | 59. cikk |
| – | 60. cikk |
| – | 61. cikk |
| 24. cikk | 62. cikk |
| 25. cikk | 63. cikk |

Az 1920/2006/EK rendelet

Ez a rendelet

1. cikk, (1) bekezdés

1. cikk

8. cikk

2. cikk

–

3. cikk

1. cikk, (2) bekezdés

4. cikk

2. cikk

5. cikk

1. cikk, (3) és (5) bekezdés, 2. cikk, a), b) és c) pont

6. cikk

I. melléklet

7. cikk

5a–5d. cikk

8–11. cikk

–

12. cikk

–

13. cikk

–

14. cikk

–

15. cikk

–

16. cikk

–

17. cikk

–

18. cikk

–

19. cikk

2. cikk, d) pont

20. cikk

–

21. cikk

–

22. cikk

9. cikk, (1) bekezdés

23. cikk

–

24. cikk

9. cikk, (2) bekezdés

25. cikk

9. cikk, (3) bekezdés

26. cikk

9. cikk, (1) bekezdés, harmadik albekezdés

27. cikk

10. cikk

28. cikk

11. cikk

29 és 30. cikk

13. cikk

31. cikk

5. cikk, (1) bekezdés

32. cikk

5. cikk, (3) bekezdés

33. cikk

5. cikk, (2) bekezdés

34. cikk

–

35. cikk

9. cikk, (4), (5) és (6) bekezdés

36. cikk

14. cikk, (1)–(4) bekezdés

37. cikk

–

38. cikk

14. cikk, (5)–(9) bekezdés

39. cikk

15. cikk, (1) bekezdés

40. cikk

15. cikk, (2)–(9) bekezdés

41. cikk

–

42. cikk

18. cikk

43. cikk

18. cikk, ötödik bekezdés

44. cikk

17. cikk

45. cikk

–

46. cikk

6. és 7. cikk

47. cikk

16. cikk

48. cikk

–

49. cikk

19. cikk

50. cikk

23. cikk

51. cikk

–

52. cikk

20. cikk

53. cikk

21. cikk

54. cikk

–

55. cikk

–

56. cikk

–

57. cikk

–

58. cikk

–

59. cikk

–

60. cikk

–

61. cikk

24. cikk

62. cikk

25. cikk

63. cikk

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/48

---

A TANÁCS (EU) 2023/1323 HATÁROZATA

(2023. június 27.)

az Európai Unió és Új-Zéland közötti szabadkereskedelmi megállapodásnak az Unió nevében történő aláírásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére, 100. cikke (2) bekezdésére és 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | 2018. május 22-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat folytasson Új-Zélanddal egy szabadkereskedelmi megállapodásról. |
| --- | --- |

(1)

2018. május 22-én a Tanács felhatalmazta a Bizottságot arra, hogy tárgyalásokat folytasson Új-Zélanddal egy szabadkereskedelmi megállapodásról.

| (2) | Az Európai Unió és Új-Zéland közötti szabadkereskedelmi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) irányuló tárgyalások 2022. június 30-án sikeresen lezárultak. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió és Új-Zéland közötti szabadkereskedelmi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) irányuló tárgyalások 2022. június 30-án sikeresen lezárultak.

| (3) | A megállapodást alá kell írni, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást alá kell írni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió és Új-Zéland közötti szabadkereskedelmi megállapodásnak (a továbbiakban: a megállapodás) az Unió nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel a megállapodás megkötésére (1).

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2023. június 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. ROSWALL

---

(1)  A megállapodás szövegét a megkötéséről szóló határozattal együtt hirdetik ki.

1

---

RENDELETEK

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/50

---

A TANÁCS (EU) 2023/1324 RENDELETE

(2023. június 29.)

a bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2022. évre történő meghatározásáról szóló (EU) 2022/109 rendelet, továbbá a bizonyos halállományok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2023. évre történő meghatározásáról, valamint egyes mélytengeri halállományok tekintetében az ilyen halászati lehetőségeknek a 2023. és 2024. évre történő meghatározásáról szóló (EU) 2023/194 rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2023/194 rendelet (1) 2023. évre meghatározza a bizonyos halállományok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket. A tudományos szakvélemények közzétételének, valamint a harmadik országokkal folytatott konzultációk eredményeinek figyelembevétele érdekében módosítani kell az (EU) 2023/194 rendeletben meghatározott teljes kifogható mennyiségeket (a továbbiakban: a TAC-ok) és a TAC-okhoz funkcionálisan kapcsolódó intézkedéseket. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2023/194 rendelet (1) 2023. évre meghatározza a bizonyos halállományok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeket. A tudományos szakvélemények közzétételének, valamint a harmadik országokkal folytatott konzultációk eredményeinek figyelembevétele érdekében módosítani kell az (EU) 2023/194 rendeletben meghatározott teljes kifogható mennyiségeket (a továbbiakban: a TAC-ok) és a TAC-okhoz funkcionálisan kapcsolódó intézkedéseket.

| (2) | Az (EU) 2023/194 rendelet a 2023. július 1-jétől 2024. június 30-ig tartó időszakra nulla TAC-ot állapít meg a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (a továbbiakban: az ICES) 9 és 10 alterületen, valamint a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (a továbbiakban: a CECAF) 34.1.1 körzet uniós vizein halászott szardellára (Engraulis encrasicolus) vonatkozóan mindaddig, amíg az ICES közzé nem teszi az említett állományra és időszakra vonatkozó tudományos szakvéleményét. Annak érdekében, hogy a halászat folytatódhasson az említett tudományos szakvélemény alapján az említett állományra vonatkozó végleges TAC meghatározásáig, a 2023. július 1-jétől 2023. szeptember 30-ig tartó időszakra 4 564 tonnás ideiglenes TAC-ot kell megállapítani. Ez a mennyiség megfelel az említett állományból 2022 harmadik negyedévében ejtett fogásoknak. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2023/194 rendelet a 2023. július 1-jétől 2024. június 30-ig tartó időszakra nulla TAC-ot állapít meg a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (a továbbiakban: az ICES) 9 és 10 alterületen, valamint a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (a továbbiakban: a CECAF) 34.1.1 körzet uniós vizein halászott szardellára (Engraulis encrasicolus) vonatkozóan mindaddig, amíg az ICES közzé nem teszi az említett állományra és időszakra vonatkozó tudományos szakvéleményét. Annak érdekében, hogy a halászat folytatódhasson az említett tudományos szakvélemény alapján az említett állományra vonatkozó végleges TAC meghatározásáig, a 2023. július 1-jétől 2023. szeptember 30-ig tartó időszakra 4 564 tonnás ideiglenes TAC-ot kell megállapítani. Ez a mennyiség megfelel az említett állományból 2022 harmadik negyedévében ejtett fogásoknak.

| (3) | Az Unió, az Egyesült Királyság és Norvégia 2023. május 12-én konzultációkat folytatott az ICES 4 alterületen és 3a körzetben a 2023. július 1-jétől 2024. június 30-ig tartó időszakban a sprattra (Sprattus sprattus) vonatkozó halászati lehetőségek szintjéről, és az említett időszakban az ICES 4 alterület és 2a körzet uniós és egyesült királysági vizein, valamint az ICES 3a körzet uniós és norvég vizein a sprattra vonatkozó TAC szintjéről. E konzultációk lefolytatására a Tanács által 2023. május 4-én jóváhagyott uniós álláspont alapján került sor. Az említett TAC-okat következésképpen az Egyesült Királysággal és Norvégiával közösen elfogadott szinten kell meghatározni. |
| --- | --- |

(3)

Az Unió, az Egyesült Királyság és Norvégia 2023. május 12-én konzultációkat folytatott az ICES 4 alterületen és 3a körzetben a 2023. július 1-jétől 2024. június 30-ig tartó időszakban a sprattra (Sprattus sprattus) vonatkozó halászati lehetőségek szintjéről, és az említett időszakban az ICES 4 alterület és 2a körzet uniós és egyesült királysági vizein, valamint az ICES 3a körzet uniós és norvég vizein a sprattra vonatkozó TAC szintjéről. E konzultációk lefolytatására a Tanács által 2023. május 4-én jóváhagyott uniós álláspont alapján került sor. Az említett TAC-okat következésképpen az Egyesült Királysággal és Norvégiával közösen elfogadott szinten kell meghatározni.

| (4) | Az Unió és az Egyesült Királyság 2023. május 4-én konzultációkat folytatott az ICES 7d és 7e körzet uniós és egyesült királysági vizein a 2023. július 1-jétől 2024. június 30-ig tartó időszakban a sprattra vonatkozó TAC szintjéről. E konzultációk lefolytatására a kereskedelmi és együttműködési megállapodás (2) 498. cikkének (2), (4) és (6) bekezdése, valamint a Tanács által 2023. április 27-én jóváhagyott uniós álláspont alapján került sor. E konzultációk eredményeit írásbeli jegyzőkönyvben dokumentálták. Az említett TAC-ot következésképpen az Egyesült Királysággal közösen elfogadott szinten kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Az Unió és az Egyesült Királyság 2023. május 4-én konzultációkat folytatott az ICES 7d és 7e körzet uniós és egyesült királysági vizein a 2023. július 1-jétől 2024. június 30-ig tartó időszakban a sprattra vonatkozó TAC szintjéről. E konzultációk lefolytatására a kereskedelmi és együttműködési megállapodás (2) 498. cikkének (2), (4) és (6) bekezdése, valamint a Tanács által 2023. április 27-én jóváhagyott uniós álláspont alapján került sor. E konzultációk eredményeit írásbeli jegyzőkönyvben dokumentálták. Az említett TAC-ot következésképpen az Egyesült Királysággal közösen elfogadott szinten kell meghatározni.

| (5) | Mivel több állomány esetében azok biomasszája a biomassza-határérték referenciapontja (Blim) alatt van, vagy az ICES nem határoz meg állományvédelmi referenciapontokat, hanem nulla fogást vagy a célzott halászat felfüggesztését javasolja, 2023-ban meg kell tiltani az 847/96/EK tanácsi rendelet (3) 3. és 4. cikke szerinti, egymást követő évek közötti rugalmasság alkalmazását. |
| --- | --- |

(5)

Mivel több állomány esetében azok biomasszája a biomassza-határérték referenciapontja (Blim) alatt van, vagy az ICES nem határoz meg állományvédelmi referenciapontokat, hanem nulla fogást vagy a célzott halászat felfüggesztését javasolja, 2023-ban meg kell tiltani az 847/96/EK tanácsi rendelet (3) 3. és 4. cikke szerinti, egymást követő évek közötti rugalmasság alkalmazását.

| (6) | Az (EU) 2023/194 rendelet IA. mellékletének B. részében szereplő TAC-ok szerinti norvég kvóták tekintetében meghatározott feltételek közül több esetében hiányoznak vagy helytelenek azok a kódok, amelyek azt határozzák meg, hogy Norvégia mely területeken halászhatja le a rendelkezésére álló mennyiségeket. Ezért az említett rendelet IA. mellékletét módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2023/194 rendelet IA. mellékletének B. részében szereplő TAC-ok szerinti norvég kvóták tekintetében meghatározott feltételek közül több esetében hiányoznak vagy helytelenek azok a kódok, amelyek azt határozzák meg, hogy Norvégia mely területeken halászhatja le a rendelkezésére álló mennyiségeket. Ezért az említett rendelet IA. mellékletét módosítani kell.

| (7) | Az (EU) 2022/2056 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 15. és 17. cikke megtiltja a fehérfoltú cápa (Carcharhinus longimanus) vagy a selyemcápa (Carcharhinus falciformis) fedélzeten való tartását, átrakodását, halászhajón tárolását és kirakodását a Csendes-óceán nyugati és középső körzetében található hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló egyezmény (a továbbiakban: a WCPFC) hatálya alá tartozó területen. Az azonos tárgyi hatályú, egymást átfedő rendelkezések elkerülése érdekében helyénvaló elhagyni az (EU) 2023/194 rendelet 45. cikkét. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2022/2056 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 15. és 17. cikke megtiltja a fehérfoltú cápa (Carcharhinus longimanus) vagy a selyemcápa (Carcharhinus falciformis) fedélzeten való tartását, átrakodását, halászhajón tárolását és kirakodását a Csendes-óceán nyugati és középső körzetében található hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló egyezmény (a továbbiakban: a WCPFC) hatálya alá tartozó területen. Az azonos tárgyi hatályú, egymást átfedő rendelkezések elkerülése érdekében helyénvaló elhagyni az (EU) 2023/194 rendelet 45. cikkét.

| (8) | Az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: az ICCAT) több ajánlásának értelmében az Unió – az ICCAT által az egyes ICCAT-állományokra vonatkozóan megállapított szabályoknak megfelelően – kérésre átviheti az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen halászott állományokra vonatkozó, az utolsó előtti vagy az utolsó évi fel nem használt kvótájának bizonyos százalékát egy adott évre. Az (EU) 2022/109 tanácsi rendelet (5) és az (EU) 2023/194 rendelet – az ICCAT előző évi éves ülésének eredményével összhangban – uniós kvótákat állapít meg 2022. évre és 2023.évre az ICCAT-állományokra vonatkozóan, amely kvóták adott esetben figyelembe veszik a fel nem használt uniós kvóták átvitelét. Helyénvaló, hogy az említett átviteleket ne lehessen kombinálni a 847/96/EK rendelet 4. cikke szerinti kvótaátcsoportosításokkal, és ezért az említett időszakra vonatkozóan meg kell tiltani az ilyen átcsoportosítások alkalmazását. |
| --- | --- |

(8)

Az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (a továbbiakban: az ICCAT) több ajánlásának értelmében az Unió – az ICCAT által az egyes ICCAT-állományokra vonatkozóan megállapított szabályoknak megfelelően – kérésre átviheti az ICCAT-egyezmény hatálya alá tartozó területen halászott állományokra vonatkozó, az utolsó előtti vagy az utolsó évi fel nem használt kvótájának bizonyos százalékát egy adott évre. Az (EU) 2022/109 tanácsi rendelet (5) és az (EU) 2023/194 rendelet – az ICCAT előző évi éves ülésének eredményével összhangban – uniós kvótákat állapít meg 2022. évre és 2023.évre az ICCAT-állományokra vonatkozóan, amely kvóták adott esetben figyelembe veszik a fel nem használt uniós kvóták átvitelét. Helyénvaló, hogy az említett átviteleket ne lehessen kombinálni a 847/96/EK rendelet 4. cikke szerinti kvótaátcsoportosításokkal, és ezért az említett időszakra vonatkozóan meg kell tiltani az ilyen átcsoportosítások alkalmazását.

| (9) | Öt tagállam módosításokat nyújtott be a tenyésztésszervezési tervére vonatkozóan a Bizottsághoz az (EU) 2016/1627 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban. E módosítások alapján a Bizottság 2023. május 9-én továbbította az ICCAT titkárságának a 2023. évre vonatkozó módosított uniós tenyésztésszervezési tervet, az ICCAT pedig 2023. május 11-én közzétette az említett módosításokat. E módosításokkal összhangban ezért módosítani kell a telepíthető egyedek maximális uniós mennyiségét és a maximális uniós tenyésztési kapacitást. |
| --- | --- |

(9)

Öt tagállam módosításokat nyújtott be a tenyésztésszervezési tervére vonatkozóan a Bizottsághoz az (EU) 2016/1627 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 6. cikkének (3) bekezdésével összhangban. E módosítások alapján a Bizottság 2023. május 9-én továbbította az ICCAT titkárságának a 2023. évre vonatkozó módosított uniós tenyésztésszervezési tervet, az ICCAT pedig 2023. május 11-én közzétette az említett módosításokat. E módosításokkal összhangban ezért módosítani kell a telepíthető egyedek maximális uniós mennyiségét és a maximális uniós tenyésztési kapacitást.

| (10) | Az (EU) 2023/194 és az (EU) 2022/109 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2023/194 és az (EU) 2022/109 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Annak érdekében, hogy a halászat 2023. július 1-jén és azt követően is folytatódhasson, e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy a halászat 2023. július 1-jén és azt követően is folytatódhasson, e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie.

| (12) | E rendeletnek az (EU) 2023/194 rendelet bizonyos rendelkezéseit módosító rendelkezéseit 2023. január 1-jétől kell alkalmazni, az említett módosított rendelkezések alkalmazási időszakával összhangban. E rendeletnek a szardellára és a sprattra vonatkozó halászati lehetőségekkel kapcsolatos, valamint az (EU) 2023/194 rendelet 45. cikkének elhagyására vonatkozó rendelkezéseit 2023. július 1-jétől kell alkalmazni. E rendeletnek az ICCAT-ra vonatkozó rendelkezéseit és az (EU) 2022/109 rendelet bizonyos rendelkezéseit módosító rendelkezéseit 2022. január 1-jétől kell alkalmazni, összhangban az említett módosított rendelkezések alkalmazási időszakával. Az ilyen visszamenőleges alkalmazás nem érinti a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvét, mivel vagy az érintett halászati lehetőségek az említett módosítások következtében növekedtek, vagy a 847/96/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján még nem került sor a vonatkozó mennyiségek átcsoportosítására, |
| --- | --- |

(12)

E rendeletnek az (EU) 2023/194 rendelet bizonyos rendelkezéseit módosító rendelkezéseit 2023. január 1-jétől kell alkalmazni, az említett módosított rendelkezések alkalmazási időszakával összhangban. E rendeletnek a szardellára és a sprattra vonatkozó halászati lehetőségekkel kapcsolatos, valamint az (EU) 2023/194 rendelet 45. cikkének elhagyására vonatkozó rendelkezéseit 2023. július 1-jétől kell alkalmazni. E rendeletnek az ICCAT-ra vonatkozó rendelkezéseit és az (EU) 2022/109 rendelet bizonyos rendelkezéseit módosító rendelkezéseit 2022. január 1-jétől kell alkalmazni, összhangban az említett módosított rendelkezések alkalmazási időszakával. Az ilyen visszamenőleges alkalmazás nem érinti a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvét, mivel vagy az érintett halászati lehetőségek az említett módosítások következtében növekedtek, vagy a 847/96/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdése alapján még nem került sor a vonatkozó mennyiségek átcsoportosítására,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2023/194 rendelet módosítása

Az (EU) 2023/194 rendelet a következőképpen módosul:

| a) | a 45. cikket el kell hagyni; |
| --- | --- |

a)

a 45. cikket el kell hagyni;

| b) | az IA. és az ID. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul; |
| --- | --- |

b)

az IA. és az ID. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul;

| c) | a VI. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

c)

a VI. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Az (EU) 2022/109 rendelet módosítása

Az (EU) 2022/109 rendelet ID. melléklete e rendelet III. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2023. január 1-jétől kell alkalmazni. Mindazonáltal:

| a) | a 2. cikket 2022. január 1-jétől kell alkalmazni; |
| --- | --- |

a)

a 2. cikket 2022. január 1-jétől kell alkalmazni;

| b) | az 1. cikk a) pontját 2023. július 1-jétől kell alkalmazni; |
| --- | --- |

b)

az 1. cikk a) pontját 2023. július 1-jétől kell alkalmazni;

| c) | az I. melléklet 1. pontjának a) és b) alpontját 2023. július 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

az I. melléklet 1. pontjának a) és b) alpontját 2023. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. ROSWALL

---

(1)  A Tanács (EU) 2023/194 rendelete (2023. január 30.) bizonyos halállományok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2023. évre történő meghatározásáról, valamint egyes mélytengeri halállományok tekintetében az ilyen halászati lehetőségeknek a 2023. és 2024. évre történő meghatározásáról (HL L 28., 2023.1.31., 1. o.).

1

(2)  Kereskedelmi és együttműködési megállapodás egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között (HL L 149., 2021.4.30., 10. o.).

2

(3)  A Tanács 847/96/EK rendelete (1996. május 6.) a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről (HL L 115., 1996.5.9., 3. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2056 rendelete (2022. október 19.) a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Egyezmény hatálya alá tartozó területen alkalmazandó állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések megállapításáról, valamint az 520/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 276., 2022.10.26., 1. o.).

4

(5)  A Tanács (EU) 2022/109 rendelete (2022. január 27.) bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében az uniós vizeken, valamint az uniós halászhajók tekintetében egyes nem uniós vizeken alkalmazandó halászati lehetőségeknek a 2022. évre történő meghatározásáról (HL L 21., 2022.1.31., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1627 rendelete (2016. szeptember 14.) az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengerben élő kékúszójútonhal-állományra vonatkozó többéves helyreállítási tervről, valamint a 302/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 252., 2016.9.16., 1. o.).

6

---

I. MELLÉKLET

Az (EU) 2023/194 rendelet mellékletei a következőképpen módosulnak:

| 1. | Az IA. Mellékletben:






  a) | az A. részben, a szardellának (Engraulis encrasicolus) az ICES 9 és 10 alterületen, valamint a CECAF 34.1.1 körzet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  „Faj: | szardella

  Engraulis encrasicolus | Övezet: | 9 és 10; a CECAF 34.1.1 körzet uniós vizei
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spanyolország | 2 183 | (1) | Elővigyázatossági TAC |
| Portugália | 2 381 | (1) |
| Unió | 4 564 | (1) |
| | | |
| TAC | 4 564 | (1) |
| (1) | E kvóta kizárólag 2023. július 1-jétől 2023. szeptember 30-ig halászható.” |

1.

Az IA. Mellékletben:

a)

az A. részben, a szardellának (Engraulis encrasicolus) az ICES 9 és 10 alterületen, valamint a CECAF 34.1.1 körzet uniós vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

szardella

Engraulis encrasicolus

Övezet:

9 és 10; a CECAF 34.1.1 körzet uniós vizei

(ANE/9/3411)

Spanyolország

2 183

(1)

Elővigyázatossági TAC

Portugália

2 381

(1)

Unió

4 564

(1)

TAC

4 564

(1)

(1)

E kvóta kizárólag 2023. július 1-jétől 2023. szeptember 30-ig halászható.”

| b) | a B. részben, az alábbiakban felsorolt állományokra vonatkozó táblázatok helyébe a következő táblázatok lépnek:






  i. | a spratt (Sprattus sprattus) ICES 3a körzetben folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:









  „Faj: | spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

  Sprattus sprattus | Övezet: | 3a
  (SPR/03A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dánia | 17 608 | (1)(2)(3) | Analitikai TAC |
| Németország | 37 | (1)(2)(3) |
| Svédország | 6 662 | (1)(2)(3) |
| Unió | 24 307 | (1)(2)(3) |
| | | |
| TAC | 26 278 | (2) |
| (1) | A kvóta legfeljebb 5 %-át a vékonybajszú tőkehal és a foltos tőkehal járulékos fogásai is képezhetik (OTH/*03A.). A vékonybajszú tőkehalnak és a foltos tőkehalnak a kvótába e rendelkezés alapján beleszámított járulékos fogásai, valamint bizonyos fajoknak a kvótába az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (8) bekezdése szerint beszámított járulékos fogásai együttesen nem haladhatják meg a kvóta 9 %-át. |
| (2) | Ez a kvóta kizárólag 2023. július 1-jétől 2024. június 30-ig halászható. |
| (3) | Ez a kvóta átvihető a 2a és 4 övezet egyesült királysági és uniós vizeire. Az ilyen átvitelről azonban előzetesen értesíteni kell a Bizottságot és az Egyesült Királyságot.” |

b)

a B. részben, az alábbiakban felsorolt állományokra vonatkozó táblázatok helyébe a következő táblázatok lépnek:

i.

a spratt (Sprattus sprattus) ICES 3a körzetben folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

Sprattus sprattus

Övezet:

3a

(SPR/03A.)

Dánia

17 608

(1)(2)(3)

Analitikai TAC

Németország

37

(1)(2)(3)

Svédország

6 662

(1)(2)(3)

Unió

24 307

(1)(2)(3)

TAC

26 278

(2)

(1)

A kvóta legfeljebb 5 %-át a vékonybajszú tőkehal és a foltos tőkehal járulékos fogásai is képezhetik (OTH/*03A.). A vékonybajszú tőkehalnak és a foltos tőkehalnak a kvótába e rendelkezés alapján beleszámított járulékos fogásai, valamint bizonyos fajoknak a kvótába az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (8) bekezdése szerint beszámított járulékos fogásai együttesen nem haladhatják meg a kvóta 9 %-át.

(2)

Ez a kvóta kizárólag 2023. július 1-jétől 2024. június 30-ig halászható.

(3)

Ez a kvóta átvihető a 2a és 4 övezet egyesült királysági és uniós vizeire. Az ilyen átvitelről azonban előzetesen értesíteni kell a Bizottságot és az Egyesült Királyságot.”

| ii. | a spratt (Sprattus sprattus) az ICES 4 alterület egyesült királysági és uniós vizein, valamint az ICES 2a körzet egyesült királysági vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:










  „Faj: | spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

  Sprattus sprattus | Övezet: | a 4 alterület egyesült királysági és uniós vizei; a 2a körzet egyesült királysági vizei
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | | 1 221 | (1)(2) | Analitikai TAC |
| Dánia | | 96 624 | (1)(2) |
| Németország | | 1 221 | (1)(2) |
| Franciaország | | 1 221 | (1)(2) |
| Hollandia | | 1 221 | (1)(2) |
| Svédország | | 1 330 | (1)(2)(3) |
| Unió | | 102 838 | (1)(2) |
| Norvégia | | 10 000 | (1) |
| Feröer szigetek | | 0 | (1)(4) |
| Egyesült Királyság | | 4 482 | (1) |
| | | | |
| TAC | | 117 320 | (1) |
| (1) | A kvóta kizárólag 2023. július 1-jétől 2024. június 30-ig halászható. |
| (2) | A kvóta legfeljebb 2 %-át a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásai is képezhetik (OTH/*2AC4C). A vékonybajszú tőkehalnak a kvótába e rendelkezés alapján beleszámított járulékos fogásai, valamint bizonyos fajoknak a kvótába az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (8) bekezdése szerint beszámított járulékos fogásai együttesen nem haladhatják meg a kvóta 9 %-át. |
| (3) | A homoki angolnákkal együtt. |
| (4) | Legfeljebb 4 %-át a hering járulékos fogásai is képezhetik.” |

ii.

a spratt (Sprattus sprattus) az ICES 4 alterület egyesült királysági és uniós vizein, valamint az ICES 2a körzet egyesült királysági vizein folytatott halászatára és a kapcsolódó járulékos fogásokra vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

spratt és a kapcsolódó járulékos fogások

Sprattus sprattus

Övezet:

a 4 alterület egyesült királysági és uniós vizei; a 2a körzet egyesült királysági vizei

(SPR/2AC4-C)

Belgium

1 221

(1)(2)

Analitikai TAC

Dánia

96 624

(1)(2)

Németország

1 221

(1)(2)

Franciaország

1 221

(1)(2)

Hollandia

1 221

(1)(2)

Svédország

1 330

(1)(2)(3)

Unió

102 838

(1)(2)

Norvégia

10 000

(1)

Feröer szigetek

0

(1)(4)

Egyesült Királyság

4 482

(1)

TAC

117 320

(1)

(1)

A kvóta kizárólag 2023. július 1-jétől 2024. június 30-ig halászható.

(2)

A kvóta legfeljebb 2 %-át a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásai is képezhetik (OTH/*2AC4C). A vékonybajszú tőkehalnak a kvótába e rendelkezés alapján beleszámított járulékos fogásai, valamint bizonyos fajoknak a kvótába az 1380/2013/EU rendelet 15. cikkének (8) bekezdése szerint beszámított járulékos fogásai együttesen nem haladhatják meg a kvóta 9 %-át.

(3)

A homoki angolnákkal együtt.

(4)

Legfeljebb 4 %-át a hering járulékos fogásai is képezhetik.”

| iii. | a sprattnak (Sprattus sprattus) az ICES 7d és 7e körzetben folytatott halászatára vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:










  „Faj: | spratt

  Sprattus sprattus | Övezet: | 7d és 7e
  (SPR/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | | 5 | (1) | Analitikai TAC |
| Dánia | | 341 | (1) |
| Németország | | 5 | (1) |
| Franciaország | | 73 | (1) |
| Hollandia | | 73 | (1) |
| Unió | | 497 | (1) |
| Egyesült Királyság | | 1 940 | (1) |
| | | | |
| TAC | | 2 437 | (1) |
| (1) | A kvóta kizárólag 2023. július 1-jétől 2024. június 30-ig halászható.” |

iii.

a sprattnak (Sprattus sprattus) az ICES 7d és 7e körzetben folytatott halászatára vonatkozó táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„Faj:

spratt

Sprattus sprattus

Övezet:

7d és 7e

(SPR/7DE.)

Belgium

5

(1)

Analitikai TAC

Dánia

341

(1)

Németország

5

(1)

Franciaország

73

(1)

Hollandia

73

(1)

Unió

497

(1)

Egyesült Királyság

1 940

(1)

TAC

2 437

(1)

(1)

A kvóta kizárólag 2023. július 1-jétől 2024. június 30-ig halászható.”

| c) | a B. és az F. részben i. a heringnek (Clupea harengus) az ICES 7a körzetben az é. sz. 52° 30′-től délre és a 7g, 7h, 7j és 7k körzetben folytatott halászatára; ii. a vékonybajszú tőkehalnak (Merlangius merlangus) az ICES 7b, 7c, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h, 7j és 7k körzetben folytatott halászatára; iii. a kék menyhalnak (Molva dypterygia) az ICES 12 alterület nemzetközi vizein folyatott halászatára; iv. a kék menyhalnak az ICES 2 alterület egyesült királysági és nemzetközi vizein és az ICES 4 alterület egyesült királysági és uniós vizein folyatott halászatára; v. a kék menyhalnak az ICES 3a övezet uniós vizein folytatott halászatára; vi. a norvég garnélának (Pandalus borealis) az ICES 4 alterület egyesült királysági és uniós vizein és az ICES 2a övezet egyesült királysági vizein folytatott halászatára; valamint vii. a nagyszemű vörösdurbincsnak (Pagellus bogaraveo) az ICES 6,7 és 8 alterületen folytatott halászatára vonatkozó táblázatok a következőkkel egészülnek ki:

  „A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.”; |
| --- | --- |

c)

a B. és az F. részben i. a heringnek (Clupea harengus) az ICES 7a körzetben az é. sz. 52° 30′-től délre és a 7g, 7h, 7j és 7k körzetben folytatott halászatára; ii. a vékonybajszú tőkehalnak (Merlangius merlangus) az ICES 7b, 7c, 7d, 7e, 7f, 7g, 7h, 7j és 7k körzetben folytatott halászatára; iii. a kék menyhalnak (Molva dypterygia) az ICES 12 alterület nemzetközi vizein folyatott halászatára; iv. a kék menyhalnak az ICES 2 alterület egyesült királysági és nemzetközi vizein és az ICES 4 alterület egyesült királysági és uniós vizein folyatott halászatára; v. a kék menyhalnak az ICES 3a övezet uniós vizein folytatott halászatára; vi. a norvég garnélának (Pandalus borealis) az ICES 4 alterület egyesült királysági és uniós vizein és az ICES 2a övezet egyesült királysági vizein folytatott halászatára; valamint vii. a nagyszemű vörösdurbincsnak (Pagellus bogaraveo) az ICES 6,7 és 8 alterületen folytatott halászatára vonatkozó táblázatok a következőkkel egészülnek ki:

„A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.”;

| d) | a B. részben






  i. | a heringnek (Clupea harengus) az ICES 4 alterületnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós, egyesült királysági és norvég vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat 2. lábjegyzetében szereplő kód helyébe a következő kód lép:

  „HER/*04B-C”; |
| --- | --- | --- |

d)

a B. részben

i.

a heringnek (Clupea harengus) az ICES 4 alterületnek az é. sz. 53° 30′-től északra fekvő uniós, egyesült királysági és norvég vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat 2. lábjegyzetében szereplő kód helyébe a következő kód lép:

„HER/*04B-C”;

| ii. | a közönséges tőkehalnak (Gadus morhua) az ICES 4 alterületen, az ICES 2a övezet egyesült királysági vizein, valamint az ICES 3a övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli részén folytatott halászatára vonatkozó táblázat 2. lábjegyzetében, az első mondat végén a következő kód kerül beillesztésre:

  „(COD/*3AX4-EU)”; |
| --- | --- |

ii.

a közönséges tőkehalnak (Gadus morhua) az ICES 4 alterületen, az ICES 2a övezet egyesült királysági vizein, valamint az ICES 3a övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli részén folytatott halászatára vonatkozó táblázat 2. lábjegyzetében, az első mondat végén a következő kód kerül beillesztésre:

„(COD/*3AX4-EU)”;

| iii. | a foltos tőkehalnak (Melanogrammus aeglefinus) az ICES 4 alterületen, valamint az ICES 2a övezet egyesült királysági vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat 2. lábjegyzetében, az első mondat végén a következő kód kerül beillesztésre:

  „(HAD/*04-EU)”; |
| --- | --- |

iii.

a foltos tőkehalnak (Melanogrammus aeglefinus) az ICES 4 alterületen, valamint az ICES 2a övezet egyesült királysági vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat 2. lábjegyzetében, az első mondat végén a következő kód kerül beillesztésre:

„(HAD/*04-EU)”;

| iv. | a vékonybajszú tőkehalnak (Merlangius merlangus) az ICES 4 alterületen, valamint az ICES 2a övezet egyesült királysági vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat 1. lábjegyzetében, az első mondat végén a következő kód kerül beillesztésre:

  „(WHG/*04-EU)”; |
| --- | --- |

iv.

a vékonybajszú tőkehalnak (Merlangius merlangus) az ICES 4 alterületen, valamint az ICES 2a övezet egyesült királysági vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat 1. lábjegyzetében, az első mondat végén a következő kód kerül beillesztésre:

„(WHG/*04-EU)”;

| v. | a kék puhatőkehalnak (Micromesistius poutassou) az ICES 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 és 14 övezet egyesült királysági, uniós és nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat 4. lábjegyzetéből a „2a” szövegrészt el kell hagyni, és ugyanebbe a lábjegyzetbe a mondat végére a következő kód kerül beillesztésre:

  „(WHB/*46AB7-EU)”; |
| --- | --- |

v.

a kék puhatőkehalnak (Micromesistius poutassou) az ICES 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 és 14 övezet egyesült királysági, uniós és nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat 4. lábjegyzetéből a „2a” szövegrészt el kell hagyni, és ugyanebbe a lábjegyzetbe a mondat végére a következő kód kerül beillesztésre:

„(WHB/*46AB7-EU)”;

| vi. | a kék puhatőkehalnak (Micromesistius poutassou) az ICES 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 és 14 övezet egyesült királysági, uniós és nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat 5. lábjegyzetéből a „2a” szövegrészt el kell hagyni, és ugyanebbe a lábjegyzetbe a következő kód kerül beillesztésre:

  „(WHB/*46AB7)”; |
| --- | --- |

vi.

a kék puhatőkehalnak (Micromesistius poutassou) az ICES 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8a, 8b, 8d, 8e, 12 és 14 övezet egyesült királysági, uniós és nemzetközi vizein folytatott halászatára vonatkozó táblázat 5. lábjegyzetéből a „2a” szövegrészt el kell hagyni, és ugyanebbe a lábjegyzetbe a következő kód kerül beillesztésre:

„(WHB/*46AB7)”;

| vii. | a sima lepényhalnak (Pleuronectes platessa) az ICES 4 alterületen, az ICES 2a övezet egyesült királysági vizein, valamint az ICES 3a övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli részén folytatott halászatára vonatkozó táblázat 1. lábjegyzetében, az első mondat végén a következő kód kerül beillesztésre:

  „(PLE/*3AX4-EU)”. |
| --- | --- |

vii.

a sima lepényhalnak (Pleuronectes platessa) az ICES 4 alterületen, az ICES 2a övezet egyesült királysági vizein, valamint az ICES 3a övezetnek a Skagerrakon és a Kattegaton kívüli részén folytatott halászatára vonatkozó táblázat 1. lábjegyzetében, az első mondat végén a következő kód kerül beillesztésre:

„(PLE/*3AX4-EU)”.

| 2. | Az ID. mellékletben i. a germon (Thunnus alalunga) északi állományának az Atlanti-óceánon az é. sz. 5°-tól északra folytatott halászatára; ii. a germon déli állományának az Atlanti-óceánon az é. sz. 5°-tól délre folytatott halászatára; iii. a nagyszemű tonhal (Thunnus obesus) atlanti-óceáni halászatára; iv. a kardhalnak (Xiphias gladius) az Atlanti-óceánon az é. sz. 5°-tól északra folytatott halászatára; és v. a kardhalnak az Atlanti-óceánon az é. sz. 5°-tól délre folytatott halászatára vonatkozó táblázatok a következőkkel egészülnek ki:

  „A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.
  A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.” |
| --- | --- |

2.

Az ID. mellékletben i. a germon (Thunnus alalunga) északi állományának az Atlanti-óceánon az é. sz. 5°-tól északra folytatott halászatára; ii. a germon déli állományának az Atlanti-óceánon az é. sz. 5°-tól délre folytatott halászatára; iii. a nagyszemű tonhal (Thunnus obesus) atlanti-óceáni halászatára; iv. a kardhalnak (Xiphias gladius) az Atlanti-óceánon az é. sz. 5°-tól északra folytatott halászatára; és v. a kardhalnak az Atlanti-óceánon az é. sz. 5°-tól délre folytatott halászatára vonatkozó táblázatok a következőkkel egészülnek ki:

„A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.”

---

II. MELLÉKLET

Az (EU) 2023/194 rendelet VI. mellékletének 6. pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „6. | Az egyes tagállamok maximális kékúszójútonhal-tenyésztési és -hizlalási kapacitása, valamint a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális mennyisége, amelyet az egyes tagállamok kioszthatnak halgazdaságaik között az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren

  A. táblázat








  Maximális tonhaltenyésztési és -hizlalási kapacitás |
| --- | --- |
| | Halgazdaságok száma | Kapacitás (tonnában) |
| Görögország | 2 | 2 100,00 |
| Spanyolország | 4 | 11 852,00 |
| Horvátország | 4 | 7 880,00 |
| Olaszország | 2 | 9 370,00 |
| Ciprus | 0 | 0 |
| Málta | 6 | 16 579,65 |
| Portugália | 2 | 500,00 |

„6.

Az egyes tagállamok maximális kékúszójútonhal-tenyésztési és -hizlalási kapacitása, valamint a kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális mennyisége, amelyet az egyes tagállamok kioszthatnak halgazdaságaik között az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren

A. táblázat

Maximális tonhaltenyésztési és -hizlalási kapacitás

Halgazdaságok száma

Kapacitás (tonnában)

Görögország

2

2 100,00

Spanyolország

4

11 852,00

Horvátország

4

7 880,00

Olaszország

2

9 370,00

Ciprus

0

0

Málta

6

16 579,65

Portugália

2

500,00

B. táblázat

| Kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális mennyisége (tonnában) |
| --- |
| Görögország | 649,00 |
| Spanyolország | 8 237,93 |
| Horvátország | 2 947,00 |
| Olaszország | 1 100,00 |
| Ciprus | 0 |
| Málta | 11 842,61 |
| Portugália | 350,00 ” |

Kifogott vadon élő kékúszójú tonhalak telepíthető egyedeinek maximális mennyisége (tonnában)

Görögország

649,00

Spanyolország

8 237,93

Horvátország

2 947,00

Olaszország

1 100,00

Ciprus

0

Málta

11 842,61

Portugália

350,00 ”

---

III. MELLÉKLET

Az (EU) 2022/109 rendelet ID. mellékletében i. a germon (Thunnus alalunga) északi állományának az Atlanti-óceánon az é. sz. 5°-tól északra folytatott halászatára; ii. a germon déli állományának az Atlanti-óceánon az é. sz. 5°-tól délre folytatott halászatára; iii. a nagyszemű tonhal (Thunnus obesus) atlanti-óceáni halászatára; iv. a kardhalnak (Xiphias gladius) az Atlanti-óceánon az é. sz. 5°-tól északra folytatott halászatára; és v. a kardhalnak az Atlanti-óceánon az é. sz. 5°-tól délre folytatott halászatára vonatkozó táblázatok a következőkkel egészülnek ki:

„A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.”

---

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/58

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1325 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. június 23.)

egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról („Extremadura” [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 99. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bizottság megvizsgálta az „Extremadura” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Spanyolország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően nyújtott be. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság megvizsgálta az „Extremadura” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Spanyolország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően nyújtott be.

| (2) | A Bizottság a termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2).

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat.

| (4) | Ezért a termékleírás módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(4)

Ezért a termékleírás módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az „Extremadura” (OFJ) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 23-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL C 40., 2023.2.2., 8. o.

2

---

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/60

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1326 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. június 23.)

egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyásáról („Balaton/Balatoni” (OEM))

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 99. cikkére,

mivel:

| (1) | A Bizottság megvizsgálta a „Balaton/Balatoni” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Magyarország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően nyújtott be. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság megvizsgálta a „Balaton/Balatoni” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet, amelyet Magyarország az 1308/2013/EU rendelet 105. cikkének megfelelően nyújtott be.

| (2) | A Bizottság a termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet (2) az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a termékleírás módosításának jóváhagyására irányuló kérelmet (2) az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (3) bekezdésének megfelelően közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat.

| (4) | Ezért a termékleírás módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(4)

Ezért a termékleírás módosítását az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően jóvá kell hagyni.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Balaton/Balatoni” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 23-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL C 114., 2023.3.29., 12. o.

2

---

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/62

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1327 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. június 23.)

a „Canelli” (OEM) elnevezés oltalmának az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 99. cikke alapján történő megadásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 99. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta az Olaszország által a „Canelli” elnevezés bejegyzésére vonatkozóan benyújtott kérelmet, majd közzétette azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). |
| --- | --- |

(1)

Az 1308/2013/EU rendelet 97. cikke (2) és (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta az Olaszország által a „Canelli” elnevezés bejegyzésére vonatkozóan benyújtott kérelmet, majd közzétette azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2).

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1308/2013/EU rendelet 98. cikke szerinti kifogásolási nyilatkozat.

| (3) | Az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően a „Canelli” elnevezést oltalomban kell részesíteni, és be kell jegyezni a szóban forgó rendelet 104. cikkében említett nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(3)

Az 1308/2013/EU rendelet 99. cikkének megfelelően a „Canelli” elnevezést oltalomban kell részesíteni, és be kell jegyezni a szóban forgó rendelet 104. cikkében említett nyilvántartásba.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Canelli” (OEM) elnevezés oltalomban részesül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 23-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL C 43., 2023.2.6., 5. o.

2

---

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/63

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1328 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. június 28.)

az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikke b) pontjára,

tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat.

| (2) | A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában az irányadó árakat helyénvaló a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani. |
| --- | --- |

(2)

A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában az irányadó árakat helyénvaló a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani.

| (3) | Az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1484/95/EK rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 28-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Wolfgang BURTSCHER

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 150., 2014.5.20., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 1484/95/EK rendelete (1995. június 28.) a baromfihús- és tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtására és a kiegészítő importvám megállapítására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról, valamint a 163/67/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 1995.6.29., 47. o.).

3

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

| KN-kód | Árumegnevezés | Irányadó ár
  (EUR/100 kg) | A 3. cikkben említett biztosíték
  (EUR/100 kg) | Származási hely (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok darabolva, csont nélkül, fagyasztva | 243,3 | 17 | BR |

KN-kód

Árumegnevezés

Irányadó ár

(EUR/100 kg)

A 3. cikkben említett biztosíték

(EUR/100 kg)

Származási hely (1)

0207 14 10

A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok darabolva, csont nélkül, fagyasztva

243,3

17

BR

---

(1)  A nemzetközi árukereskedelemmel kapcsolatos európai statisztika területén alkalmazandó ország- és területnómenklatúráról, valamint más vállalkozásstatisztikák földrajzi bontásáról szóló, 2020. október 12-i (EU) 2020/1470 bizottsági végrehajtási rendeletben (HL L 334., 2020.10.13., 2. o.) meghatározott nómenklatúra.

1

---

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/66

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1329 RENDELETE

(2023. június 29.)

az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) használata tekintetében, valamint a 231/2012/EU bizottsági rendelet mellékletének a glicerin (E 422), a zsírsavak poliglicerin-észterei (E 475) és a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) specifikációi tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére és 14. cikkére,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagok, az élelmiszerenzimek és az élelmiszer-aromák egységes engedélyezési eljárásának létrehozásáról szóló, 2008. december 16-i 1331/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és ezen anyagok felhasználási feltételeit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben használható élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékét és ezen anyagok felhasználási feltételeit.

| (2) | A 231/2012/EU bizottsági rendelet (3) meghatározza az 1333/2008/EK rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagok specifikációit. |
| --- | --- |

(2)

A 231/2012/EU bizottsági rendelet (3) meghatározza az 1333/2008/EK rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékanyagok specifikációit.

| (3) | Az 1331/2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárásnak megfelelően az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékeinek és a specifikációinak naprakésszé tétele a Bizottság kezdeményezésére vagy kérelemre történhet. |
| --- | --- |

(3)

Az 1331/2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében említett egységes eljárásnak megfelelően az élelmiszer-adalékanyagok uniós jegyzékeinek és a specifikációinak naprakésszé tétele a Bizottság kezdeményezésére vagy kérelemre történhet.

| (4) | A glicerin (E 422), a zsírsavak poliglicerin-észterei (E 475) és a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) az 1333/2008/EK rendelet II. és III. melléklete szerint engedélyezett anyagok. |
| --- | --- |

(4)

A glicerin (E 422), a zsírsavak poliglicerin-észterei (E 475) és a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) az 1333/2008/EK rendelet II. és III. melléklete szerint engedélyezett anyagok.

| (5) | 2017. március 15-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) tudományos szakvéleményt adott ki a glicerin (E 422) élelmiszer-adalékanyagként való újraértékeléséről (4), amelyben arra a következtetésre jutott, hogy nincs szükség a számszerű megengedhető napi bevitel meghatározására, és hogy az élelmiszer-adalékanyag a bejelentett felhasználások tekintetében nem vet fel biztonsági aggályokat. A Hatóság a 231/2012/EU rendeletben meghatározott E 422 specifikáció néhány módosítását javasolta, valamint azt, hogy a Hatóság kapjon több információt a felhasználásokról és a felhasználási szintekről. |
| --- | --- |

(5)

2017. március 15-én az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) tudományos szakvéleményt adott ki a glicerin (E 422) élelmiszer-adalékanyagként való újraértékeléséről (4), amelyben arra a következtetésre jutott, hogy nincs szükség a számszerű megengedhető napi bevitel meghatározására, és hogy az élelmiszer-adalékanyag a bejelentett felhasználások tekintetében nem vet fel biztonsági aggályokat. A Hatóság a 231/2012/EU rendeletben meghatározott E 422 specifikáció néhány módosítását javasolta, valamint azt, hogy a Hatóság kapjon több információt a felhasználásokról és a felhasználási szintekről.

| (6) | 2018. november 23-án a Bizottság nyilvános felhívást tett közzé a glicerin (E 422) élelmiszer-adalékanyaggal kapcsolatos technikai adatokra vonatkozóan, a Hatóság által azonosított adatigényekre összpontosítva. |
| --- | --- |

(6)

2018. november 23-án a Bizottság nyilvános felhívást tett közzé a glicerin (E 422) élelmiszer-adalékanyaggal kapcsolatos technikai adatokra vonatkozóan, a Hatóság által azonosított adatigényekre összpontosítva.

| (7) | Az érdekelt vállalkozók adatszolgáltatását követően a Bizottság felkérte a Hatóságot, hogy adjon tudományos szakvéleményt annak megerősítésére, hogy az érdekelt vállalkozók által szolgáltatott technikai adatok megfelelően alátámasztották, hogy szükség van a glicerin (E 422) élelmiszer-adalékanyag specifikációinak módosítására annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek a jelenlegi előírásokkal, a Hatóság ajánlásának megfelelően. |
| --- | --- |

(7)

Az érdekelt vállalkozók adatszolgáltatását követően a Bizottság felkérte a Hatóságot, hogy adjon tudományos szakvéleményt annak megerősítésére, hogy az érdekelt vállalkozók által szolgáltatott technikai adatok megfelelően alátámasztották, hogy szükség van a glicerin (E 422) élelmiszer-adalékanyag specifikációinak módosítására annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek a jelenlegi előírásokkal, a Hatóság ajánlásának megfelelően.

| (8) | A Hatóság 2022. május 18-án elfogadott tudományos szakvéleményében (5) arra a következtetésre jutott, hogy a glicerinre (E 422) vonatkozó jelenlegi specifikációkat ki kell igazítani, különösen a toxikus elemek (arzén, ólom, higany és kadmium) felső határértékeinek csökkentésével, a hevítés hatására történő akroleinképződésen alapuló azonosítási módszer törlésével, az akrolein jelenlétére vonatkozó vizsgálat törlésével, az akroleinre vonatkozó felső határérték beillesztésével és a glicerin (E 422) meghatározásának módosításával. |
| --- | --- |

(8)

A Hatóság 2022. május 18-án elfogadott tudományos szakvéleményében (5) arra a következtetésre jutott, hogy a glicerinre (E 422) vonatkozó jelenlegi specifikációkat ki kell igazítani, különösen a toxikus elemek (arzén, ólom, higany és kadmium) felső határértékeinek csökkentésével, a hevítés hatására történő akroleinképződésen alapuló azonosítási módszer törlésével, az akrolein jelenlétére vonatkozó vizsgálat törlésével, az akroleinre vonatkozó felső határérték beillesztésével és a glicerin (E 422) meghatározásának módosításával.

| (9) | Ezért helyénvaló módosítani a glicerinre (E 422) vonatkozó specifikációkat. Az élelmiszer-adalékanyag meghatározását módosítani kell annak érdekében, hogy az azokra a gyártási folyamatokra korlátozódjon, amelyekre vonatkozóan a Hatóság az adatokat értékelte. A toxikus elemekre vonatkozó jelenlegi felső határértékeket a Hatóság tudományos véleményével összhangban csökkenteni kell, figyelemmel a helyes gyártási gyakorlat alkalmazásával jelenleg elérhető szintekre. A glicerin hevítés hatására történő akroleinképződésen alapuló azonosítási módszerét törölni kell, tekintettel arra, hogy az E 422 esetében a glicerintartalmat megfelelő analitikai módszerrel kell meghatározni. Az akrolein kimutatására szolgáló vizsgálatra vonatkozó bejegyzést törölni kell, és az akrolein számszerű felső határértékét a Hatóság tudományos véleményével összhangban és a helyes gyártási gyakorlat alkalmazásával jelenleg elérhető szint figyelembevételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

(9)

Ezért helyénvaló módosítani a glicerinre (E 422) vonatkozó specifikációkat. Az élelmiszer-adalékanyag meghatározását módosítani kell annak érdekében, hogy az azokra a gyártási folyamatokra korlátozódjon, amelyekre vonatkozóan a Hatóság az adatokat értékelte. A toxikus elemekre vonatkozó jelenlegi felső határértékeket a Hatóság tudományos véleményével összhangban csökkenteni kell, figyelemmel a helyes gyártási gyakorlat alkalmazásával jelenleg elérhető szintekre. A glicerin hevítés hatására történő akroleinképződésen alapuló azonosítási módszerét törölni kell, tekintettel arra, hogy az E 422 esetében a glicerintartalmat megfelelő analitikai módszerrel kell meghatározni. Az akrolein kimutatására szolgáló vizsgálatra vonatkozó bejegyzést törölni kell, és az akrolein számszerű felső határértékét a Hatóság tudományos véleményével összhangban és a helyes gyártási gyakorlat alkalmazásával jelenleg elérhető szint figyelembevételével kell meghatározni.

| (10) | Tekintettel arra, hogy a Hatóság nem tárt fel közvetlen egészségügyi aggályt a toxikus elemek és az akrolein jelenlétével kapcsolatban, helyénvaló egy átmeneti időszak alatt engedélyezni az e rendelet hatálybalépése előtt jogszerűen forgalomba hozott glicerin (E 422) élelmiszer-adalékanyag használatát. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel arra, hogy a Hatóság nem tárt fel közvetlen egészségügyi aggályt a toxikus elemek és az akrolein jelenlétével kapcsolatban, helyénvaló egy átmeneti időszak alatt engedélyezni az e rendelet hatálybalépése előtt jogszerűen forgalomba hozott glicerin (E 422) élelmiszer-adalékanyag használatát.

| (11) | Ugyanezen okokból helyénvaló, hogy az e rendelet hatálybalépése előtt jogszerűen forgalomba hozott glicerin (E 422) élelmiszer-adalékanyagot tartalmazó élelmiszereket egy átmeneti időszak alatt továbbra is forgalomba lehessen hozni, és minőségmegőrzési idejük vagy fogyaszthatósági idejük lejártáig forgalomban maradhassanak. |
| --- | --- |

(11)

Ugyanezen okokból helyénvaló, hogy az e rendelet hatálybalépése előtt jogszerűen forgalomba hozott glicerin (E 422) élelmiszer-adalékanyagot tartalmazó élelmiszereket egy átmeneti időszak alatt továbbra is forgalomba lehessen hozni, és minőségmegőrzési idejük vagy fogyaszthatósági idejük lejártáig forgalomban maradhassanak.

| (12) | 2017. december 20-án a Hatóság tudományos szakvéleményt adott ki a zsírsavak poliglicerin-észtereinek (E 475) élelmiszer-adalékanyagként való újraértékeléséről (6), amelyben arra a következtetésre jutott, hogy nincs szükség a számszerű megengedhető napi bevitel meghatározására, és az élelmiszer-adalékanyag a bejelentett felhasználások és felhasználási szintek tekintetében nem vet fel biztonsági aggályokat. A Hatóság a 231/2012/EU rendeletben meghatározott E 475 specifikációk néhány módosítását javasolta. |
| --- | --- |

(12)

2017. december 20-án a Hatóság tudományos szakvéleményt adott ki a zsírsavak poliglicerin-észtereinek (E 475) élelmiszer-adalékanyagként való újraértékeléséről (6), amelyben arra a következtetésre jutott, hogy nincs szükség a számszerű megengedhető napi bevitel meghatározására, és az élelmiszer-adalékanyag a bejelentett felhasználások és felhasználási szintek tekintetében nem vet fel biztonsági aggályokat. A Hatóság a 231/2012/EU rendeletben meghatározott E 475 specifikációk néhány módosítását javasolta.

| (13) | 2018. november 23-án a Bizottság nyilvános felhívást tett közzé a zsírsavak poliglicerin-észterei (E 475) élelmiszer-adalékanyaggal kapcsolatos technikai adatokra vonatkozóan, a Hatóság által azonosított adatigényekre összpontosítva. |
| --- | --- |

(13)

2018. november 23-án a Bizottság nyilvános felhívást tett közzé a zsírsavak poliglicerin-észterei (E 475) élelmiszer-adalékanyaggal kapcsolatos technikai adatokra vonatkozóan, a Hatóság által azonosított adatigényekre összpontosítva.

| (14) | Az érdekelt vállalkozók adatszolgáltatását követően a Bizottság felkérte a Hatóságot, hogy adjon tudományos szakvéleményt annak megerősítésére, hogy az érdekelt vállalkozók által szolgáltatott technikai adatok megfelelően alátámasztották, hogy szükség van a poliglicerin-zsírsavészterek (E 475) élelmiszer-adalékanyag specifikációinak módosítására annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek a jelenlegi előírásokkal, a Hatóság ajánlásának megfelelően. |
| --- | --- |

(14)

Az érdekelt vállalkozók adatszolgáltatását követően a Bizottság felkérte a Hatóságot, hogy adjon tudományos szakvéleményt annak megerősítésére, hogy az érdekelt vállalkozók által szolgáltatott technikai adatok megfelelően alátámasztották, hogy szükség van a poliglicerin-zsírsavészterek (E 475) élelmiszer-adalékanyag specifikációinak módosítására annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek a jelenlegi előírásokkal, a Hatóság ajánlásának megfelelően.

| (15) | A Hatóság 2022. április 1-jén elfogadott tudományos szakvéleményében (7) arra a következtetésre jutott, hogy a zsírsavak poliglicerin-észtereire (E 475) vonatkozó jelenlegi specifikációkat ki kell igazítani, különösen a toxikus elemekre vonatkozó felső határértékek csökkentésével, a biztonsági szempontból aggályos szennyeződésekre és összetevőkre vonatkozó felső határértékek beillesztésével, valamint a zsírsavak poliglicerin-észterei (E 475) meghatározásának módosításával. |
| --- | --- |

(15)

A Hatóság 2022. április 1-jén elfogadott tudományos szakvéleményében (7) arra a következtetésre jutott, hogy a zsírsavak poliglicerin-észtereire (E 475) vonatkozó jelenlegi specifikációkat ki kell igazítani, különösen a toxikus elemekre vonatkozó felső határértékek csökkentésével, a biztonsági szempontból aggályos szennyeződésekre és összetevőkre vonatkozó felső határértékek beillesztésével, valamint a zsírsavak poliglicerin-észterei (E 475) meghatározásának módosításával.

| (16) | Ezért helyénvaló módosítani a zsírsavak poliglicerin-észtereire (E 475) vonatkozó specifikációkat. Az élelmiszer-adalékanyag meghatározását módosítani kell annak érdekében, hogy a glicerinnek az élelmiszer-adalékanyag előállításához történő felhasználása az E 422 élelmiszer-adalékanyag specifikációinak megfelelő glicerinre korlátozódjon. A toxikus elemekre vonatkozó jelenlegi felső határértékeket csökkenteni kell, és a 3-monoklór-propándiol (3-MCPD) és a 3-MCPD-zsírsavészterek (3-MCPD-ként kifejezve), a glicidil-zsírsavészterek (glicidolként kifejezve) és az erukasav összegére vonatkozó felső határértékeket a Hatóság tudományos véleményével összhangban és a helyes gyártási gyakorlat alkalmazásával jelenleg elérhető szint figyelembevételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

(16)

Ezért helyénvaló módosítani a zsírsavak poliglicerin-észtereire (E 475) vonatkozó specifikációkat. Az élelmiszer-adalékanyag meghatározását módosítani kell annak érdekében, hogy a glicerinnek az élelmiszer-adalékanyag előállításához történő felhasználása az E 422 élelmiszer-adalékanyag specifikációinak megfelelő glicerinre korlátozódjon. A toxikus elemekre vonatkozó jelenlegi felső határértékeket csökkenteni kell, és a 3-monoklór-propándiol (3-MCPD) és a 3-MCPD-zsírsavészterek (3-MCPD-ként kifejezve), a glicidil-zsírsavészterek (glicidolként kifejezve) és az erukasav összegére vonatkozó felső határértékeket a Hatóság tudományos véleményével összhangban és a helyes gyártási gyakorlat alkalmazásával jelenleg elérhető szint figyelembevételével kell meghatározni.

| (17) | mivel olyan új gyártási technikák kerülnek bevezetésre, amelyek révén lehetővé válik, hogy a zsírsavészterek poliglicerin-észterei (E 475) adalékanyagot alacsonyabb glicidil-zsírsavészter-tartalommal állítsák elő, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani az élelmiszer-adalékanyagok gyártói számára, hogy elérjék az (E 475) élelmiszer-adalékanyagban a (glicidolként kifejezett) glicidil-zsírsavészterek 5 mg/kg-os maximális szintjét. Mivel azonban a glicidil-zsírsavészterek genotoxikus és karcinogén anyagok, e rendelet hatálybalépésének napjától a glicidil-zsírsavészterekre (glicidolként kifejezve) átmeneti intézkedésként10 mg/kg maximális szintet kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(17)

mivel olyan új gyártási technikák kerülnek bevezetésre, amelyek révén lehetővé válik, hogy a zsírsavészterek poliglicerin-észterei (E 475) adalékanyagot alacsonyabb glicidil-zsírsavészter-tartalommal állítsák elő, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani az élelmiszer-adalékanyagok gyártói számára, hogy elérjék az (E 475) élelmiszer-adalékanyagban a (glicidolként kifejezett) glicidil-zsírsavészterek 5 mg/kg-os maximális szintjét. Mivel azonban a glicidil-zsírsavészterek genotoxikus és karcinogén anyagok, e rendelet hatálybalépésének napjától a glicidil-zsírsavészterekre (glicidolként kifejezve) átmeneti intézkedésként10 mg/kg maximális szintet kell alkalmazni.

| (18) | Tekintettel arra, hogy a Hatóság nem tárt fel közvetlen egészségügyi aggályt a toxikus elemek, a 3-monoklór-propándiol (3-MCPD), a 3-MCPD-zsírsavészterek, az erukasav és a glicidil-zsírsavészterek jelenlétével kapcsolatban, helyénvaló egy átmeneti időszak alatt engedélyezni az e rendelet hatálybalépése előtt jogszerűen forgalomba hozott poliglicerin-zsírsavészterek (E 475) használatát, és lehetővé tenni, hogy az ilyen élelmiszer-adalékanyagot tartalmazó élelmiszereket egy átmeneti időszak alatt továbbra is forgalomba lehessen hozni, és minőségmegőrzési idejük vagy fogyaszthatósági idejük lejártáig forgalomban maradhassanak. |
| --- | --- |

(18)

Tekintettel arra, hogy a Hatóság nem tárt fel közvetlen egészségügyi aggályt a toxikus elemek, a 3-monoklór-propándiol (3-MCPD), a 3-MCPD-zsírsavészterek, az erukasav és a glicidil-zsírsavészterek jelenlétével kapcsolatban, helyénvaló egy átmeneti időszak alatt engedélyezni az e rendelet hatálybalépése előtt jogszerűen forgalomba hozott poliglicerin-zsírsavészterek (E 475) használatát, és lehetővé tenni, hogy az ilyen élelmiszer-adalékanyagot tartalmazó élelmiszereket egy átmeneti időszak alatt továbbra is forgalomba lehessen hozni, és minőségmegőrzési idejük vagy fogyaszthatósági idejük lejártáig forgalomban maradhassanak.

| (19) | Ugyanezen okokból és figyelembe véve csökkentett glicidil-zsírsavészter-tartalmukat, az e rendelet hatálybalépését követően jogszerűen forgalomba hozott és a (glicidolként kifejezett) glicidil-zsírsavészterekre vonatkozó csökkentett átmeneti maximális szintnek megfelelő poliglicerin-zsírsavészterek (E 475) felhasználását a készletek kimerüléséig engedélyezni kell, továbbá engedélyezni kell, hogy az ilyen élelmiszer-adalékanyagot tartalmazó élelmiszerek minőségmegőrzési idejük vagy fogyaszthatósági idejük lejártáig forgalomba hozhatók legynek és forgalomban maradhassanak. |
| --- | --- |

(19)

Ugyanezen okokból és figyelembe véve csökkentett glicidil-zsírsavészter-tartalmukat, az e rendelet hatálybalépését követően jogszerűen forgalomba hozott és a (glicidolként kifejezett) glicidil-zsírsavészterekre vonatkozó csökkentett átmeneti maximális szintnek megfelelő poliglicerin-zsírsavészterek (E 475) felhasználását a készletek kimerüléséig engedélyezni kell, továbbá engedélyezni kell, hogy az ilyen élelmiszer-adalékanyagot tartalmazó élelmiszerek minőségmegőrzési idejük vagy fogyaszthatósági idejük lejártáig forgalomba hozhatók legynek és forgalomban maradhassanak.

| (20) | 2017. március 24-én a Hatóság tudományos szakvéleményt (8) adott ki a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) élelmiszer-adalékanyagként való újraértékeléséről. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az adatok alapján indokolt a megengedhető napi bevitelt napi 25 mg/testtömegkilogrammra növelni. A Hatóság a 231/2012/EU rendeletben meghatározott E 476 specifikáció néhány módosítását javasolta. |
| --- | --- |

(20)

2017. március 24-én a Hatóság tudományos szakvéleményt (8) adott ki a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) élelmiszer-adalékanyagként való újraértékeléséről. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az adatok alapján indokolt a megengedhető napi bevitelt napi 25 mg/testtömegkilogrammra növelni. A Hatóság a 231/2012/EU rendeletben meghatározott E 476 specifikáció néhány módosítását javasolta.

| (21) | 2018. november 23-án a Bizottság nyilvános felhívást tett közzé a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó technikai adatokra vonatkozóan, a Hatóság által azonosított adatigényekre összpontosítva. |
| --- | --- |

(21)

2018. november 23-án a Bizottság nyilvános felhívást tett közzé a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó technikai adatokra vonatkozóan, a Hatóság által azonosított adatigényekre összpontosítva.

| (22) | 2020. március 18-án kérelmet nyújtottak be a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) emulgeálószerként történő felhasználásának engedélyezésére a „víz az olajban” típusú zsír- és olajemulziók esetében fagyasztott állapotban fogyasztható készítményekben, valamint 20 %-nál magasabb zsírtartalmú emulgeált szószokban. A kérelmet a Bizottság ezután az 1331/2008/EK rendelet 4. cikkének megfelelően hozzáférhetővé tette a tagállamok számára. |
| --- | --- |

(22)

2020. március 18-án kérelmet nyújtottak be a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) emulgeálószerként történő felhasználásának engedélyezésére a „víz az olajban” típusú zsír- és olajemulziók esetében fagyasztott állapotban fogyasztható készítményekben, valamint 20 %-nál magasabb zsírtartalmú emulgeált szószokban. A kérelmet a Bizottság ezután az 1331/2008/EK rendelet 4. cikkének megfelelően hozzáférhetővé tette a tagállamok számára.

| (23) | A poliglicerin-poliricinoleát (E 476) alkalmas kisebb cseppméretű, stabil „víz az olajban” emulziók előállítására, amelyek fagyasztásával lágy, krémes állagú, a gyártási folyamat során kevesebb energiával előállítható és a fagyasztott termékek ellátási láncában nagyobb stabilitással rendelkező készítmények nyerhetők. Fagyasztott állapotban fogyasztható termékekben lehetővé teszi a telített zsírsavakban szegény zsírok és olajok, valamint alacsonyabb mennyiségű cukor felhasználását.. A poliglicerin-poliricinoleát (E 476) 4 000 mg/kg szint mellett biztosítja a kívánt technológiai funkciót. |
| --- | --- |

(23)

A poliglicerin-poliricinoleát (E 476) alkalmas kisebb cseppméretű, stabil „víz az olajban” emulziók előállítására, amelyek fagyasztásával lágy, krémes állagú, a gyártási folyamat során kevesebb energiával előállítható és a fagyasztott termékek ellátási láncában nagyobb stabilitással rendelkező készítmények nyerhetők. Fagyasztott állapotban fogyasztható termékekben lehetővé teszi a telített zsírsavakban szegény zsírok és olajok, valamint alacsonyabb mennyiségű cukor felhasználását.. A poliglicerin-poliricinoleát (E 476) 4 000 mg/kg szint mellett biztosítja a kívánt technológiai funkciót.

| (24) | A poliglicerin-poliricinoleát (E 476) lehetővé teszi az emulgeált szószok (pl. majonéz vagy salátaöntetek) olajtartalmának csökkentését is anélkül, hogy negatív hatást gyakorolna a szájban keltett érzetekre. A jelenleg engedélyezett 4 000 mg/kg-os maximális szint nem elegendő a 20 %-ot meghaladó zsírtartalmú termékek esetében. A 20 %-ot meghaladó zsírtartalmú termékekben a tervezett technológiai funkció eléréséhez szükséges poliglicerin-poliricinoleát (E 476) felhasználási szintje 8 000 mg/kg. |
| --- | --- |

(24)

A poliglicerin-poliricinoleát (E 476) lehetővé teszi az emulgeált szószok (pl. majonéz vagy salátaöntetek) olajtartalmának csökkentését is anélkül, hogy negatív hatást gyakorolna a szájban keltett érzetekre. A jelenleg engedélyezett 4 000 mg/kg-os maximális szint nem elegendő a 20 %-ot meghaladó zsírtartalmú termékek esetében. A 20 %-ot meghaladó zsírtartalmú termékekben a tervezett technológiai funkció eléréséhez szükséges poliglicerin-poliricinoleát (E 476) felhasználási szintje 8 000 mg/kg.

| (25) | Az érdekelt vállalkozók által a technikai adatokra vonatkozó nyilvános felhívásra válaszul benyújtott adatszolgáltatást és a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) felhasználásának kiterjesztése iránti kérelem benyújtását követően a Bizottság felkérte a Hatóságot, hogy adjon tudományos szakvéleményt annak megerősítésére, hogy az érdekelt vállalkozók által szolgáltatott technikai adatok megfelelően alátámasztották, hogy szükség van a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) élelmiszer-adalékanyag specifikációinak módosítására annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek a jelenlegi előírásokkal, a Hatóság ajánlásának megfelelően. |
| --- | --- |

(25)

Az érdekelt vállalkozók által a technikai adatokra vonatkozó nyilvános felhívásra válaszul benyújtott adatszolgáltatást és a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) felhasználásának kiterjesztése iránti kérelem benyújtását követően a Bizottság felkérte a Hatóságot, hogy adjon tudományos szakvéleményt annak megerősítésére, hogy az érdekelt vállalkozók által szolgáltatott technikai adatok megfelelően alátámasztották, hogy szükség van a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) élelmiszer-adalékanyag specifikációinak módosítására annak érdekében, hogy azok összhangba kerüljenek a jelenlegi előírásokkal, a Hatóság ajánlásának megfelelően.

| (26) | A Hatóság 2022. március 30-án elfogadott tudományos szakvéleményében (9) arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználás javasolt kiterjesztése nem vet fel biztonsági aggályokat. A Hatóság továbbá azt is megállapította, hogy a poliglicerin-poliricinoleátra (E 476) vonatkozó jelenlegi előírásokat ki kell igazítani, különösen a toxikus elemekre vonatkozó felső határértékek csökkentésével, a biztonsági szempontból aggályos szennyeződésekre vonatkozó felső határértékek beillesztésével és a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) meghatározásának módosításával. |
| --- | --- |

(26)

A Hatóság 2022. március 30-án elfogadott tudományos szakvéleményében (9) arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználás javasolt kiterjesztése nem vet fel biztonsági aggályokat. A Hatóság továbbá azt is megállapította, hogy a poliglicerin-poliricinoleátra (E 476) vonatkozó jelenlegi előírásokat ki kell igazítani, különösen a toxikus elemekre vonatkozó felső határértékek csökkentésével, a biztonsági szempontból aggályos szennyeződésekre vonatkozó felső határértékek beillesztésével és a poliglicerin-poliricinoleát (E 476) meghatározásának módosításával.

| (27) | Ezért helyénvaló a poliglicerin-poliricinolát (E 476) élelmiszer-adalékanyagot a 03. élelmiszer-kategóriában (Fagyasztott állapotban fogyasztható készítmények) 4 000 mg/kg-os maximális szinten engedélyezni, a 12.6 élelmiszer-kategóriában (Szószok, mártások) a legalább 20 %-os zsírtartalmú emulgeált szószok és mártások esetében az engedélyezett maximális szintet 8 000 mg/kg-ra növelni, valamint specifikációit a Hatóság tudományos szakvéleményének fényében módosítani. Az élelmiszer-adalékanyag meghatározását módosítani kell annak érdekében, hogy a glicerinnek az élelmiszer-adalékanyag előállításához történő felhasználása az E 422 élelmiszer-adalékanyag specifikációinak megfelelő glicerinre korlátozódjon. A toxikus elemekre vonatkozó jelenlegi felső határértékeket csökkenteni kell, és a 3-monoklór-propándiol (3-MCPD) és a 3-MCPD-zsírsavészterek (3-MCPD-ként kifejezve) és a glicidil-zsírsavészterek (glicidolként kifejezve) összegére vonatkozó felső határértékeket a Hatóság tudományos véleményével összhangban és a helyes gyártási gyakorlat alkalmazásával jelenleg elérhető szint figyelembevételével kell meghatározni. |
| --- | --- |

(27)

Ezért helyénvaló a poliglicerin-poliricinolát (E 476) élelmiszer-adalékanyagot a 03. élelmiszer-kategóriában (Fagyasztott állapotban fogyasztható készítmények) 4 000 mg/kg-os maximális szinten engedélyezni, a 12.6 élelmiszer-kategóriában (Szószok, mártások) a legalább 20 %-os zsírtartalmú emulgeált szószok és mártások esetében az engedélyezett maximális szintet 8 000 mg/kg-ra növelni, valamint specifikációit a Hatóság tudományos szakvéleményének fényében módosítani. Az élelmiszer-adalékanyag meghatározását módosítani kell annak érdekében, hogy a glicerinnek az élelmiszer-adalékanyag előállításához történő felhasználása az E 422 élelmiszer-adalékanyag specifikációinak megfelelő glicerinre korlátozódjon. A toxikus elemekre vonatkozó jelenlegi felső határértékeket csökkenteni kell, és a 3-monoklór-propándiol (3-MCPD) és a 3-MCPD-zsírsavészterek (3-MCPD-ként kifejezve) és a glicidil-zsírsavészterek (glicidolként kifejezve) összegére vonatkozó felső határértékeket a Hatóság tudományos véleményével összhangban és a helyes gyártási gyakorlat alkalmazásával jelenleg elérhető szint figyelembevételével kell meghatározni.

| (28) | Tekintettel arra, hogy a Hatóság nem tárt fel közvetlen egészségügyi aggályt a toxikus elemek, a 3-monoklór-propándiol (3-MCPD), a 3-MCPD-zsírsavészterek és a glicidil-zsírsavészterek jelenlétével kapcsolatban, helyénvaló egy átmeneti időszak alatt engedélyezni az e rendelet hatálybalépése előtt jogszerűen forgalomba hozott poliglicerin-poliricinolát (E 476) élelmiszer-adalékanyag használatát. |
| --- | --- |

(28)

Tekintettel arra, hogy a Hatóság nem tárt fel közvetlen egészségügyi aggályt a toxikus elemek, a 3-monoklór-propándiol (3-MCPD), a 3-MCPD-zsírsavészterek és a glicidil-zsírsavészterek jelenlétével kapcsolatban, helyénvaló egy átmeneti időszak alatt engedélyezni az e rendelet hatálybalépése előtt jogszerűen forgalomba hozott poliglicerin-poliricinolát (E 476) élelmiszer-adalékanyag használatát.

| (29) | Ugyanezen okokból helyénvaló, hogy az e rendelet hatálybalépése előtt jogszerűen forgalomba hozott poliglicerin-poliricinoleát (E 476) élelmiszer-adalékanyagot tartalmazó élelmiszereket egy átmeneti időszak alatt továbbra is forgalomba lehessen hozni, és minőségmegőrzési idejük vagy fogyaszthatósági idejük lejártáig forgalomban maradhassanak. |
| --- | --- |

(29)

Ugyanezen okokból helyénvaló, hogy az e rendelet hatálybalépése előtt jogszerűen forgalomba hozott poliglicerin-poliricinoleát (E 476) élelmiszer-adalékanyagot tartalmazó élelmiszereket egy átmeneti időszak alatt továbbra is forgalomba lehessen hozni, és minőségmegőrzési idejük vagy fogyaszthatósági idejük lejártáig forgalomban maradhassanak.

| (30) | Az 1333/2008/EK és a 231/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(30)

Az 1333/2008/EK és a 231/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (31) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(31)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

A 231/2012/EU rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

3. cikk

Az olyan glicerin (E 422) élelmiszer-adalékanyag, amelyet 2023. július 20. előtt jogszerűen hoztak forgalomba, és amely nem felel meg az arzénra, ólomra, higanyra, kadmiumra vagy akroleinre 2023. július 20-tól alkalmazandó felső határértékeknek, az 1333/2008/EK rendelet II. és III. mellékletének megfelelően 2024. január 20-ig adható hozzá az élelmiszerekhez.

Az olyan glicerin (E 422) élelmiszer-adalékanyagot tartalmazó élelmiszerek, amelyet 2023. július 20. előtt jogszerűen hoztak forgalomba, és amely nem felel meg az arzénra, ólomra, higanyra, kadmiumra vagy akroleinre 2023. július 20-tól alkalmazandó felső határértékeknek, 2024. január 20-ig továbbra is forgalomba hozhatók, és minőségmegőrzési idejük vagy fogyaszthatósági idejük lejártáig továbbra is forgalmazhatók.

A poliglicerin-zsírsavészterekből (E 475) álló olyan élelmiszer-adalékanyag, amelyet 2023. július 20. előtt jogszerűen hoztak forgalomba, és amely nem felel meg az arzénra, ólomra, higanyra, kadmiumra, valamint a 3-monoklór-propándiol (3-MCPD) és a 3-MCPD-zsírsavészterek (3-MCPD-ként kifejezett) összegére, az erukasavra vagy a (glicidolként kifejezett) glicidil-zsírsavészterekre 2023. július 20-tól alkalmazandó felső határértékeknek, az 1333/2008/EK rendelet II. és III. mellékletének megfelelően 2024. január 20-ig adható hozzá élelmiszerekhez.

Azon élelmiszerek, amelyek poliglicerin-zsírsavészterekből (E 475) álló olyan élelmiszer-adalékanyagot tartalmaznak, amelyet 2023. július 20. előtt jogszerűen hoztak forgalomba, és amely nem felel meg az arzénra, ólomra, higanyra, kadmiumra, a 3-monoklór-propándiol (3-MCPD) és a 3-MCPD-zsírsavészterek (3-MCPD-ként kifejezett) összegére, az erukasavra vagy a (glicidolként kifejezett) glicidil-zsírsavészterekre 2023. július 20-tól alkalmazandó felső határértékeknek, 2024. január 20-ig továbbra is forgalomba hozhatók, és minőségmegőrzési idejük vagy fogyaszthatósági idejük lejártáig továbbra is forgalmazhatók.

A poliglicerin-zsírsavészterekből (E 475) álló olyan élelmiszer-adalékanyag, amelyet 2023. július 20. után és 2024. január 20-ig jogszerűen hoztak forgalomba, és amely nem felel meg a (glicidolként kifejezett) glicidil-zsírsavészterekre 2024. január 20-tól alkalmazandó felső határértékeknek, az 1333/2008/EK rendelet II. és III. mellékletének megfelelően a készletek kimerüléséig adható hozzá élelmiszerekhez.

Azon élelmiszerek, amelyek poliglicerin-zsírsavésztereket (E 475) olyan élelmiszer-adalékanyagot tartalmaznak, amelyet 2023. július 20. után és 2024. január 20-ig jogszerűen hoztak forgalomba, és amely nem felel meg a (glicidolként kifejezett) glicidil-zsírsavészterekre 2024. január 20-tól alkalmazandó felső határértékeknek, továbbra is forgalomba hozhatók, és minőségmegőrzési idejük vagy fogyaszthatósági idejük lejártáig továbbra is forgalmazhatók.

Az olyan poliglicerin-poliricinoleát (E 476) élelmiszer-adalékanyag, amelyet 2023. július 20. előtt jogszerűen hoztak forgalomba, és amely nem felel meg az arzénra, ólomra, higanyra, kadmiumra, a 3-monoklór-propándiol (3-MCPD) és a 3-MCPD-zsírsavészterek (3-MCPD-ként kifejezett) összegére, vagy a (glicidolként kifejezett) glicidil-zsírsavészterekre 2023. július 20-tól alkalmazandó felső határértékeknek, az 1333/2008/EK rendelet II. és III. mellékletének megfelelően 2024. január 20-ig adható hozzá élelmiszerekhez.

Azon élelmiszerek, amelyek olyan poliglicerin-poliricinoleát (E 476) élelmiszer-adalékanyagot tartalmaznak, amelyet 2023. július 20. előtt jogszerűen hoztak forgalomba, és amely nem felel meg az arzénra, ólomra, higanyra, kadmiumra, valamint a 3-monoklór-propándiol (3-MCPD) és a 3-MCPD-zsírsavészterek (3-MCPD-ként kifejezett) összegére vagy a (glicidolként kifejezett) glicidil-zsírsavészterekre 2023. július 20-tól alkalmazandó felső határértékeknek, 2024. január 20-ig továbbra is forgalomba hozhatók, és minőségmegőrzési idejük vagy fogyaszthatósági idejük lejártáig továbbra is forgalmazhatók.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

1

(2)  
  HL L 354., 2008.12.31., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 231/2012/EU rendelete (2012. március 9.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. és III. mellékletében felsorolt élelmiszer-adalékok specifikációinak meghatározásáról (HL L 83., 2012.3.22., 1. o.).

3

(4)  EFSA Journal 2017;15(3):4720.

4

(5)  EFSA Journal 2022;20(6):7353.

5

(6)  EFSA Journal 2017;15(12):5089.

6

(7)  EFSA Journal 2022;20(5):7308.

7

(8)  EFSA Journal 2017;15(3):4743.

8

(9)  EFSA Journal 2022;20(5):7294.

9

---

I. MELLÉKLET

Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletének E. része a következőképpen módosul:

| 1. | A 03. kategóriában (Fagyasztott állapotban fogyasztható készítmények) az E 473–474 bejegyzés után a jegyzék az alábbi bejegyzéssel egészül ki: | „E 476 | Poliglicerin-poliricinoleát | 4 000 | | kivéve a szorbeteket” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

A 03. kategóriában (Fagyasztott állapotban fogyasztható készítmények) az E 473–474 bejegyzés után a jegyzék az alábbi bejegyzéssel egészül ki:

„E 476

Poliglicerin-poliricinoleát

4 000

kivéve a szorbeteket”

| 2. | A 12.6 kategóriában (Szószok, mártások) az E 476 (Poliglicerin-poliricinoleát) bejegyzés helyébe a következő szöveg lép: | „E 476 | Poliglicerin-poliricinoleát | 4 000 | | kizárólag: 20 %-nál alacsonyabb zsírtartalmú emulgeált szószok, mártások |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 476 | Poliglicerin-poliricinoleát | 8 000 | | kizárólag: legalább 20 % zsírtartalmú emulgeált szószok, mártások” |

2.

A 12.6 kategóriában (Szószok, mártások) az E 476 (Poliglicerin-poliricinoleát) bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„E 476

Poliglicerin-poliricinoleát

4 000

kizárólag: 20 %-nál alacsonyabb zsírtartalmú emulgeált szószok, mártások

E 476

Poliglicerin-poliricinoleát

8 000

kizárólag: legalább 20 % zsírtartalmú emulgeált szószok, mártások”

---

II. MELLÉKLET

A 231/2012/EU rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az E 422 (Glicerin) adalékanyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő lép:






  „E 422 GLICERIN |
| --- | --- |
| Szinonimák | |
| Meghatározás | A glicerint kizárólag növényi olajokból és zsírokból állítják elő, akár közvetlenül, akár a biodízelgyártás melléktermékeként nyert nyers glicerinből, és olyan tisztítási eljárásoknak vetik alá, amelyek desztillációt és a finomított glicerin előállításához szükséges egyéb tisztítási lépéseket foglalnak magukban. |
| Einecs | 200-289-5 |
| Kémiai név | 1,2,3-propántriol; Glicerin; Trihidroxi-propán |
| Összegképlet | C3H8O3 |
| Molekulatömeg | 92,10 |
| Analitika | Legalább 98 % glicerin, vízmentes anyagra |
| Leírás | Átlátszó, színtelen higroszkópos szirupos folyadék, legfeljebb gyenge jellegzetes szaggal, amely se nem fanyar se nem kellemetlen |
| Azonosítás | |
| Relatív sűrűség (25 °C/25 °C) | Legalább 1,257 |
| Törésmutató | [n]D
  20: 1,471 és 1,474 között |
| Tisztaság | |
| Víztartalom | Legfeljebb 5 % (Karl Fischer-módszer) |
| Szulfáthamu | Legfeljebb 0,01 %, meghatározás 800 ± 25 °C-on |
| Butántriolok | Legfeljebb 0,2 % |
| Akrolein | Legfeljebb 3 mg/kg |
| Zsírsavak és észterek | Legfeljebb 0,1 %, vajsavként |
| Klórozott vegyületek | Legfeljebb 30 mg/kg (klórként) |
| 3-Monoklór-propán-1,2-diol (3-MCPD) | Legfeljebb 0,1 mg/kg |
| Arzén | Legfeljebb 0,1 mg/kg |
| Ólom | Legfeljebb 0,1 mg/kg |
| Higany | Legfeljebb 0,1 mg/kg |
| Kadmium | Legfeljebb 0,1 mg/kg” |

1.

Az E 422 (Glicerin) adalékanyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő lép:

„E 422 GLICERIN

Szinonimák

Meghatározás

A glicerint kizárólag növényi olajokból és zsírokból állítják elő, akár közvetlenül, akár a biodízelgyártás melléktermékeként nyert nyers glicerinből, és olyan tisztítási eljárásoknak vetik alá, amelyek desztillációt és a finomított glicerin előállításához szükséges egyéb tisztítási lépéseket foglalnak magukban.

Einecs

200-289-5

Kémiai név

1,2,3-propántriol; Glicerin; Trihidroxi-propán

Összegképlet

C3H8O3

Molekulatömeg

92,10

Analitika

Legalább 98 % glicerin, vízmentes anyagra

Leírás

Átlátszó, színtelen higroszkópos szirupos folyadék, legfeljebb gyenge jellegzetes szaggal, amely se nem fanyar se nem kellemetlen

Azonosítás

Relatív sűrűség (25 °C/25 °C)

Legalább 1,257

Törésmutató

[n]D
  20: 1,471 és 1,474 között

Tisztaság

Víztartalom

Legfeljebb 5 % (Karl Fischer-módszer)

Szulfáthamu

Legfeljebb 0,01 %, meghatározás 800 ± 25 °C-on

Butántriolok

Legfeljebb 0,2 %

Akrolein

Legfeljebb 3 mg/kg

Zsírsavak és észterek

Legfeljebb 0,1 %, vajsavként

Klórozott vegyületek

Legfeljebb 30 mg/kg (klórként)

3-Monoklór-propán-1,2-diol (3-MCPD)

Legfeljebb 0,1 mg/kg

Arzén

Legfeljebb 0,1 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 0,1 mg/kg

Higany

Legfeljebb 0,1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 0,1 mg/kg”

| 2. | Az E 475 (Zsírsavak poliglicerin-észterei) élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  „E 475 ZSÍRSAVAK POLIGLICERIN-ÉSZTEREI |
| --- | --- |
| Szinonimák | Poliglicerin-zsírsavészterek; Zsírsavészterek poliglicerin-észterei |
| Meghatározás | A zsírsavak poliglicerin-észtereit a poliglicerin étkezési zsírokkal és olajokkal vagy étkezési zsírokban és olajokban előforduló zsírsavakkal végzett észterezésével állítják elő. A poliglicerin-rész döntően di-, tri- és tetraglicerinből áll, és legfeljebb 10 % heptaglicerint vagy ennél hosszabb láncú poliglicerint tartalmaz
  A poliglicerint az E 422 specifikációinak megfelelő glicerinből állítják elő. |
| Einecs | |
| Kémiai név | |
| Összegképlet | |
| Molekulatömeg | |
| Analitika | Összes zsírsav-észter legalább 90 % |
| Leírás | A halványsárgától a borostyánsárgáig változó színű, az olajostól az erősen viszkózusig változó folyadékok; a halvány rozsdabarnától a középbarnáig változó színű képlékeny vagy puha szilárd halmazállapotú anyagok; és a halvány rozsdabarnától a barnáig változó színű, kemény, viaszos szilárd halmazállapotú anyagok |
| Azonosítás | |
| Glicerinteszt | A teszten megfelel |
| Poliglicerinteszt | A teszten megfelel |
| Zsírsavteszt | A teszten megfelel |
| Oldhatóság | Az észterek tulajdonsága a nagyon hidrofiltől a nagyon lipofilig változik, de ez az osztály hajlamos vízben diszpergálódni, és szerves oldószerekben és olajokban oldódni |
| Tisztaság | |
| Szulfáthamu | Legfeljebb 0,5 % (800 ± 25 °C) |
| A zsírsavakon kívül egyéb savak | 1 %-nál kevesebb |
| Szabad zsírsavak | Legfeljebb 6 %, olajsavként becsült érték |
| Összes glicerin és poliglicerin | Legalább 18 % és legfeljebb 60 % |
| Szabad glicerin és poliglicerin | Legfeljebb 7 % |
| Arzén | Legfeljebb 0,1 mg/kg |
| Ólom | Legfeljebb 0,3 mg/kg |
| Higany | Legfeljebb 0,1 mg/kg |
| Kadmium | Legfeljebb 0,1 mg/kg |
| 3-monoklór-propán-diol (3-MCPD) és 3-MCPD-zsírsavészterek összesen, 3-MCPD-ként kifejezve | Legfeljebb 2,5 mg/kg |
| Glicidil-zsírsavészterek, glicidolként kifejezve | Legfeljebb 10 mg/kg Ez 2023. július 20-tól 2024. január 20-ig alkalmazandó.
  Legfeljebb 5 mg/kg Ez 2024. január 20-tól alkalmazandó. |
| Erukasav | Legfeljebb 2 % |

2.

Az E 475 (Zsírsavak poliglicerin-észterei) élelmiszer-adalékanyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„E 475 ZSÍRSAVAK POLIGLICERIN-ÉSZTEREI

Szinonimák

Poliglicerin-zsírsavészterek; Zsírsavészterek poliglicerin-észterei

Meghatározás

A zsírsavak poliglicerin-észtereit a poliglicerin étkezési zsírokkal és olajokkal vagy étkezési zsírokban és olajokban előforduló zsírsavakkal végzett észterezésével állítják elő. A poliglicerin-rész döntően di-, tri- és tetraglicerinből áll, és legfeljebb 10 % heptaglicerint vagy ennél hosszabb láncú poliglicerint tartalmaz

A poliglicerint az E 422 specifikációinak megfelelő glicerinből állítják elő.

Einecs

Kémiai név

Összegképlet

Molekulatömeg

Analitika

Összes zsírsav-észter legalább 90 %

Leírás

A halványsárgától a borostyánsárgáig változó színű, az olajostól az erősen viszkózusig változó folyadékok; a halvány rozsdabarnától a középbarnáig változó színű képlékeny vagy puha szilárd halmazállapotú anyagok; és a halvány rozsdabarnától a barnáig változó színű, kemény, viaszos szilárd halmazállapotú anyagok

Azonosítás

Glicerinteszt

A teszten megfelel

Poliglicerinteszt

A teszten megfelel

Zsírsavteszt

A teszten megfelel

Oldhatóság

Az észterek tulajdonsága a nagyon hidrofiltől a nagyon lipofilig változik, de ez az osztály hajlamos vízben diszpergálódni, és szerves oldószerekben és olajokban oldódni

Tisztaság

Szulfáthamu

Legfeljebb 0,5 % (800 ± 25 °C)

A zsírsavakon kívül egyéb savak

1 %-nál kevesebb

Szabad zsírsavak

Legfeljebb 6 %, olajsavként becsült érték

Összes glicerin és poliglicerin

Legalább 18 % és legfeljebb 60 %

Szabad glicerin és poliglicerin

Legfeljebb 7 %

Arzén

Legfeljebb 0,1 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 0,3 mg/kg

Higany

Legfeljebb 0,1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 0,1 mg/kg

3-monoklór-propán-diol (3-MCPD) és 3-MCPD-zsírsavészterek összesen, 3-MCPD-ként kifejezve

Legfeljebb 2,5 mg/kg

Glicidil-zsírsavészterek, glicidolként kifejezve

Legfeljebb 10 mg/kg Ez 2023. július 20-tól 2024. január 20-ig alkalmazandó.

Legfeljebb 5 mg/kg Ez 2024. január 20-tól alkalmazandó.

Erukasav

Legfeljebb 2 %

A tisztasági kritériumok a zsírsavak nátrium-, kálium- és kalciumsóitól mentes adalékra vonatkoznak, de legfeljebb 6 %-os arányban (nátrium-oleátként kifejezve) ezen anyagok is jelen lehetnek benne.
  ”

| 3. | Az E 476 (Poliglicerin-poliricinoleát) adalékanyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:






  „E 476 POLIGLICERIN-POLIRICINOLEÁT |
| --- | --- |
| Szinonimák | Ricinusolaj kondenzált zsírsavainak glicerin-észterei; Ricinusolaj polikondenzált zsírsavainak poliglicerin-észterei; Átészterezett ricinusolajsav poliglicerin-észterei; PGPR |
| Meghatározás | A poliglicerin-poliricinoleátot poliglicerin kondenzált ricinusolaj-zsírsavakkal történő észterezésével állítják elő A poliglicerin-poliricinoleát előállításához használt ricinusolaj mentes a ricintől.
  A poliglicerint az E 422 specifikációinak megfelelő glicerinből állítják elő. |
| Einecs | |
| Kémiai név | |
| Összegképlet | |
| Molekulatömeg | |
| Analitika | |
| Leírás | Átlátszó, nagyon viszkózus folyadék |
| Azonosítás | |
| Oldhatóság | Vízben és etanolban nem oldódik. Éterben, szénhidrogénekben és szénhidrogének halogénszármazékaiban oldódik |
| Glicerinteszt | A teszten megfelel |
| Poliglicerinteszt | A teszten megfelel |
| Ricinolsavteszt | A teszten megfelel |
| Törésmutató | [n]D
  65: 1,4630 és 1,4665 között |
| Tisztaság | |
| Poliglicerinek | A poliglicerin-résznek legalább 75 %-ban di-, tri- és tetraglicerinből kell állnia, és legfeljebb 10 % heptaglicerint vagy ennél hosszabb láncú poliglicerint tartalmazhat |
| Hidroxilszám | Legalább 80 és legfeljebb 100 |
| Savszám | Legfeljebb 6 |
| Arzén | Legfeljebb 0,1 mg/kg |
| Ólom | Legfeljebb 0,1 mg/kg |
| Higany | Legfeljebb 0,1 mg/kg |
| Kadmium | Legfeljebb 0,1 mg/kg |
| 3-monoklór-propán-diol (3-MCPD) és 3-MCPD-zsírsavészterek összesen, 3-MCPD-ként kifejezve | Legfeljebb 2,5 mg/kg |
| Glicidil-zsírsavészterek, glicidolként kifejezve | Legfeljebb 1 mg/kg” |

3.

Az E 476 (Poliglicerin-poliricinoleát) adalékanyagra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„E 476 POLIGLICERIN-POLIRICINOLEÁT

Szinonimák

Ricinusolaj kondenzált zsírsavainak glicerin-észterei; Ricinusolaj polikondenzált zsírsavainak poliglicerin-észterei; Átészterezett ricinusolajsav poliglicerin-észterei; PGPR

Meghatározás

A poliglicerin-poliricinoleátot poliglicerin kondenzált ricinusolaj-zsírsavakkal történő észterezésével állítják elő A poliglicerin-poliricinoleát előállításához használt ricinusolaj mentes a ricintől.

A poliglicerint az E 422 specifikációinak megfelelő glicerinből állítják elő.

Einecs

Kémiai név

Összegképlet

Molekulatömeg

Analitika

Leírás

Átlátszó, nagyon viszkózus folyadék

Azonosítás

Oldhatóság

Vízben és etanolban nem oldódik. Éterben, szénhidrogénekben és szénhidrogének halogénszármazékaiban oldódik

Glicerinteszt

A teszten megfelel

Poliglicerinteszt

A teszten megfelel

Ricinolsavteszt

A teszten megfelel

Törésmutató

[n]D
  65: 1,4630 és 1,4665 között

Tisztaság

Poliglicerinek

A poliglicerin-résznek legalább 75 %-ban di-, tri- és tetraglicerinből kell állnia, és legfeljebb 10 % heptaglicerint vagy ennél hosszabb láncú poliglicerint tartalmazhat

Hidroxilszám

Legalább 80 és legfeljebb 100

Savszám

Legfeljebb 6

Arzén

Legfeljebb 0,1 mg/kg

Ólom

Legfeljebb 0,1 mg/kg

Higany

Legfeljebb 0,1 mg/kg

Kadmium

Legfeljebb 0,1 mg/kg

3-monoklór-propán-diol (3-MCPD) és 3-MCPD-zsírsavészterek összesen, 3-MCPD-ként kifejezve

Legfeljebb 2,5 mg/kg

Glicidil-zsírsavészterek, glicidolként kifejezve

Legfeljebb 1 mg/kg”

---

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/76 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/76

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1330 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. június 29.)

a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

| (1) | Az (EU) 2017/763 végrehajtási rendelettel (2) az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) dömpingellenes vámot vetett ki a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára (a továbbiakban: eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk. Az intézkedések tonnánként nettó 104,46 EUR összegű rögzített vámtétel formájában valósultak meg, az egyetlen együttműködő exportáló csoport és minden más vállalat esetében egyaránt. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/763 végrehajtási rendelettel (2) az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) dömpingellenes vámot vetett ki a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára (a továbbiakban: eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk. Az intézkedések tonnánként nettó 104,46 EUR összegű rögzített vámtétel formájában valósultak meg, az egyetlen együttműködő exportáló csoport és minden más vállalat esetében egyaránt.

2

| (2) | A T-383/17. (3) és C-260/20 P. (4) sz. ügyekben hozott ítéletek az egyetlen együttműködő exportáló csoportra vonatkozó intézkedések megsemmisítését eredményezték. Az (EU) 2023/593 végrehajtási rendelettel (5) az Európai Bizottság ismételten dömpingellenes vámot vetett ki a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára tonnánként nettó 103,16 EUR módosított mértékkel az egyetlen együttműködő exportáló gyártói csoport és minden más vállalat esetében egyaránt. |
| --- | --- |

(2)

A T-383/17. (3) és C-260/20 P. (4) sz. ügyekben hozott ítéletek az egyetlen együttműködő exportáló csoportra vonatkozó intézkedések megsemmisítését eredményezték. Az (EU) 2023/593 végrehajtási rendelettel (5) az Európai Bizottság ismételten dömpingellenes vámot vetett ki a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára tonnánként nettó 103,16 EUR módosított mértékkel az egyetlen együttműködő exportáló gyártói csoport és minden más vállalat esetében egyaránt.

3

4

5

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (3) | A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(3)

A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálat iránti kérelem érkezett.

6

| (4) | A felülvizsgálat iránti kérelmet 2022. február 1-jén a Hőpapírgyártók Európai Szövetsége (European Thermal Paper Association – a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be az egyes könnyű hőpapírokkal foglalkozó, az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazat nevében. A felülvizsgálati kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával vagy megismétlődésével és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(4)

A felülvizsgálat iránti kérelmet 2022. február 1-jén a Hőpapírgyártók Európai Szövetsége (European Thermal Paper Association – a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be az egyes könnyű hőpapírokkal foglalkozó, az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazat nevében. A felülvizsgálati kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával vagy megismétlődésével és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (5) | Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2022. május 3-án a Bizottság a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó egyes könnyű hőpapírok Unióba történő behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (7). |
| --- | --- |

(5)

Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2022. május 3-án a Bizottság a Koreai Köztársaságból (a továbbiakban: érintett ország) származó egyes könnyű hőpapírok Unióba történő behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (7).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

7

1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (6) | A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(6)

A dömping folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (7) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezen túlmenően külön tájékoztatta a kérelmezőt, a Koreai Köztársaság ismert gyártóját, a Koreai Köztársaság hatóságait, valamint az ismert importőröket, felhasználókat és kereskedőket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezen túlmenően külön tájékoztatta a kérelmezőt, a Koreai Köztársaság ismert gyártóját, a Koreai Köztársaság hatóságait, valamint az ismert importőröket, felhasználókat és kereskedőket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (8) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(8)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

1.6.   Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

| (9) | A Bizottság az eljárás megindításával kapcsolatban a Hansol Paper Co. Ltd. vállalattól (a továbbiakban: Hansol Paper) kapott észrevételeket. Ez a fél azt állította, hogy a kérelemben szereplő adatok nem azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár éri. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság az eljárás megindításával kapcsolatban a Hansol Paper Co. Ltd. vállalattól (a továbbiakban: Hansol Paper) kapott észrevételeket. Ez a fél azt állította, hogy a kérelemben szereplő adatok nem azt mutatják, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár éri.

| (10) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével és 11. cikkének más vonatkozó bekezdéseivel összhangban megvizsgálta a kérelmet, és arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálat megindításához szükséges feltételek teljesültek, tehát a kérelmezők által benyújtott bizonyítékok megfelelőek és kellően pontosak voltak annak alátámasztására, hogy valószínűsíthető a kárt okozó dömping folytatódása vagy megismétlődése. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével és 11. cikkének más vonatkozó bekezdéseivel összhangban megvizsgálta a kérelmet, és arra a következtetésre jutott, hogy a vizsgálat megindításához szükséges feltételek teljesültek, tehát a kérelmezők által benyújtott bizonyítékok megfelelőek és kellően pontosak voltak annak alátámasztására, hogy valószínűsíthető a kárt okozó dömping folytatódása vagy megismétlődése.

| (11) | E tekintetben arra is emlékeztetett, hogy a kérelem jelenlegi szakaszában nem szükséges, hogy a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan olyan mennyiségű és minőségű bizonyítékok álljanak a Bizottság rendelkezésére, mint ami az intézkedések kiterjesztéséhez szükséges lenne. A dömpingellenes vizsgálat olyan folyamat, amelynek során az intézkedés elfogadásához vagy meghosszabbításához, illetve az eljárás megszüntetéséhez szükséges elemek meglétére vonatkozó bizonyosságot a vizsgálat előrehaladtával fokozatosan érik el. Nem kizárt továbbá, hogy bizonyos hibák vagy pontatlanságok előfordulhatnak az alkalmazás során. Ezek megléte azonban nem feltétlenül befolyásolja azt az általános következtetést, hogy a kérelem elegendő bizonyítékot szolgáltatott a kárt okozó dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan, és hogy az ügy vizsgálata indokolt. |
| --- | --- |

(11)

E tekintetben arra is emlékeztetett, hogy a kérelem jelenlegi szakaszában nem szükséges, hogy a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan olyan mennyiségű és minőségű bizonyítékok álljanak a Bizottság rendelkezésére, mint ami az intézkedések kiterjesztéséhez szükséges lenne. A dömpingellenes vizsgálat olyan folyamat, amelynek során az intézkedés elfogadásához vagy meghosszabbításához, illetve az eljárás megszüntetéséhez szükséges elemek meglétére vonatkozó bizonyosságot a vizsgálat előrehaladtával fokozatosan érik el. Nem kizárt továbbá, hogy bizonyos hibák vagy pontatlanságok előfordulhatnak az alkalmazás során. Ezek megléte azonban nem feltétlenül befolyásolja azt az általános következtetést, hogy a kérelem elegendő bizonyítékot szolgáltatott a kárt okozó dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan, és hogy az ügy vizsgálata indokolt.

| (12) | Ezenkívül a kérelem előterjesztéséhez szükséges bizonyítékokra vonatkozó jogi előírás (elegendő bizonyíték) egyértelművé teszi, hogy a kérelemben szereplő információk mennyisége és minősége nem azonos a vizsgálat végén rendelkezésre álló információkéval. Nem kizárt az sem, hogy változások következnek be a kérelem adott szakasza és a vizsgálat lezárása között. Az ilyen változások azonban nem feltétlenül befolyásolják azt az általános következtetést, hogy az ügy vizsgálatot érdemel, mivel elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a kárt okozó dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(12)

Ezenkívül a kérelem előterjesztéséhez szükséges bizonyítékokra vonatkozó jogi előírás (elegendő bizonyíték) egyértelművé teszi, hogy a kérelemben szereplő információk mennyisége és minősége nem azonos a vizsgálat végén rendelkezésre álló információkéval. Nem kizárt az sem, hogy változások következnek be a kérelem adott szakasza és a vizsgálat lezárása között. Az ilyen változások azonban nem feltétlenül befolyásolják azt az általános következtetést, hogy az ügy vizsgálatot érdemel, mivel elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a kárt okozó dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan.

| (13) | Azzal az állítással kapcsolatban, miszerint a kérelemben szereplő adatok nem támasztják alá, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érné, a Hansol Paper előadta, hogy a kérelemben szereplő gazdasági mutatók azt mutatják, hogy a Koreából érkező behozatal nem okoz kárt, Korea piaci részesedése elhanyagolható, továbbá az uniós gazdasági ágazat jól teljesít az értékesítési mennyiség, a piaci részesedés, a beruházások és a működési hatékonyság tekintetében. A Hansol Paper szerint a kérelem elismerte, hogy az uniós gyártók értékesítési árai csökkentek a figyelembe vett időszakban, de előadta, hogy ez más, az egész piacot érintő tényezőknek tudható be, amelyeknek semmi közük a Koreából érkező behozatalhoz. |
| --- | --- |

(13)

Azzal az állítással kapcsolatban, miszerint a kérelemben szereplő adatok nem támasztják alá, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érné, a Hansol Paper előadta, hogy a kérelemben szereplő gazdasági mutatók azt mutatják, hogy a Koreából érkező behozatal nem okoz kárt, Korea piaci részesedése elhanyagolható, továbbá az uniós gazdasági ágazat jól teljesít az értékesítési mennyiség, a piaci részesedés, a beruházások és a működési hatékonyság tekintetében. A Hansol Paper szerint a kérelem elismerte, hogy az uniós gyártók értékesítési árai csökkentek a figyelembe vett időszakban, de előadta, hogy ez más, az egész piacot érintő tényezőknek tudható be, amelyeknek semmi közük a Koreából érkező behozatalhoz.

| (14) | A Bizottság egyértelművé tette, hogy a kérelemben a kérelmező az érintett ország által előidézett kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos állítást fogalmaz meg. A Bizottság ugyanis úgy ítélte meg, hogy a kérelmező a kérelemben elegendő bizonyítékot szolgáltatott annak alátámasztására, hogy a kezdeti felépülési időszakot követően az uniós gazdasági ágazatot kár érte, amikor az érintett országból érkező behozatal 2020. október 1. és 2021. szeptember 30. között megnövekedett. E tekintetben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a jelentős kár megállapításához többek között az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének d) pontjában leírt érdemleges tényezők vizsgálatára van szükség. Az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének szövege azt mondja ki, hogy a panasznak tartalmaznia kell információkat az állítólagosan dömpingelt behozatal volumenének változására, az említett behozatalnak a hasonló termék uniós piacon felszámított áraira gyakorolt hatására, valamint a behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra ebből következően gyakorolt hatására vonatkozóan, amit az uniós gazdasági ágazat helyzetére kihatással lévő releváns (de nem feltétlenül összes), például az alaprendelet 3. cikkének (3) és (5) bekezdésében szereplő tényezők és mutatók is tanúsítanak. Ez értelemszerűen alkalmazandó a hatályvesztési felülvizsgálatokban a valószínűségre vonatkozóan végzett elemzésre. Hasonlóképpen, nem minden tényezőnek kell romlást mutatnia ahhoz, hogy megállapítható legyen a jelentős kár (és ezáltal annak folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége). Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat helyzetére potenciálisan kiható egyéb tényezők megléte nem feltétlenül jelenti azt, hogy a dömpingelt behozatal ne gyakorolna jelentős hatást az uniós gazdasági ágazatra (ez ugyancsak hasonlóan alkalmazható a valószínűségre vonatkozóan végzett elemzésre). Ez különösen igaz egy hatályvesztési felülvizsgálat esetében, amely az intézkedések hatályvesztése esetén előálló helyzetre összpontosít. Ezenkívül a hatályvesztési felülvizsgálatok esetében a dömpingellenes intézkedéseknek lehetnek bizonyos pozitív hatásai még akkor is, ha a kár összességében folytatódik. A Bizottság mindenesetre megjegyezte, hogy a kérelem elegendő bizonyítékot szolgáltatott a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan. Különösen az derült ki belőle, hogy a koreai piacot jelentős termelési kapacitásfelesleg jellemzi. A koreai belföldi piac nem képes felvenni ezt a többlettermelést. Ezért az uniós piac, amely a hőpapírok legnagyobb felvevő piaca világszerte, méretét tekintve vonzó a koreai exportőrök számára. Ezenkívül más exportpiacokhoz több okból is nehéz hozzáférni (8). Ez alapján a Bizottság jogosult volt az eljárás megindítására. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság egyértelművé tette, hogy a kérelemben a kérelmező az érintett ország által előidézett kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos állítást fogalmaz meg. A Bizottság ugyanis úgy ítélte meg, hogy a kérelmező a kérelemben elegendő bizonyítékot szolgáltatott annak alátámasztására, hogy a kezdeti felépülési időszakot követően az uniós gazdasági ágazatot kár érte, amikor az érintett országból érkező behozatal 2020. október 1. és 2021. szeptember 30. között megnövekedett. E tekintetben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a jelentős kár megállapításához többek között az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének d) pontjában leírt érdemleges tényezők vizsgálatára van szükség. Az alaprendelet 5. cikke (2) bekezdésének szövege azt mondja ki, hogy a panasznak tartalmaznia kell információkat az állítólagosan dömpingelt behozatal volumenének változására, az említett behozatalnak a hasonló termék uniós piacon felszámított áraira gyakorolt hatására, valamint a behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra ebből következően gyakorolt hatására vonatkozóan, amit az uniós gazdasági ágazat helyzetére kihatással lévő releváns (de nem feltétlenül összes), például az alaprendelet 3. cikkének (3) és (5) bekezdésében szereplő tényezők és mutatók is tanúsítanak. Ez értelemszerűen alkalmazandó a hatályvesztési felülvizsgálatokban a valószínűségre vonatkozóan végzett elemzésre. Hasonlóképpen, nem minden tényezőnek kell romlást mutatnia ahhoz, hogy megállapítható legyen a jelentős kár (és ezáltal annak folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége). Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat helyzetére potenciálisan kiható egyéb tényezők megléte nem feltétlenül jelenti azt, hogy a dömpingelt behozatal ne gyakorolna jelentős hatást az uniós gazdasági ágazatra (ez ugyancsak hasonlóan alkalmazható a valószínűségre vonatkozóan végzett elemzésre). Ez különösen igaz egy hatályvesztési felülvizsgálat esetében, amely az intézkedések hatályvesztése esetén előálló helyzetre összpontosít. Ezenkívül a hatályvesztési felülvizsgálatok esetében a dömpingellenes intézkedéseknek lehetnek bizonyos pozitív hatásai még akkor is, ha a kár összességében folytatódik. A Bizottság mindenesetre megjegyezte, hogy a kérelem elegendő bizonyítékot szolgáltatott a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozóan. Különösen az derült ki belőle, hogy a koreai piacot jelentős termelési kapacitásfelesleg jellemzi. A koreai belföldi piac nem képes felvenni ezt a többlettermelést. Ezért az uniós piac, amely a hőpapírok legnagyobb felvevő piaca világszerte, méretét tekintve vonzó a koreai exportőrök számára. Ezenkívül más exportpiacokhoz több okból is nehéz hozzáférni (8). Ez alapján a Bizottság jogosult volt az eljárás megindítására.

megismétlődésének

8

| (15) | A Hansol Paper azon állításait illetően, amelyek a kérelemben szereplő bizonyos kármutatók – például a piaci részesedés és az értékesítési volumen – pozitív alakulására vonatkoznak, a Bizottság megjegyezte, hogy a dömpingellenes intézkedések sok esetben gyakorolnak pozitív hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, amit a Bizottság természetesen figyelembe vett az elemzésében. |
| --- | --- |

(15)

A Hansol Paper azon állításait illetően, amelyek a kérelemben szereplő bizonyos kármutatók – például a piaci részesedés és az értékesítési volumen – pozitív alakulására vonatkoznak, a Bizottság megjegyezte, hogy a dömpingellenes intézkedések sok esetben gyakorolnak pozitív hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére, amit a Bizottság természetesen figyelembe vett az elemzésében.

| (16) | Ami az uniós érdekre vonatkozó észrevételt illeti, a vizsgálat megindításának szakaszában a Bizottságnak nincs az uniós érdek vizsgálatára vonatkozó jogi kötelezettsége. |
| --- | --- |

(16)

Ami az uniós érdekre vonatkozó észrevételt illeti, a vizsgálat megindításának szakaszában a Bizottságnak nincs az uniós érdek vizsgálatára vonatkozó jogi kötelezettsége.

1.7.   Mintavétel

Mintavétel

| (17) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.7.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (18) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság három uniós gyártóból álló mintát választott ki. A minta kiválasztásához használt kritérium az volt, hogy a hasonló termék értékesítésének és termelésének hol volt a legnagyobb a reprezentatív volumene az EU-ban 2021. január 1. és 2021. december 31. között. A mintában szereplő uniós gyártók azon vállalatok a becsült teljes uniós termelési és értékesítési volumen 86 %-át tették ki. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Egy észrevétel érkezett az uniós szövetségtől, amely támogatta az ideiglenes mintát. A Bizottság 2022. május 12-én elfogadta a mintát. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság három uniós gyártóból álló mintát választott ki. A minta kiválasztásához használt kritérium az volt, hogy a hasonló termék értékesítésének és termelésének hol volt a legnagyobb a reprezentatív volumene az EU-ban 2021. január 1. és 2021. december 31. között. A mintában szereplő uniós gyártók azon vállalatok a becsült teljes uniós termelési és értékesítési volumen 86 %-át tették ki. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Egy észrevétel érkezett az uniós szövetségtől, amely támogatta az ideiglenes mintát. A Bizottság 2022. május 12-én elfogadta a mintát. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve.

1.7.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (19) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. A kért információkat egyik független importőr sem nyújtotta be. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(19)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. A kért információkat egyik független importőr sem nyújtotta be. Ezért a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

1.8.   A kérdőívekre adott válaszok

A kérdőívekre adott válaszok

| (20) | A Bizottság felkérte a mintában szereplő három uniós gyártót, a legfontosabb ismert koreai exportáló gyártót a vizsgálat megindításának napján az interneten elérhetővé tett releváns kérdőív (9) kitöltésére. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság felkérte a mintában szereplő három uniós gyártót, a legfontosabb ismert koreai exportáló gyártót a vizsgálat megindításának napján az interneten elérhetővé tett releváns kérdőív (9) kitöltésére.

9

| (21) | A mintában szereplő három uniós gyártó, a fő ismert exportáló gyártó, a Hansol Paper és a vele kapcsolatban álló importőrök, nevezetesen a Hansol Europe B.V. és a Hansol America Inc. küldött vissza válaszokat a kérdőívre. Ezen túlmenően a kérelmező a kérdőívre adott válaszaiban makroadatokat is közölt. |
| --- | --- |

(21)

A mintában szereplő három uniós gyártó, a fő ismert exportáló gyártó, a Hansol Paper és a vele kapcsolatban álló importőrök, nevezetesen a Hansol Europe B.V. és a Hansol America Inc. küldött vissza válaszokat a kérdőívre. Ezen túlmenően a kérelmező a kérdőívre adott válaszaiban makroadatokat is közölt.

1.9.   Ellenőrzés

Ellenőrzés

| (22) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:
  Uniós gyártók






  — | Koehler Paper SE, Oberkirch, Németország. |
| --- | --- | --- |

(22)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

Uniós gyártók

—

Koehler Paper SE, Oberkirch, Németország.

| — | Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Németország. |
| --- | --- |

—

Mitsubishi HiTec Paper Europe GmbH, Bielefeld, Németország.

| — | Jujo Thermal Oy, Kauttua, Finnország. |
| --- | --- |

—

Jujo Thermal Oy, Kauttua, Finnország.

Exportáló gyártó a Koreai Köztársaságból

| — | Hansol Paper Co. Ltd, Seoul and Seocheon-gun, Chungcheongnam-do, Koreai Köztársaság (a továbbiakban: Hansol Paper). |
| --- | --- |

—

Hansol Paper Co. Ltd, Seoul and Seocheon-gun, Chungcheongnam-do, Koreai Köztársaság (a továbbiakban: Hansol Paper).

Kapcsolt importőrök

| — | Hansol Europe B.V., Hoofddorp, Hollandia (a továbbiakban: Hansol Europe). |
| --- | --- |

—

Hansol Europe B.V., Hoofddorp, Hollandia (a továbbiakban: Hansol Europe).

| — | Hansol America Inc., Fort Lee, Egyesült Államok (a továbbiakban: Hansol America). |
| --- | --- |

—

Hansol America Inc., Fort Lee, Egyesült Államok (a továbbiakban: Hansol America).

1.10.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (23) | A Bizottság 2023. április 27-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság 2023. május 10-én kizárólag a Hansol Paper számára megküldte az áralákínálással kapcsolatos új számítást. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. A kérelmezők és a Hansol Paper tett észrevételeket. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság 2023. április 27-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság 2023. május 10-én kizárólag a Hansol Paper számára megküldte az áralákínálással kapcsolatos új számítást. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. A kérelmezők és a Hansol Paper tett észrevételeket.

| (24) | A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Meghallgatást egyik fél sem kért. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Meghallgatást egyik fél sem kért.

1.11.   Az adatok bemutatása

Az adatok bemutatása

| (25) | Tekintettel az adatokat benyújtó felek korlátozott számára, az alábbiakban bemutatott számadatok némelyikét tartományok formájában kellett feltüntetni a titoktartási kötelezettség megsértésének elkerülése érdekében. Az egyetlen együttműködő exportáló gyártótól származó adatokat is tartományokban adjuk meg, mivel ez az egyetlen együttműködő vállalat. |
| --- | --- |

(25)

Tekintettel az adatokat benyújtó felek korlátozott számára, az alábbiakban bemutatott számadatok némelyikét tartományok formájában kellett feltüntetni a titoktartási kötelezettség megsértésének elkerülése érdekében. Az egyetlen együttműködő exportáló gyártótól származó adatokat is tartományokban adjuk meg, mivel ez az egyetlen együttműködő vállalat.

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK, AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK, AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (26) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálatban volt: a jelenleg az ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 és ex 4823 90 85 KN-kódok (TARIC-kódok: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520) alá tartozó, legfeljebb 65 g/m2 tömegű könnyű hőpapír, legalább 20 cm szélességű, (a papírral együtt) legalább 50 kg tömegű és legalább 40 cm átmérőjű tekercsben („óriástekercs”) kiszerelve, egyik vagy mindkét oldalán alapréteggel bevonva is, egyik vagy mindkét oldalán hőérzékeny anyaggal bevonva, fedőréteggel is (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(26)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálatban volt: a jelenleg az ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 és ex 4823 90 85 KN-kódok (TARIC-kódok: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520) alá tartozó, legfeljebb 65 g/m2 tömegű könnyű hőpapír, legalább 20 cm szélességű, (a papírral együtt) legalább 50 kg tömegű és legalább 40 cm átmérőjű tekercsben („óriástekercs”) kiszerelve, egyik vagy mindkét oldalán alapréteggel bevonva is, egyik vagy mindkét oldalán hőérzékeny anyaggal bevonva, fedőréteggel is (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

| (27) | A könnyű hőpapír egy olyan különleges papír, amely termikus nyomtatófejjel ellátott nyomtatók által alkalmazott hőhatásra nyomatot képez. A könnyű hőpapírt értékesítési helyi alkalmazásokra használják, így például a kiskereskedelemben nyugták kiadására, de az e-kereskedelemben használt csomagolások öntapadós címkéihez, jegyekhez és címkékhez is. |
| --- | --- |

(27)

A könnyű hőpapír egy olyan különleges papír, amely termikus nyomtatófejjel ellátott nyomtatók által alkalmazott hőhatásra nyomatot képez. A könnyű hőpapírt értékesítési helyi alkalmazásokra használják, így például a kiskereskedelemben nyugták kiadására, de az e-kereskedelemben használt csomagolások öntapadós címkéihez, jegyekhez és címkékhez is.

| (28) | A könnyű hőpapír többféle vegyi előhívószerrel állítható elő. E vizsgálat valamennyi típust érinti. |
| --- | --- |

(28)

A könnyű hőpapír többféle vegyi előhívószerrel állítható elő. E vizsgálat valamennyi típust érinti.

2.2.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (29) | A jelen vizsgálatban érintett termék a Koreai Köztársaságból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék. |
| --- | --- |

(29)

A jelen vizsgálatban érintett termék a Koreai Köztársaságból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék.

2.3.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (30) | Amint az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az Unióba exportált érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(30)

Amint az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az Unióba exportált érintett termék,

| — | a Koreai Köztársaságban gyártott és a Koreai Köztársaság belföldi piacán értékesített felülvizsgálat tárgyát képező termék, valamint |
| --- | --- |

—

a Koreai Köztársaságban gyártott és a Koreai Köztársaság belföldi piacán értékesített felülvizsgálat tárgyát képező termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék.

| (31) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(31)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

2.4.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (32) | 2022. július 1-jei beadványában az exportáló gyártó felvilágosítást kért arra vonatkozóan, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított új terméktípusok a hatályvesztési felülvizsgálat hatálya alá tartoznak-e. Ezek az új terméktípusok nem használnak vegyi előhívószert, és a nyomat vegyi eljárás helyett fizikai eljárással jelenik meg azokon. Az ügy irataihoz fűzött 2022. szeptember 19-i feljegyzés tisztázta a vizsgálat hatókörét abban az értelemben, hogy csak a vegyi előhívószerrel ellátott könnyű hőpapír tartozik az eljárás hatálya alá. |
| --- | --- |

(32)

2022. július 1-jei beadványában az exportáló gyártó felvilágosítást kért arra vonatkozóan, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított új terméktípusok a hatályvesztési felülvizsgálat hatálya alá tartoznak-e. Ezek az új terméktípusok nem használnak vegyi előhívószert, és a nyomat vegyi eljárás helyett fizikai eljárással jelenik meg azokon. Az ügy irataihoz fűzött 2022. szeptember 19-i feljegyzés tisztázta a vizsgálat hatókörét abban az értelemben, hogy csak a vegyi előhívószerrel ellátott könnyű hőpapír tartozik az eljárás hatálya alá.

3.   DÖMPING

DÖMPING

3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (33) | A könnyű hőpapírok Koreai Köztársaságából érkező behozatala a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott, noha csekélyebb mértékben, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt (tehát 2015. január 1. és 2015. december 31. között). A 2. táblázatnak megfelelően, a könnyű hőpapírok Koreai Köztársaságból érkező behozatala a felülvizsgálati időszakban 2,7 %-os, míg az eredeti vizsgálat időszakában 13,6 %-os részesedést képviselt az uniós piacon. |
| --- | --- |

(33)

A könnyű hőpapírok Koreai Köztársaságából érkező behozatala a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott, noha csekélyebb mértékben, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt (tehát 2015. január 1. és 2015. december 31. között). A 2. táblázatnak megfelelően, a könnyű hőpapírok Koreai Köztársaságból érkező behozatala a felülvizsgálati időszakban 2,7 %-os, míg az eredeti vizsgálat időszakában 13,6 %-os részesedést képviselt az uniós piacon.

| (34) | A Hansol Paper együttműködött a vizsgálat során. A vállalat a felülvizsgálat tárgyát képező termék Koreai Köztársaságból származó (szinte) teljes behozatalát képviselte. Egyetlen más exportáló gyártó sem jelentkezett. A dömping folytatódására vonatkozó megállapítások a Hansol Paper ellenőrzött adatain alapulnak. |
| --- | --- |

(34)

A Hansol Paper együttműködött a vizsgálat során. A vállalat a felülvizsgálat tárgyát képező termék Koreai Köztársaságból származó (szinte) teljes behozatalát képviselte. Egyetlen más exportáló gyártó sem jelentkezett. A dömping folytatódására vonatkozó megállapítások a Hansol Paper ellenőrzött adatain alapulnak.

3.2.   A dömping folytatódása a felülvizsgálati időszak alatt

A dömping folytatódása a felülvizsgálati időszak alatt

3.2.1.   Rendes érték

Rendes érték

| (35) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártó esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártónként eléri a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át a felülvizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék hazai piacon bonyolított összértékesítése az exportáló gyártó esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(35)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először megvizsgálta, hogy az együttműködő exportáló gyártó esetében a belföldi értékesítés teljes volumene reprezentatív volt-e. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére belföldi piacon történő belföldi értékesítésének teljes volumene az egyes exportáló gyártónként eléri a felülvizsgálat tárgyát képező termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének legalább 5 %-át a felülvizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék hazai piacon bonyolított összértékesítése az exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.

| (36) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártó esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek a reprezentatív belföldi értékesítésekkel rendelkező exportáló gyártó esetében azonosak vagy összehasonlíthatóak voltak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

| (37) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az exportáló gyártó hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy néhány olyan terméktípusnál, amelyeket a felülvizsgálati időszakban exportáltak az Unióba, egyáltalán nem történt belföldi értékesítés, így az nem minősült reprezentatívnak. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az exportáló gyártó hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus felülvizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének teljes volumene eléri az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus teljes volumenének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy néhány olyan terméktípusnál, amelyeket a felülvizsgálati időszakban exportáltak az Unióba, egyáltalán nem történt belföldi értékesítés, így az nem minősült reprezentatívnak.

| (38) | Ezt követően annak megállapítása érdekében, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el, a Bizottság valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek megvalósított nyereséges belföldi értékesítések részarányát a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(38)

Ezt követően annak megállapítása érdekében, hogy a rendes érték kiszámítását az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően a tényleges belföldi értékesítések alapján végezze-e el, a Bizottság valamennyi terméktípus esetében meghatározta a független vevőknek megvalósított nyereséges belföldi értékesítések részarányát a felülvizsgálati időszak alatt.

| (39) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint |
| --- | --- | --- |

(39)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített volumene meghaladta e terméktípus teljes értékesítési volumenének 80 %-át; valamint

| b) | e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára megegyezik a termelési egységköltséggel, vagy meghaladja azt.

| (40) | Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

(40)

Ebben az esetben a rendes érték az adott terméktípus felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítése során alkalmazott árainak súlyozott átlaga.

| (41) | A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, felülvizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  a) | a terméktípus nyereségesen értékesített volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át teszi ki; vagy |
| --- | --- | --- |

(41)

A rendes értéket az egyes terméktípusok kizárólag nyereséges belföldi, felülvizsgálati időszak alatti értékesítésének terméktípusonkénti tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

a)

a terméktípus nyereségesen értékesített volumene az adott típus teljes értékesítési volumenének legfeljebb 80 %-át teszi ki; vagy

| b) | e terméktípus súlyozott átlagára nem éri el a termelési egységköltséget. |
| --- | --- |

b)

e terméktípus súlyozott átlagára nem éri el a termelési egységköltséget.

| (42) | A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy – a terméktípus függvényében – az összes belföldi értékesítés 32 % és 100 % közötti része nyereséges volt, és minden egyes terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára magasabb volt a termelési költségnél. Ennek megfelelően a rendes érték – a terméktípus függvényében – a felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítés során alkalmazott ár súlyozott átlagaként vagy kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként került kiszámításra. |
| --- | --- |

(42)

A belföldi értékesítés elemzése kimutatta, hogy – a terméktípus függvényében – az összes belföldi értékesítés 32 % és 100 % közötti része nyereséges volt, és minden egyes terméktípus súlyozott átlagos értékesítési ára magasabb volt a termelési költségnél. Ennek megfelelően a rendes érték – a terméktípus függvényében – a felülvizsgálati időszak alatt történt összes belföldi értékesítés során alkalmazott ár súlyozott átlagaként vagy kizárólag a nyereséges értékesítések súlyozott átlagaként került kiszámításra.

| (43) | Azoknál a terméktípusoknál, amelyeket nem értékesítettek a belföldi piacon, amennyiben nem állt rendelkezésre az adott terméktípusra bármely más exportáló gyártó által alkalmazott belföldi értékesítési ára, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése és (6) bekezdése alapján képezte a rendes értéket. |
| --- | --- |

(43)

Azoknál a terméktípusoknál, amelyeket nem értékesítettek a belföldi piacon, amennyiben nem állt rendelkezésre az adott terméktípusra bármely más exportáló gyártó által alkalmazott belföldi értékesítési ára, a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése és (6) bekezdése alapján képezte a rendes értéket.

| (44) | A rendes érték képzésekor a Bizottság az együttműködő exportáló gyártó által gyártott hasonló termék felülvizsgálati időszak alatt jellemző előállítási költségeihez hozzáadta a következő tényezőket:






  a) | az együttműködő exportáló gyártónál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint |
| --- | --- | --- |

(44)

A rendes érték képzésekor a Bizottság az együttműködő exportáló gyártó által gyártott hasonló termék felülvizsgálati időszak alatt jellemző előállítási költségeihez hozzáadta a következő tényezőket:

a)

az együttműködő exportáló gyártónál a hasonló termék belföldi, szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítése során felmerült értékesítési, általános és adminisztratív költségek (a továbbiakban: SGA-költségek) súlyozott átlaga; valamint

| b) | az együttműködő exportáló gyártónak a hasonló termék belföldi, a szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga. |
| --- | --- |

b)

az együttműködő exportáló gyártónak a hasonló termék belföldi, a szokásos kereskedelmi forgalom keretében, a felülvizsgálati időszak alatt történő értékesítésével elért nyereségének súlyozott átlaga.

3.2.2.   Exportár

Exportár

| (45) | A Hansol Paper a felülvizsgálat tárgyát képező terméket vagy közvetlenül független vevőknek, vagy a vele kapcsolatban álló Hansol Europe vállalaton keresztül exportálta az Unióba. |
| --- | --- |

(45)

A Hansol Paper a felülvizsgálat tárgyát képező terméket vagy közvetlenül független vevőknek, vagy a vele kapcsolatban álló Hansol Europe vállalaton keresztül exportálta az Unióba.

| (46) | Az exportáló gyártó közvetlenül független uniós vevőknek történő értékesítése esetén az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(46)

Az exportáló gyártó közvetlenül független uniós vevőknek történő értékesítése esetén az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba irányuló exportra értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

| (47) | Az exportáló gyártónak az importőrként eljáró Hansol Europe-on keresztüli, az Unióba történő értékesítése esetén, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján történt. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek –, valamint a felhalmozódó nyereség alapján kiigazította. |
| --- | --- |

(47)

Az exportáló gyártónak az importőrként eljáró Hansol Europe-on keresztüli, az Unióba történő értékesítése esetén, az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban az importált termék uniós független vevők részére történt első viszonteladásakor alkalmazott ár alapján történt. Ebben az esetben a Bizottság az árat a behozatal és a viszonteladás között felmerülő összes költség – ezen belül az SGA-költségek –, valamint a felhalmozódó nyereség alapján kiigazította.

| (48) | Az alkalmazott haszonkulcs tekintetében, az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlatával (10) összhangban, a Bizottság nem a kapcsolatban álló vállalat haszonkulcsát alkalmazta, mert azt nem tekintette megbízhatónak. Egyéb információ hiányában a Bizottság az eredeti vizsgálatban megállapított 4,5 %-os haszonkulcs (11) alkalmazásához folyamodott. |
| --- | --- |

(48)

Az alkalmazott haszonkulcs tekintetében, az uniós bíróságok állandó ítélkezési gyakorlatával (10) összhangban, a Bizottság nem a kapcsolatban álló vállalat haszonkulcsát alkalmazta, mert azt nem tekintette megbízhatónak. Egyéb információ hiányában a Bizottság az eredeti vizsgálatban megállapított 4,5 %-os haszonkulcs (11) alkalmazásához folyamodott.

10

11

3.2.3.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (49) | A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártó exportárát gyártelepi paritáson, terméktípusonként hasonlította össze. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság a rendes értéket és az exportáló gyártó exportárát gyártelepi paritáson, terméktípusonként hasonlította össze.

| (50) | Azokban az esetekben, amikor azt a tisztességes összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. A Bizottság – amennyiben azokat jelentették és a Bizottság indokoltnak találta – a szállítási költségek, anyagmozgatási és rakodási költségek, banki díjak, uniós vámok, év végi kedvezmények, jutalékok, valamint egy vámvisszatérítés tekintetében kiigazította a belföldi értékesítési árat és/vagy az exportértékesítési árat. A Bizottság megalapozatlannak találta a csomagolási költségekkel és a hitelköltségekkel kapcsolatos kiigazításra irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(50)

Azokban az esetekben, amikor azt a tisztességes összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. A Bizottság – amennyiben azokat jelentették és a Bizottság indokoltnak találta – a szállítási költségek, anyagmozgatási és rakodási költségek, banki díjak, uniós vámok, év végi kedvezmények, jutalékok, valamint egy vámvisszatérítés tekintetében kiigazította a belföldi értékesítési árat és/vagy az exportértékesítési árat. A Bizottság megalapozatlannak találta a csomagolási költségekkel és a hitelköltségekkel kapcsolatos kiigazításra irányuló kérelmet.

| (51) | Az export és a belföldi értékesítés esetében a csomagolás alapvetően azonos volt, ezért nem volt indokolt a kiigazításra irányuló kérelemnek helyt adni. |
| --- | --- |

(51)

Az export és a belföldi értékesítés esetében a csomagolás alapvetően azonos volt, ezért nem volt indokolt a kiigazításra irányuló kérelemnek helyt adni.

| (52) | Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének g) pontja előírja, hogy amennyiben a felszámított árak meghatározásakor a hitelt, mint tényezőt figyelembe veszik, indokolt lehet a kiigazítás. A Bizottság elutasította a hitelköltségekkel kapcsolatos kiigazítást azon érvelés alapján, amelyet – annak érzékeny jellege miatt – kizárólag az exportáló gyártóval közölt. A Bizottság a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a nyújtott hitelek költsége nem olyan tényező, amelyet a fél figyelembe vett volna a felszámított árak meghatározásakor. |
| --- | --- |

(52)

Az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének g) pontja előírja, hogy amennyiben a felszámított árak meghatározásakor a hitelt, mint tényezőt figyelembe veszik, indokolt lehet a kiigazítás. A Bizottság elutasította a hitelköltségekkel kapcsolatos kiigazítást azon érvelés alapján, amelyet – annak érzékeny jellege miatt – kizárólag az exportáló gyártóval közölt. A Bizottság a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a nyújtott hitelek költsége nem olyan tényező, amelyet a fél figyelembe vett volna a felszámított árak meghatározásakor.

3.2.4.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (53) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék egyes típusaihoz tartozó rendes értékek súlyozott átlagát a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusaihoz tartozó exportárak súlyozott átlagával.

| (54) | Ez alapján a dömpingkülönbözet súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a Hansol Paper esetében 29 % volt. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(54)

Ez alapján a dömpingkülönbözet súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a Hansol Paper esetében 29 % volt. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

| (55) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Hansol Paper megjegyezte, hogy a dömping túlnyomórészt a címke-hőpapírokat érinti, és hangsúlyozta, hogy az Unióba irányuló értékesítéseinek termékösszetétele eltér az eredeti vizsgálat és a felülvizsgálat esetében. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a fentebbi szakaszokban leírtaknak megfelelően a rendes érték és az exportár összehasonlítása terméktípusonként történt, és véső soron a hatályban lévő intézkedések által lefedett valamennyi termékre vonatkozóan egyetlen dömpingkülönbözetet kellett megállapítani. Ezért a Bizottság az eredeti vizsgálat és a felülvizsgálat szerinti termékösszetétel közötti eltérést a dömpingkülönbözet megállapításakor figyelembe vette. |
| --- | --- |

(55)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Hansol Paper megjegyezte, hogy a dömping túlnyomórészt a címke-hőpapírokat érinti, és hangsúlyozta, hogy az Unióba irányuló értékesítéseinek termékösszetétele eltér az eredeti vizsgálat és a felülvizsgálat esetében. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a fentebbi szakaszokban leírtaknak megfelelően a rendes érték és az exportár összehasonlítása terméktípusonként történt, és véső soron a hatályban lévő intézkedések által lefedett valamennyi termékre vonatkozóan egyetlen dömpingkülönbözetet kellett megállapítani. Ezért a Bizottság az eredeti vizsgálat és a felülvizsgálat szerinti termékösszetétel közötti eltérést a dömpingkülönbözet megállapításakor figyelembe vette.

3.3.   A dömping folytatódásának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

A dömping folytatódásának valószínűsége az intézkedések hatályvesztése esetén

| (56) | A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. A következő elemek vizsgálatára került sor: a Koreai Köztársaságban rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje más piacokhoz képest. |
| --- | --- |

(56)

A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. A következő elemek vizsgálatára került sor: a Koreai Köztársaságban rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás, valamint az uniós piac vonzereje más piacokhoz képest.

3.3.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás a Koreai Köztársaságban

Termelési kapacitás és szabad kapacitás a Koreai Köztársaságban

| (57) | A piaci információk szerint a Hansol Paper a vizsgált termék messze legnagyobb gyártója volt a Koreai Köztársaságban. Termelési kapacitása a forrástól függően eltérő. A Hansol Paper 2019-es fenntarthatósági jelentése évi 355 000 tonnában állapította meg a divízió termelési kapacitását, amely magában foglalta a könnyű hőpapírokat is (12). A vizsgálat során, bár elismerte, hogy az említett számadat a tervezett hőérzékenybevonat-készítési kapacitás, a Hansol Paper által benyújtott termelési kapacitási adatok a 250 000–300 000 tonna tartományba estek. A helyszíni ellenőrzés során a vállalat azt állította, hogy a 2019. évi jelentésben szereplő számadat pontatlan. A vállalat úgy vélte, hogy a Laves Chemie Consulting Thermal Paper 2019–2024 World Market Study (a hőpapírok világpiacát a 2019 és 2024 közötti időszakra vonatkozóan ismertető tanulmány) kapacitási adatai pontosabbak. A szóban forgó tanulmány a Hansol Paper hőpapírgyártási kapacitását évi 260 000 tonnára becsülte (13). |
| --- | --- |

(57)

A piaci információk szerint a Hansol Paper a vizsgált termék messze legnagyobb gyártója volt a Koreai Köztársaságban. Termelési kapacitása a forrástól függően eltérő. A Hansol Paper 2019-es fenntarthatósági jelentése évi 355 000 tonnában állapította meg a divízió termelési kapacitását, amely magában foglalta a könnyű hőpapírokat is (12). A vizsgálat során, bár elismerte, hogy az említett számadat a tervezett hőérzékenybevonat-készítési kapacitás, a Hansol Paper által benyújtott termelési kapacitási adatok a 250 000–300 000 tonna tartományba estek. A helyszíni ellenőrzés során a vállalat azt állította, hogy a 2019. évi jelentésben szereplő számadat pontatlan. A vállalat úgy vélte, hogy a Laves Chemie Consulting Thermal Paper 2019–2024 World Market Study (a hőpapírok világpiacát a 2019 és 2024 közötti időszakra vonatkozóan ismertető tanulmány) kapacitási adatai pontosabbak. A szóban forgó tanulmány a Hansol Paper hőpapírgyártási kapacitását évi 260 000 tonnára becsülte (13).

Hansol Paper 2019-es fenntarthatósági jelentése

12

Thermal Paper 2019–2024 World Market Study

13

| (58) | A Laves Chemie Consulting fent említett tanulmánya szerint a Koreai Köztársaságban egészen a közelmúltig további három potenciális hőpapírgyártó működött, amelyek teljes termelési kapacitása 45 000 tonna (14). Továbbra sem világos azonban, hogy ez a kapacitás milyen mértékben aktiválható könnyű hőpapír gyártására, ha a piaci körülmények azt indokolnák. Az uniós gyártók szerint az egyetlen további koreai gyártó, amely még mindig gyárt hőpapírt, a Donghwa Ind co. Ltd, amelynek termelési kapacitása évi 15 000 tonna (15). |
| --- | --- |

(58)

A Laves Chemie Consulting fent említett tanulmánya szerint a Koreai Köztársaságban egészen a közelmúltig további három potenciális hőpapírgyártó működött, amelyek teljes termelési kapacitása 45 000 tonna (14). Továbbra sem világos azonban, hogy ez a kapacitás milyen mértékben aktiválható könnyű hőpapír gyártására, ha a piaci körülmények azt indokolnák. Az uniós gyártók szerint az egyetlen további koreai gyártó, amely még mindig gyárt hőpapírt, a Donghwa Ind co. Ltd, amelynek termelési kapacitása évi 15 000 tonna (15).

14

15

| (59) | A fentiek fényében, bár a Bizottság nem tudta számszerűsíteni a teljes koreai szabad kapacitást, megállapíthatta, hogy a termelési kapacitás jelentős, mintegy tízszer nagyobb, mint a koreai belföldi felhasználás, és csaknem kétszerese az uniós felhasználásnak. Ezenkívül a Hansol Paper ismételten bejelentette hőpapír-üzletágának bővítésére irányuló szándékát, amint az a 2021 első félévére vonatkozó pénzügyi jelentésében (16) és az azt követő pénzügyi jelentéseiben (a 2022. évre vonatkozóban (17) is) szerepel. Egy ilyen bővítés a már meglévő koreai hőpapír-termelési kapacitás további növekedését jelentené a felülvizsgálati időszakban, amely már amúgy is lényegesen magasabb volt, mint az uniós könnyűhőpapír-felhasználás (lásd az 1. táblázatot). |
| --- | --- |

(59)

A fentiek fényében, bár a Bizottság nem tudta számszerűsíteni a teljes koreai szabad kapacitást, megállapíthatta, hogy a termelési kapacitás jelentős, mintegy tízszer nagyobb, mint a koreai belföldi felhasználás, és csaknem kétszerese az uniós felhasználásnak. Ezenkívül a Hansol Paper ismételten bejelentette hőpapír-üzletágának bővítésére irányuló szándékát, amint az a 2021 első félévére vonatkozó pénzügyi jelentésében (16) és az azt követő pénzügyi jelentéseiben (a 2022. évre vonatkozóban (17) is) szerepel. Egy ilyen bővítés a már meglévő koreai hőpapír-termelési kapacitás további növekedését jelentené a felülvizsgálati időszakban, amely már amúgy is lényegesen magasabb volt, mint az uniós könnyűhőpapír-felhasználás (lásd az 1. táblázatot).

16

17

| (60) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Hansol Paper azt állította, hogy a Bizottság koreai kapacitással kapcsolatos megállapításai megalapozatlanok és nem helytállóak a kövekezők miatt: i. a Hansol Paper a vizsgált termék egyetlen gyártója Koreában, ii. a Bizottság rosszul értelmezte a Hansol Paper bővítésre vonatkozó bejelentését, valamint iii. túlzó a Bizottság azon megállapítása, hogy a Hansol Paper termelési kapacitása jelentősen rugalmas. |
| --- | --- |

(60)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Hansol Paper azt állította, hogy a Bizottság koreai kapacitással kapcsolatos megállapításai megalapozatlanok és nem helytállóak a kövekezők miatt: i. a Hansol Paper a vizsgált termék egyetlen gyártója Koreában, ii. a Bizottság rosszul értelmezte a Hansol Paper bővítésre vonatkozó bejelentését, valamint iii. túlzó a Bizottság azon megállapítása, hogy a Hansol Paper termelési kapacitása jelentősen rugalmas.

| (61) | A Bizottság ezzel nem értett egyet. A Hansol Paper azon állítására vonatkozóan, hogy Koreában a vizsgált termék egyetlen gyártója, a Bizottság megjegyzi, hogy ennek ellentmondanak a vizsgálati aktában szereplő más információk, többek között maga a Hansol Paper hatályvesztési felülvizsgálat során tett állításai (18). A Bizottság következetesen azt állította, hogy a Hansol Paper az egyetlen együttműködő exportáló gyártó a szóban forgó felülvizsgálatban, ugyanakkor nem vonta le azt a következtetést, hogy a Hansol Paper az egyetlen könnyűhőpapír-gyártó a Kóreai Köztársaságban. Ellenkezőleg, az (58) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a vizsgálati aktában szereplő bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a Kórai Köztársaságban még van legalább egy másik könnyűhőpapír-gyártó, nevezetesen a Donghwa Ind co. Ltd, amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméket valószínűleg gyártja. A Bizottság megjegyzi, hogy a Donghwa Ind weboldala (19) általánosan hivatkozik a hőpapírgyártásra és képeket is mutat olyan termékekről, mint az értékesítési helyeken használt nyugták, amelyeket jellemzően könnyű hőpapírból állítanak elő. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy állításai megalapozottságának bizonyítása érdekében a Hansol Paper nem támasztotta alá azon állítását, hogy ő lenne az egyetlen könnyűhőpapír-gyártó a Kóreai Köztársaságban. Az állítást ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság ezzel nem értett egyet. A Hansol Paper azon állítására vonatkozóan, hogy Koreában a vizsgált termék egyetlen gyártója, a Bizottság megjegyzi, hogy ennek ellentmondanak a vizsgálati aktában szereplő más információk, többek között maga a Hansol Paper hatályvesztési felülvizsgálat során tett állításai (18). A Bizottság következetesen azt állította, hogy a Hansol Paper az egyetlen együttműködő exportáló gyártó a szóban forgó felülvizsgálatban, ugyanakkor nem vonta le azt a következtetést, hogy a Hansol Paper az egyetlen könnyűhőpapír-gyártó a Kóreai Köztársaságban. Ellenkezőleg, az (58) preambulumbekezdésben kifejtetteknek megfelelően a vizsgálati aktában szereplő bizonyítékok arra engednek következtetni, hogy a Kórai Köztársaságban még van legalább egy másik könnyűhőpapír-gyártó, nevezetesen a Donghwa Ind co. Ltd, amely a felülvizsgálat tárgyát képező terméket valószínűleg gyártja. A Bizottság megjegyzi, hogy a Donghwa Ind weboldala (19) általánosan hivatkozik a hőpapírgyártásra és képeket is mutat olyan termékekről, mint az értékesítési helyeken használt nyugták, amelyeket jellemzően könnyű hőpapírból állítanak elő. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy állításai megalapozottságának bizonyítása érdekében a Hansol Paper nem támasztotta alá azon állítását, hogy ő lenne az egyetlen könnyűhőpapír-gyártó a Kóreai Köztársaságban. Az állítást ezért a Bizottság elutasította.

18

19

| (62) | A Bizottság nem ért egyet a Hansol Paper azon állításával, hogy Koreában nincs szabad kapacitás. A kapacitásra vonatkozóan a Hansol Paper által benyújtott adatok olyan alacsonyak, hogy a figyelembe vett időszakban a Hansol Paper által bejelentett adatok alapján a kapacitáskihasználás pár év múlva meghaladta volna a 100%-ot. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság nem ért egyet a Hansol Paper azon állításával, hogy Koreában nincs szabad kapacitás. A kapacitásra vonatkozóan a Hansol Paper által benyújtott adatok olyan alacsonyak, hogy a figyelembe vett időszakban a Hansol Paper által bejelentett adatok alapján a kapacitáskihasználás pár év múlva meghaladta volna a 100%-ot.

| (63) | A Hansol Paper azon állítását illetően, hogy a Bizottáság rosszul értelmezte a bővítésre vonatkozó bejelentését, valamint a rugalmas termelési kapacitás kérdését illetően a Bizottság nem értett egyet a Hansol Paper állításaival. Maga a Hansol Paper jelentette be nyilvánosan több alkalommal pénzügyi jelentéseiben a hőpapír-üzletága bővétésére irányuló szándékát (20). Az, hogy az ellenőrző látogatás során rendelkezésre álló üzleti tervek nem említenek a kapaciásbővítésre irányuló befektetéseket, még nem zárja ki azt, hogy a Hansol Paper a későbbiekben valóra váltsa bejelentéseit. Mindenesetre a Hansol Papernek többféle eszköz is rendelkezésére áll ahhoz, hogy bővítse hőpapír-üzletágát, többek között a kapacitás átállításával. Vitathatatlan, hogy a Hansol Paper – ahogy maga is feltünteti a 2022. évi fenntarthatósági jelentésében (21) – rugalmas gyártólétesítményekkel rendelkezik. Ugyan e rugalmasság nincs egyértelműen számszerűsítve, de az, hogy a rugalmasság ténye szerepel a jelentésben, arra enged következtetni, hogy e rugalmasság nem csekély és ezért érdemes nyilvános bejelentésben is megemlíteni. A Hansol Paper 2023. évi termelési tervében szereplő termékösszetétel nem zárja ki, hogy a fél kapacitásainak nem elhanyagolható részét szükség esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítására állítja át. |
| --- | --- |

(63)

A Hansol Paper azon állítását illetően, hogy a Bizottáság rosszul értelmezte a bővítésre vonatkozó bejelentését, valamint a rugalmas termelési kapacitás kérdését illetően a Bizottság nem értett egyet a Hansol Paper állításaival. Maga a Hansol Paper jelentette be nyilvánosan több alkalommal pénzügyi jelentéseiben a hőpapír-üzletága bővétésére irányuló szándékát (20). Az, hogy az ellenőrző látogatás során rendelkezésre álló üzleti tervek nem említenek a kapaciásbővítésre irányuló befektetéseket, még nem zárja ki azt, hogy a Hansol Paper a későbbiekben valóra váltsa bejelentéseit. Mindenesetre a Hansol Papernek többféle eszköz is rendelkezésére áll ahhoz, hogy bővítse hőpapír-üzletágát, többek között a kapacitás átállításával. Vitathatatlan, hogy a Hansol Paper – ahogy maga is feltünteti a 2022. évi fenntarthatósági jelentésében (21) – rugalmas gyártólétesítményekkel rendelkezik. Ugyan e rugalmasság nincs egyértelműen számszerűsítve, de az, hogy a rugalmasság ténye szerepel a jelentésben, arra enged következtetni, hogy e rugalmasság nem csekély és ezért érdemes nyilvános bejelentésben is megemlíteni. A Hansol Paper 2023. évi termelési tervében szereplő termékösszetétel nem zárja ki, hogy a fél kapacitásainak nem elhanyagolható részét szükség esetén a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítására állítja át.

20

21

3.3.2.   Az uniós piac vonzereje más piacokhoz képest

Az uniós piac vonzereje más piacokhoz képest

| (64) | A Koreai Köztársaság belföldi piaca kicsi: az éves felhasználás 20 000 és 37 200 tonna között mozog (22). A Hansol Paper éves termelése önmagában 4–9-szer nagyobb, mint a vizsgált termék felhasználása a belföldi piacon. A vizsgálat megállapította, hogy volumenét tekintve a belföldi felhasználás csökkenőben van, mivel az ország meghatározó gyártójának, a Hansol Papernek a belföldi könnyűhőpapír-értékesítése 29 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban (23). Ezért a koreai könnyűhőpapír-ágazat exportorientált. A Hansol Paper belföldi értékesítéseinek jövedelmezősége kapcsán lásd a 3.2.1. szakaszt. |
| --- | --- |

(64)

A Koreai Köztársaság belföldi piaca kicsi: az éves felhasználás 20 000 és 37 200 tonna között mozog (22). A Hansol Paper éves termelése önmagában 4–9-szer nagyobb, mint a vizsgált termék felhasználása a belföldi piacon. A vizsgálat megállapította, hogy volumenét tekintve a belföldi felhasználás csökkenőben van, mivel az ország meghatározó gyártójának, a Hansol Papernek a belföldi könnyűhőpapír-értékesítése 29 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban (23). Ezért a koreai könnyűhőpapír-ágazat exportorientált. A Hansol Paper belföldi értékesítéseinek jövedelmezősége kapcsán lásd a 3.2.1. szakaszt.

22

23

| (65) | A Hansol Paper ellenőrzött adatai alapján a Bizottság megállapította, hogy az Unión kívüli célpiacokra irányuló koreai export mennyisége nőtt a felülvizsgálati időszakban (24). Továbbá azt is megállapította, hogy a koreai export – különösen az Egyesült Államokba irányuló export – jelentős (25). Ugyanakkor az Unión kívüli célpiacokra irányuló koreai export értékesítési árai csökkentek a felülvizsgálati időszakban. Ez egyértelműen látszik az Egyesült Államok piacának az esetében (26). Ezenkívül az Egyesült Államok hatóságai 2021. szeptember 27-én dömpingellenes intézkedéseket vezettek be többek között a Koreai Köztársaságból származó hőpapír behozatalára vonatkozóan (27). Ezen okok miatt az amerikai piac az árak tekintetében kevésbé vonzóvá vált a koreai export számára. |
| --- | --- |

(65)

A Hansol Paper ellenőrzött adatai alapján a Bizottság megállapította, hogy az Unión kívüli célpiacokra irányuló koreai export mennyisége nőtt a felülvizsgálati időszakban (24). Továbbá azt is megállapította, hogy a koreai export – különösen az Egyesült Államokba irányuló export – jelentős (25). Ugyanakkor az Unión kívüli célpiacokra irányuló koreai export értékesítési árai csökkentek a felülvizsgálati időszakban. Ez egyértelműen látszik az Egyesült Államok piacának az esetében (26). Ezenkívül az Egyesült Államok hatóságai 2021. szeptember 27-én dömpingellenes intézkedéseket vezettek be többek között a Koreai Köztársaságból származó hőpapír behozatalára vonatkozóan (27). Ezen okok miatt az amerikai piac az árak tekintetében kevésbé vonzóvá vált a koreai export számára.

24

25

26

27

| (66) | Az uniós piac a könnyű hőpapírok legnagyobb piaca a világon, amely a globális felhasználás mintegy 25 %-át teszi ki, és abszolút értékben nagy növekedési potenciállal rendelkezik (28). A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós piac az árak szempontjából vonzó más piacokhoz képest. A dömpingellenes intézkedések 2017. évi bevezetését követően a Koreai Köztársaságból érkező behozatal jelentősen visszaesett, és 2020-ban csak 1 000–2 500 tonnát tett ki. Azóta azonban – a hatályos dömpingellenes vámok ellenére – az Unióba irányuló koreai értékesítések ismét növekedtek (29), és a felülvizsgálati időszakban 4 500–6 000 tonnát tettek ki, ami 2,7 %-os piaci részesedést jelent. |
| --- | --- |

(66)

Az uniós piac a könnyű hőpapírok legnagyobb piaca a világon, amely a globális felhasználás mintegy 25 %-át teszi ki, és abszolút értékben nagy növekedési potenciállal rendelkezik (28). A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós piac az árak szempontjából vonzó más piacokhoz képest. A dömpingellenes intézkedések 2017. évi bevezetését követően a Koreai Köztársaságból érkező behozatal jelentősen visszaesett, és 2020-ban csak 1 000–2 500 tonnát tett ki. Azóta azonban – a hatályos dömpingellenes vámok ellenére – az Unióba irányuló koreai értékesítések ismét növekedtek (29), és a felülvizsgálati időszakban 4 500–6 000 tonnát tettek ki, ami 2,7 %-os piaci részesedést jelent.

28

29

| (67) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Hansol Paper azt kérte a Bizottságtól, hogy számoljon ki a Hansol Paper harmadik országbeli értékesítéseire vonatkozó dömpintkülönbözetet, mivel az ilyen számítás a Bizottság hatályvesztési felülvizsgálatai során szokásos gyakorlat; a Hansol Paper szerint továbbá a Bizottság nem értékelte, hogy a Hansol Paper nem uniós piacok viszonylatában alkalmazott exportárai dömpingre utalnak-e. A Bizottság tisztázta, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna-e. Tekintettel arra a megállapításra, hogy a felülvizsgálati időszakban jelentős dömping állt fenn az uniós értékesítések tekintetében, valamint a dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó későbbi következtetésre, a Bizottságnak nem kellett ebben a vizsgálatban további dömpingmeghatározást végeznie. A Hansol Paper nem uniós piacok viszonylatában alkalmazott exportárait a Bizottság a (65) preambulumbekezdésben értékelte. A következő preambulumbekezdésekben részletesebben is megvizsgálta. |
| --- | --- |

(67)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Hansol Paper azt kérte a Bizottságtól, hogy számoljon ki a Hansol Paper harmadik országbeli értékesítéseire vonatkozó dömpintkülönbözetet, mivel az ilyen számítás a Bizottság hatályvesztési felülvizsgálatai során szokásos gyakorlat; a Hansol Paper szerint továbbá a Bizottság nem értékelte, hogy a Hansol Paper nem uniós piacok viszonylatában alkalmazott exportárai dömpingre utalnak-e. A Bizottság tisztázta, hogy a hatályvesztési felülvizsgálat célja annak megállapítása, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping és a kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna-e. Tekintettel arra a megállapításra, hogy a felülvizsgálati időszakban jelentős dömping állt fenn az uniós értékesítések tekintetében, valamint a dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó későbbi következtetésre, a Bizottságnak nem kellett ebben a vizsgálatban további dömpingmeghatározást végeznie. A Hansol Paper nem uniós piacok viszonylatában alkalmazott exportárait a Bizottság a (65) preambulumbekezdésben értékelte. A következő preambulumbekezdésekben részletesebben is megvizsgálta.

| (68) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Hansol Paper azt állította, hogy a Bizottságnak a Hansol Paper által már benyújtott információk fényében – amelyeket a Hansol Paper szerint a Bizottság nem vett kellően figyelembe –, és különösen azon állítások alapján, hogy a Hansol Paper már nem az uniós piacra összpontosít, valamint hogy az USA piaca fontos a Hansol Paper számára, valamint a hőpapírra az Egyesült Államokban bevezetett dömpingelenes intézkedések szintje alapján meg kellett volna állapítania, hogy a könnyű hőpapírok uniós piaca már elvesztette vonzerejét; a Bizottság rendelete továbbá nem írja el a Hansol Paper más harmadik országok piacain végzett tevékenyéségeit. |
| --- | --- |

(68)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Hansol Paper azt állította, hogy a Bizottságnak a Hansol Paper által már benyújtott információk fényében – amelyeket a Hansol Paper szerint a Bizottság nem vett kellően figyelembe –, és különösen azon állítások alapján, hogy a Hansol Paper már nem az uniós piacra összpontosít, valamint hogy az USA piaca fontos a Hansol Paper számára, valamint a hőpapírra az Egyesült Államokban bevezetett dömpingelenes intézkedések szintje alapján meg kellett volna állapítania, hogy a könnyű hőpapírok uniós piaca már elvesztette vonzerejét; a Bizottság rendelete továbbá nem írja el a Hansol Paper más harmadik országok piacain végzett tevékenyéségeit.

| (69) | A Bizottság nem értett egyet azzal az állítással, hogy az uniós piac már nem vonzó a kóreai export számára. Az, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós piac a volumen tekintetében nem a Hansol Paper fő piaca volt, és hogy a Hansol Paper USA-ba irányuló értékesítései jelenősek voltak, nem jelenti azt, hogy az uniós piac kevésbé lenne vonzó. A Bizottság ezenkívül fenntartotta, hogy az a tény önmagában, hogy az USA-ban dömpingellenes intézkedések állnak fenn, még nem jelenti azt, hogy az USA piaca kevésbé vonzó az intézkedések bevezetése előtti időszakhoz képest, még akkor sem, hogy az intézkedések mértéke nem korlátozó. A Hansol Paper más piacokon realizált eladásai tekintetében a Bizottság nem tudta közzétenni a rendeletben az értékesített mennyiségeket és a más piacokon alkalmazott árakat országonkénti bontásban, mivel a fél (azaz az érintett adat egyetlen forrása) szerint ezek az információk érzékeny természetűek. A Bizottság mindazonáltal tudomásul vette a Hansol Paper eladási és árstratégiáját más piacok viszonylatában, mivel ezt a fél az ellenőrzési jelentésekben megosztotta. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy találta, hogy világszinten a hőpapírgyártás egy tucatnyi országra összpontosul; ez derül ki a Laves Chemie által készített, a hőpapírok világpiacát a 2019 és 2024 közötti időszakra vonatkozóan ismertető tanulmányból (Thermal Paper 2019–2024 World Market Study). Ezért a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóinak a világ csak kis részén kell versenyezniük a helyi gyártókkal. Észak-, Közép- és Dél-Amerika, Ausztrálázsia és a legtöbb ázsiai ország ezért a hőpapírok – azon belül is elsősorban a Korából származó hőpapítok – nettó importőrei (30). Még akkor is, ha elvben azok a piacok, ahol nincs (jelentős) belföldi termelés, első látásra vonzóbbnak tűnhetnek, a Bizottság úgy találta, hogy tágabb értelemben a felülvizsgálat tárgyát képező termék esetében a Hansol Paper értékesítési árai az EU-n kívüli exportpiacokon, köztük az USA-ban, hasonló mértékben csökkentek a figyelembe vett időszakban, mint az uniós árak. Ha összehasonlítjuk a Hansol Paper értékesítási árait az összes EU-n kívüli exportpiacon, valamint az Unióban a figyelembe vett időszakban, megállapítható, hogy az uniós árak összességében folyamatosan magasabbak voltak, mint a világ más részein a Hansol Paper értékesítési árai. A Bizottság ezért megerősítette, hogy az uniós piac, amely a könnyű hőpapírok legnagyobb piaca a világon és abszolút értékben nagy növekedési potenciállal rendelkezik, a volumen és az ár tekintetében vonzó piac a kórai export számára, a Hansol Paper értékesítési hálózatában az eredeti vizsgálat óta bekövetkezett változásoktól függetlenül. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság nem értett egyet azzal az állítással, hogy az uniós piac már nem vonzó a kóreai export számára. Az, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós piac a volumen tekintetében nem a Hansol Paper fő piaca volt, és hogy a Hansol Paper USA-ba irányuló értékesítései jelenősek voltak, nem jelenti azt, hogy az uniós piac kevésbé lenne vonzó. A Bizottság ezenkívül fenntartotta, hogy az a tény önmagában, hogy az USA-ban dömpingellenes intézkedések állnak fenn, még nem jelenti azt, hogy az USA piaca kevésbé vonzó az intézkedések bevezetése előtti időszakhoz képest, még akkor sem, hogy az intézkedések mértéke nem korlátozó. A Hansol Paper más piacokon realizált eladásai tekintetében a Bizottság nem tudta közzétenni a rendeletben az értékesített mennyiségeket és a más piacokon alkalmazott árakat országonkénti bontásban, mivel a fél (azaz az érintett adat egyetlen forrása) szerint ezek az információk érzékeny természetűek. A Bizottság mindazonáltal tudomásul vette a Hansol Paper eladási és árstratégiáját más piacok viszonylatában, mivel ezt a fél az ellenőrzési jelentésekben megosztotta. Ebben a tekintetben a Bizottság úgy találta, hogy világszinten a hőpapírgyártás egy tucatnyi országra összpontosul; ez derül ki a Laves Chemie által készített, a hőpapírok világpiacát a 2019 és 2024 közötti időszakra vonatkozóan ismertető tanulmányból (Thermal Paper 2019–2024 World Market Study). Ezért a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóinak a világ csak kis részén kell versenyezniük a helyi gyártókkal. Észak-, Közép- és Dél-Amerika, Ausztrálázsia és a legtöbb ázsiai ország ezért a hőpapírok – azon belül is elsősorban a Korából származó hőpapítok – nettó importőrei (30). Még akkor is, ha elvben azok a piacok, ahol nincs (jelentős) belföldi termelés, első látásra vonzóbbnak tűnhetnek, a Bizottság úgy találta, hogy tágabb értelemben a felülvizsgálat tárgyát képező termék esetében a Hansol Paper értékesítési árai az EU-n kívüli exportpiacokon, köztük az USA-ban, hasonló mértékben csökkentek a figyelembe vett időszakban, mint az uniós árak. Ha összehasonlítjuk a Hansol Paper értékesítási árait az összes EU-n kívüli exportpiacon, valamint az Unióban a figyelembe vett időszakban, megállapítható, hogy az uniós árak összességében folyamatosan magasabbak voltak, mint a világ más részein a Hansol Paper értékesítési árai. A Bizottság ezért megerősítette, hogy az uniós piac, amely a könnyű hőpapírok legnagyobb piaca a világon és abszolút értékben nagy növekedési potenciállal rendelkezik, a volumen és az ár tekintetében vonzó piac a kórai export számára, a Hansol Paper értékesítési hálózatában az eredeti vizsgálat óta bekövetkezett változásoktól függetlenül.

30

3.3.3.   Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban

Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségével kapcsolatban

| (70) | Tekintettel az (54) preambulumbekezdésben kifejtett, a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódására vonatkozó bizottsági megállapításokra, a Koreai Köztársaságban fennálló, nem elhanyagolható rugalmas termelési kapacitásra, a vonzó árakat kínáló és méretes uniós piac iránti ismét növekvő koreai érdeklődésre, valamint a Koreai Köztársaság jelenlegi legfontosabb exportpiacán a közelmúltban bevezetett dömpingellenes intézkedésekre (31), az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett termék dömpingelt behozatalának további növekedésére lehet számítani. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az érintett termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(70)

Tekintettel az (54) preambulumbekezdésben kifejtett, a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódására vonatkozó bizottsági megállapításokra, a Koreai Köztársaságban fennálló, nem elhanyagolható rugalmas termelési kapacitásra, a vonzó árakat kínáló és méretes uniós piac iránti ismét növekvő koreai érdeklődésre, valamint a Koreai Köztársaság jelenlegi legfontosabb exportpiacán a közelmúltban bevezetett dömpingellenes intézkedésekre (31), az intézkedések hatályvesztése esetén az érintett termék dömpingelt behozatalának további növekedésére lehet számítani. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az érintett termék behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömping folytatódását eredményezné.

31

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (71) | A figyelembe vett időszak alatt öt uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(71)

A figyelembe vett időszak alatt öt uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (72) | A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 360 727 tonna volt. Ezt az adatot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló információk összessége, többek között a kérelmező kérdőívre adott – és a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott egyedi válaszaival összevetett – válaszai alapján állapította meg. A (18) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság három uniós gyártót vett fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 86 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(72)

A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 360 727 tonna volt. Ezt az adatot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló információk összessége, többek között a kérelmező kérdőívre adott – és a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott egyedi válaszaival összevetett – válaszai alapján állapította meg. A (18) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság három uniós gyártót vett fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 86 %-át képviselték.

4.2.   Az uniós felhasználás

Az uniós felhasználás

| (73) | A Bizottság az uniós felhasználást a) a kérelmezőnek a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítésére vonatkozó, a mintában szereplő uniós gyártók által bejelentett értékesítési volumenekkel részlegesen egybevetett adatai (32), valamint b) a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az összes harmadik országból érkező behozatalára vonatkozó Eurostat-adatok és az együttműködő exportáló gyártó exportadatainak elemzése alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság az uniós felhasználást a) a kérelmezőnek a hasonló termék uniós gazdasági ágazat általi értékesítésére vonatkozó, a mintában szereplő uniós gyártók által bejelentett értékesítési volumenekkel részlegesen egybevetett adatai (32), valamint b) a felülvizsgálat tárgyát képező terméknek az összes harmadik országból érkező behozatalára vonatkozó Eurostat-adatok és az együttműködő exportáló gyártó exportadatainak elemzése alapján állapította meg.

32

| (74) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (tonnában) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 179 500 –184 000 | 170 000 –174 500 | 165 500 –170 000 | 177 000 –181 500 |
| Index | 100 | 94 | 92 | 98 |
| Forrás: Eurostat, kitöltött kérdőívek és a kérelem |

(74)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás (tonnában)

Uniós felhasználás (tonnában)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

179 500 –184 000

170 000 –174 500

165 500 –170 000

177 000 –181 500

Index

Index

100

100

94

94

92

92

98

98

Forrás: Eurostat, kitöltött kérdőívek és a kérelem

Forrás:

| (75) | 2018 és 2020 között az uniós felhasználás 8 %-kal csökkent. Az uniós felhasználásra 2020-ban hatással volt a globális Covid19-világjárvány, azonban a felülvizsgálati időszak alatt az uniós fogyasztás ismét fellendült; a figyelembe vett időszakban összességében 2 %-os csökkenés volt tapasztalható. |
| --- | --- |

(75)

2018 és 2020 között az uniós felhasználás 8 %-kal csökkent. Az uniós felhasználásra 2020-ban hatással volt a globális Covid19-világjárvány, azonban a felülvizsgálati időszak alatt az uniós fogyasztás ismét fellendült; a figyelembe vett időszakban összességében 2 %-os csökkenés volt tapasztalható.

4.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

4.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (76) | A Bizottság a behozatal volumenét az együttműködő exportáló gyártó kérdőívre adott válaszai és az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedése az uniós felhasználás alapján került meghatározásra. |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság a behozatal volumenét az együttműködő exportáló gyártó kérdőívre adott válaszai és az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedése az uniós felhasználás alapján került meghatározásra.

| (77) | Az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból érkező behozatal volumene (tonna) | 2 500 –4 000 | 1 500 –3 000 | 1 000 –2 500 | 4 500 –6 000 |
| Index | 100 | 64 | 48 | 165 |
| Piaci részesedés | 1,6  % | 1,1  % | 0,9  % | 2,7  % |
| Index | 100 | 68 | 53 | 167 |
| Forrás: Dömpingellenes kérdőív és Eurostat |

(77)

Az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Az érintett országból érkező behozatal volumene (tonna)

2 500 –4 000

1 500 –3 000

1 000 –2 500

4 500 –6 000

Index

Index

100

100

64

64

48

48

165

165

Piaci részesedés

1,6  %

1,1  %

0,9  %

2,7  %

Index

Index

100

100

68

68

53

53

167

167

Forrás: Dömpingellenes kérdőív és Eurostat

Forrás:

| (78) | Az érintett országból érkező behozatal volumene 2018 és 2020 között csökkent. A volumen azonban jelentősen nőtt a felülvizsgálati időszak alatt, és 65 %-kal magasabb, mint a 2018-as adat. A piaci részesedés a figyelembe vett időszakban nőtt: a 2018. évi 1,6 %-ról a felülvizsgálati időszakban 2,7 %-ra. |
| --- | --- |

(78)

Az érintett országból érkező behozatal volumene 2018 és 2020 között csökkent. A volumen azonban jelentősen nőtt a felülvizsgálati időszak alatt, és 65 %-kal magasabb, mint a 2018-as adat. A piaci részesedés a figyelembe vett időszakban nőtt: a 2018. évi 1,6 %-ról a felülvizsgálati időszakban 2,7 %-ra.

| (79) | A figyelembe vett időszak behozatali volumeneinek és értékeinek megállapítása érdekében a Bizottság – az Eurostat importstatisztikáival összevetve – elemezte az érintett ország együttműködő exportáló gyártója, a Hansol Paper által közölt exportadatokat. A Bizottság eltéréseket talált a Hansol Paper Dániába, Észtországba, Finnországba és Litvániába irányuló kivitele, valamint az e tagállamokba irányuló behozatalnak az Eurostat statisztikáiban szereplő volumene között. A vállalat által benyújtott információk alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Hansol Paper által Dániába, Észtországba, Finnországba és részben Litvániába exportált felülvizsgálat tárgyát képező termék nem lépett be az Unió vámterületére. Ezek az értékesítések valószínűleg csak áthaladtak az adott országon és/vagy az Unión kívüli országokba irányultak. Ezért a fent említett négy tagállamba irányuló behozatalt illetően a Bizottság az Eurostatban rögzített statisztikákra támaszkodott. |
| --- | --- |

(79)

A figyelembe vett időszak behozatali volumeneinek és értékeinek megállapítása érdekében a Bizottság – az Eurostat importstatisztikáival összevetve – elemezte az érintett ország együttműködő exportáló gyártója, a Hansol Paper által közölt exportadatokat. A Bizottság eltéréseket talált a Hansol Paper Dániába, Észtországba, Finnországba és Litvániába irányuló kivitele, valamint az e tagállamokba irányuló behozatalnak az Eurostat statisztikáiban szereplő volumene között. A vállalat által benyújtott információk alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Hansol Paper által Dániába, Észtországba, Finnországba és részben Litvániába exportált felülvizsgálat tárgyát képező termék nem lépett be az Unió vámterületére. Ezek az értékesítések valószínűleg csak áthaladtak az adott országon és/vagy az Unión kívüli országokba irányultak. Ezért a fent említett négy tagállamba irányuló behozatalt illetően a Bizottság az Eurostatban rögzített statisztikákra támaszkodott.

4.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (80) | A Bizottság az importárakat az exportáló gyártó kérdőívre adott válaszai és az Eurostat statisztikái alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság az importárakat az exportáló gyártó kérdőívre adott válaszai és az Eurostat statisztikái alapján határozta meg.

| (81) | Az érintett országból érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Importárak (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Koreai Köztársaságból érkező behozatal átlagára | 1 800 –2 000 | 1 550 –1 750 | 1 450 –1 650 | 1 450 –1 650 |
| Index | 100 | 91 | 82 | 81 |
| Forrás: Dömpingellenes kérdőív és Eurostat |

(81)

Az érintett országból érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Importárak (EUR/tonna)

Importárak (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

A Koreai Köztársaságból érkező behozatal átlagára

1 800 –2 000

1 550 –1 750

1 450 –1 650

1 450 –1 650

Index

Index

100

100

91

91

82

82

81

81

Forrás: Dömpingellenes kérdőív és Eurostat

Forrás:

| (82) | Az érintett országból érkező behozatal átlagára 19 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során. |
| --- | --- |

(82)

Az érintett országból érkező behozatal átlagára 19 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak során.

| (83) | A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  — | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított, terméktípusonkénti súlyozott átlagát, valamint |
| --- | --- | --- |

(83)

A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

—

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított, terméktípusonkénti súlyozott átlagát, valamint

| — | az együttműködő gyártónak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a behozatal utáni költségek tekintetében. |
| --- | --- |

—

az együttműködő gyártónak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás, fuvardíj figyelembevételével (CIF-paritás alapján) állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a behozatal utáni költségek tekintetében.

| (84) | Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. A Bizottság az összehasonlítás eredményét az elméleti forgalom (az exportáló gyártók által exportált mennyiségek az uniós iparág értékesítési árának értékében) százalékában fejezte ki az egyes exportáló gyártók esetében azon modellenként, amelyre az uniós iparág tekintetében azonos aruellenőrzési számot (PCN) talált. |
| --- | --- |

(84)

Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. A Bizottság az összehasonlítás eredményét az elméleti forgalom (az exportáló gyártók által exportált mennyiségek az uniós iparág értékesítési árának értékében) százalékában fejezte ki az egyes exportáló gyártók esetében azon modellenként, amelyre az uniós iparág tekintetében azonos aruellenőrzési számot (PCN) talált.

| (85) | Ennek alapján az érintett országból érkező behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 13,7 % volt. A Bizottság a behozatali volumenek mintegy 83 %-a esetében áralákínálást állapított meg. |
| --- | --- |

(85)

Ennek alapján az érintett országból érkező behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 13,7 % volt. A Bizottság a behozatali volumenek mintegy 83 %-a esetében áralákínálást állapított meg.

| (86) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Hansol Paper azt állította, hogy az áralákínálás túlnyomórészt a címkehőpapírokat érinti és nem függ össze az eredetei vizsgálat hatálya alá tartozó termékekkel. A Bizottság az alákínálási különbözetet az eredeti vizsgálathoz hasonlóan terméktípusonkénti összehasonlításban számolta ki. Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(86)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Hansol Paper azt állította, hogy az áralákínálás túlnyomórészt a címkehőpapírokat érinti és nem függ össze az eredetei vizsgálat hatálya alá tartozó termékekkel. A Bizottság az alákínálási különbözetet az eredeti vizsgálathoz hasonlóan terméktípusonkénti összehasonlításban számolta ki. Ezért ezt a felvetést a Bizottság elutasította.

4.4.   A Koreai Köztársaságtól eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Koreai Köztársaságtól eltérő harmadik országokból érkező behozatal

| (87) | A Koreai Köztársaságtól eltérő harmadik országokból behozott egyes könnyű hőpapírok főként Kínából és az Egyesült Államokból származtak. |
| --- | --- |

(87)

A Koreai Köztársaságtól eltérő harmadik országokból behozott egyes könnyű hőpapírok főként Kínából és az Egyesült Államokból származtak.

| (88) | A behozatal volumene, valamint az egyéb harmadik országokból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalának piaci részesedése és ártendenciái a következőképpen alakultak:

  4. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | Volumen (tonna) | 6 000 –7 500 | 4 500 –6 000 | 3 500 –5 000 | 3 500 –5 000 |
| | Index | 100 | 80 | 62 | 48 |
| | Piaci részesedés | 3,5  % | 3,0  % | 2,4  % | 1,7  % |
| | Index | 100 | 85 | 67 | 49 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 500 –1 650 | 1 600 –1 750 | 1 500 –1 650 | 1 500 –1 650 |
| | Index | 100 | 104 | 96 | 96 |
| Egyesült Államok | Volumen (tonna) | 2 850 –3 000 | 2 350 –2 500 | 2 850 –3 000 | 3 000 –3 150 |
| | Index | 100 | 84 | 100 | 105 |
| | Piaci részesedés | 1,6  % | 1,4  % | 1,7  % | 1,7  % |
| | Index | 100 | 89 | 109 | 107 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 2 400 –2 550 | 2 950 –3 100 | 2 950 –3 100 | 2 800 –2 950 |
| | Index | 100 | 122 | 120 | 115 |
| Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével | Volumen (tonna) | 10 000 –11 500 | 9 500 –11 000 | 9 000 –10 500 | 9 000 –10 500 |
| | Index | 100 | 93 | 87 | 90 |
| | Piaci részesedés | 5,8  % | 5,7  % | 5,5  % | 5,3  % |
| | Index | 100 | 98 | 95 | 91 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 950 –2 150 | 2 250 –2 450 | 2 250 –2 450 | 2 450 –2 650 |
| | Index | 100 | 115 | 118 | 126 |
| Forrás: Eurostat |

(88)

A behozatal volumene, valamint az egyéb harmadik országokból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalának piaci részesedése és ártendenciái a következőképpen alakultak:

4. táblázat

4. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Kína

Volumen (tonna)

6 000 –7 500

4 500 –6 000

3 500 –5 000

3 500 –5 000

Index

Index

100

100

80

80

62

62

48

48

Piaci részesedés

3,5  %

3,0  %

2,4  %

1,7  %

Index

Index

100

100

85

85

67

67

49

49

Átlagár (EUR/tonna)

1 500 –1 650

1 600 –1 750

1 500 –1 650

1 500 –1 650

Index

Index

100

100

104

104

96

96

96

96

Egyesült Államok

Volumen (tonna)

2 850 –3 000

2 350 –2 500

2 850 –3 000

3 000 –3 150

Index

Index

100

100

84

84

100

100

105

105

Piaci részesedés

1,6  %

1,4  %

1,7  %

1,7  %

Index

Index

100

100

89

89

109

109

107

107

Átlagár (EUR/tonna)

2 400 –2 550

2 950 –3 100

2 950 –3 100

2 800 –2 950

Index

Index

100

100

122

122

120

120

115

115

Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

Volumen (tonna)

10 000 –11 500

9 500 –11 000

9 000 –10 500

9 000 –10 500

Index

Index

100

100

93

93

87

87

90

90

Piaci részesedés

5,8  %

5,7  %

5,5  %

5,3  %

Index

Index

100

100

98

98

95

95

91

91

Átlagár (EUR/tonna)

1 950 –2 150

2 250 –2 450

2 250 –2 450

2 450 –2 650

Index

Index

100

100

115

115

118

118

126

126

Forrás: Eurostat

Forrás:

| (89) | A Kínából érkező behozatal több mint 50 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, míg az Egyesült Államokból érkező behozatal 5 %-kal nőtt. Az egyéb harmadik országok piaci részesedése folyamatosan csökkent: a 2018. évi 5,8 %-ról a felülvizsgálati időszakban 5,3 %-ra. |
| --- | --- |

(89)

A Kínából érkező behozatal több mint 50 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, míg az Egyesült Államokból érkező behozatal 5 %-kal nőtt. Az egyéb harmadik országok piaci részesedése folyamatosan csökkent: a 2018. évi 5,8 %-ról a felülvizsgálati időszakban 5,3 %-ra.

4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (90) | A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(90)

A dömpingelt behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (91) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmező kérdőívre adott válaszában szereplő adatok alapján értékelte, amelyeket gondosan összevetett a kérelemben szereplő információkkal és az Eurostat statisztikáival. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(91)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmező kérdőívre adott válaszában szereplő adatok alapján értékelte, amelyeket gondosan összevetett a kérelemben szereplő információkkal és az Eurostat statisztikáival. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintába felvett uniós gyártók által a kérdőívre adott válaszokban közölt adatok alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (92) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(92)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (93) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(93)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.5.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (94) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 399 607 | 392 619 | 348 216 | 360 727 |
| Index | 100 | 98 | 87 | 90 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 563 021 | 581 338 | 640 533 | 633 474 |
| Index | 100 | 103 | 114 | 113 |
| Kapacitáskihasználás | 71  % | 68  % | 54  % | 57  % |
| Index | 100 | 95 | 77 | 80 |
| Forrás: Kárra vonatkozó kérdőív és a kérelem |

(94)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

399 607

392 619

348 216

360 727

Index

Index

100

100

98

98

87

87

90

90

Termelési kapacitás (tonna)

563 021

581 338

640 533

633 474

Index

Index

100

100

103

103

114

114

113

113

Kapacitáskihasználás

71  %

68  %

54  %

57  %

Index

Index

100

100

95

95

77

77

80

80

Forrás: Kárra vonatkozó kérdőív és a kérelem

Forrás:

| (95) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 10 %-kal esett vissza. A Covid19-világjárvány hatása miatt 2020-ban a termelési volumen 13 %-kal csökkent 2018-hoz képest. |
| --- | --- |

(95)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 10 %-kal esett vissza. A Covid19-világjárvány hatása miatt 2020-ban a termelési volumen 13 %-kal csökkent 2018-hoz képest.

| (96) | A termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban nőtt, és viszonylag stabil maradt 2020-ban és a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(96)

A termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban nőtt, és viszonylag stabil maradt 2020-ban és a felülvizsgálati időszakban.

| (97) | A kapacitáskihasználás 2018 és 2020 között 23 %-kal csökkent. A kapacitáskihasználás kismértékben, 3 százalékponttal erősödött 2020 és a felülvizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(97)

A kapacitáskihasználás 2018 és 2020 között 23 %-kal csökkent. A kapacitáskihasználás kismértékben, 3 százalékponttal erősödött 2020 és a felülvizsgálati időszak között.

4.5.2.2.   Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

| (98) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna) | 168 151 | 159 905 | 156 357 | 164 118 |
| Index | 100 | 95 | 93 | 98 |
| Piaci részesedés | 92,6  % | 93,2  % | 93,7  % | 92,0  % |
| Index | 100 | 101 | 101 | 99 |
| Forrás: Kárra vonatkozó kérdőív, a kérelem, Eurostat |

(98)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

168 151

159 905

156 357

164 118

Index

Index

100

100

95

95

93

93

98

98

Piaci részesedés

92,6  %

93,2  %

93,7  %

92,0  %

Index

Index

100

100

101

101

101

101

99

99

Forrás: Kárra vonatkozó kérdőív, a kérelem, Eurostat

Forrás:

| (99) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene 2 %-kal visszaesett. 2020-ban ismét jelentős visszaesés volt tapasztalható a Covid19-járvány által előidézett válság miatt. A felülvizsgálati időszakban az eladások növekedtek, hasonlóan az 1. táblázatban látható felhasználási tendenciához. |
| --- | --- |

(99)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítési volumene 2 %-kal visszaesett. 2020-ban ismét jelentős visszaesés volt tapasztalható a Covid19-járvány által előidézett válság miatt. A felülvizsgálati időszakban az eladások növekedtek, hasonlóan az 1. táblázatban látható felhasználási tendenciához.

| (100) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt viszonylag stabil maradt: 92 % volt a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(100)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt viszonylag stabil maradt: 92 % volt a felülvizsgálati időszakban.

4.5.2.3.   Növekedés

Növekedés

| (101) | A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 2 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat értékesítései ugyanakkor hasonló mértékben csökkentek az uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csak kismértékben csökkent, 92,6 %-ról 92 %-ra. |
| --- | --- |

(101)

A figyelembe vett időszakban az uniós felhasználás 2 %-kal csökkent. Az uniós gazdasági ágazat értékesítései ugyanakkor hasonló mértékben csökkentek az uniós piacon. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csak kismértékben csökkent, 92,6 %-ról 92 %-ra.

4.5.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (102) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 1 080 | 1 057 | 951 | 870 |
| Index | 100 | 98 | 88 | 81 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 370 | 371 | 366 | 415 |
| Index | 100 | 100 | 99 | 112 |
| Forrás: Kárra vonatkozó kérdőív és kérelem |

(102)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

1 080

1 057

951

870

Index

Index

100

100

98

98

88

88

81

81

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

370

371

366

415

Index

Index

100

100

100

100

99

99

112

112

Forrás: Kárra vonatkozó kérdőív és kérelem

Forrás:

| (103) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által foglalkoztatottak száma jelentősen, összességében 19 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(103)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat által foglalkoztatottak száma jelentősen, összességében 19 százalékponttal csökkent.

| (104) | Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége a 2018 és 2020 közötti időszakban stabil maradt, 2020 óta pedig 13 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(104)

Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége a 2018 és 2020 közötti időszakban stabil maradt, 2020 óta pedig 13 %-kal nőtt.

4.5.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömpingelt behozatal hatásai alól

A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömpingelt behozatal hatásai alól

| (105) | A felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított egyéni dömpingkülönbözet még mindig jelentős volt (lásd az (54) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(105)

A felülvizsgálati időszakban az együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított egyéni dömpingkülönbözet még mindig jelentős volt (lásd az (54) preambulumbekezdést).

| (106) | Annak ellenére azonban, hogy továbbra is fennállt az érintett országból érkező dömping, a kármutatók elemzéséből az derül ki, hogy a hatályban lévő intézkedések kedvező hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(106)

Annak ellenére azonban, hogy továbbra is fennállt az érintett országból érkező dömping, a kármutatók elemzéséből az derül ki, hogy a hatályban lévő intézkedések kedvező hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazatra.

4.5.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (107) | A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  8. táblázat


  Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon | 1 721 | 1 729 | 1 525 | 1 518 |
| Index | 100 | 100 | 89 | 88 |
| Termelési egységköltség | 1 557 | 1 504 | 1 377 | 1 453 |
| Index | 100 | 97 | 88 | 93 |
| Forrás: Kárra vonatkozó kérdőív |

(107)

A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

8. táblázat

8. táblázat

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna)

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon

1 721

1 729

1 525

1 518

Index

Index

100

100

100

100

89

89

88

88

Termelési egységköltség

1 557

1 504

1 377

1 453

Index

Index

100

100

97

97

88

88

93

93

Forrás: Kárra vonatkozó kérdőív

Forrás:

| (108) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára 12 %-kal esett vissza. A termelési költség 2018 és a felülvizsgálati időszak között 7 %-kal csökkent. Először 12 %-kal visszaesett 2018 és 2020 között, majd 2020 és a felülvizsgálati időszak között 5,5 %-kal nőtt. Ennek oka a nyersanyagok, különösen a facellulóz árának, valamint az energiaköltségeknek az emelkedése. |
| --- | --- |

(108)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat átlagos értékesítési ára 12 %-kal esett vissza. A termelési költség 2018 és a felülvizsgálati időszak között 7 %-kal csökkent. Először 12 %-kal visszaesett 2018 és 2020 között, majd 2020 és a felülvizsgálati időszak között 5,5 %-kal nőtt. Ennek oka a nyersanyagok, különösen a facellulóz árának, valamint az energiaköltségeknek az emelkedése.

4.5.3.2.   Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (109) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 61 576 | 68 809 | 74 604 | 75 027 |
| Index | 100 | 112 | 121 | 122 |
| Forrás: Kárra vonatkozó kérdőív |

(109)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

61 576

68 809

74 604

75 027

Index

Index

100

100

112

112

121

121

122

122

Forrás: Kárra vonatkozó kérdőív

Forrás:

| (110) | A figyelembe vett időszakban a munkaerőköltség 22 %-kal emelkedett. Ezzel párhuzamosan a foglalkoztatottak létszáma is csökkent. Ez a munkaerőköltség-növekedés messze meghaladta az uniós gazdasági ágazat költségeinek az infláció miatti általános növekedését. |
| --- | --- |

(110)

A figyelembe vett időszakban a munkaerőköltség 22 %-kal emelkedett. Ezzel párhuzamosan a foglalkoztatottak létszáma is csökkent. Ez a munkaerőköltség-növekedés messze meghaladta az uniós gazdasági ágazat költségeinek az infláció miatti általános növekedését.

4.5.3.3.   Készletek

Készletek

| (111) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Készletek | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tonna) | 17 878 | 18 452 | 15 810 | 16 082 |
| Index | 100 | 103 | 88 | 90 |
| Zárókészlet a termelés százalékában | 5,3  % | 5,5  % | 5,2  % | 5,0  % |
| Index | 100 | 105 | 100 | 96 |
| Forrás: Kárra vonatkozó kérdőív |

(111)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Készletek

Készletek

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek (tonna)

17 878

18 452

15 810

16 082

Index

Index

100

100

103

103

88

88

90

90

Zárókészlet a termelés százalékában

5,3  %

5,5  %

5,2  %

5,0  %

Index

Index

100

100

105

105

100

100

96

96

Forrás: Kárra vonatkozó kérdőív

Forrás:

| (112) | A termelés százalékában kifejezett zárókészletek értéke stabil volt a figyelembe vett időszakban. A felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása rendszerint megrendelésre történik, így a zárókészletek általában stabilak. A zárókészletek szintje ugyanakkor 10 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban, ami egybeesik a termelés ugyanezen időszak alatti csökkenésével. |
| --- | --- |

(112)

A termelés százalékában kifejezett zárókészletek értéke stabil volt a figyelembe vett időszakban. A felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása rendszerint megrendelésre történik, így a zárókészletek általában stabilak. A zárókészletek szintje ugyanakkor 10 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban, ami egybeesik a termelés ugyanezen időszak alatti csökkenésével.

4.5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (113) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítésből származó árbevétel százaléka) | 11,3  % | 14,8  % | 12,2  % | 6,6  % |
| Index | 100 | 131 | 108 | 59 |
| Pénzforgalom (EUR) | 87 661 559 | 87 198 733 | 67 116 931 | 41 474 900 |
| Index | 100 | 99 | 77 | 47 |
| Beruházások (EUR) | 34 123 041 | 58 784 540 | 61 376 912 | 6 839 111 |
| Index | 100 | 172 | 180 | 20 |
| A beruházások megtérülése | 104  % | 50  % | 25  % | 24  % |
| Index | 100 | 49 | 24 | 24 |
| Forrás: Kárra vonatkozó kérdőív |

(113)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítésből származó árbevétel százaléka)

11,3  %

14,8  %

12,2  %

6,6  %

Index

Index

100

100

131

131

108

108

59

59

Pénzforgalom (EUR)

87 661 559

87 198 733

67 116 931

41 474 900

Index

Index

100

100

99

99

77

77

47

47

Beruházások (EUR)

34 123 041

58 784 540

61 376 912

6 839 111

Index

Index

100

100

172

172

180

180

20

20

A beruházások megtérülése

104  %

50  %

25  %

24  %

Index

Index

100

100

49

49

24

24

24

24

Forrás: Kárra vonatkozó kérdőív

Forrás:

| (114) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési árbevétel százalékában. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési árbevétel százalékában.

| (115) | Az érintett időszak egészét pozitív jövedelmezőség jellemezte. A termelési költségek növekedését követően azonban a jövedelmezőség a felülvizsgálati időszak alatt 6,6 %-ra esett vissza, ami jóval az eredeti vizsgálatban megállapított 11,5 %-os nyereségcél alatt maradt. Ez a jövedelmezőség-csökkenés részben a költségek 2020 és a felülvizsgálati időszak közötti, a (108) preambulumbekezdésben említett növekedésének tudható be, és egybeesik az érintett országból származó import ugyanezen időszakban tapasztalt jelentős megugrásával. |
| --- | --- |

(115)

Az érintett időszak egészét pozitív jövedelmezőség jellemezte. A termelési költségek növekedését követően azonban a jövedelmezőség a felülvizsgálati időszak alatt 6,6 %-ra esett vissza, ami jóval az eredeti vizsgálatban megállapított 11,5 %-os nyereségcél alatt maradt. Ez a jövedelmezőség-csökkenés részben a költségek 2020 és a felülvizsgálati időszak közötti, a (108) preambulumbekezdésben említett növekedésének tudható be, és egybeesik az érintett országból származó import ugyanezen időszakban tapasztalt jelentős megugrásával.

| (116) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom csökkenő tendenciát mutatott, és 53 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban. Ez hasonló az eredeti vizsgálat során előforduló helyzethez. |
| --- | --- |

(116)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom csökkenő tendenciát mutatott, és 53 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban. Ez hasonló az eredeti vizsgálat során előforduló helyzethez.

| (117) | Az uniós gazdasági ágazat a 2018 és 2020 közötti időszakban folytatta a beruházásokat. A beruházások azonban drámai módon visszaestek a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(117)

Az uniós gazdasági ágazat a 2018 és 2020 közötti időszakban folytatta a beruházásokat. A beruházások azonban drámai módon visszaestek a felülvizsgálati időszakban.

| (118) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. Ez a mutató csökkenő tendenciát követett a figyelembe vett időszakban, amelynek során 76 %-kal esett vissza. A beruházások megtérülésének e csökkenése összhangban van a jövedelmezőség visszaesésével. |
| --- | --- |

(118)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. Ez a mutató csökkenő tendenciát követett a figyelembe vett időszakban, amelynek során 76 %-kal esett vissza. A beruházások megtérülésének e csökkenése összhangban van a jövedelmezőség visszaesésével.

| (119) | Az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képességét befolyásolta a csökkenő jövedelmezőség, amint az a beruházásoknak a felülvizsgálati időszakban tapasztalt jelentős visszaeséséből is kitűnik. |
| --- | --- |

(119)

Az uniós gazdasági ágazat tőkebevonási képességét befolyásolta a csökkenő jövedelmezőség, amint az a beruházásoknak a felülvizsgálati időszakban tapasztalt jelentős visszaeséséből is kitűnik.

4.6.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (120) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése magas és stabil volt: 92 %-os vagy afeletti. Uniós piacon történő értékesítés volumene enyhén csökkent, a fogyasztás hasonló visszaesésével párhuzamosan. |
| --- | --- |

(120)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése magas és stabil volt: 92 %-os vagy afeletti. Uniós piacon történő értékesítés volumene enyhén csökkent, a fogyasztás hasonló visszaesésével párhuzamosan.

| (121) | Ami a pénzügyi mutatókat illeti, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszak során végig pozitív volt, és a figyelembe vett időszak nagy részében az eredeti vizsgálatban meghatározott 11,5 %-os nyereségcél felett volt vagy akörül mozgott. Nevezetesen, az uniós gazdasági ágazat 11,3 %-os, 14,8 %-os és 12,2 %-os nyereséget ért el 2018-ban, 2019-ben, illetve 2020-ban. A költségek azonban 5,5 %-kal nőttek 2020 és a felülvizsgálati időszak között, miközben az árak változatlanok maradtak, ami a jövedelmezőség 6,6 %-ra való csökkenését jelenti. Ez időben egybeesett a dömpingelt behozatal növekedésével is, amelynek 2020. évi 0,9 %-os piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban 2,7 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(121)

Ami a pénzügyi mutatókat illeti, az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszak során végig pozitív volt, és a figyelembe vett időszak nagy részében az eredeti vizsgálatban meghatározott 11,5 %-os nyereségcél felett volt vagy akörül mozgott. Nevezetesen, az uniós gazdasági ágazat 11,3 %-os, 14,8 %-os és 12,2 %-os nyereséget ért el 2018-ban, 2019-ben, illetve 2020-ban. A költségek azonban 5,5 %-kal nőttek 2020 és a felülvizsgálati időszak között, miközben az árak változatlanok maradtak, ami a jövedelmezőség 6,6 %-ra való csökkenését jelenti. Ez időben egybeesett a dömpingelt behozatal növekedésével is, amelynek 2020. évi 0,9 %-os piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban 2,7 %-ra nőtt.

| (122) | A vizsgált mutatók azt jelzik, hogy a dömpingellenes intézkedések részben elérték a kívánt eredményt, azaz megszüntették az uniós gyártókat ért károkat. Az eredeti intézkedések 2017-es bevezetése ugyanis lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszakban visszaszerezze és megtartsa magas uniós piaci részesedését, és nyereséget érjen el. A felülvizsgálati időszakban azonban az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a nyereségcél alá esett a dömpingelt behozatal árnyomása miatt, ami megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy a termelési költségének növekedésével összhangban emelje árait. |
| --- | --- |

(122)

A vizsgált mutatók azt jelzik, hogy a dömpingellenes intézkedések részben elérték a kívánt eredményt, azaz megszüntették az uniós gyártókat ért károkat. Az eredeti intézkedések 2017-es bevezetése ugyanis lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy a figyelembe vett időszakban visszaszerezze és megtartsa magas uniós piaci részesedését, és nyereséget érjen el. A felülvizsgálati időszakban azonban az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a nyereségcél alá esett a dömpingelt behozatal árnyomása miatt, ami megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy a termelési költségének növekedésével összhangban emelje árait.

| (123) | A fentiek alapján az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett, amit a Bizottság a felülvizsgálati időszakban ellenőrzött. Függetlenül attól, hogy ez a kár már jelentősnek minősül-e az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében, a Bizottság úgy határozott, hogy elemzi a kár megismétlődésének valószínűségét. |
| --- | --- |

(123)

A fentiek alapján az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett, amit a Bizottság a felülvizsgálati időszakban ellenőrzött. Függetlenül attól, hogy ez a kár már jelentősnek minősül-e az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében, a Bizottság úgy határozott, hogy elemzi a kár megismétlődésének valószínűségét.

| (124) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Hansol Paper azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban nem érte kár. |
| --- | --- |

(124)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Hansol Paper azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban nem érte kár.

| (125) | A (83) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság 13,7 %-os áralákínálási különbözetet állapított meg. A Bizottság a (114) preambulumbekezdésben megjegyezte továbbá, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós ágazat beruházásai drasztikusan, nevezetesen 80 %-kal estek vissza. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége jóval az eredeti vizsgálatban meghatározott 11,5 %-os nyereségcél alatt maradt. Mindez együtt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszakban kárt szenvedett. Az állítást ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(125)

A (83) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a Bizottság 13,7 %-os áralákínálási különbözetet állapított meg. A Bizottság a (114) preambulumbekezdésben megjegyezte továbbá, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós ágazat beruházásai drasztikusan, nevezetesen 80 %-kal estek vissza. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége jóval az eredeti vizsgálatban meghatározott 11,5 %-os nyereségcél alatt maradt. Mindez együtt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszakban kárt szenvedett. Az állítást ezért a Bizottság elutasította.

5.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (126) | A Bizottság továbbá az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a Koreai Köztársaságból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését eredményezné-e. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság továbbá az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a Koreai Köztársaságból érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését eredményezné-e.

| (127) | Ennek érdekében a Bizottság a következőket elemezte: az érintett ország termelési kapacitását és szabad kapacitását, az uniós piac vonzerejét és az intézkedések hatályvesztése esetén a lehetséges behozatali mennyiség és az importárak hatását az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(127)

Ennek érdekében a Bizottság a következőket elemezte: az érintett ország termelési kapacitását és szabad kapacitását, az uniós piac vonzerejét és az intézkedések hatályvesztése esetén a lehetséges behozatali mennyiség és az importárak hatását az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (128) | Az (57)–(59) preambulumbekezdésben leírtak szerint az érintett ország exportáló gyártója képes úgy elosztani a termelési kapacitását, hogy abból több jusson a könnyű hőpapírok gyártására. A Hansol Paper fenntarthatósági jelentése ugyanis felhívta a figyelmet arra a lehetőségre, hogy a kapacitások átállításával különböző papírtípusokat lehet gyártani a piaci helyzet függvényében. Ezen túlmenően, amint az az (59) preambulumbekezdésben szerepel, Koreában jelentős a termelési kapacitás, amely mintegy tízszerese az ország belföldi felhasználásának, és csaknem kétszerese az uniós felhasználnak. |
| --- | --- |

(128)

Az (57)–(59) preambulumbekezdésben leírtak szerint az érintett ország exportáló gyártója képes úgy elosztani a termelési kapacitását, hogy abból több jusson a könnyű hőpapírok gyártására. A Hansol Paper fenntarthatósági jelentése ugyanis felhívta a figyelmet arra a lehetőségre, hogy a kapacitások átállításával különböző papírtípusokat lehet gyártani a piaci helyzet függvényében. Ezen túlmenően, amint az az (59) preambulumbekezdésben szerepel, Koreában jelentős a termelési kapacitás, amely mintegy tízszerese az ország belföldi felhasználásának, és csaknem kétszerese az uniós felhasználnak.

| (129) | Másodszor, a (66) preambulumbekezdésben leírtak szerint az uniós piac a könnyű hőpapírok legnagyobb piaca a világon, amely a globális felhasználás mintegy 25 %-át teszi ki. Ezen túlmenően, a (65) preambulumbekezdésben leírtak szerint, az Egyesült Államok hatóságai a közelmúltban dömpingellenes intézkedéseket vezettek be az érintett termékre, így ez a jelentős piac már kevésbé vonzó a koreai export számára. Ezenkívül a figyelembe vett időszak bizonyos szakaszaiban az érintett terméket magasabb exportáron értékesítették az uniós piacon az Egyesült Államok piacához képest. Ez vonzóvá teszi az uniós piacot mind az árak, mind pedig a hozzáférhetőség tekintetében, és a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné. |
| --- | --- |

(129)

Másodszor, a (66) preambulumbekezdésben leírtak szerint az uniós piac a könnyű hőpapírok legnagyobb piaca a világon, amely a globális felhasználás mintegy 25 %-át teszi ki. Ezen túlmenően, a (65) preambulumbekezdésben leírtak szerint, az Egyesült Államok hatóságai a közelmúltban dömpingellenes intézkedéseket vezettek be az érintett termékre, így ez a jelentős piac már kevésbé vonzó a koreai export számára. Ezenkívül a figyelembe vett időszak bizonyos szakaszaiban az érintett terméket magasabb exportáron értékesítették az uniós piacon az Egyesült Államok piacához képest. Ez vonzóvá teszi az uniós piacot mind az árak, mind pedig a hozzáférhetőség tekintetében, és a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése nagy valószínűséggel a dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné.

| (130) | Harmadszor, amint azt a 2. és 3. táblázat mutatja, a figyelembe vett időszakban az érintett országból érkező behozatal volumene nőtt, míg az importárak csökkentek. Ezek az importárak alacsonyabbak, mint az uniós gazdasági ágazat importárai. A (83)–(85) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság által végzett alákínálási elemzés a felülvizsgálati időszakban 13,7 %-os alákínálási különbözetet mutatott (vámok nélkül). Ez azt mutatja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a koreai gyártóknak érdekükben állna, hogy kárt okozó árszinten exportáljanak az Unióba. Ez árnyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, amely veszítene értékesítési volumenéből és/vagy árszintjének csökkentésére kényszerülne, ez pedig következésképpen kedvezőtlenül hatna a jövedelmezőségre. |
| --- | --- |

(130)

Harmadszor, amint azt a 2. és 3. táblázat mutatja, a figyelembe vett időszakban az érintett országból érkező behozatal volumene nőtt, míg az importárak csökkentek. Ezek az importárak alacsonyabbak, mint az uniós gazdasági ágazat importárai. A (83)–(85) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság által végzett alákínálási elemzés a felülvizsgálati időszakban 13,7 %-os alákínálási különbözetet mutatott (vámok nélkül). Ez azt mutatja, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a koreai gyártóknak érdekükben állna, hogy kárt okozó árszinten exportáljanak az Unióba. Ez árnyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra, amely veszítene értékesítési volumenéből és/vagy árszintjének csökkentésére kényszerülne, ez pedig következésképpen kedvezőtlenül hatna a jövedelmezőségre.

| (131) | A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Koreai Köztársaságból érkező, dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és a jelentős kár valószínűleg megismétlődne. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Koreai Köztársaságból érkező, dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és a jelentős kár valószínűleg megismétlődne.

6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (132) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(132)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

| (133) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(133)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

| (134) | Ez alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(134)

Ez alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (135) | Az uniós gazdasági ágazat három tagállamban (Németországban, Spanyolországban és Finnországban) található öt gyártót foglal magában. Mind az öt gyártó támogatta a hatályvesztési felülvizsgálatot. |
| --- | --- |

(135)

Az uniós gazdasági ágazat három tagállamban (Németországban, Spanyolországban és Finnországban) található öt gyártót foglal magában. Mind az öt gyártó támogatta a hatályvesztési felülvizsgálatot.

| (136) | A (123) preambulumbekezdésben levont következtetésnek megfelelően az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban kár érte. Ezenfelül a (130) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes megbirkózni az intézkedések megszüntetésével, mivel az valószínűsíthetően a dömpingelt behozatal jelentős mértékű növekedését eredményezné. Az intézkedések hatályvesztésének megengedése ezért veszélyeztetné az iparág hosszú távú pénzügyi életképességét. |
| --- | --- |

(136)

A (123) preambulumbekezdésben levont következtetésnek megfelelően az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszakban kár érte. Ezenfelül a (130) preambulumbekezdésben foglalt következtetés szerint az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes megbirkózni az intézkedések megszüntetésével, mivel az valószínűsíthetően a dömpingelt behozatal jelentős mértékű növekedését eredményezné. Az intézkedések hatályvesztésének megengedése ezért veszélyeztetné az iparág hosszú távú pénzügyi életképességét.

| (137) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása tehát az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja. |
| --- | --- |

(137)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása tehát az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálja.

6.2.   A független importőrök és a felhasználók érdeke

A független importőrök és a felhasználók érdeke

| (138) | A felülvizsgálat megindításáról az összes ismert független importőrt és felhasználót tájékoztatták. A független importőrök és felhasználók azonban nem tanúsítottak együttműködést. |
| --- | --- |

(138)

A felülvizsgálat megindításáról az összes ismert független importőrt és felhasználót tájékoztatták. A független importőrök és felhasználók azonban nem tanúsítottak együttműködést.

| (139) | Ebből adódóan semmi nem utalt arra, hogy az intézkedések fenntartása olyan kedvezőtlen hatást gyakorolna a felhasználókra és/vagy az importőrökre, amelyet ne ellensúlyozna az intézkedés pozitív hozadéka. |
| --- | --- |

(139)

Ebből adódóan semmi nem utalt arra, hogy az intézkedések fenntartása olyan kedvezőtlen hatást gyakorolna a felhasználókra és/vagy az importőrökre, amelyet ne ellensúlyozna az intézkedés pozitív hozadéka.

6.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (140) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(140)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét.

7.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (141) | A dömping folytatódásának valószínűségével, a kár megismétlődésének valószínűségével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírokra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(141)

A dömping folytatódásának valószínűségével, a kár megismétlődésének valószínűségével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírokra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (142) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. Az érdekelt felek időt kaptak arra is, hogy a tájékoztatást követően észrevételeket fogalmazzanak meg, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A beadványokat és észrevételeket a Bizottság megfelelő módon figyelembe vette. |
| --- | --- |

(142)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. Az érdekelt felek időt kaptak arra is, hogy a tájékoztatást követően észrevételeket fogalmazzanak meg, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. A beadványokat és észrevételeket a Bizottság megfelelő módon figyelembe vette.

| (143) | Tekintettel az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) 109. cikkére, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(143)

Tekintettel az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) 109. cikkére, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

33

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (144) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(144)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Korai Köztársaságból származó, jelenleg az ex 4809 90 00, ex 4811 90 00, ex 4816 90 00 és ex 4823 90 85 KN-kód alá tartozik (TARIC-kód: 4809900010, 4811900010, 4816900010, 4823908520) alá tartozó, következőképpen meghatározott egyes könnyű hőpapírok behozatalára: legfeljebb 65 g/m2 tömegű, legalább 20 cm szélességű, (a papírral együtt) legalább 50 kg tömegű és legalább 40 cm átmérőjű tekercsben („óriástekercs”) kiszerelve, egyik vagy mindkét oldalán alapréteggel bevonva is, egyik vagy mindkét oldalán hőérzékeny anyaggal bevonva, fedőréteggel is.

(2)   Az (1) bekezdésben megnevezett termékre alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel nettó tonnánként 103,16 EUR összegű mértékvám.

(3)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/763 végrehajtási rendelete (2017. május 2.) a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 114., 2017.5.3., 3. o.).

2

(3)  ECLI:EU:T:2020:139.

3

(4)  ECLI:EU:C:2022:370.

4

(5)  A Bizottság (EU) 2023/593 végrehajtási rendelete (2023. március 16.) a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak a Hansol-csoport tekintetében történő újbóli kivetéséről és a maradékvám módosításáról (HL L 79., 2023.3.17., 54. o.).

5

(6)  
  HL C 314., 2021.8.6., 9. o.

6

(7)  Értesítés a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 180., 2022.5.3., 4. o.).

7

(8)  A kérelem 10.3. szakasza, 26–28. oldal.

8

(9)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2596

9

(10)  Lásd például: a Törvényszék (második tanács) 2015. március 17-i ítélete, RFA International, LP kontra Európai Bizottság, T-466/12, 68. pont.

10

(11)  Részletekért lásd: a Bizottság (EU) 2016/2005 végrehajtási rendelete (2016. november 16.) a Koreai Köztársaságból származó egyes könnyű hőpapírok behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 310., 2016.11.17., 1. o.), (40) preambulumbekezdés.

11

(12)  A kérelem, 99–101. pont (23–24. oldal).

12

(13)  Laves Chemie Consulting: Thermal Paper 2019-2024 World Market Study, a kérelem (t22.002094) 6. melléklete.

13

(14)  Laves Chemie Consulting: Thermal Paper 2019-2024 World Market Study, a kérelem 6. melléklete, 19. oldal.

14

(15)  A kérdőívekre adott válaszok nyilvános változata a t22.003621. (Koehler), t22.003615. (Jujo), valamint t22.003616. (Mitsubishi) sz. ügyekben.

15

(16)  Ennek kivonatát lásd többek között a kérelem 24. oldalán.

16

(17)  A Hansol Paper 2022 első három negyedévét ismertető pénzügyi beszámolója elérhető a következő internetcímen: https://dart.fss.or.kr/dsaf001/main.do?rcpNo=20221111000618 (koreai nyelven).

17

(18)  
  2022. május 10-én (t22.002756) a Hansol Paper magát „a könnyű hőpapír fő kóreai exportáló gyártójának” nevezte.

18

(19)  A vállalat weboldala: http://www.donghwaind.co.kr

19

(20)  Lásd a (16) és (17) preambulumbekezdést.

20

(21)  Lásd a Hansol Paper 2022. évi fenntartahósági jelentését a következő címen: https://www.hansolpaper.co.kr/m/eng/management/data. A jelentés 10. oldalán a következő szerepel: „ A Janghang Mill ... olyan rugalmas létesítménnyel rendelkezik, amely a piaci feltételeknek megfelelően átállítható különleges papír, például magas minőségű nyomtatópapír, hőpapír és címkepapír előállítására .... A Shintanjin Mill... nyomtatópapír és hőpapír előállítására alkalmas rugalmas létesítménnyel rendelkezik...”.

21

(22)  Laves Chemie Consulting: Thermal Paper 2019-2024 World Market Study, a kérelem 6. melléklete, a 22. oldalon található „Balance of Supply and Demand in Metric Tonnes” [A kereslet és a kínálat mérlege metrikus tonnában] elnevezésű táblázat megállapította, hogy Koreában a hőpapír-felhasználás 2019-ben 60 000 tonnát tett ki. A t22.003621. (Koehler), t22.003615. (Jujo), valamint t22.003616. (Mitsubishi) sz. ügyekben a kérdőívekre adott válaszok nyilvános változatában a könnyű hőpapírok éves felhasználását Koreában 37 200 tonnára becsülték.

22

(23)  A Hansol Paper kérdőívre adott válaszai (t22.003569), C.2. jelű táblázat (értékesítési mennyiségek).

23

(24)  Uo.

24

(25)  A kérelem 6. melléklete, 21. oldal („Korea a megtermelt áruk 78 %-át Észak-, Közép- és Dél-Amerikába, valamint más ázsiai országokba exportálja. ...”).

25

(26)  A Hansol Paper kitöltött kérdőíve (t22.003569), a „R768 Tables K-L-M (HAI) - OPEN.pdf” nevű fájl K.3. jelű táblázatai, amelyek alapján a felülvizsgálati időszakban a felülvizsgálat tárgyát képező termék Hansol America által bonyolított forgalma 13 %-kal csökkent, míg annak értékesítési volumene 2 %-kal nőtt. Meg kell jegyezni, hogy az Egyesült Államok Népszámlálási Hivatalának (U.S. Census Bureau) adatai szerint a koreai hőpapír ára a 2018. évi tonnánkénti 2 223 USD-ról 2020-ra tonnánkénti 1 645 USD-re esett vissza (lásd az „Import statistics” [Importstatisztikák] című részt az USA Nemzetközi Kereskedelmi Hivatalának (International Trade Administration) alábbi weboldalán: https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea).

26

(27)  Lásd az Egyesült Államok Nemzetközi Kereskedelmi Hivatalának hivatalos weboldalát: https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea

27

(28)  A kérelem 6. melléklete, „Consumption by Grade and Geographic Area 2020” (2020. évi felhasználás minőségi osztály és földrajzi terület szerinti bontásban), „Consumption by Geographic Area in Metric Tonnes 2022–2024” (Felhasználás [tonna] a 2022 és 2024 közötti időszakban földrajzi bontásban), valamint „Consumption by Grade and Geographic Area 2024” (2024. évi felhasználás minőségi osztály és földrajzi terület szerinti bontásban) című táblázatok.

28

(29)  A Hansol Paper kitöltött kérdőíve (t22.003569), az „R768 Tables K-L-M (HEB) - OPEN.pdf” nevű fájl K.3. jelű táblázatai.

29

(30)  A kérelem 6. melléklete, 21. oldal („Korea a megtermelt áruk 78 %-át túlnyomórészt Észak-, Közép- és Dél-Amerikába, valamint más ázsiai országokba exportálja. (...) A Közép- és Dél-Amerikába irányuló export jelentős. A (Közép- és Dél-Amerikába irányuló) import, amely elsősorban Európából, Észak-Amerikából, Kínából és Koreából érkezik, a fogyasztás 50 %-át teszi ki. Ebben az összefüggésben a világ többi országához Ázsia (Kínát, Japánt és Koreát kivéve), Afrika és Ausztrálázsia tartozik. (A világ többi országai szerinti) export jelentéktelen, habár ezek az országok fogyasztásuk 80 %-át importálják, elsősorban Koreából, Kínából és Európából...”).

30

Közép- és Dél-Amerikába irányuló

A világ többi országai szerinti

(31)  Az Egyesült Államok Népszámlálási Hivatalának adatai szerint a Koreából származó hőpapírok behozatala 54 337 tonna volt 2020-ban (lásd az „Import statistics” [Importstatisztikák] című részt az USA Nemzetközi Kereskedelmi Hivatalának alábbi weboldalán: https://www.trade.gov/faq/final-determinations-antidumping-duty-investigations-thermal-paper-germany-japan-south-korea).

31

(32)  Forrás: a kérelmező által kitöltött kérdőívben, valamint a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött, egyedi kérdőíveiben feltüntetett adatok.

32

(33)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

33

---

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/98 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/98

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1331 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. június 29.)

az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetéséről szóló (EU) 2019/159 végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel a behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikkére,

tekintettel az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 16. cikkére,

mivel:

1.   HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK

HÁTTÉR-INFORMÁCIÓK

| (1) | Az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) az Unió védintézkedést alkalmaz egyes acéltermékek behozatalára. Az intézkedés formája vámkontingens, amelynek keretében a behozatal a múltbeli kereskedelmi forgalmon alapuló kontingensen belül vámmentes. A vámmentes kontingens az Unió területére irányuló behozatalra alkalmazandó. Az alkalmazandó kontingensen felüli behozatalra 25 %-os védővám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/159 bizottsági végrehajtási rendelettel (3) az Unió védintézkedést alkalmaz egyes acéltermékek behozatalára. Az intézkedés formája vámkontingens, amelynek keretében a behozatal a múltbeli kereskedelmi forgalmon alapuló kontingensen belül vámmentes. A vámmentes kontingens az Unió területére irányuló behozatalra alkalmazandó. Az alkalmazandó kontingensen felüli behozatalra 25 %-os védővám alkalmazandó.

3

| (2) | Az (EU) 2023/1321 rendelet (4) módosította az uniós vámkontingensek és egyéb behozatali kontingensek alkalmazásáról szóló (EU) 2020/2170 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5). |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2023/1321 rendelet (4) módosította az uniós vámkontingensek és egyéb behozatali kontingensek alkalmazásáról szóló (EU) 2020/2170 európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5).

4

5

| (3) | E módosítás eredményeként az (EU) 2020/2170 rendelet 1. mellékletében felsorolt, védintézkedések hatálya alá tartozó, az Egyesült Királyságból származó és Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből közvetlen szállítással behozott, 7. (ötvözetlen és más ötvözött kvartólemezek (6)) és17. (szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy ötvözetlen acélból (7)) acél-termékkategóriák jogosultak a vonatkozó uniós vámkontingensek szerinti elbánásra, amennyiben ezeket az árukat Észak-Írország területén bocsátják szabad forgalomba. |
| --- | --- |

(3)

E módosítás eredményeként az (EU) 2020/2170 rendelet 1. mellékletében felsorolt, védintézkedések hatálya alá tartozó, az Egyesült Királyságból származó és Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből közvetlen szállítással behozott, 7. (ötvözetlen és más ötvözött kvartólemezek (6)) és17. (szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy ötvözetlen acélból (7)) acél-termékkategóriák jogosultak a vonatkozó uniós vámkontingensek szerinti elbánásra, amennyiben ezeket az árukat Észak-Írország területén bocsátják szabad forgalomba.

6

7

2.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (4) | 2023. március 30-án a Bizottság közleményt tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amelyben kifejtette, hogy az (EU) 2020/2170 rendelet módosítását követően a Bizottságnak módosítania kell az uniós védintézkedési rendeletet új vámkontingens létrehozásával, amely az Egyesült Királyságból származó és közvetlenül az Egyesült Királyság más részeiből feladott, az (EU) 2023/1321 rendelet mellékletében szereplő termékkategóriák Észak-Írországba történő továbbítására korlátozódik. Így az Egyesült Királyságból származó és közvetlenül az Egyesült Királyság más részeiből feladott, ezen termékkategóriákba tartozó termékek továbbítása esetén a belépés Észak-Írországba a kiosztott kontingens kimerüléséig vámmentes. E kontingensen kívül 25 %-os védővámot kell alkalmazni. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek az értesítés tartalmával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(4)

2023. március 30-án a Bizottság közleményt tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amelyben kifejtette, hogy az (EU) 2020/2170 rendelet módosítását követően a Bizottságnak módosítania kell az uniós védintézkedési rendeletet új vámkontingens létrehozásával, amely az Egyesült Királyságból származó és közvetlenül az Egyesült Királyság más részeiből feladott, az (EU) 2023/1321 rendelet mellékletében szereplő termékkategóriák Észak-Írországba történő továbbítására korlátozódik. Így az Egyesült Királyságból származó és közvetlenül az Egyesült Királyság más részeiből feladott, ezen termékkategóriákba tartozó termékek továbbítása esetén a belépés Észak-Írországba a kiosztott kontingens kimerüléséig vámmentes. E kontingensen kívül 25 %-os védővámot kell alkalmazni. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek az értesítés tartalmával kapcsolatban.

| (5) | Az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba irányuló, szóban forgó közvetlen árutovábbítás gazdasági életképességét az (EU) 2023/1321 rendeletben előírtaknak megfelelően biztosító megfelelő vámkontingens-volumen kiszámításához a Bizottság – tekintettel Észak-Írország sajátos körülményeire – elemezte a rendelkezésre álló statisztikákat (8), hogy kiszámítsa az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba irányuló árutovábbítás volumenét. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba irányuló, szóban forgó közvetlen árutovábbítás gazdasági életképességét az (EU) 2023/1321 rendeletben előírtaknak megfelelően biztosító megfelelő vámkontingens-volumen kiszámításához a Bizottság – tekintettel Észak-Írország sajátos körülményeire – elemezte a rendelkezésre álló statisztikákat (8), hogy kiszámítsa az Egyesült Királyság más részeiből Észak-Írországba irányuló árutovábbítás volumenét.

8

| (6) | Az e rendelettel létrehozott vámkontingensek kizárólag az Egyesült Királyságból származó, az (EU) 2023/1321 rendelet mellékletében felsorolt áruk vonatkozásában használhatók fel, amelyeket Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiről közvetlen szállítással hoznak be, és amelyeket Észak-Írország területén szabad forgalomba bocsátanak. Ezért ezek az új vámkontingensek nem érintik a harmadik országok vonatkozásában az Unió területére történő behozatal esetén kiosztott vámkontingenseket vagy e vámkontingensek volumenét. |
| --- | --- |

(6)

Az e rendelettel létrehozott vámkontingensek kizárólag az Egyesült Királyságból származó, az (EU) 2023/1321 rendelet mellékletében felsorolt áruk vonatkozásában használhatók fel, amelyeket Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiről közvetlen szállítással hoznak be, és amelyeket Észak-Írország területén szabad forgalomba bocsátanak. Ezért ezek az új vámkontingensek nem érintik a harmadik országok vonatkozásában az Unió területére történő behozatal esetén kiosztott vámkontingenseket vagy e vámkontingensek volumenét.

Az érdekelt felek észrevételei

Az érdekelt felek észrevételei

| (7) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés lehetővé tette az érdekelt felek számára, hogy meghatározott határidőn belül észrevételeket nyújtsanak be. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel az érdekelt felektől. |
| --- | --- |

(7)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés lehetővé tette az érdekelt felek számára, hogy meghatározott határidőn belül észrevételeket nyújtsanak be. A Bizottsághoz nem érkezett észrevétel az érdekelt felektől.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2015/478 rendelet 3. cikkének (3) bekezdése és az (EU) 2015/755 rendelet 22. cikkének (3) bekezdése alapján létrehozott Védintézkedési Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2015/478 rendelet 3. cikkének (3) bekezdése és az (EU) 2015/755 rendelet 22. cikkének (3) bekezdése alapján létrehozott Védintézkedési Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2019/159 rendelet IV. melléklet IV.1. pontjában (A vámkontingensek mennyisége) szereplő táblázat egyes részei a következőképpen módosul:

| Termékszám | Termékkategória | KN-kódok | Felosztás országonként (ha alkalmazandó) | 5. év | 6. év | A kiegészítő vám vámtétele | Rendelésszám |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022.7.1.–2022.9.30. | 2022.10.1.–2022.12.31. | 2023.1.1.–2023.3.31. | 2023.4.1.–2023.6.30. | 2023.7.1.–2023.9.30. | 2023.10.1.–2023.12.31. | 2024.1.1.–2024.3.31. | 2024.4.1.–2024.6.30. |
| A vámkontingens mennyisége (nettó tonna) | A vámkontingens mennyisége (nettó tonna) |
| „7 | Ötvözetlen és más ötvözött kvartólemez | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00 | Ukrajna | 270 017,57 | 270 017,57 | 264 147,62 | 267 082,59 | 280 051,01 | 280 051,01 | 277 006,97 | 277 006,97 | 25  % | 09,8836 |
| Más országok | 554 571,27 | 554 571,27 | 542 515,37 | 548 543,32 | 575 178,29 | 575 178,29 | 568 926,35 | 568 926,35 | 25  % | (9) |
| Egyesült Királyság (Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből) | – | – | – | – | 5 231,58 | 5 231,58 | 5 174,72 | 5 174,72 | 25  % | 09,8498” |
| „17 | Szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy ötvözetlen acélból | 7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90 | Ukrajna | 30 113,25 | 30 113,25 | 29 458,61 | 29 785,93 | 31 232,21 | 31 232,21 | 30 892,73 | 30 892,73 | 25  % | 09,8891 |
| Más országok | 64 947,85 | 64 947,85 | 63 535,94 | 64 241,90 | 67 361,21 | 67 361,21 | 66 629,03 | 66 629,03 | 25  % | (18) |
| Egyesült Királyság (Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből) | – | – | – | – | 14 061,23 | 14 061,23 | 13 908,39 | 13 908,39 | 25  % | 09,8499” |

Termékszám

Termékkategória

KN-kódok

Felosztás országonként (ha alkalmazandó)

5. év

6. év

A kiegészítő vám vámtétele

Rendelésszám

2022.7.1.–2022.9.30.

2022.10.1.–2022.12.31.

2023.1.1.–2023.3.31.

2023.4.1.–2023.6.30.

2023.7.1.–2023.9.30.

2023.10.1.–2023.12.31.

2024.1.1.–2024.3.31.

2024.4.1.–2024.6.30.

A vámkontingens mennyisége (nettó tonna)

A vámkontingens mennyisége (nettó tonna)

„7

Ötvözetlen és más ötvözött kvartólemez

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 , 7225 99 00

Ukrajna

270 017,57

270 017,57

264 147,62

267 082,59

280 051,01

280 051,01

277 006,97

277 006,97

25  %

09,8836

Más országok

554 571,27

554 571,27

542 515,37

548 543,32

575 178,29

575 178,29

568 926,35

568 926,35

25  %

(9)

Egyesült Királyság (Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből)

–

–

–

–

5 231,58

5 231,58

5 174,72

5 174,72

25  %

09,8498”

„17

Szögvas, idomvas és szelvény vasból vagy ötvözetlen acélból

7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

Ukrajna

30 113,25

30 113,25

29 458,61

29 785,93

31 232,21

31 232,21

30 892,73

30 892,73

25  %

09,8891

Más országok

64 947,85

64 947,85

63 535,94

64 241,90

67 361,21

67 361,21

66 629,03

66 629,03

25  %

(18)

Egyesült Királyság (Észak-Írországba az Egyesült Királyság más részeiből)

–

–

–

–

14 061,23

14 061,23

13 908,39

13 908,39

25  %

09,8499”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában

való kihirdetését követő napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2023. július 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/478 rendelete (2015. március 11.) a behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 83., 2015.3.27., 16. o.)(a továbbiakban: az uniós védintézkedésekről szóló rendelet).

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2019/159 végrehajtási rendelete (2019. január 31.) az egyes acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges védintézkedések bevezetéséről (HL L 31., 2019.2.1., 27. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/1321 rendelete (2023. június 14.) az (EU) 2020/2170 rendeletnek az Észak-Írországba átvitt egyes acéltermékekre vonatkozó uniós vámkontingensek és egyéb behozatali kontingensek alkalmazása tekintetében történő módosításáról (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2170 rendelete (2020. december 16.) az uniós vámkontingensek és egyéb behozatali kontingensek alkalmazásáról (HL L 432., 2020.12.21., 1. o.).

5

(6)  KN-kódok (csak tájékoztatásul): 7208 51 20, 7208 51 91, 7208 51 98, 7208 52 91, 7208 90 20, 7208 90 80, 7210 90 30, 7225 40 12, 7225 40 40, 7225 40 60, 7225 99 00.

6

(7)  KN-kódok (csak tájékoztatásul): 7216 31 10, 7216 31 90, 7216 32 11, 7216 32 19, 7216 32 91, 7216 32 99, 7216 33 10, 7216 33 90.

7

(8)  A 2015. november 24-i, az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.) 55. és 56. cikke alapján létrehozott elektronikus rendszerből rendelkezésre álló adatok.

8

---

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/102

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1332 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. június 29.)

a Trichoderma reesei CBS 114044 által termelt endo-1,4-béta-xilanázt tartalmazó készítmény brojlercsirkék, tojójércék, brojlerpulykák, tenyészpulykák és elválasztott malacok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésének megújításáról (az engedély jogosultja: Roal Oy), valamint a 902/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának vagy megújításának feltételeiről és eljárásairól. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának vagy megújításának feltételeiről és eljárásairól.

| (2) | A 902/2009/EK bizottsági rendelet (2) 10 évre engedélyezte a Trichoderma reesei CBS 114044 által termelt endo-1,4-béta-xilanázt tartalmazó enzimkészítményt elválasztott malacok, brojlercsirkék, tojójércék, brojlerpulykák és tenyészpulykák takarmány-adalékanyagaként. |
| --- | --- |

(2)

A 902/2009/EK bizottsági rendelet (2) 10 évre engedélyezte a Trichoderma reesei CBS 114044 által termelt endo-1,4-béta-xilanázt tartalmazó enzimkészítményt elválasztott malacok, brojlercsirkék, tojójércék, brojlerpulykák és tenyészpulykák takarmány-adalékanyagaként.

| (3) | Az 1831/2003/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Trichoderma reesei CBS 114044 által termelt endo-1,4-béta-xilanázt tartalmazó készítmény brojlercsirkék, tojójércék, brojlerpulykák, tenyészpulykák és elválasztott malacok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésének az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „emészthetőséget fokozó anyagok” funkcionális csoportba való felvételére vonatkozóan. A készítmény szilárd és folyékony halmazállapotú készítményekben elérhető. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(3)

Az 1831/2003/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a Trichoderma reesei CBS 114044 által termelt endo-1,4-béta-xilanázt tartalmazó készítmény brojlercsirkék, tojójércék, brojlerpulykák, tenyészpulykák és elválasztott malacok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésének az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „emészthetőséget fokozó anyagok” funkcionális csoportba való felvételére vonatkozóan. A készítmény szilárd és folyékony halmazállapotú készítményekben elérhető. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2019. október 4-i (3) és 2021. január 27-i (4) véleményében megállapította, hogy a készítmény továbbra is biztonságos a brojlercsirkék, a tojójércék, a brojlerpulykák, a tenyészpulykák, az elválasztott malacok, a fogyasztók és a környezet számára. A Hatóság megállapította, hogy a készítmény nem bőrirritáló, és a vizsgált folyékony forma nem szemirritáló és nem bőrszenzibilizáló. Azt is megállapította, hogy az adalékanyagot minden formában bőr- és légzőszervi szenzibilizálónak kell tekinteni. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra alkalmazott analitikai módszerről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2019. október 4-i (3) és 2021. január 27-i (4) véleményében megállapította, hogy a készítmény továbbra is biztonságos a brojlercsirkék, a tojójércék, a brojlerpulykák, a tenyészpulykák, az elválasztott malacok, a fogyasztók és a környezet számára. A Hatóság megállapította, hogy a készítmény nem bőrirritáló, és a vizsgált folyékony forma nem szemirritáló és nem bőrszenzibilizáló. Azt is megállapította, hogy az adalékanyagot minden formában bőr- és légzőszervi szenzibilizálónak kell tekinteni. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra alkalmazott analitikai módszerről szóló jelentést.

| (5) | A készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyag használatára vonatkozó engedélyt az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint meg kell újítani. A Bizottság úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(5)

A készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyag használatára vonatkozó engedélyt az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint meg kell újítani. A Bizottság úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében.

| (6) | A készítmény takarmány-adalékanyagként való engedélyezésének megújítása következtében a 902/2009/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(6)

A készítmény takarmány-adalékanyagként való engedélyezésének megújítása következtében a 902/2009/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (7) | mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja a készítmény engedélyezési feltételeire vonatkozó módosítások azonnali alkalmazását, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedély megújításából adódó új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(7)

mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja a készítmény engedélyezési feltételeire vonatkozó módosítások azonnali alkalmazását, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedély megújításából adódó új követelmények teljesítésére.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az engedély megújítása

A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „emészthetőséget fokozó anyagok” funkcionális csoportba tartozó készítményre megadott engedély az említett mellékletben meghatározott feltételek mellett megújításra kerül.

2. cikk

Átmeneti intézkedések

(1)   A Trichoderma reesei CBS 114044 által termelt endo-1,4-béta-xilanázt tartalmazó készítmény és az azt tartalmazó előkeverékek, amelyeket 2024. január 20. előtt állítottak elő és címkéztek a 2023. július 20. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók.

(2)   Az (1) bekezdésben említett készítményt tartalmazó azon takarmány-alapanyagok és takarmánykeverékek, amelyeket 2024. július 20. előtt állítottak elő és címkéztek a 2023. július 20. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók, amennyiben azokat élelmiszer-termelő állatok takarmányozására szánják.

3. cikk

A 902/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezése

A 902/2009/EK rendelet hatályát veszti.

4. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Bizottság 902/2009/EK rendelete (2009. szeptember 28.) a Trichoderma reesei (CBS 114044) által termelt endo-1,4-béta-xilanázt tartalmazó enzimkészítmény elválasztott malacok, brojlercsirkék, tojótyúkok, brojlerpulykák és tenyészpulykák takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (engedély tulajdonosa: Roal Oy) (HL L 256., 2009.9.29., 23. o.).

2

Trichoderma reesei

(3)  EFSA Journal 2019;17(11):5880.

3

(4)  EFSA Journal 2021;19(3):6458.

4

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitási egység/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyagok. |
| 4a8i | Roal Oy | Endo-1,4-béta-xilanáz (EC 3.2.1.8) | Az adalékanyag összetétele

  A Trichoderma reesei CBS 114044 által termelt endo-1,4-béta-xilanázt tartalmazó készítmény, amelynek minimális aktivitása:
  szilárd formában: 160 000 BXU (1)/g;
  folyékony formában: 160 000 BXU/g.

  A hatóanyag jellemzése

  A Trichoderma reesei CBS 114044 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz (EC 3.2.1.8).

  Analitikai módszer
   (2)

  Az adalékanyagban és az előkeverékben található hatóanyag jellemzése: a redukálócukor-tartalom meghatározása endo-1,4-béta-xilanázra dinitroszalicilsav reagens és a keletkező redukáló cukor kolorimetriás reakciójával 5,3 pH mellett és 50 °C-on.
  A takarmánykeverékben található hatóanyag jellemzése: kolorimetriás módszer azazurinnal keresztkötött búza-arabinoxilán szubsztrátból enzim hatására felszabaduló vízoldható festék mérésére. | Brojlercsirkék és tojójércék | – | 8 000 BXU | – | 1. | Az adalékanyag és az előkeverékek használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást. |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

Aktivitási egység/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyagok.

4a8i

Roal Oy

Endo-1,4-béta-xilanáz (EC 3.2.1.8)

Az adalékanyag összetétele

A Trichoderma reesei CBS 114044 által termelt endo-1,4-béta-xilanázt tartalmazó készítmény, amelynek minimális aktivitása:

szilárd formában: 160 000 BXU (1)/g;

folyékony formában: 160 000 BXU/g.

A hatóanyag jellemzése

A Trichoderma reesei CBS 114044 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz (EC 3.2.1.8).

Analitikai módszer
   (2)

Az adalékanyagban és az előkeverékben található hatóanyag jellemzése: a redukálócukor-tartalom meghatározása endo-1,4-béta-xilanázra dinitroszalicilsav reagens és a keletkező redukáló cukor kolorimetriás reakciójával 5,3 pH mellett és 50 °C-on.

A takarmánykeverékben található hatóanyag jellemzése: kolorimetriás módszer azazurinnal keresztkötött búza-arabinoxilán szubsztrátból enzim hatására felszabaduló vízoldható festék mérésére.

Brojlercsirkék és tojójércék

–

8 000 BXU

–

1.

Az adalékanyag és az előkeverékek használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást.

| 2. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal és intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel – többek között a szilárd forma esetében védőmaszkkal, bőrvédő eszközökkel és szemvédővel, a folyékony forma esetében pedig védőmaszkkal – kell használni. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal és intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel – többek között a szilárd forma esetében védőmaszkkal, bőrvédő eszközökkel és szemvédővel, a folyékony forma esetében pedig védőmaszkkal – kell használni.

2033. július 20.

Brojlerpulykák és tenyészpulykák

16 000 BXU

(Elválasztott) malacok

24 000 BXU

---

(1)  Egy BXU az az enzimmennyiség, amely másodpercenként 1 mikromol redukálócukrot (xilózekvivalenst) szabadít fel nyírfa-xilánból 5,3 pH mellett és 50 °C-on.

(2)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/106 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/106

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1333 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. június 29.)

az Aspergillus fijiensis CBS 589.94 által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanázt tartalmazó készítmény brojlercsirkék és elválasztott malacok takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (az engedély jogosultja: a DSM Nutritional Products Sp. z o.o. által képviselt DSM Nutritional Products Ltd), az 1811/2005/EK rendelet módosításáról és az 1259/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az említett rendelet 10. cikkének (2) bekezdése előírja a 70/524/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újraértékelését. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az említett rendelet 10. cikkének (2) bekezdése előírja a 70/524/EGK tanácsi irányelv (2) alapján engedélyezett adalékanyagok újraértékelését.

| (2) | Az Aspergillus fijiensis CBS 589.94 (korábban taxonómiailag Aspergillus aculeatus néven azonosított) által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanázt tartalmazó készítményt a 70/524/EGK irányelvnek megfelelően az 1259/2004/EK bizottsági rendelet (3) határozatlan időre engedélyezte brojlercsirkék takarmány-adalékanyagaként, az 1811/2005/EK bizottsági rendelet (4) pedig határozatlan időre engedélyezte (elválasztott) malacok takarmány-adalékanyagaként. Az említett készítmény ezt követően – az 1831/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően – mint meglévő termék bekerült a takarmány-adalékanyagok nyilvántartásába. |
| --- | --- |

(2)

Az Aspergillus fijiensis CBS 589.94 (korábban taxonómiailag Aspergillus aculeatus néven azonosított) által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanázt tartalmazó készítményt a 70/524/EGK irányelvnek megfelelően az 1259/2004/EK bizottsági rendelet (3) határozatlan időre engedélyezte brojlercsirkék takarmány-adalékanyagaként, az 1811/2005/EK bizottsági rendelet (4) pedig határozatlan időre engedélyezte (elválasztott) malacok takarmány-adalékanyagaként. Az említett készítmény ezt követően – az 1831/2003/EK rendelet 10. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően – mint meglévő termék bekerült a takarmány-adalékanyagok nyilvántartásába.

| (3) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be az Aspergillus fijiensis CBS 589.94 által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanázt tartalmazó készítménynek mint brojlercsirkék és elválasztott malacok takarmány-adalékanyagának az engedélyezése iránt. A kérelmező az adalékanyagnak az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „emészthetőséget fokozó anyagok” funkcionális csoportba való besorolását kérte. A kérelemhez csatolta az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(3)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (2) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be az Aspergillus fijiensis CBS 589.94 által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanázt tartalmazó készítménynek mint brojlercsirkék és elválasztott malacok takarmány-adalékanyagának az engedélyezése iránt. A kérelmező az adalékanyagnak az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „emészthetőséget fokozó anyagok” funkcionális csoportba való besorolását kérte. A kérelemhez csatolta az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2022. november 23-i véleményében (5) megállapította, hogy a készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állatok egészségre, sem a fogyasztók biztonságára, sem pedig a környezetre. A végleges formulációkra vonatkozó adatok hiányában a Hatóság nem tudta megállapítani, hogy az adalékanyag biztonságos-e az azt kezelők számára, nevezetesen, hogy az adalékanyag bőr- és szemirritáló hatású lehet-e, illetve hogy bőrszenzibilizáló lehet-e, azonban úgy ítélte meg, hogy az adalékanyag a hatóanyag fehérjeszerű jellege miatt légzőszervi szenzibilizáló. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az adalékanyag tenyésztéstechnikai adalékanyagként hatékony brojlercsirkék és elválasztott malacok esetében, az ajánlott minimum 10 FBG/kg takarmány mennyiségben. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagokra vonatkozó analitikai módszerekről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2022. november 23-i véleményében (5) megállapította, hogy a készítmény a javasolt felhasználási feltételek mellett nincs káros hatással sem az állatok egészségre, sem a fogyasztók biztonságára, sem pedig a környezetre. A végleges formulációkra vonatkozó adatok hiányában a Hatóság nem tudta megállapítani, hogy az adalékanyag biztonságos-e az azt kezelők számára, nevezetesen, hogy az adalékanyag bőr- és szemirritáló hatású lehet-e, illetve hogy bőrszenzibilizáló lehet-e, azonban úgy ítélte meg, hogy az adalékanyag a hatóanyag fehérjeszerű jellege miatt légzőszervi szenzibilizáló. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy az adalékanyag tenyésztéstechnikai adalékanyagként hatékony brojlercsirkék és elválasztott malacok esetében, az ajánlott minimum 10 FBG/kg takarmány mennyiségben. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagokra vonatkozó analitikai módszerekről szóló jelentést.

| (5) | Az adalékanyag értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyag használatát engedélyezni kell. A Bizottság úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Az adalékanyag értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyag használatát engedélyezni kell. A Bizottság úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében.

| (6) | Mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja az érintett készítmény engedélyezési feltételeire vonatkozó módosítások azonnali alkalmazását, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedélyezésből adódó új követelmények teljesítésére. |
| --- | --- |

(6)

Mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja az érintett készítmény engedélyezési feltételeire vonatkozó módosítások azonnali alkalmazását, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedélyezésből adódó új követelmények teljesítésére.

| (7) | Az Aspergillus fijiensis CBS 589.94 által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanázt tartalmazó készítmény takarmány-adalékanyagként való engedélyezésének következtében az 1811/2005/EK rendeletet módosítani kell, az 1259/2004/EK rendeletet pedig hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(7)

Az Aspergillus fijiensis CBS 589.94 által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanázt tartalmazó készítmény takarmány-adalékanyagként való engedélyezésének következtében az 1811/2005/EK rendeletet módosítani kell, az 1259/2004/EK rendeletet pedig hatályon kívül kell helyezni.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Engedélyezés

A mellékletben leírt, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” kategóriába és az „emészthetőséget fokozó anyagok” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmányadalékként való felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Az 1811/2005/EK rendelet módosítása

Az 1811/2005/EK rendelet 1. cikkét és I. mellékletét el kell hagyni.

3. cikk

Az 1259/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezése

Az 1259/2004/EK rendelet hatályát veszti.

4. cikk

Átmeneti intézkedések

(1)   A mellékletben meghatározott készítmény és az azt tartalmazó előkeverékek, amelyeket 2024. január 20. előtt állítottak elő és címkéztek a 2023. július 20. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók.

(2)   A mellékletben meghatározott készítményt tartalmazó azon takarmánykeverékek és takarmány-alapanyagok, amelyeket 2024. július 20. előtt állítottak elő és címkéztek a 2023. július 20. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Tanács 70/524/EGK irányelve (1970. november 23.) a takarmány-adalékanyagokról (HL L 270., 1970.12.14., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság 1259/2004/EK rendelete (2004. július 8.) egyes, takarmányokra vonatkozóan már engedélyezett adalékanyagok állandó engedélyezéséről (HL L 239., 2004.7.9., 8. o.).

3

(4)  A Bizottság 1811/2005/EK rendelete (2005. november 4.) a takarmányokban lévő egyes adalékanyagok ideiglenes és végleges engedélyezéséről és egy már engedélyezett takarmány-adalékanyag új alkalmazásának ideiglenes engedélyezéséről (HL L 291., 2005.11.5., 12. o.).

4

(5)  EFSA Journal 2023;21(1):7703.

5

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktivitási egység/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyag. |
| 4a1603 | DSM Nutritional Products Ltd., képviselője: DSM Nutritional Products Sp. z o.o. | Endo-1,3(4)-béta-glükanáz (EC 3.2.1.6) | Az adalékanyag összetétele



  Aspergillus fijiensis CBS 589.94 által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanázt (EC 3.2.1.6) tartalmazó készítmény, amelynek minimális aktivitása:
  Bevonattal ellátott formában: 50 FBG  (1)/g;
  Folyékony formában: 120 FBG/mL


  A hatóanyag jellemzése



  Aspergillus fijiensis CBS 589.94 által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanáz


  Analitikai módszer
    (2)

  A takarmány-adalékanyagban lévő 1,3(4)-béta-glükanáz aktivitásának számszerű meghatározására: béta-glükán 5,0 pH-érték mellett és 50 °C-on történő enzimatikus hidrolízisén alapuló kolorimetriás módszer a dinitro-szalicilsav (DNSA) által előállított színezett vegyület mérésére.
  Az előkeverékekben és a takarmánykeverékben lévő 1,3(4)-béta-glükanáz aktivitásának számszerű meghatározására: térhálósított azo-árpa-glükán 4,5 pH-nál és 50 °C-on történő enzimatikus hidrolízisén alapuló kolorimetriás módszer a vízoldható festékdarabok mérésére. | Brojlercsirkék
  Elválasztott malacok | – | 10 FBG | – | 1. | Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást. |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

Aktivitási egység/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyag.

4a1603

DSM Nutritional Products Ltd., képviselője: DSM Nutritional Products Sp. z o.o.

Endo-1,3(4)-béta-glükanáz (EC 3.2.1.6)

Az adalékanyag összetétele

Aspergillus fijiensis CBS 589.94 által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanázt (EC 3.2.1.6) tartalmazó készítmény, amelynek minimális aktivitása:

Bevonattal ellátott formában: 50 FBG  (1)/g;

Folyékony formában: 120 FBG/mL

A hatóanyag jellemzése

Aspergillus fijiensis CBS 589.94 által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanáz

Analitikai módszer
    (2)

A takarmány-adalékanyagban lévő 1,3(4)-béta-glükanáz aktivitásának számszerű meghatározására: béta-glükán 5,0 pH-érték mellett és 50 °C-on történő enzimatikus hidrolízisén alapuló kolorimetriás módszer a dinitro-szalicilsav (DNSA) által előállított színezett vegyület mérésére.

Az előkeverékekben és a takarmánykeverékben lévő 1,3(4)-béta-glükanáz aktivitásának számszerű meghatározására: térhálósított azo-árpa-glükán 4,5 pH-nál és 50 °C-on történő enzimatikus hidrolízisén alapuló kolorimetriás módszer a vízoldható festékdarabok mérésére.

Brojlercsirkék

Elválasztott malacok

–

10 FBG

–

1.

Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási feltételeket és a hőkezeléssel szembeni stabilitást.

| 2. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal és intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni légzésvédő, szemvédő és bőrvédő eszközökkel kell használni. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal és intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni légzésvédő, szemvédő és bőrvédő eszközökkel kell használni.

2033. július 20.

---

(1)  Egy glükanázegység (FBG) az az enzimmennyiség, amely normál körülmények között (5,0 pH-érték mellet és 30 °C-on) percenként 1 μmol glükóznak megfelelő mértékben glükózt vagy más redukáló szénhidrátot szabadít fel.

(2)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_hu.

---

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/111 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/111

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1334 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. június 29.)

a metionin-hidroxi-analóg rézkelátja valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésének megújításáról és a 349/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának vagy megújításának feltételeiről és eljárásairól. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik az adalékanyagok takarmányokban történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az engedélyek megadásának vagy megújításának feltételeiről és eljárásairól.

| (2) | A metionin-hidroxi-analóg rézkelátjának valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő felhasználását a 349/2010/EU bizottsági rendelet (2) 10 évre engedélyezte. |
| --- | --- |

(2)

A metionin-hidroxi-analóg rézkelátjának valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő felhasználását a 349/2010/EU bizottsági rendelet (2) 10 évre engedélyezte.

| (3) | Az 1831/2003/EK rendelet 14 cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a metionin-hidroxi-analóg rézkelátja valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésének megújítása iránt, az adalékanyagnak a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „nyomelemek vegyületei” funkcionális csoportba való sorolását kérelmezve. A kérelem részét képezte egy, a jelenlegi engedély feltételeinek módosítására irányuló javaslat, amely az ásványi olaj adalékanyagból történő eltávolítására vonatkozott, aminek révén az adalékanyag ezentúl nem készítménynek, hanem anyagnak tekintendő. A javaslat ezenfelül az adalékanyag minimális réztartalmának kismértékű módosítását is tartalmazta. A kérelemhez csatolták az említett rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(3)

Az 1831/2003/EK rendelet 14 cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a metionin-hidroxi-analóg rézkelátja valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésének megújítása iránt, az adalékanyagnak a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „nyomelemek vegyületei” funkcionális csoportba való sorolását kérelmezve. A kérelem részét képezte egy, a jelenlegi engedély feltételeinek módosítására irányuló javaslat, amely az ásványi olaj adalékanyagból történő eltávolítására vonatkozott, aminek révén az adalékanyag ezentúl nem készítménynek, hanem anyagnak tekintendő. A javaslat ezenfelül az adalékanyag minimális réztartalmának kismértékű módosítását is tartalmazta. A kérelemhez csatolták az említett rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2021. május 5-i véleményében (3) megállapította, hogy a kérelmező bizonyítékokkal szolgált arra vonatkozóan, hogy az új összetételű adalékanyag a jelenleg engedélyezett felhasználási feltételek mellett továbbra is biztonságos valamennyi állatfaj esetében, valamint a fogyasztók és a környezet szempontjából. Megállapította továbbá, hogy az adalékanyag bőr- és szemirritálónak, valamint bőrszenzibilizálónak minősül, míg a légzőszervi szenzibilizáció kockázata alacsonynak tekinthető. A Hatóság megállapította, hogy az eredeti engedély feltételeinek javasolt módosítása nincs hatással az adalékanyag hatékonyságára. Végezetül úgy vélte, hogy a forgalomba hozatalt követően különleges nyomonkövetési követelményekre nincs szükség. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2021. május 5-i véleményében (3) megállapította, hogy a kérelmező bizonyítékokkal szolgált arra vonatkozóan, hogy az új összetételű adalékanyag a jelenleg engedélyezett felhasználási feltételek mellett továbbra is biztonságos valamennyi állatfaj esetében, valamint a fogyasztók és a környezet szempontjából. Megállapította továbbá, hogy az adalékanyag bőr- és szemirritálónak, valamint bőrszenzibilizálónak minősül, míg a légzőszervi szenzibilizáció kockázata alacsonynak tekinthető. A Hatóság megállapította, hogy az eredeti engedély feltételeinek javasolt módosítása nincs hatással az adalékanyag hatékonyságára. Végezetül úgy vélte, hogy a forgalomba hozatalt követően különleges nyomonkövetési követelményekre nincs szükség.

| (5) | Az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium a 378/2005/EK bizottsági rendelet (4) 5. cikke (4) bekezdésének c) pontjával összhangban úgy ítélte meg, hogy az előző értékelésben levont következtetések és ajánlások a jelenlegi kérelemre is érvényesek és alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(5)

Az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium a 378/2005/EK bizottsági rendelet (4) 5. cikke (4) bekezdésének c) pontjával összhangban úgy ítélte meg, hogy az előző értékelésben levont következtetések és ajánlások a jelenlegi kérelemre is érvényesek és alkalmazhatók.

| (6) | A metionin-hidroxi-analóg rézkelátjának értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyagra megadott engedélyt meg kell újítani. Ezenfelül a Bizottság úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(6)

A metionin-hidroxi-analóg rézkelátjának értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó adalékanyagra megadott engedélyt meg kell újítani. Ezenfelül a Bizottság úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében.

| (7) | A metionin-hidroxi-analóg rézkelátja takarmány-adalékanyagként való engedélyezésének megújítása következtében a 349/2010/EU rendeletet hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(7)

A metionin-hidroxi-analóg rézkelátja takarmány-adalékanyagként való engedélyezésének megújítása következtében a 349/2010/EU rendeletet hatályon kívül kell helyezni.

| (8) | mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja a metionin-hidroxi-analóg rézkelátjának engedélyezési feltételeire vonatkozó módosítások azonnali alkalmazását, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedély megújításából eredő új követelmények teljesítésére az ezentúl anyagnak minősülő adalékanyag összetételét és az adalékanyag azonosító számának ebből következő módosítását illetően. |
| --- | --- |

(8)

mivel semmilyen biztonsági ok nem indokolja a metionin-hidroxi-analóg rézkelátjának engedélyezési feltételeire vonatkozó módosítások azonnali alkalmazását, helyénvaló átmeneti időszakot biztosítani az érdekelt felek számára, hogy felkészülhessenek az engedély megújításából eredő új követelmények teljesítésére az ezentúl anyagnak minősülő adalékanyag összetételét és az adalékanyag azonosító számának ebből következő módosítását illetően.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az engedély megújítása

A mellékletben meghatározott, a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „nyomelemek vegyületei” funkcionális csoportba tartozó anyagra megadott engedély a mellékletben meghatározott feltételek mellett megújításra kerül.

2. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 349/2010/EU rendelet hatályát veszti.

3. cikk

Átmeneti intézkedések

(1)   A mellékletben meghatározott adalékanyag és az azt tartalmazó előkeverékek, amelyeket 2024. január 20. előtt állítottak elő és címkéztek a 2023. július 20. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók.

(2)   A mellékletben meghatározott adalékanyagot tartalmazó azon takarmánykeverékek és takarmány-alapanyagok, amelyeket 2024. július 20. előtt állítottak elő és címkéztek a 2023. július 20. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók, amennyiben azokat élelmiszer-termelő állatok takarmányozására szánják.

(3)   A mellékletben meghatározott adalékanyagot tartalmazó azon takarmánykeverékek és takarmány-alapanyagok, amelyeket 2025. július 20. előtt állítottak elő és címkéztek a 2023. július 20. előtt alkalmazandó szabályoknak megfelelően, a meglévő készletek kimerüléséig továbbra is forgalomba hozhatók és felhasználhatók, amennyiben azokat nem élelmiszer-termelő állatok takarmányozására szánják.

4. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Bizottság 349/2010/EU rendelete (2010. április 23.) a metionin-hidroxi-analóg rézkelátjának valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (HL L 104., 2010.4.24., 31. o.).

2

(3)  EFSA Journal 2021;19(5):6618.

3

(4)  A Bizottság 378/2005/EK rendelete (2005. március 4.) a közösségi referencialaboratóriumnak a takarmány-adalékanyagok engedélyezési kérelmeivel kapcsolatos kötelezettségei és feladatai tekintetében az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályairól (HL L 59., 2005.3.5., 8. o.).

4

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az elem (Cu) tartalma (mg/kg) a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: nyomelemek vegyületei |
| 3b410i | Metionin-hidroxi-analóg rézkelátja | Az adalékanyag összetétele

  A metionin-hidroxi-analóg rézkelátja, amely legalább 16 % rezet és 78 % (2-hidroxi-4-metiltio)-butánsavat tartalmaz
  Maximális nikkeltartalom: 20 ppm.
  Szilárd formában | Valamennyi állatfaj | – | – | Szarvasmarha:






  — | szarvasmarha a kérődzés megindulása előtt: 15 (összesen), |

Az adalékanyag azonosító száma

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

Az elem (Cu) tartalma (mg/kg) a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: nyomelemek vegyületei

3b410i

Metionin-hidroxi-analóg rézkelátja

Az adalékanyag összetétele

A metionin-hidroxi-analóg rézkelátja, amely legalább 16 % rezet és 78 % (2-hidroxi-4-metiltio)-butánsavat tartalmaz

Maximális nikkeltartalom: 20 ppm.

Szilárd formában

Valamennyi állatfaj

–

–

Szarvasmarha:

—

szarvasmarha a kérődzés megindulása előtt: 15 (összesen),

| — | egyéb szarvasmarhafélék: 30 (összesen). |
| --- | --- |

—

egyéb szarvasmarhafélék: 30 (összesen).

Juhok: 15 (összesen).

Kecskefélék: 35 (összesen).

Malacok:

| — | szopós- és elválasztott malacok legfeljebb 4 héttel az elválasztás utánig: 150 (összesen), |
| --- | --- |

—

szopós- és elválasztott malacok legfeljebb 4 héttel az elválasztás utánig: 150 (összesen),

| — | az elválasztást követő 5. héttől az elválasztás utáni 8. hét végéig: 100 (összesen). |
| --- | --- |

—

az elválasztást követő 5. héttől az elválasztás utáni 8. hét végéig: 100 (összesen).

Rákfélék: 50 (összesen).

Egyéb állatok: 25 (összesen).

| 1. | Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő bele a takarmányba. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő bele a takarmányba.

| 2. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal és intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőmaszkkal, szemvédővel és bőrvédő eszközökkel kell használni. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal és intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőmaszkkal, szemvédővel és bőrvédő eszközökkel kell használni.

| 3. | A címkézésen az alábbi szöveget kell feltüntetni:






  — | Juhoknak adandó takarmány esetében, amennyiben a réztartalom a takarmányban meghaladja a 10 mg/kg-ot: „E takarmány réztartalma egyes juhfajták esetében mérgezést okozhat.” |
| --- | --- | --- |

3.

A címkézésen az alábbi szöveget kell feltüntetni:

—

Juhoknak adandó takarmány esetében, amennyiben a réztartalom a takarmányban meghaladja a 10 mg/kg-ot: „E takarmány réztartalma egyes juhfajták esetében mérgezést okozhat.”

| — | Szarvasmarhának a kérődzés megindulása után adandó takarmány esetében, amennyiben a takarmány réztartalma nem éri el a 20 mg/kg-ot: „E takarmány réztartalma rézhiányt okozhat azon szarvasmarhák esetében, amelyek magas molibdén- vagy kéntartalmú füvet legelnek.” |
| --- | --- |

—

Szarvasmarhának a kérődzés megindulása után adandó takarmány esetében, amennyiben a takarmány réztartalma nem éri el a 20 mg/kg-ot: „E takarmány réztartalma rézhiányt okozhat azon szarvasmarhák esetében, amelyek magas molibdén- vagy kéntartalmú füvet legelnek.”

2033. július 20.

A hatóanyagok jellemzése

Kémiai képlet: réz-bisz(-2-hidroxi-4-metiltio)-butanoát:

Cu(CH3S(CH2)2-CH(OH)-COO)2

CAS-szám: 292140-30-8

Analitikai módszerek

   (1)

A takarmány-adalékanyag metionin-hidroxi-analóg-tartalmának számszerű meghatározására: oxidációs-redukciós reakciót követő titrimetria, potenciometrikus titrálás.

A takarmány-adalékanyag teljes réztartalmának mennyiségi meghatározására:

| — | induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria, ICP-AES (EN 15510 vagy EN 15621) vagy |
| --- | --- |

—

induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria, ICP-AES (EN 15510 vagy EN 15621) vagy

| — | atomabszorpciós spektrometria, AAS (ISO 6869). |
| --- | --- |

—

atomabszorpciós spektrometria, AAS (ISO 6869).

Az előkeverékek teljes réztartalmának mennyiségi meghatározása:

| — | induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria, ICP-AES (EN 15510 vagy EN 15621) vagy |
| --- | --- |

—

induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria, ICP-AES (EN 15510 vagy EN 15621) vagy

| — | atomabszorpciós spektrometria, AAS (ISO 6869) vagy |
| --- | --- |

—

atomabszorpciós spektrometria, AAS (ISO 6869) vagy

| — | induktív csatolású plazma tömegspektrometria, ICP-MS (EN 17053). |
| --- | --- |

—

induktív csatolású plazma tömegspektrometria, ICP-MS (EN 17053).

A takarmánykeverék teljes réztartalmának mennyiségi meghatározására:

| — | induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria, ICP-AES (EN 15510 vagy EN 15621) vagy |
| --- | --- |

—

induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria, ICP-AES (EN 15510 vagy EN 15621) vagy

| — | atomabszorpciós spektrometria, AAS (a 152/2009/EK bizottsági rendelet – IV. melléklet, C. pont – vagy ISO 6869) vagy |
| --- | --- |

—

atomabszorpciós spektrometria, AAS (a 152/2009/EK bizottsági rendelet – IV. melléklet, C. pont – vagy ISO 6869) vagy

| — | induktív csatolású plazma tömegspektrometria, ICP-MS (EN 17053). |
| --- | --- |

—

induktív csatolású plazma tömegspektrometria, ICP-MS (EN 17053).

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

HATÁROZATOK

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/116 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/116

---

A TANÁCS (EU) 2023/1335 HATÁROZATA

(2023. június 27.)

az Európai Ügyészség európai ügyészeinek kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, 2017. október 12-i (EU) 2017/1939 tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 16. cikkére,

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozására vonatkozó megerősített együttműködés bevezetéséről szóló, (EU) 2017/1939 rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület működési szabályzatáról szóló, 2018. július 13-i (EU) 2018/1696 tanácsi végrehajtási határozatra (2),

tekintettel az (EU) 2017/1939 rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében előírt, kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület tagjainak kinevezéséről szóló, 2023. január 17-i (EU) 2023/133 tanácsi határozatra (3),

tekintettel a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület indokolással ellátott véleményeire és a jelöltek általa felállított rangsorára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/1939 rendelet létrehozta az Európai Ügyészséget. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/1939 rendelet létrehozta az Európai Ügyészséget.

| (2) | Az európai ügyészek feladata, hogy az (EU) 2017/1939 rendelet 12. cikkével összhangban felügyeljék a nyomozásokat és a vádhatósági eljárásokat. |
| --- | --- |

(2)

Az európai ügyészek feladata, hogy az (EU) 2017/1939 rendelet 12. cikkével összhangban felügyeljék a nyomozásokat és a vádhatósági eljárásokat.

| (3) | Az (EU) 2020/1117 tanácsi végrehajtási határozattal (4) hároméves, nem megújítható időtartamra kinevezett nyolc európai ügyész megbízatása 2023. július 28-án lejár. Az Európai Főügyészből és részt vevő tagállamonként egy-egy európai ügyészből álló ügyészi kollégium működése folyamatosságának biztosítása érdekében a Tanácsnak 2023. július 29-étől kezdődő hatállyal ki kell neveznie nyolc európai ügyészt a megüresedő pozíciókra. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2020/1117 tanácsi végrehajtási határozattal (4) hároméves, nem megújítható időtartamra kinevezett nyolc európai ügyész megbízatása 2023. július 28-án lejár. Az Európai Főügyészből és részt vevő tagállamonként egy-egy európai ügyészből álló ügyészi kollégium működése folyamatosságának biztosítása érdekében a Tanácsnak 2023. július 29-étől kezdődő hatállyal ki kell neveznie nyolc európai ügyészt a megüresedő pozíciókra.

| (4) | Az (EU) 2018/1696 végrehajtási határozat meghatározza az (EU) 2017/1939 rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület működési szabályzatát (a továbbiakban: a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület működési szabályzata). |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2018/1696 végrehajtási határozat meghatározza az (EU) 2017/1939 rendelet 14. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület működési szabályzatát (a továbbiakban: a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület működési szabályzata).

| (5) | Az (EU) 2017/1939 rendelet 16. cikke (1) bekezdésének megfelelően minden részt vevő tagállamnak három személyt kell jelölnie az európai ügyész tisztségére az adott tagállam ügyészi vagy bírói karának azon aktív tagjai közül, akik rendelkeznek a magasabb szintű ügyészi vagy bírói tisztségbe történő kinevezéshez – a saját tagállamukban – szükséges képesítéssel, és akik a nemzeti jogrendszereket, a pénzügyi nyomozásokat és a büntetőügyekben folytatott nemzetközi igazságügyi együttműködést illetően releváns gyakorlati tapasztalatra tettek szert. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2017/1939 rendelet 16. cikke (1) bekezdésének megfelelően minden részt vevő tagállamnak három személyt kell jelölnie az európai ügyész tisztségére az adott tagállam ügyészi vagy bírói karának azon aktív tagjai közül, akik rendelkeznek a magasabb szintű ügyészi vagy bírói tisztségbe történő kinevezéshez – a saját tagállamukban – szükséges képesítéssel, és akik a nemzeti jogrendszereket, a pénzügyi nyomozásokat és a büntetőügyekben folytatott nemzetközi igazságügyi együttműködést illetően releváns gyakorlati tapasztalatra tettek szert.

| (6) | Görögország, Olaszország, Ciprus, Litvánia és Ausztria megnevezte jelöltjeit a 2023. július 29-étől megüresedő pozíciókra. |
| --- | --- |

(6)

Görögország, Olaszország, Ciprus, Litvánia és Ausztria megnevezte jelöltjeit a 2023. július 29-étől megüresedő pozíciókra.

| (7) | A kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület minden, az említett tagállamok által megnevezett és az (EU) 2017/1939 rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket teljesítő jelöltre vonatkozóan elkészítette és a Tanácsnak benyújtotta az indokolással ellátott véleményét és e jelöltek rangsorát, amelyeket a Tanács 2023. május 2-án kapott kézhez. |
| --- | --- |

(7)

A kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület minden, az említett tagállamok által megnevezett és az (EU) 2017/1939 rendelet 16. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeket teljesítő jelöltre vonatkozóan elkészítette és a Tanácsnak benyújtotta az indokolással ellátott véleményét és e jelöltek rangsorát, amelyeket a Tanács 2023. május 2-án kapott kézhez.

| (8) | A kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület működési szabályzatának VII. szabálya 2. pontja negyedik bekezdésének megfelelően a jelölteket a képesítésük és a tapasztalatuk szerint rangsorolta. A rangsorolás a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület preferenciájának sorrendjét tükrözi, és annak követése nem kötelező a Tanács számára. |
| --- | --- |

(8)

A kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület működési szabályzatának VII. szabálya 2. pontja negyedik bekezdésének megfelelően a jelölteket a képesítésük és a tapasztalatuk szerint rangsorolta. A rangsorolás a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület preferenciájának sorrendjét tükrözi, és annak követése nem kötelező a Tanács számára.

| (9) | Az (EU) 2017/1939 rendelet 16. cikkének (2) bekezdésével összhangban a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület indokolással ellátott véleményeinek kézhezvételét követően a Tanácsnak ki kell választania és ki kell neveznie a jelöltek egyikét az adott részt vevő tagállam európai ügyészévé. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2017/1939 rendelet 16. cikkének (2) bekezdésével összhangban a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület indokolással ellátott véleményeinek kézhezvételét követően a Tanácsnak ki kell választania és ki kell neveznie a jelöltek egyikét az adott részt vevő tagállam európai ügyészévé.

| (10) | Az (EU) 2017/1939 rendelet 16. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Tanácsnak az európai ügyészeket egyszerű többséggel kell kiválasztania és kineveznie hatéves, nem megújítható időtartamra. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2017/1939 rendelet 16. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Tanácsnak az európai ügyészeket egyszerű többséggel kell kiválasztania és kineveznie hatéves, nem megújítható időtartamra.

| (11) | A Tanács értékelte az egyes jelöltek érdemeit, figyelembe véve a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület által benyújtott, indokolással ellátott véleményt is. |
| --- | --- |

(11)

A Tanács értékelte az egyes jelöltek érdemeit, figyelembe véve a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület által benyújtott, indokolással ellátott véleményt is.

| (12) | Tekintettel a Ciprus által megnevezett jelöltek vonatkozásában benyújtott, indokolással ellátott véleményre, a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület által előterjesztett indokok kellően alátámasztják, hogy az említett tagállam – az ott fennálló kivételes körülményeket figyelembe véve – minden szükséges erőfeszítés megtétele ellenére sem tud észszerű határidőn belül további alkalmas jelöltet találni. A kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület működési szabályzata VII.2. szabályának harmadik bekezdésében meghatározott feltételek ezért teljesülnek. A fenti kivételes körülmények fényében a Tanács úgy véli, hogy a Ciprus által jelölt személyek vonatkozásában benyújtott indokolással ellátott vélemény kellő számú alkalmas jelöltet biztosított a Tanács számára, és mivel az Európai Ügyészség európai ügyészei kinevezésének további késedelme súlyosan hátrányos következményekkel járna az európai uniós jog hatékonyságára nézve, az említettek alapján folytatja le eljárását. |
| --- | --- |

(12)

Tekintettel a Ciprus által megnevezett jelöltek vonatkozásában benyújtott, indokolással ellátott véleményre, a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület által előterjesztett indokok kellően alátámasztják, hogy az említett tagállam – az ott fennálló kivételes körülményeket figyelembe véve – minden szükséges erőfeszítés megtétele ellenére sem tud észszerű határidőn belül további alkalmas jelöltet találni. A kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület működési szabályzata VII.2. szabályának harmadik bekezdésében meghatározott feltételek ezért teljesülnek. A fenti kivételes körülmények fényében a Tanács úgy véli, hogy a Ciprus által jelölt személyek vonatkozásában benyújtott indokolással ellátott vélemény kellő számú alkalmas jelöltet biztosított a Tanács számára, és mivel az Európai Ügyészség európai ügyészei kinevezésének további késedelme súlyosan hátrányos következményekkel járna az európai uniós jog hatékonyságára nézve, az említettek alapján folytatja le eljárását.

| (13) | A jelöltek érdemeire vonatkozó értékelés alapján a Tanács a Görögország, Ciprus, Litvánia és Ausztria által jelölt személyeket illetően a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület által megállapított, nem kötelező jellegű preferenciasorrendet követte. |
| --- | --- |

(13)

A jelöltek érdemeire vonatkozó értékelés alapján a Tanács a Görögország, Ciprus, Litvánia és Ausztria által jelölt személyeket illetően a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület által megállapított, nem kötelező jellegű preferenciasorrendet követte.

| (14) | Az Olaszország által jelölt személyeket illetően a Tanács – az említett jelöltek érdemeinek a Tanács érintett előkészítő szerveiben elvégzett értékelése alapján, amely a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület által benyújtott, indokolással ellátott véleményen kívül kiegészítő információkat és Olaszország által benyújtott dokumentumokat is figyelembe vett – nem követte a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület által megállapított, nem kötelező jellegű preferenciasorrendet, |
| --- | --- |

(14)

Az Olaszország által jelölt személyeket illetően a Tanács – az említett jelöltek érdemeinek a Tanács érintett előkészítő szerveiben elvégzett értékelése alapján, amely a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület által benyújtott, indokolással ellátott véleményen kívül kiegészítő információkat és Olaszország által benyújtott dokumentumokat is figyelembe vett – nem követte a kiválasztással foglalkozó tanácsadó testület által megállapított, nem kötelező jellegű preferenciasorrendet,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a következő személyeket nevezi ki az Európai Ügyészség európai ügyészeivé a 2023. július 29-től kezdődő hatéves, nem megújítható időtartamra:

| | Nikolaos PASCHALIS (5), |
| --- | --- |

Nikolaos PASCHALIS (5),

| | Andrea VENEGONI (6), |
| --- | --- |

Andrea VENEGONI (6),

| | Anne PANTAZI LAMPROU (7), |
| --- | --- |

Anne PANTAZI LAMPROU (7),

| | Gedgaudas NORKŪNAS (8), |
| --- | --- |

Gedgaudas NORKŪNAS (8),

| | Ursula SCHMUDERMAYER (9). |
| --- | --- |

Ursula SCHMUDERMAYER (9).

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2023. június 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. ROSWALL

---

(1)  
  HL L 283., 2017.10.31., 1. o.

1

(2)  
  HL L 282., 2018.11.12., 8. o.

2

(3)  
  HL L 17., 2023.1.19., 90. o.

3

(4)  A Tanács (EU) 2020/1117 végrehajtási határozata (2020. július 27.) Európai Ügyészség európai ügyészeinek kinevezéséről (HL L 244., 2020.7.29., 18. o.).

4

(5)  Görögország jelöltje.

5

(6)  Olaszország jelöltje.

6

(7)  Ciprus jelöltje.

7

(8)  Litvánia jelöltje.

8

(9)  Ausztria jelöltje.

9

---

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/119 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/119

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1336 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2023. június 16.)

a harmadik referencia-időszakra meghatározott egyes teljesítménycélok tekintetében Belgium és Luxemburg által az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban meghozandó korrekciós intézkedésekről

(az értesítés a C(2023) 3852. számú dokumentummal történt)

(Csak a holland és a francia nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról szóló, 2004. március 10-i 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (keretrendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdése c) pontjának harmadik bekezdésére,

tekintettel az egységes európai égboltra vonatkozó teljesítmény- és díjszámítási rendszer létrehozásáról szóló, 2019. február 11-i (EU) 2019/317 bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 15. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

ÁLTALÁNOS MEGFONTOLÁSOK

ÁLTALÁNOS MEGFONTOLÁSOK

| (1) | Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 10. cikke szerint a tagállamoknak nemzeti szinten vagy a funkcionális légtérblokkok szintjén kötelező teljesítménycélokat kell meghatározniuk a léginavigációs szolgálatok és hálózati funkciók teljesítményrendszerének mindegyik referencia-időszakára. E teljesítménycéloknak összhangban kell állniuk a Bizottság által az adott referencia-időszakra vonatkozóan elfogadott uniós szintű teljesítménycélokkal. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 10. cikke szerint a tagállamoknak nemzeti szinten vagy a funkcionális légtérblokkok szintjén kötelező teljesítménycélokat kell meghatározniuk a léginavigációs szolgálatok és hálózati funkciók teljesítményrendszerének mindegyik referencia-időszakára. E teljesítménycéloknak összhangban kell állniuk a Bizottság által az adott referencia-időszakra vonatkozóan elfogadott uniós szintű teljesítménycélokkal.

| (2) | A Covid19-világjárványnak a léginavigációs szolgálatok ellátására gyakorolt hatására reagálva az (EU) 2020/1627 bizottsági végrehajtási rendelet (3) az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelettől való rendkívüli eltérésre vonatkozó intézkedéseket határozott meg a harmadik referencia-időszakra. Ezek alapján az (EU) 2021/891 bizottsági végrehajtási határozat (4) felülvizsgált uniós szintű teljesítménycélokat határozott meg a harmadik referencia-időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A Covid19-világjárványnak a léginavigációs szolgálatok ellátására gyakorolt hatására reagálva az (EU) 2020/1627 bizottsági végrehajtási rendelet (3) az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelettől való rendkívüli eltérésre vonatkozó intézkedéseket határozott meg a harmadik referencia-időszakra. Ezek alapján az (EU) 2021/891 bizottsági végrehajtási határozat (4) felülvizsgált uniós szintű teljesítménycélokat határozott meg a harmadik referencia-időszakra.

3

4

| (3) | Belgium, Németország, Franciaország, Luxemburg és Hollandia a központi európai funkcionális légtérblokk (a továbbiakban: FABEC) szintjén közösen elfogadta a harmadik referencia-időszakra vonatkozó teljesítményterv-tervezetet (a továbbiakban: teljesítményterv-tervezet), amelyet 2021 októberében nyújtottak be a Bizottságnak. Értékelést követően a Bizottság az (EU) 2022/728 végrehajtási határozatban (5) megállapította, hogy a Belgium–Luxemburg útvonali díjszámítási körzetre (a továbbiakban: Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet) vonatkozó, az említett teljesítményterv-tervezetben foglalt költséghatékonysági teljesítménycélok nincsenek összhangban az uniós szintű teljesítménycélokkal, és ajánlásokat fogalmazott meg e helyi teljesítménycélok felülvizsgálatára vonatkozóan. Svájc szintén a FABEC tagja, és részt vett a FABEC teljesítményterv-tervezetének kidolgozásában. Az EU és Svájc közötti légiközlekedési megállapodás szerinti teljesítmény- és díjszámítási rendszer hatálya alá tartozó harmadik országként Svájc a 2022. április 13-i (EU) 2022/780 bizottsági végrehajtási határozat (6) útján külön értesítést kapott arról, hogy Belgiumnak és Luxemburgnak a FABEC teljesítményterv-tervezetében foglalt helyi költséghatékonysági teljesítménycéljai nincsenek összhangban. |
| --- | --- |

(3)

Belgium, Németország, Franciaország, Luxemburg és Hollandia a központi európai funkcionális légtérblokk (a továbbiakban: FABEC) szintjén közösen elfogadta a harmadik referencia-időszakra vonatkozó teljesítményterv-tervezetet (a továbbiakban: teljesítményterv-tervezet), amelyet 2021 októberében nyújtottak be a Bizottságnak. Értékelést követően a Bizottság az (EU) 2022/728 végrehajtási határozatban (5) megállapította, hogy a Belgium–Luxemburg útvonali díjszámítási körzetre (a továbbiakban: Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet) vonatkozó, az említett teljesítményterv-tervezetben foglalt költséghatékonysági teljesítménycélok nincsenek összhangban az uniós szintű teljesítménycélokkal, és ajánlásokat fogalmazott meg e helyi teljesítménycélok felülvizsgálatára vonatkozóan. Svájc szintén a FABEC tagja, és részt vett a FABEC teljesítményterv-tervezetének kidolgozásában. Az EU és Svájc közötti légiközlekedési megállapodás szerinti teljesítmény- és díjszámítási rendszer hatálya alá tartozó harmadik országként Svájc a 2022. április 13-i (EU) 2022/780 bizottsági végrehajtási határozat (6) útján külön értesítést kapott arról, hogy Belgiumnak és Luxemburgnak a FABEC teljesítményterv-tervezetében foglalt helyi költséghatékonysági teljesítménycéljai nincsenek összhangban.

5

6

| (4) | Belgium, Németország, Franciaország, Luxemburg és Hollandia 2022. július 13-án benyújtotta a Bizottságnak a harmadik referencia-időszakra vonatkozó, felülvizsgált FABEC-teljesítményterv-tervezet (a továbbiakban: felülvizsgált teljesítményterv-tervezet). |
| --- | --- |

(4)

Belgium, Németország, Franciaország, Luxemburg és Hollandia 2022. július 13-án benyújtotta a Bizottságnak a harmadik referencia-időszakra vonatkozó, felülvizsgált FABEC-teljesítményterv-tervezet (a továbbiakban: felülvizsgált teljesítményterv-tervezet).

| (5) | A Bizottság 2022. október 24-én az (EU) 2022/2255 határozatával (7) megindította az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében említett részletes vizsgálatot (a továbbiakban: részletes vizsgálat) a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzetre javasolt – a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben foglalt – felülvizsgált költséghatékonysági teljesítménycélok tekintetében. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság 2022. október 24-én az (EU) 2022/2255 határozatával (7) megindította az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében említett részletes vizsgálatot (a továbbiakban: részletes vizsgálat) a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzetre javasolt – a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben foglalt – felülvizsgált költséghatékonysági teljesítménycélok tekintetében.

7

| (6) | Franciaország, Németország és Hollandia 2022. október 28-án, 2022. november 3-án és 2022. november 4-én arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy elállnak a FABEC szintjén közösen kidolgozott, felülvizsgált teljesítményterv-tervezettől. Ezzel egyidejűleg e tagállamok önálló, felülvizsgált nemzeti teljesítményterv-tervezeteket nyújtottak be a Bizottságnak a harmadik referencia-időszakra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(6)

Franciaország, Németország és Hollandia 2022. október 28-án, 2022. november 3-án és 2022. november 4-én arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy elállnak a FABEC szintjén közösen kidolgozott, felülvizsgált teljesítményterv-tervezettől. Ezzel egyidejűleg e tagállamok önálló, felülvizsgált nemzeti teljesítményterv-tervezeteket nyújtottak be a Bizottságnak a harmadik referencia-időszakra vonatkozóan.

| (7) | Egy újabb értékelést követően a Bizottság megállapította, hogy a vonatkozó felülvizsgált nemzeti teljesítménycélok összhangban vannak az uniós szintű teljesítménycélokkal, és erről Franciaországot az (EU) 2023/176 bizottsági határozattal (8), Németországot az (EU) 2023/177 bizottsági határozattal (9), Hollandiát pedig az (EU) 2023/179 (10) bizottsági határozattal értesítette. Svájc arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy eláll a felülvizsgált teljesítményterv-tervezettől, és ezzel egyidejűleg 2022. november 4-én felülvizsgált nemzeti teljesítményterv-tervezetet nyújtott be. A Bizottság megállapította, hogy a Svájc felülvizsgált nemzeti teljesítményterv-tervezetében foglalt teljesítménycélok összhangban vannak az uniós szintű teljesítménycélokkal, és erről a 2022. december 14-i (EU) 2022/178 bizottsági határozattal értesítette Svájcot. |
| --- | --- |

(7)

Egy újabb értékelést követően a Bizottság megállapította, hogy a vonatkozó felülvizsgált nemzeti teljesítménycélok összhangban vannak az uniós szintű teljesítménycélokkal, és erről Franciaországot az (EU) 2023/176 bizottsági határozattal (8), Németországot az (EU) 2023/177 bizottsági határozattal (9), Hollandiát pedig az (EU) 2023/179 (10) bizottsági határozattal értesítette. Svájc arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy eláll a felülvizsgált teljesítményterv-tervezettől, és ezzel egyidejűleg 2022. november 4-én felülvizsgált nemzeti teljesítményterv-tervezetet nyújtott be. A Bizottság megállapította, hogy a Svájc felülvizsgált nemzeti teljesítményterv-tervezetében foglalt teljesítménycélok összhangban vannak az uniós szintű teljesítménycélokkal, és erről a 2022. december 14-i (EU) 2022/178 bizottsági határozattal értesítette Svájcot.

8

9

10

| (8) | Belgium és Luxemburg nem jelentett be önálló nemzeti teljesítménytervet. Ennek eredményeként a funkcionális légtérblokk szintjén korábban kidolgozott és a Bizottság (EU) 2022/2255 határozatával megindított részletes vizsgálat tárgyát képező, felülvizsgált teljesítményterv-tervezet szolgál továbbra is alapul Belgium és Luxemburg teljesítménycéljainak értékeléséhez. |
| --- | --- |

(8)

Belgium és Luxemburg nem jelentett be önálló nemzeti teljesítménytervet. Ennek eredményeként a funkcionális légtérblokk szintjén korábban kidolgozott és a Bizottság (EU) 2022/2255 határozatával megindított részletes vizsgálat tárgyát képező, felülvizsgált teljesítményterv-tervezet szolgál továbbra is alapul Belgium és Luxemburg teljesítménycéljainak értékeléséhez.

| (9) | Ezért ezt a határozatot Belgiumnak és Luxemburgnak kell címezni, mivel Franciaország, Németország és Hollandia elállt a FABEC által benyújtott felülvizsgált teljesítményterv-tervezettől, és önálló nemzeti teljesítménytervet nyújtott be. Megállapítást nyert, hogy ezek a tervek összhangban vannak az uniós szintű teljesítménycélokkal (lásd a (7) preambulumbekezdésben említett bizottsági határozatokat). |
| --- | --- |

(9)

Ezért ezt a határozatot Belgiumnak és Luxemburgnak kell címezni, mivel Franciaország, Németország és Hollandia elállt a FABEC által benyújtott felülvizsgált teljesítményterv-tervezettől, és önálló nemzeti teljesítménytervet nyújtott be. Megállapítást nyert, hogy ezek a tervek összhangban vannak az uniós szintű teljesítménycélokkal (lásd a (7) preambulumbekezdésben említett bizottsági határozatokat).

| (10) | A Bizottság szolgálatai 2022. október 27-én küldték el az első információkérést Belgiumnak a részletes vizsgálat tárgyát képező elemekkel kapcsolatban. A Bizottság szolgálatai a Belgiumhoz intézett, 2022. október 27-i levelüket azzal egyidejűleg – kizárólag tájékoztatási céllal – Luxemburgnak is megküldték. Ezen információkérésre válaszul a belga hatóságok 2022. november 6-án és 2022. november 9-én továbbították a Bizottság szolgálatainak a léginavigációs szolgáltatóktól kapott információkat. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság szolgálatai 2022. október 27-én küldték el az első információkérést Belgiumnak a részletes vizsgálat tárgyát képező elemekkel kapcsolatban. A Bizottság szolgálatai a Belgiumhoz intézett, 2022. október 27-i levelüket azzal egyidejűleg – kizárólag tájékoztatási céllal – Luxemburgnak is megküldték. Ezen információkérésre válaszul a belga hatóságok 2022. november 6-án és 2022. november 9-én továbbították a Bizottság szolgálatainak a léginavigációs szolgáltatóktól kapott információkat.

| (11) | A Bizottság szolgálatai 2022. november 9-én értekezletet tartottak a belga hatóságokkal. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság szolgálatai 2022. november 9-én értekezletet tartottak a belga hatóságokkal.

| (12) | A Bizottság szolgálatai 2022. november 11-én egy második információkérést küldtek Belgiumnak, és 2022. november 28-án további dokumentumokat kaptak a belga hatóságoktól. A Bizottság szolgálatai a Belgiumhoz intézett, 2022. november 11-i levelüket azzal egyidejűleg – kizárólag tájékoztatási céllal – Luxemburgnak is megküldték. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság szolgálatai 2022. november 11-én egy második információkérést küldtek Belgiumnak, és 2022. november 28-án további dokumentumokat kaptak a belga hatóságoktól. A Bizottság szolgálatai a Belgiumhoz intézett, 2022. november 11-i levelüket azzal egyidejűleg – kizárólag tájékoztatási céllal – Luxemburgnak is megküldték.

| (13) | A Bizottság szolgálatai 2022. november 29-én további tájékoztatást kértek Belgiumtól. A belga hatóságok 2022. december 8-án válaszoltak az információkérésre, emellett kiegészítették az adatokat és információkat is, amelyeket 2022. november 28-án nyújtottak be. A Bizottság szolgálatai a Belgiumhoz intézett, 2022. november 29-i levelüket azzal egyidejűleg – kizárólag tájékoztatási céllal – Luxemburgnak is megküldték. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság szolgálatai 2022. november 29-én további tájékoztatást kértek Belgiumtól. A belga hatóságok 2022. december 8-án válaszoltak az információkérésre, emellett kiegészítették az adatokat és információkat is, amelyeket 2022. november 28-án nyújtottak be. A Bizottság szolgálatai a Belgiumhoz intézett, 2022. november 29-i levelüket azzal egyidejűleg – kizárólag tájékoztatási céllal – Luxemburgnak is megküldték.

| (14) | A Bizottság szolgálatai 2022. december 8-án és 2022. december 15-én találkoztak a belga hatóságokkal. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság szolgálatai 2022. december 8-án és 2022. december 15-én találkoztak a belga hatóságokkal.

| (15) | A Bizottság szolgálatai 2022. december 20-án végleges információkérést küldtek Belgiumnak. A belga hatóságok e kérésre válaszul 2023. január 12-én további információkat nyújtottak be. A Bizottság szolgálatai a Belgiumhoz intézett, 2022. december 20-i levelüket azzal egyidejűleg – kizárólag tájékoztatási céllal – Luxemburgnak is megküldték. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság szolgálatai 2022. december 20-án végleges információkérést küldtek Belgiumnak. A belga hatóságok e kérésre válaszul 2023. január 12-én további információkat nyújtottak be. A Bizottság szolgálatai a Belgiumhoz intézett, 2022. december 20-i levelüket azzal egyidejűleg – kizárólag tájékoztatási céllal – Luxemburgnak is megküldték.

| (16) | A Bizottság szolgálatai 2023. február 3-án felkérték Luxemburgot, hogy nyújtsa be a Belgium által a – (10), (12), (13) és (15) preambulumbekezdésben említett információkérésekre válaszul benyújtott anyagokkal kapcsolatos, releváns kiegészítő észrevételeit vagy megjegyzéseit. A luxemburgi hatóságok nem nyújtottak be információt a Bizottság szolgálatainak kérésére. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság szolgálatai 2023. február 3-án felkérték Luxemburgot, hogy nyújtsa be a Belgium által a – (10), (12), (13) és (15) preambulumbekezdésben említett információkérésekre válaszul benyújtott anyagokkal kapcsolatos, releváns kiegészítő észrevételeit vagy megjegyzéseit. A luxemburgi hatóságok nem nyújtottak be információt a Bizottság szolgálatainak kérésére.

| (17) | A Bizottság szolgálatai 2023. március 2-án találkoztak Belgium és Luxemburg hatóságaival. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság szolgálatai 2023. március 2-án találkoztak Belgium és Luxemburg hatóságaival.

A FELÜLVIZSGÁLT TELJESÍTMÉNYCÉLOK ÉRTÉKELÉSE A RÉSZLETES VIZSGÁLAT SORÁN

A FELÜLVIZSGÁLT TELJESÍTMÉNYCÉLOK ÉRTÉKELÉSE A RÉSZLETES VIZSGÁLAT SORÁN

A részletes vizsgálat hatóköre

A részletes vizsgálat hatóköre

| (18) | Az 549/2004/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottságot a teljesítményrendszer végrehajtásában segítő teljesítmény-felülvizsgálati szerv jelentéseket nyújtott be a Bizottságnak a felülvizsgált teljesítményterv-tervezet értékeléséről és a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet tekintetében javasolt felülvizsgált költséghatékonysági teljesítménycélok részletes vizsgálatáról. |
| --- | --- |

(18)

Az 549/2004/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében a Bizottságot a teljesítményrendszer végrehajtásában segítő teljesítmény-felülvizsgálati szerv jelentéseket nyújtott be a Bizottságnak a felülvizsgált teljesítményterv-tervezet értékeléséről és a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet tekintetében javasolt felülvizsgált költséghatékonysági teljesítménycélok részletes vizsgálatáról.

| (19) | A Bizottság megjegyzi, hogy a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben a biztonság, a kapacitás és a környezetvédelem tekintetében kitűzött teljesítménycélok változatlanok maradtak. A Bizottság az (EU) 2022/758 végrehajtási határozatában és az (EU) 2022/2255 határozatában nem tett megállapításokat e teljesítménycélokkal kapcsolatban. Ezért e határozat nem tartalmaz további észrevételeket a biztonság, a kapacitás és a környezetvédelem tekintetében kitűzött teljesítménycélok értékelésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság megjegyzi, hogy a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben a biztonság, a kapacitás és a környezetvédelem tekintetében kitűzött teljesítménycélok változatlanok maradtak. A Bizottság az (EU) 2022/758 végrehajtási határozatában és az (EU) 2022/2255 határozatában nem tett megállapításokat e teljesítménycélokkal kapcsolatban. Ezért e határozat nem tartalmaz további észrevételeket a biztonság, a kapacitás és a környezetvédelem tekintetében kitűzött teljesítménycélok értékelésére vonatkozóan.

| (20) | A részletes vizsgálat lehetővé tette, hogy a Bizottság alaposabban elemezze a Belgium és Luxemburg által javasolt (az alábbi táblázatban bemutatott) költséghatékonysági teljesítménycélokat az uniós szintű teljesítménycélokkal való összhangjukat illetően az (EU) 2022/2255 határozatban megfogalmazott kétségekre tekintettel.












  Belgium–Luxemburg útvonali díjszámítási körzet | 2014. évi kiindulási érték | 2019. évi kiindulási érték | 2020–2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A megállapított egységköltség tekintetében kitűzött, felülvizsgált útvonali költséghatékonysági célok (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) | 81,78 EUR | 83,26 EUR | 189,52 EUR | 104,47 EUR | 94,18 EUR | 89,87 EUR |

(20)

A részletes vizsgálat lehetővé tette, hogy a Bizottság alaposabban elemezze a Belgium és Luxemburg által javasolt (az alábbi táblázatban bemutatott) költséghatékonysági teljesítménycélokat az uniós szintű teljesítménycélokkal való összhangjukat illetően az (EU) 2022/2255 határozatban megfogalmazott kétségekre tekintettel.

Belgium–Luxemburg útvonali díjszámítási körzet

Belgium–Luxemburg útvonali díjszámítási körzet

2014. évi kiindulási érték

2014. évi kiindulási érték

2019. évi kiindulási érték

2019. évi kiindulási érték

2020–2021

2020–2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

A megállapított egységköltség tekintetében kitűzött, felülvizsgált útvonali költséghatékonysági célok (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve)

A megállapított egységköltség tekintetében kitűzött, felülvizsgált útvonali költséghatékonysági célok

81,78 EUR

81,78 EUR

83,26 EUR

83,26 EUR

189,52 EUR

189,52 EUR

104,47 EUR

104,47 EUR

94,18 EUR

94,18 EUR

89,87 EUR

89,87 EUR

| (21) | A részletes vizsgálat az (EU) 2022/2255 határozat mellékletében meghatározott tényezőkre terjedt ki, és a Belgium légterével kapcsolatos szolgáltatásokra összpontosított. Ezen okból kifolyólag a Bizottság szolgálatai az információkéréseiket (lásd a (10)–(15) preambulumbekezdést) a belga hatóságokhoz intézték, míg Luxemburg illetékes nemzeti hatóságai csak tájékoztatási céllal kapták meg ezeket a kéréseket. |
| --- | --- |

(21)

A részletes vizsgálat az (EU) 2022/2255 határozat mellékletében meghatározott tényezőkre terjedt ki, és a Belgium légterével kapcsolatos szolgáltatásokra összpontosított. Ezen okból kifolyólag a Bizottság szolgálatai az információkéréseiket (lásd a (10)–(15) preambulumbekezdést) a belga hatóságokhoz intézték, míg Luxemburg illetékes nemzeti hatóságai csak tájékoztatási céllal kapták meg ezeket a kéréseket.

A felülvizsgált teljesítménycélok értékelése az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. a), b) és c) pontjában meghatározott értékelési kritériumok alapján

A felülvizsgált teljesítménycélok értékelése az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. a), b) és c) pontjában meghatározott értékelési kritériumok alapján

| (22) | A Bizottság az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. a), b) és c) pontjában meghatározott értékelési kritériumokkal összhangban értékelte a (18) preambulumbekezdésben ismertetett felülvizsgált költséghatékonysági teljesítménycélok és az uniós szintű teljesítménycélok összhangját, melynek során figyelembe vette az alábbi (26)–(67) preambulumbekezdésben ismertetett részletes vizsgálat megállapításait. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. a), b) és c) pontjában meghatározott értékelési kritériumokkal összhangban értékelte a (18) preambulumbekezdésben ismertetett felülvizsgált költséghatékonysági teljesítménycélok és az uniós szintű teljesítménycélok összhangját, melynek során figyelembe vette az alábbi (26)–(67) preambulumbekezdésben ismertetett részletes vizsgálat megállapításait.

| (23) | Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. a) és 1.4. b) pontjában meghatározott kritériumokat illetően a Bizottság megállapítja, hogy a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzetre vonatkozó költséghatékonysági teljesítménycélok elmaradnak egyrészt a harmadik referencia-időszak alatti uniós szintű megállapítottegységköltség-trendtől, másrészt együttesen a második és harmadik referencia-időszak alatti hosszú távú uniós szintű megállapítottegységköltség-trendtől. Belgium és Luxemburg harmadik referencia-időszakra vonatkozó, +1,9 %-os megállapítottegységköltség-trendje valójában nem felel meg az ugyanezen időszak alatti +1,0 %-os uniós szintű trendnek, míg a +1,1 %-os hosszú távú megállapítottegységköltség-trendjük jelentősen meghaladja a megfelelő uniós szintű trend szintjét, azaz a –1,3 %-ot. |
| --- | --- |

(23)

Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. a) és 1.4. b) pontjában meghatározott kritériumokat illetően a Bizottság megállapítja, hogy a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzetre vonatkozó költséghatékonysági teljesítménycélok elmaradnak egyrészt a harmadik referencia-időszak alatti uniós szintű megállapítottegységköltség-trendtől, másrészt együttesen a második és harmadik referencia-időszak alatti hosszú távú uniós szintű megállapítottegységköltség-trendtől. Belgium és Luxemburg harmadik referencia-időszakra vonatkozó, +1,9 %-os megállapítottegységköltség-trendje valójában nem felel meg az ugyanezen időszak alatti +1,0 %-os uniós szintű trendnek, míg a +1,1 %-os hosszú távú megállapítottegységköltség-trendjük jelentősen meghaladja a megfelelő uniós szintű trend szintjét, azaz a –1,3 %-ot.

| (24) | Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. c) pontjában meghatározott kritériumot illetően a Bizottság megállapította, hogy Belgiumnak és Luxemburgnak a megállapított egységköltségre vonatkozó, reálértéken, 2017. évi árakon kifejezett 83,26 EUR kiindulási értéke 13,2 %-kal magasabb, mint a releváns kontrollcsoport reálértéken, 2017. évi árakon kifejezett 73,53 EUR kiindulási átlagértéke. |
| --- | --- |

(24)

Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. c) pontjában meghatározott kritériumot illetően a Bizottság megállapította, hogy Belgiumnak és Luxemburgnak a megállapított egységköltségre vonatkozó, reálértéken, 2017. évi árakon kifejezett 83,26 EUR kiindulási értéke 13,2 %-kal magasabb, mint a releváns kontrollcsoport reálértéken, 2017. évi árakon kifejezett 73,53 EUR kiindulási átlagértéke.

| (25) | A részletes vizsgálat keretében a Bizottság a Belgium–Luxemburg költséghatékonysági teljesítménycélokra vonatkozó értékelését az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. a), b) és c) pontjában meghatározott értékelési kritériumok alapján még a következő tényezők elemzésével támasztotta alá:






  — | a díjszámítási körzet megállapított költségei léginavigációs szolgáltatónkénti bontásban, |
| --- | --- | --- |

(25)

A részletes vizsgálat keretében a Bizottság a Belgium–Luxemburg költséghatékonysági teljesítménycélokra vonatkozó értékelését az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. a), b) és c) pontjában meghatározott értékelési kritériumok alapján még a következő tényezők elemzésével támasztotta alá:

—

a díjszámítási körzet megállapított költségei léginavigációs szolgáltatónkénti bontásban,

| — | a léginavigációs szolgáltatások nyújtásának összetettsége a díjszámítási körzetben, |
| --- | --- |

—

a léginavigációs szolgáltatások nyújtásának összetettsége a díjszámítási körzetben,

| — | a szomszédos országokkal kötött, határokon átnyúló szolgáltatási megállapodások, valamint azok működési és pénzügyi hatása, valamint |
| --- | --- |

—

a szomszédos országokkal kötött, határokon átnyúló szolgáltatási megállapodások, valamint azok működési és pénzügyi hatása, valamint

| — | a költségek útvonali és közelkörzeti szolgáltatások közötti felosztása. |
| --- | --- |

—

a költségek útvonali és közelkörzeti szolgáltatások közötti felosztása.

A díjszámítási körzet megállapított költségeire vonatkozó megállapítások léginavigációs szolgáltatók szerinti bontásban

A díjszámítási körzet megállapított költségeire vonatkozó megállapítások léginavigációs szolgáltatók szerinti bontásban

| (26) | A Bizottság megállapítja, hogy a felülvizsgált teljesítményterv-tervezet a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet tekintetében a 2024. évre (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 89,87 EUR megállapított egységköltséget eredményez, ahogyan az a (18) preambulumbekezdésben szerepel. Ez a teljesítmény- és díjszámítási rendszer hatálya alá tartozó összes útvonali díjszámítási körzet 2024. évi legmagasabb megállapítottegységköltség-szintje. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság megállapítja, hogy a felülvizsgált teljesítményterv-tervezet a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet tekintetében a 2024. évre (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 89,87 EUR megállapított egységköltséget eredményez, ahogyan az a (18) preambulumbekezdésben szerepel. Ez a teljesítmény- és díjszámítási rendszer hatálya alá tartozó összes útvonali díjszámítási körzet 2024. évi legmagasabb megállapítottegységköltség-szintje.

| (27) | A vizsgált díjszámítási körzetet három léginavigációs szolgáltató – nevezetesen a skeyes, a Maastricht Upper Area Control Centre (a továbbiakban: MUAC) és a luxemburgi léginavigációs hatóság (a továbbiakban: ANA Luxembourg) – látja el. Ezenfelül Belgium, illetve Luxemburg nemzeti felügyeleti hatóságainál megállapított költségek merülnek fel. |
| --- | --- |

(27)

A vizsgált díjszámítási körzetet három léginavigációs szolgáltató – nevezetesen a skeyes, a Maastricht Upper Area Control Centre (a továbbiakban: MUAC) és a luxemburgi léginavigációs hatóság (a továbbiakban: ANA Luxembourg) – látja el. Ezenfelül Belgium, illetve Luxemburg nemzeti felügyeleti hatóságainál megállapított költségek merülnek fel.

| (28) | Az alábbi táblázat bemutatja, hogy a díjszámítási körzet költségalapja hogyan oszlik meg szervezetenként, és idővel hogyan alakultak e szervezetek költségei.











  Belgium–Luxemburg útvonali díjszámítási körzet | 2014. évi kiindulási érték

  (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) | 2019. évi kiindulási érték

  (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) | 2024. évi megállapított költségek

  (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) | Évenkénti változás
   (11)
  2014 és 2024 között | Évenkénti változás
   (12)
  2019 és 2024 között |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| skeyes | 114  millió EUR | 131  millió EUR | 135  millió EUR | +1,8  % | +0,7  % |
| MUAC | 54  millió EUR | 61  millió EUR | 75  millió EUR | +3,7  % | +5,5  % |
| ANA Luxembourg | 6  millió EUR | 6  millió EUR | 6  millió EUR | +0,7  % | -0,9  % |
| Belgium és Luxemburg nemzeti felügyeleti hatóságai
   (13) | 13  millió EUR | 13  millió EUR | 12  millió EUR | -0,5  % | -1,9  % |
| Összesen | 187  millió EUR | 211  millió EUR | 228  millió EUR | +2,2  % | +2,0  % |

(28)

Az alábbi táblázat bemutatja, hogy a díjszámítási körzet költségalapja hogyan oszlik meg szervezetenként, és idővel hogyan alakultak e szervezetek költségei.

Belgium–Luxemburg útvonali díjszámítási körzet

Belgium–Luxemburg útvonali díjszámítási körzet

2014. évi kiindulási érték

2014. évi kiindulási érték

(reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve)

2019. évi kiindulási érték

2019. évi kiindulási érték

(reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve)

2024. évi megállapított költségek

2024. évi megállapított költségek

(reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve)

Évenkénti változás
   (11)
  2014 és 2024 között

Évenkénti változás

11

2014 és 2024 között

Évenkénti változás
   (12)
  2019 és 2024 között

Évenkénti változás

12

2019 és 2024 között

skeyes

skeyes

114  millió EUR

131  millió EUR

135  millió EUR

+1,8  %

+1,8  %

+0,7  %

+0,7  %

MUAC

MUAC

54  millió EUR

61  millió EUR

75  millió EUR

+3,7  %

+3,7  %

+5,5  %

+5,5  %

ANA Luxembourg

ANA Luxembourg

6  millió EUR

6  millió EUR

6  millió EUR

+0,7  %

+0,7  %

-0,9  %

Belgium és Luxemburg nemzeti felügyeleti hatóságai
   (13)

Belgium és Luxemburg nemzeti felügyeleti hatóságai

13

13  millió EUR

13  millió EUR

12  millió EUR

-0,5  %

-1,9  %

Összesen

Összesen

187  millió EUR

187

211  millió EUR

211

228  millió EUR

228

+2,2  %

+2,2  %

+2,0  %

+2,0  %

| (29) | A 2024-re megállapított költségeket illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a díjszámítási körzet megállapított költségeinek 59 %-a a skeyes számára merül fel, míg a MUAC a költségalap 33 %-áért felel. Az ANA Luxembourg, valamint a belga és a luxemburgi nemzeti felügyeleti hatóság együttes részesedése a megállapított költségek 8 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(29)

A 2024-re megállapított költségeket illetően a Bizottság megjegyzi, hogy a díjszámítási körzet megállapított költségeinek 59 %-a a skeyes számára merül fel, míg a MUAC a költségalap 33 %-áért felel. Az ANA Luxembourg, valamint a belga és a luxemburgi nemzeti felügyeleti hatóság együttes részesedése a megállapított költségek 8 %-át teszi ki.

| (30) | A Bizottság elismeri, hogy a felülvizsgált teljesítményterv-tervezet a 2024. évre (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 19,3 millió EUR-val csökkenti a díjszámítási körzet összes megállapított költségét a teljesítményterv-tervezethez képest. A Bizottság megállapítja, hogy a skeyes (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 16 millió EUR költségcsökkentéssel jelentős mértékben hozzájárul ehhez a csökkentéshez. Belgium szerint a skeyes ezt a költségcsökkentést a következők révén érte el:






  — | a termelékenység javítása (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve –5,5 millió EUR), |
| --- | --- | --- |

(30)

A Bizottság elismeri, hogy a felülvizsgált teljesítményterv-tervezet a 2024. évre (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 19,3 millió EUR-val csökkenti a díjszámítási körzet összes megállapított költségét a teljesítményterv-tervezethez képest. A Bizottság megállapítja, hogy a skeyes (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 16 millió EUR költségcsökkentéssel jelentős mértékben hozzájárul ehhez a csökkentéshez. Belgium szerint a skeyes ezt a költségcsökkentést a következők révén érte el:

—

a termelékenység javítása (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve –5,5 millió EUR),

| — | beruházási tervének és egyéb működési kiadásainak felülvizsgálata (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve –4,2 millió EUR), valamint |
| --- | --- |

—

beruházási tervének és egyéb működési kiadásainak felülvizsgálata (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve –4,2 millió EUR), valamint

| — | rendkívüli költségcsökkentés, amelyet a 2021. évre vonatkozó teljesítményterv-tervezetben megállapított költségek és az adott évre rögzített tényleges költségek (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve –6,5 millió EUR) közötti különbségből eredő többletből finanszíroznak. |
| --- | --- |

—

rendkívüli költségcsökkentés, amelyet a 2021. évre vonatkozó teljesítményterv-tervezetben megállapított költségek és az adott évre rögzített tényleges költségek (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve –6,5 millió EUR) közötti különbségből eredő többletből finanszíroznak.

| (31) | A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a díjszámítási körzethez rendelt MUAC-költségek a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben szinte változatlanok maradtak, mivel csak csekélyebb, (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 0,3 millió EUR összegű költségcsökkentés alkalmazására került sor. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a díjszámítási körzethez rendelt MUAC-költségek a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben szinte változatlanok maradtak, mivel csak csekélyebb, (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 0,3 millió EUR összegű költségcsökkentés alkalmazására került sor.

| (32) | A teljesítmény-felülvizsgálati szerv értékelése alapján a Bizottság megjegyzi, hogy mind a skeyes, mind a MUAC reálértéken jelentősen növelte költségeit a második referencia-időszakban, és hogy ezek a költségek tovább emelkedtek a harmadik referencia-időszakban, főként a magasabb személyzeti költségek és egyéb működési költségek miatt. 2024-ben a skeyes személyzeti költségei a tervek szerint 6,9 %-kal meghaladják a 2019. évi szintjüket, ami (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 6,5 millió EUR különbséget jelent. A MUAC esetében a díjszámítási körzetben felmerült személyzeti költségek növekedése a 2019. évi helyzethez képest még jelentősebb, mivel ezek a költségek a tervek szerint 2024-ben 30 %-kal magasabbak lesznek, mint 2019-ben, ami (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 15,0 millió EUR összegű növekedést jelent. |
| --- | --- |

(32)

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv értékelése alapján a Bizottság megjegyzi, hogy mind a skeyes, mind a MUAC reálértéken jelentősen növelte költségeit a második referencia-időszakban, és hogy ezek a költségek tovább emelkedtek a harmadik referencia-időszakban, főként a magasabb személyzeti költségek és egyéb működési költségek miatt. 2024-ben a skeyes személyzeti költségei a tervek szerint 6,9 %-kal meghaladják a 2019. évi szintjüket, ami (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 6,5 millió EUR különbséget jelent. A MUAC esetében a díjszámítási körzetben felmerült személyzeti költségek növekedése a 2019. évi helyzethez képest még jelentősebb, mivel ezek a költségek a tervek szerint 2024-ben 30 %-kal magasabbak lesznek, mint 2019-ben, ami (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 15,0 millió EUR összegű növekedést jelent.

| (33) | Az ANA Luxembourg, valamint a belga és a luxemburgi nemzeti felügyeleti hatóság vonatkozásában megállapított költségek nem vetnek fel aggályokat. |
| --- | --- |

(33)

Az ANA Luxembourg, valamint a belga és a luxemburgi nemzeti felügyeleti hatóság vonatkozásában megállapított költségek nem vetnek fel aggályokat.

A skeyes-ra vonatkozó konkrét észrevételek

A skeyes-ra vonatkozó konkrét észrevételek

| (34) | Ami a díjszámítási körzetben a legnagyobb arányú megállapított költséggel rendelkező skeyes-t illeti, a Bizottság további teljesítményértékelési elemzést kapott a teljesítmény-felülvizsgálati szervtől. Ezen elemzésből az derül ki, hogy a skeyes relatív költséghatékonysági teljesítménye romlott az LVNL-hez (14) képest, amelynek működési környezete nagyon hasonló, és amely a „költséghatékonyság” fő teljesítményterülethez tartozó teljesítménycélok értékelése céljából ugyanazon kontrollcsoportba tartozik (15). A második referencia-időszak végén a skeyes 2019. évi egységköltsége 2,2 %-kal magasabb volt, mint az LVNL egységköltsége (16). A (30) preambulumbekezdésben említett (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 6,5 millió EUR összegű egyszeri költségcsökkentés miatti kiigazítást követően a skeyes egységköltsége a harmadik referencia-időszak végére, 2024-ben várhatóan 9,4 %-kal meghaladja az LVNL egységköltségét. |
| --- | --- |

(34)

Ami a díjszámítási körzetben a legnagyobb arányú megállapított költséggel rendelkező skeyes-t illeti, a Bizottság további teljesítményértékelési elemzést kapott a teljesítmény-felülvizsgálati szervtől. Ezen elemzésből az derül ki, hogy a skeyes relatív költséghatékonysági teljesítménye romlott az LVNL-hez (14) képest, amelynek működési környezete nagyon hasonló, és amely a „költséghatékonyság” fő teljesítményterülethez tartozó teljesítménycélok értékelése céljából ugyanazon kontrollcsoportba tartozik (15). A második referencia-időszak végén a skeyes 2019. évi egységköltsége 2,2 %-kal magasabb volt, mint az LVNL egységköltsége (16). A (30) preambulumbekezdésben említett (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 6,5 millió EUR összegű egyszeri költségcsökkentés miatti kiigazítást követően a skeyes egységköltsége a harmadik referencia-időszak végére, 2024-ben várhatóan 9,4 %-kal meghaladja az LVNL egységköltségét.

14

15

16

| (35) | A teljesítmény-felülvizsgálati szerv értékelése alapján a skeyes és az LVNL között a költséghatékonyság tekintetében jelentkező különbséget főként a személyzeti költségek okozzák. A felülvizsgált teljesítményterv-tervezet alapján a skeyes 2024-ben 23 %-kal több ráfordítást tervez az útvonali szolgáltatási egységenkénti személyzeti költségek esetében, mint az LVNL. Ez a különbség pénzben kifejezve és a skeyes éves költségalapjához igazítva (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 18,7 millió EUR többletet jelentene a légtérfelhasználók számára az adott évre. |
| --- | --- |

(35)

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv értékelése alapján a skeyes és az LVNL között a költséghatékonyság tekintetében jelentkező különbséget főként a személyzeti költségek okozzák. A felülvizsgált teljesítményterv-tervezet alapján a skeyes 2024-ben 23 %-kal több ráfordítást tervez az útvonali szolgáltatási egységenkénti személyzeti költségek esetében, mint az LVNL. Ez a különbség pénzben kifejezve és a skeyes éves költségalapjához igazítva (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 18,7 millió EUR többletet jelentene a légtérfelhasználók számára az adott évre.

| (36) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a skeyes költséghatékonyságát jelentősen befolyásolják a „DISPO funkcionális rendelkezésreállási rendszer” elnevezésű korengedményes nyugdíjazási rendszerből (a továbbiakban: DISPO-rendszer vagy DISPO) fakadó költségek, amely rendszer a belga joggal (17) összhangban lehetővé teszi, hogy a skeyes-nál dolgozó légiforgalmi irányítók a törvényes nyugdíjazásuk időpontja előtt öt évvel visszavonuljanak feladataik ellátásától. Ezen öt év alatt utolsó fizetésük 75–85 %-ának megfelelő juttatásban részesülnek. A felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben közölt információk szerint a légiforgalmi irányítók jelenleg 56 éves korban kerülnek a DISPO-rendszerbe, és ez a korhatár 2025-től várhatóan 57 évre emelkedik. |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a skeyes költséghatékonyságát jelentősen befolyásolják a „DISPO funkcionális rendelkezésreállási rendszer” elnevezésű korengedményes nyugdíjazási rendszerből (a továbbiakban: DISPO-rendszer vagy DISPO) fakadó költségek, amely rendszer a belga joggal (17) összhangban lehetővé teszi, hogy a skeyes-nál dolgozó légiforgalmi irányítók a törvényes nyugdíjazásuk időpontja előtt öt évvel visszavonuljanak feladataik ellátásától. Ezen öt év alatt utolsó fizetésük 75–85 %-ának megfelelő juttatásban részesülnek. A felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben közölt információk szerint a légiforgalmi irányítók jelenleg 56 éves korban kerülnek a DISPO-rendszerbe, és ez a korhatár 2025-től várhatóan 57 évre emelkedik.

17

| (37) | A Bizottság megjegyzi, hogy a DISPO-rendszer költségeit teljes mértékben a skeyes viseli, amely ezeket a költségeket az útvonali és közelkörzeti költségalapján keresztül áthárítja a légtérfelhasználókra. A Belgium által a harmadik referencia-időszakra vonatkozóan benyújtott múltbeli költségadatok és részletes jövőbeli költségbecslések alapján a DISPO-rendszerből fakadó útvonali költségek a harmadik referencia-időszak alatt (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) összesen 29 millió EUR-t tesznek ki, és csaknem megduplázódtak a második referencia-időszakhoz képest. A 2024. év tekintetében a DISPO-rendszerből fakadó, útvonali megállapított költségek (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 8,7 millió EUR-t tesznek ki. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság megjegyzi, hogy a DISPO-rendszer költségeit teljes mértékben a skeyes viseli, amely ezeket a költségeket az útvonali és közelkörzeti költségalapján keresztül áthárítja a légtérfelhasználókra. A Belgium által a harmadik referencia-időszakra vonatkozóan benyújtott múltbeli költségadatok és részletes jövőbeli költségbecslések alapján a DISPO-rendszerből fakadó útvonali költségek a harmadik referencia-időszak alatt (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) összesen 29 millió EUR-t tesznek ki, és csaknem megduplázódtak a második referencia-időszakhoz képest. A 2024. év tekintetében a DISPO-rendszerből fakadó, útvonali megállapított költségek (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 8,7 millió EUR-t tesznek ki.

| (38) | A Bizottság elismeri, hogy a DISPO időarányosan növekvő költségét a rendszer hatálya alá tartozó légiforgalmi irányítók magasabb száma okozza. Tulajdonképpen míg Belgium 2022-ben összesen 43, a DISPO hatálya alá tartozó teljes munkaidős egyenértékről számolt be a skeyes vonatkozásában, ez a szám 2024-ben várhatóan eléri a 71 teljes munkaidős egyenértéket. Belgium a DISPO keretében a teljes munkaidős egyenértékek számának fokozatos és folyamatos növekedésére számít, még a harmadik referencia-időszakot követően is, legalább 2030-ig. |
| --- | --- |

(38)

A Bizottság elismeri, hogy a DISPO időarányosan növekvő költségét a rendszer hatálya alá tartozó légiforgalmi irányítók magasabb száma okozza. Tulajdonképpen míg Belgium 2022-ben összesen 43, a DISPO hatálya alá tartozó teljes munkaidős egyenértékről számolt be a skeyes vonatkozásában, ez a szám 2024-ben várhatóan eléri a 71 teljes munkaidős egyenértéket. Belgium a DISPO keretében a teljes munkaidős egyenértékek számának fokozatos és folyamatos növekedésére számít, még a harmadik referencia-időszakot követően is, legalább 2030-ig.

| (39) | A Bizottság megjegyzi, hogy az érintett légiforgalmi irányítók a DISPO-rendszer hatálya alá helyezésük időtartama alatt továbbra is a skeyes rendelkezésére állnak, és a skeyes teljes javadalmazás mellett bármikor visszahívhatja őket szolgálatba az aktív légiforgalmi irányítóktól eltérő feladatok ellátása érdekében. A Belgium által szolgáltatott információk szerint azonban a DISPO hatálya alá helyezett légiforgalmi irányítók közül a skeyes csak nagyon kevés légiforgalmi irányítót hívott ténylegesen vissza. 2015 óta 17 légiforgalmi irányítót hívtak vissza, néhányukat több alkalommal is különböző feladatok ellátására. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv által rendelkezésre bocsátott becslések alapján a visszahívott légiforgalmi irányítók 2022-ben körülbelül 4 teljes munkaidős egyenértékkel járultak hozzá az útvonali szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó tevékenységekhez. Ez a 4 teljes munkaidős egyenérték a DISPO keretében rendelkezésre álló összes teljes munkaidős egyenértéknek csupán egytizedét teszi ki. Ez arra utal, hogy a skeyes nagyon korlátozott mértékben veszi igénybe a DISPO keretében rendelkezésre álló személyzetet. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság megjegyzi, hogy az érintett légiforgalmi irányítók a DISPO-rendszer hatálya alá helyezésük időtartama alatt továbbra is a skeyes rendelkezésére állnak, és a skeyes teljes javadalmazás mellett bármikor visszahívhatja őket szolgálatba az aktív légiforgalmi irányítóktól eltérő feladatok ellátása érdekében. A Belgium által szolgáltatott információk szerint azonban a DISPO hatálya alá helyezett légiforgalmi irányítók közül a skeyes csak nagyon kevés légiforgalmi irányítót hívott ténylegesen vissza. 2015 óta 17 légiforgalmi irányítót hívtak vissza, néhányukat több alkalommal is különböző feladatok ellátására. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv által rendelkezésre bocsátott becslések alapján a visszahívott légiforgalmi irányítók 2022-ben körülbelül 4 teljes munkaidős egyenértékkel járultak hozzá az útvonali szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó tevékenységekhez. Ez a 4 teljes munkaidős egyenérték a DISPO keretében rendelkezésre álló összes teljes munkaidős egyenértéknek csupán egytizedét teszi ki. Ez arra utal, hogy a skeyes nagyon korlátozott mértékben veszi igénybe a DISPO keretében rendelkezésre álló személyzetet.

| (40) | Belgium a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben nem javasolt mérséklési intézkedéseket a DISPO-rendszer által a harmadik referencia-időszak költségalapjára kifejtett fokozottabb pénzügyi hatás korlátozására. |
| --- | --- |

(40)

Belgium a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben nem javasolt mérséklési intézkedéseket a DISPO-rendszer által a harmadik referencia-időszak költségalapjára kifejtett fokozottabb pénzügyi hatás korlátozására.

A MUAC-ra vonatkozó konkrét észrevételek

A MUAC-ra vonatkozó konkrét észrevételek

| (41) | A Bizottság megvizsgálta továbbá, hogy a MUAC-megállapodáshoz (18) tartozó tagállamok, nevezetesen Belgium, Németország, Luxemburg és Hollandia (a továbbiakban: MUAC-államok) hogyan rendelik a MUAC összes felmerült megállapított költségét a saját díjszámítási körzetükhöz. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság megvizsgálta továbbá, hogy a MUAC-megállapodáshoz (18) tartozó tagállamok, nevezetesen Belgium, Németország, Luxemburg és Hollandia (a továbbiakban: MUAC-államok) hogyan rendelik a MUAC összes felmerült megállapított költségét a saját díjszámítási körzetükhöz.

18

| (42) | E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a MUAC megállapított költségei egyetlen kritérium alapján oszlanak meg a MUAC-államok között, nevezetesen a MUAC három szektorcsoportjában (19) minden év január 1-jén szolgálatban lévő vagy tervezetten szolgálatban lévő, képesítéssel rendelkező légiforgalmi irányítók száma alapján. A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a brüsszeli szektorcsoport (a továbbiakban: brüsszeli szektor) költségeinek 92 %-át a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzethez rendelik. A MUAC két másik szektorcsoportja, nevezetesen a „DECO szektorcsoport” és a „hannoveri szektorcsoport” a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet földrajzi hatályán kívül helyezkedik el, és ezért azok nem keletkeztetnek ehhez a díjszámítási körzethez rendelt költségeket. |
| --- | --- |

(42)

E tekintetben a Bizottság megjegyzi, hogy a MUAC megállapított költségei egyetlen kritérium alapján oszlanak meg a MUAC-államok között, nevezetesen a MUAC három szektorcsoportjában (19) minden év január 1-jén szolgálatban lévő vagy tervezetten szolgálatban lévő, képesítéssel rendelkező légiforgalmi irányítók száma alapján. A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a brüsszeli szektorcsoport (a továbbiakban: brüsszeli szektor) költségeinek 92 %-át a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzethez rendelik. A MUAC két másik szektorcsoportja, nevezetesen a „DECO szektorcsoport” és a „hannoveri szektorcsoport” a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet földrajzi hatályán kívül helyezkedik el, és ezért azok nem keletkeztetnek ehhez a díjszámítási körzethez rendelt költségeket.

19

| (43) | A Bizottság értelmezése szerint a költségfelosztási módszertanról a MUAC-megállapodás rendelkezik, és azt az a feltételezés támasztja alá, hogy az egyes szektorokon belüli légiforgalmi irányítók száma a szolgáltatásnyújtáshoz szükséges munkaterhelést, és ezáltal a szolgáltatások költségeit és az egyes szektorok összetettségét tükrözi. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság értelmezése szerint a költségfelosztási módszertanról a MUAC-megállapodás rendelkezik, és azt az a feltételezés támasztja alá, hogy az egyes szektorokon belüli légiforgalmi irányítók száma a szolgáltatásnyújtáshoz szükséges munkaterhelést, és ezáltal a szolgáltatások költségeit és az egyes szektorok összetettségét tükrözi.

| (44) | A Bizottság azonban megjegyzi, hogy az elmúlt néhány évben Belgium kifejezésre juttatta e költségfelosztási módszertannak a díjszámítási körzetére gyakorolt hatásaival kapcsolatos aggályait. Belgium különösen azt állítja, hogy a brüsszeli szektorhoz rendelt légiforgalmi irányítók száma alapján kiszámított összes MUAC-költséghez való hozzájárulása aránytalanul magas, figyelembe véve azt a tényt, hogy a brüsszeli szektor viszonylag kevesebb szolgáltatási egységet és ahhoz kapcsolódó bevételt generál, mint a másik két MUAC-szektor. Belgium továbbá rámutat arra, hogy légterének nagyobb összetettsége, amely további munkaterhet ró a légiforgalmi irányítókra, magyarázatot ad arra, hogy a MUAC brüsszeli szektorának szolgáltatási egységenkénti költsége magasabb, mint a másik két MUAC-szektor esetében. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság azonban megjegyzi, hogy az elmúlt néhány évben Belgium kifejezésre juttatta e költségfelosztási módszertannak a díjszámítási körzetére gyakorolt hatásaival kapcsolatos aggályait. Belgium különösen azt állítja, hogy a brüsszeli szektorhoz rendelt légiforgalmi irányítók száma alapján kiszámított összes MUAC-költséghez való hozzájárulása aránytalanul magas, figyelembe véve azt a tényt, hogy a brüsszeli szektor viszonylag kevesebb szolgáltatási egységet és ahhoz kapcsolódó bevételt generál, mint a másik két MUAC-szektor. Belgium továbbá rámutat arra, hogy légterének nagyobb összetettsége, amely további munkaterhet ró a légiforgalmi irányítókra, magyarázatot ad arra, hogy a MUAC brüsszeli szektorának szolgáltatási egységenkénti költsége magasabb, mint a másik két MUAC-szektor esetében.

| (45) | A teljesítmény-felülvizsgálati szerv értékelése alapján a Bizottság megjegyzi, hogy a Belgiumhoz és Luxemburghoz rendelt összes MUAC-költség aránya idővel valóban emelkedett, mivel a brüsszeli szektorhoz rendelt légiforgalmi irányítók száma nőtt. Következésképpen, míg Belgium és Luxemburg 2014-ben a MUAC költségeinek 32 %-ához járult hozzá, ez az arány a harmadik referencia-időszakban 34 %-ra emelkedett. E változásnak a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet költségalapjára gyakorolt hatását tovább fokozza a MUAC összes költségének általános növekedése. A Bizottság megjegyzi, hogy a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet 2024-re megállapított költségei reálértéken 39 %-kal magasabbak, mint 2014-ben (20), míg a díjszámítási körzet szolgáltatási egységei 2024-ben előreláthatólag mindössze 11 %-kal haladják meg a 2014. évi szintjüket. |
| --- | --- |

(45)

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv értékelése alapján a Bizottság megjegyzi, hogy a Belgiumhoz és Luxemburghoz rendelt összes MUAC-költség aránya idővel valóban emelkedett, mivel a brüsszeli szektorhoz rendelt légiforgalmi irányítók száma nőtt. Következésképpen, míg Belgium és Luxemburg 2014-ben a MUAC költségeinek 32 %-ához járult hozzá, ez az arány a harmadik referencia-időszakban 34 %-ra emelkedett. E változásnak a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet költségalapjára gyakorolt hatását tovább fokozza a MUAC összes költségének általános növekedése. A Bizottság megjegyzi, hogy a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet 2024-re megállapított költségei reálértéken 39 %-kal magasabbak, mint 2014-ben (20), míg a díjszámítási körzet szolgáltatási egységei 2024-ben előreláthatólag mindössze 11 %-kal haladják meg a 2014. évi szintjüket.

20

| (46) | A Bizottság tudomásul veszi Belgiumnak a részletes vizsgálat során tett kijelentését, amely szerint a MUAC költségeinek finanszírozására 1986-ban létrehozott módszertan „költségmegtérülési rendszeren alapul”, és „nem a teljesítményrendszer által előírt gazdasági szabályozást követi”. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv kapcsolódó észrevételei szerint a MUAC-nak ténylegesen előnye származik az úgynevezett teljes költségmegtérülési rendszerből. Ezért annak ellenére, hogy a MUAC az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti teljesítmény- és díjszámítási rendszer hatálya alá tartozó léginavigációs szolgáltató, nem viseli a pénzügyi kockázatokat, illetve nem alkalmazza az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 27. cikkében foglalt közlekedési kockázatmegosztási mechanizmusból, az említett végrehajtási rendelet 28. cikkében foglalt költségmegosztási mechanizmusból fakadó pénzügyi ösztönzőket és az említett végrehajtási rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében foglalt, kapacitáscélok elérésére irányuló ösztönzőket. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság tudomásul veszi Belgiumnak a részletes vizsgálat során tett kijelentését, amely szerint a MUAC költségeinek finanszírozására 1986-ban létrehozott módszertan „költségmegtérülési rendszeren alapul”, és „nem a teljesítményrendszer által előírt gazdasági szabályozást követi”. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv kapcsolódó észrevételei szerint a MUAC-nak ténylegesen előnye származik az úgynevezett teljes költségmegtérülési rendszerből. Ezért annak ellenére, hogy a MUAC az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 1. cikkének (2) bekezdése szerinti teljesítmény- és díjszámítási rendszer hatálya alá tartozó léginavigációs szolgáltató, nem viseli a pénzügyi kockázatokat, illetve nem alkalmazza az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 27. cikkében foglalt közlekedési kockázatmegosztási mechanizmusból, az említett végrehajtási rendelet 28. cikkében foglalt költségmegosztási mechanizmusból fakadó pénzügyi ösztönzőket és az említett végrehajtási rendelet 11. cikkének (3) bekezdésében foglalt, kapacitáscélok elérésére irányuló ösztönzőket.

költségmegtérülési rendszeren alapul

nem a teljesítményrendszer által előírt gazdasági szabályozást követi

| (47) | A Bizottság megjegyzi, hogy a MUAC tekintetében a teljesítmény- és díjszámítási rendszer végrehajtásának részletes vizsgálata során először megszerzett információk aggályokat vetnek fel a vonatkozó jogi követelményeknek való megfelelés tekintetében. Ez a következtetés nem érinti a Bizottság által az ügyben esetlegesen indított kötelezettségszegési eljárásokat. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság megjegyzi, hogy a MUAC tekintetében a teljesítmény- és díjszámítási rendszer végrehajtásának részletes vizsgálata során először megszerzett információk aggályokat vetnek fel a vonatkozó jogi követelményeknek való megfelelés tekintetében. Ez a következtetés nem érinti a Bizottság által az ügyben esetlegesen indított kötelezettségszegési eljárásokat.

A második referencia-időszak elhalasztott vagy törölt beruházásaihoz kapcsolódó költségek

A második referencia-időszak elhalasztott vagy törölt beruházásaihoz kapcsolódó költségek

| (48) | A Bizottság megjegyzi, hogy a második referencia-időszakban a skeyes és a MUAC is elhalasztott vagy törölt több, a második referencia-időszakra vonatkozó teljesítményterv részét képező, tervezett állóeszköz-beruházást. E beruházásokért a légtérfelhasználók számára a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet költségalapjának elemeként részleges díjat számítottak fel, annak ellenére, hogy ezek a beruházások nem valósultak meg, és így nem biztosították a várt működési előnyöket. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv számításai szerint ez névértéken és a második referencia-időszak egészére nézve 7,8 millió EUR nyereséget keletkeztetett a skeyes vonatkozásában, és 2,1 millió EUR nyereséget keletkeztetett a MUAC vonatkozásában. Belgium jelzi, hogy a tervei szerint nem téríti vissza a légtérfelhasználóknak a tervezett és be nem fejezett állóeszköz-beruházásokért a második referencia-időszakban felszámított összegeket, mivel úgy véli, hogy a második referencia-időszak tekintetében nincs erre vonatkozó jogi követelmény. |
| --- | --- |

(48)

A Bizottság megjegyzi, hogy a második referencia-időszakban a skeyes és a MUAC is elhalasztott vagy törölt több, a második referencia-időszakra vonatkozó teljesítményterv részét képező, tervezett állóeszköz-beruházást. E beruházásokért a légtérfelhasználók számára a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet költségalapjának elemeként részleges díjat számítottak fel, annak ellenére, hogy ezek a beruházások nem valósultak meg, és így nem biztosították a várt működési előnyöket. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv számításai szerint ez névértéken és a második referencia-időszak egészére nézve 7,8 millió EUR nyereséget keletkeztetett a skeyes vonatkozásában, és 2,1 millió EUR nyereséget keletkeztetett a MUAC vonatkozásában. Belgium jelzi, hogy a tervei szerint nem téríti vissza a légtérfelhasználóknak a tervezett és be nem fejezett állóeszköz-beruházásokért a második referencia-időszakban felszámított összegeket, mivel úgy véli, hogy a második referencia-időszak tekintetében nincs erre vonatkozó jogi követelmény.

| (49) | Amennyiben a második referencia-időszak alatti beruházások közül néhány egy későbbi szakaszban zárul le, az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 22. cikkének (7) bekezdésével összhangban Belgium és Luxemburg nemzeti felügyeleti hatóságainak biztosítaniuk kell, hogy a második referencia-időszakban már megtéríttetett, kapcsolódó összegeket a harmadik referencia-időszakban vagy az azt követő referencia-időszakokban ne terheljék másodszor a légtérfelhasználókra. |
| --- | --- |

(49)

Amennyiben a második referencia-időszak alatti beruházások közül néhány egy későbbi szakaszban zárul le, az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 22. cikkének (7) bekezdésével összhangban Belgium és Luxemburg nemzeti felügyeleti hatóságainak biztosítaniuk kell, hogy a második referencia-időszakban már megtéríttetett, kapcsolódó összegeket a harmadik referencia-időszakban vagy az azt követő referencia-időszakokban ne terheljék másodszor a légtérfelhasználókra.

A léginavigációs szolgáltatások díjszámítási körzetben való biztosításának összetettségére és időbeli alakulására vonatkozó megállapítások

A léginavigációs szolgáltatások díjszámítási körzetben való biztosításának összetettségére és időbeli alakulására vonatkozó megállapítások

| (50) | Belgium és Luxemburg azzal érvel, hogy a légtér összetettsége kulcsfontosságú tényezője annak, hogy a javasolt költséghatékonysági teljesítménycéljaik eltérnek az uniós szintű megállapítottegységköltség-trendektől. Belgium és Luxemburg kifejti különösen, hogy a Belgium–Luxemburg légtér összetettsége növeli a légiforgalmi irányítók relatív munkaterhelését, és ezáltal negatívan befolyásolja a légiforgalmi irányítók produktivitását és az útvonali költségalapot. |
| --- | --- |

(50)

Belgium és Luxemburg azzal érvel, hogy a légtér összetettsége kulcsfontosságú tényezője annak, hogy a javasolt költséghatékonysági teljesítménycéljaik eltérnek az uniós szintű megállapítottegységköltség-trendektől. Belgium és Luxemburg kifejti különösen, hogy a Belgium–Luxemburg légtér összetettsége növeli a légiforgalmi irányítók relatív munkaterhelését, és ezáltal negatívan befolyásolja a légiforgalmi irányítók produktivitását és az útvonali költségalapot.

| (51) | A teljesítmény-felülvizsgálati szerv megállapításaira tekintettel a Bizottság elismeri, hogy Belgium és Luxemburg díjszámítási körzetében a légtér a járatok nagy száma és a járatok különféle repülési útvonalai miatt rendkívül összetett. A skeyes és a MUAC ezért összetett működési feltételekkel szembesül. |
| --- | --- |

(51)

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv megállapításaira tekintettel a Bizottság elismeri, hogy Belgium és Luxemburg díjszámítási körzetében a légtér a járatok nagy száma és a járatok különféle repülési útvonalai miatt rendkívül összetett. A skeyes és a MUAC ezért összetett működési feltételekkel szembesül.

| (52) | A Bizottság azonban megjegyzi, hogy Belgium és Luxemburg nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a harmadik referencia-időszakban a műveletek összetettebbé váltak, mint a második referencia-időszakban, vagy hogy a harmadik referencia-időszak fennmaradó hónapjaiban azok még összetettebbé válnának. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság azonban megjegyzi, hogy Belgium és Luxemburg nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a harmadik referencia-időszakban a műveletek összetettebbé váltak, mint a második referencia-időszakban, vagy hogy a harmadik referencia-időszak fennmaradó hónapjaiban azok még összetettebbé válnának.

| (53) | A rendelkezésre álló információk alapján, amelyeket a teljesítmény-felülvizsgálati szerv alaposabban elemzett, a műveletek összetettsége a második referencia-időszakban mind a skeyes, mind a MUAC tekintetében viszonylag stabil maradt. 2020-ra és 2021-re vonatkozóan – a Covid19-világjárványból fakadó rendkívül alacsony szintű forgalom miatt – nem vonhatók le érdemi következtetések a műveletek összetettségével kapcsolatban. A harmadik referencia-időszak fennmaradó részét illetően nincs bizonyíték annak feltételezésére, hogy a műveletek összetettsége jelentősen eltérne a második referencia-időszak alatt megfigyelt helyzettől. |
| --- | --- |

(53)

A rendelkezésre álló információk alapján, amelyeket a teljesítmény-felülvizsgálati szerv alaposabban elemzett, a műveletek összetettsége a második referencia-időszakban mind a skeyes, mind a MUAC tekintetében viszonylag stabil maradt. 2020-ra és 2021-re vonatkozóan – a Covid19-világjárványból fakadó rendkívül alacsony szintű forgalom miatt – nem vonhatók le érdemi következtetések a műveletek összetettségével kapcsolatban. A harmadik referencia-időszak fennmaradó részét illetően nincs bizonyíték annak feltételezésére, hogy a műveletek összetettsége jelentősen eltérne a második referencia-időszak alatt megfigyelt helyzettől.

| (54) | Tekintettel arra, hogy Belgium és Luxemburg díjszámítási körzetében a műveletek viszonylag nagy összetettsége rendes forgalmi körülmények között időben állandó volt, amint azt az (52) és (53) preambulumbekezdés kifejti, a Bizottság úgy véli, hogy erre az összetettségre nem lehet hivatkozni a harmadik referencia-időszak alatti költségnövekedés indokaként. Ezért az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. a) és b) pontjában meghatározott értékelési kritériumok tekintetében a Bizottság fenntartja a (23) preambulumbekezdésben tett megállapításokat. |
| --- | --- |

(54)

Tekintettel arra, hogy Belgium és Luxemburg díjszámítási körzetében a műveletek viszonylag nagy összetettsége rendes forgalmi körülmények között időben állandó volt, amint azt az (52) és (53) preambulumbekezdés kifejti, a Bizottság úgy véli, hogy erre az összetettségre nem lehet hivatkozni a harmadik referencia-időszak alatti költségnövekedés indokaként. Ezért az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. a) és b) pontjában meghatározott értékelési kritériumok tekintetében a Bizottság fenntartja a (23) preambulumbekezdésben tett megállapításokat.

| (55) | A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. c) pontjában foglalt értékelési kritériumhoz használt léginavigációs szolgáltatói kontrollcsoportok meghatározásakor már figyelembe vette a műveletek összetettségét. A jelenleg megállapított kontrollcsoportok hasonló működési és gazdasági feltételekkel jellemzett léginavigációs szolgáltatókból állnak, Belgium és Luxemburg kontrollcsoportja pedig Ausztriából, Svájcból és Hollandiából áll, amelyek mindegyike viszonylag összetett működési környezettel szembesül. Ezért a IV. melléklet 1.4. c) pontjában meghatározott értékelési kritérium tekintetében a (24) preambulumbekezdésben tett megállapítást a Bizottság fenntartja. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. c) pontjában foglalt értékelési kritériumhoz használt léginavigációs szolgáltatói kontrollcsoportok meghatározásakor már figyelembe vette a műveletek összetettségét. A jelenleg megállapított kontrollcsoportok hasonló működési és gazdasági feltételekkel jellemzett léginavigációs szolgáltatókból állnak, Belgium és Luxemburg kontrollcsoportja pedig Ausztriából, Svájcból és Hollandiából áll, amelyek mindegyike viszonylag összetett működési környezettel szembesül. Ezért a IV. melléklet 1.4. c) pontjában meghatározott értékelési kritérium tekintetében a (24) preambulumbekezdésben tett megállapítást a Bizottság fenntartja.

A szomszédos országokkal kötött, határokon átnyúló szolgáltatási megállapodásokra, valamint azok működési és pénzügyi hatására vonatkozó megállapítások

A szomszédos országokkal kötött, határokon átnyúló szolgáltatási megállapodásokra, valamint azok működési és pénzügyi hatására vonatkozó megállapítások

| (56) | Belgium és Luxemburg a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben kifejti, hogy a MUAC brüsszeli szektora magában foglalja Franciaország és Németország légterén belüli, határokon átnyúló szolgáltatások nyújtását. Belgium és Luxemburg pontosítja továbbá, hogy az adott, határokon átnyúló területeken a MUAC által ellenőrzött járatok útvonali szolgáltatási egységeit e tagállamok díjszámítási körzeteiben tartják nyilván, míg a nyújtott szolgáltatások költségeit a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzetben repülő felhasználókra terhelik. Belgium és Luxemburg rámutat, hogy ez a helyzet a díjszámítási körzetén belül a megállapított egységköltség növekedéséhez vezet. |
| --- | --- |

(56)

Belgium és Luxemburg a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben kifejti, hogy a MUAC brüsszeli szektora magában foglalja Franciaország és Németország légterén belüli, határokon átnyúló szolgáltatások nyújtását. Belgium és Luxemburg pontosítja továbbá, hogy az adott, határokon átnyúló területeken a MUAC által ellenőrzött járatok útvonali szolgáltatási egységeit e tagállamok díjszámítási körzeteiben tartják nyilván, míg a nyújtott szolgáltatások költségeit a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzetben repülő felhasználókra terhelik. Belgium és Luxemburg rámutat, hogy ez a helyzet a díjszámítási körzetén belül a megállapított egységköltség növekedéséhez vezet.

| (57) | A részletes vizsgálat során a Bizottság elemezte a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzethez kapcsolódó, határokon átnyúló szolgáltatási megállapodásokat. A Bizottság megállapította, hogy a MUAC három, határokon átnyúló franciaországi és németországi területen nyújt szolgáltatásokat, amelyek a munkaterhelés szempontjából jelentősek, és amelyekért a MUAC nem részesül pénzügyi ellentételezésben a szolgáltatásnyújtást átruházó tagállamoktól. Ugyanez az észrevétel fogalmazható meg Hollandia légterén belül található két olyan, határokon átnyúló területtel kapcsolatban is, ahol a szolgáltatások nyújtását a skeyes-ra ruházták át. |
| --- | --- |

(57)

A részletes vizsgálat során a Bizottság elemezte a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzethez kapcsolódó, határokon átnyúló szolgáltatási megállapodásokat. A Bizottság megállapította, hogy a MUAC három, határokon átnyúló franciaországi és németországi területen nyújt szolgáltatásokat, amelyek a munkaterhelés szempontjából jelentősek, és amelyekért a MUAC nem részesül pénzügyi ellentételezésben a szolgáltatásnyújtást átruházó tagállamoktól. Ugyanez az észrevétel fogalmazható meg Hollandia légterén belül található két olyan, határokon átnyúló területtel kapcsolatban is, ahol a szolgáltatások nyújtását a skeyes-ra ruházták át.

| (58) | A teljesítmény-felülvizsgálati szerv által végzett további elemzés alapján a Bizottság becslése szerint a MUAC és a skeyes által az (57) preambulumbekezdésben említett, határokon átnyúló területeken nyújtott szolgáltatások 2019-ben (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) összesen mintegy 12,2 millió EUR költséget jelentettek, amelyből a MUAC részesedése (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 6,8 millió EUR-t, a skeyes részesedése pedig (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 5,4 millió EUR-t tett ki. |
| --- | --- |

(58)

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv által végzett további elemzés alapján a Bizottság becslése szerint a MUAC és a skeyes által az (57) preambulumbekezdésben említett, határokon átnyúló területeken nyújtott szolgáltatások 2019-ben (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) összesen mintegy 12,2 millió EUR költséget jelentettek, amelyből a MUAC részesedése (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 6,8 millió EUR-t, a skeyes részesedése pedig (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 5,4 millió EUR-t tett ki.

| (59) | A Bizottság azonban megjegyzi, hogy Belgium nem számolt be arról, hogy a második vagy a harmadik referencia-időszakban változtak volna a határokon átnyúló területeken a skeyes és a MUAC által nyújtott szolgáltatások. E tevékenységek köre nem bővült, és a léginavigációs szolgáltatók számára a második és harmadik referencia-időszakban nem okoztak további munkaterhet. Ennélfogva, mivel a járulékos költségek arányosan stabilak maradtak a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet teljes költségalapjához viszonyítva, a skeyes és a MUAC által a határokon átnyúló területeken nyújtott szolgáltatások nem gyakorolnak jelentős hatást a költséghatékonysági trendek kiszámítására. Ezért a IV. melléklet 1.4 a) és b) pontjában meghatározott értékelési kritériumok tekintetében a (23) preambulumbekezdésben tett megállapításokat a Bizottság fenntartja. |
| --- | --- |

(59)

A Bizottság azonban megjegyzi, hogy Belgium nem számolt be arról, hogy a második vagy a harmadik referencia-időszakban változtak volna a határokon átnyúló területeken a skeyes és a MUAC által nyújtott szolgáltatások. E tevékenységek köre nem bővült, és a léginavigációs szolgáltatók számára a második és harmadik referencia-időszakban nem okoztak további munkaterhet. Ennélfogva, mivel a járulékos költségek arányosan stabilak maradtak a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet teljes költségalapjához viszonyítva, a skeyes és a MUAC által a határokon átnyúló területeken nyújtott szolgáltatások nem gyakorolnak jelentős hatást a költséghatékonysági trendek kiszámítására. Ezért a IV. melléklet 1.4 a) és b) pontjában meghatározott értékelési kritériumok tekintetében a (23) preambulumbekezdésben tett megállapításokat a Bizottság fenntartja.

| (60) | Végezetül, míg a vizsgált, határokon átnyúló szolgáltatási megállapodások – a műveletek összetettségének csökkentése és a szolgáltatások hatékonyságának növelése révén – jelentős előnyökkel járnak, az 550/2004/EK rendelet 15. cikkében meghatározott „felhasználó fizet” elv azt jelenti, hogy „a légtérfelhasználóknak kell megfizetniük azokat a költségeket, amelyeket a felhasználás pontján, illetve ahhoz a lehető legközelebb azok idéznek elő” (21). Ennek megfelelően az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 21. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a díjszámítási körzeteknek „összhangban kell állniuk a biztosított léginavigációs szolgáltatásokkal”, továbbá kimondja, hogy azok „kiterjedhetnek egy másik tagállamban székhellyel rendelkező léginavigációs szolgáltatók által a határokon átnyúló légtérrel összefüggésben nyújtott szolgáltatásokra is”. Az említett végrehajtási rendelet 22. cikkének (1) bekezdése kimondja továbbá azt, hogy a díjszámítási körzet költségalapja „az adott díjszámítási zónában biztosított léginavigációs szolgáltatásokhoz kapcsolódó megállapított költségeknek felel meg”. |
| --- | --- |

(60)

Végezetül, míg a vizsgált, határokon átnyúló szolgáltatási megállapodások – a műveletek összetettségének csökkentése és a szolgáltatások hatékonyságának növelése révén – jelentős előnyökkel járnak, az 550/2004/EK rendelet 15. cikkében meghatározott „felhasználó fizet” elv azt jelenti, hogy „a légtérfelhasználóknak kell megfizetniük azokat a költségeket, amelyeket a felhasználás pontján, illetve ahhoz a lehető legközelebb azok idéznek elő” (21). Ennek megfelelően az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 21. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy a díjszámítási körzeteknek „összhangban kell állniuk a biztosított léginavigációs szolgáltatásokkal”, továbbá kimondja, hogy azok „kiterjedhetnek egy másik tagállamban székhellyel rendelkező léginavigációs szolgáltatók által a határokon átnyúló légtérrel összefüggésben nyújtott szolgáltatásokra is”. Az említett végrehajtási rendelet 22. cikkének (1) bekezdése kimondja továbbá azt, hogy a díjszámítási körzet költségalapja „az adott díjszámítási zónában biztosított léginavigációs szolgáltatásokhoz kapcsolódó megállapított költségeknek felel meg”.

a légtérfelhasználóknak kell megfizetniük azokat a költségeket, amelyeket a felhasználás pontján, illetve ahhoz a lehető legközelebb azok idéznek elő

21

összhangban kell állniuk a biztosított léginavigációs szolgáltatásokkal

kiterjedhetnek egy másik tagállamban székhellyel rendelkező léginavigációs szolgáltatók által a határokon átnyúló légtérrel összefüggésben nyújtott szolgáltatásokra is

az adott díjszámítási zónában biztosított léginavigációs szolgáltatásokhoz kapcsolódó megállapított költségeknek felel meg

| (61) | A (60) preambulumbekezdésben foglaltak fényében a Bizottság úgy véli, hogy a léginavigációs szolgáltatásoknak az (57) preambulumbekezdésben említett, határokon átnyúló területeken történő biztosítására vonatkozó finanszírozási rendelkezések nincsenek összhangban a teljesítmény- és díjszámítási rendszert alátámasztó jogi követelményekkel. Ez a következtetés nem érinti a Bizottság által a jelen ügyben esetlegesen indított kötelezettségszegési eljárásokat. |
| --- | --- |

(61)

A (60) preambulumbekezdésben foglaltak fényében a Bizottság úgy véli, hogy a léginavigációs szolgáltatásoknak az (57) preambulumbekezdésben említett, határokon átnyúló területeken történő biztosítására vonatkozó finanszírozási rendelkezések nincsenek összhangban a teljesítmény- és díjszámítási rendszert alátámasztó jogi követelményekkel. Ez a következtetés nem érinti a Bizottság által a jelen ügyben esetlegesen indított kötelezettségszegési eljárásokat.

| (62) | mivel a határokon átnyúló területeken nyújtott szolgáltatások finanszírozása nincs összhangban a (60) preambulumbekezdésben említett jogi rendelkezésekkel, az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. c) pontjában meghatározott értékelési kritériumhoz nem használható fel a 2019. évi kiindulási érték esetleges kiigazításának indokolására. Ezen túlmenően a teljesítmény-felülvizsgálati szerv megállapításaira tekintettel, még ha a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet 2019. évi kiindulási értékét kiigazították is a határokon átnyúló területeken nyújtott szolgáltatások tekintetében, az a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet esetében még mindig +5,9 %-os különbséget eredményezett volna a kontrollcsoport átlagos kiindulási értékéhez képest. Ezért a IV. melléklet 1.4. c) pontjában meghatározott értékelési kritérium tekintetében a (24) preambulumbekezdésben tett megállapítást a Bizottság fenntartja. |
| --- | --- |

(62)

mivel a határokon átnyúló területeken nyújtott szolgáltatások finanszírozása nincs összhangban a (60) preambulumbekezdésben említett jogi rendelkezésekkel, az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. c) pontjában meghatározott értékelési kritériumhoz nem használható fel a 2019. évi kiindulási érték esetleges kiigazításának indokolására. Ezen túlmenően a teljesítmény-felülvizsgálati szerv megállapításaira tekintettel, még ha a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet 2019. évi kiindulási értékét kiigazították is a határokon átnyúló területeken nyújtott szolgáltatások tekintetében, az a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet esetében még mindig +5,9 %-os különbséget eredményezett volna a kontrollcsoport átlagos kiindulási értékéhez képest. Ezért a IV. melléklet 1.4. c) pontjában meghatározott értékelési kritérium tekintetében a (24) preambulumbekezdésben tett megállapítást a Bizottság fenntartja.

A költségek útvonali és közelkörzeti szolgáltatások közötti felosztására vonatkozó megállapítások

A költségek útvonali és közelkörzeti szolgáltatások közötti felosztására vonatkozó megállapítások

| (63) | Belgium a harmadik referencia-időszakban felülvizsgált költségfelosztási módszertant vezetett be a harmadik referencia-időszakra megállapított költségek útvonali és közelkörzeti szolgáltatások közötti felosztására. Az alkalmazott változtatások a skeyes bevezető irányítószolgálatokkal kapcsolatban felmerült költségeinek (a továbbiakban: bevezetési költségek) felosztását, valamint a belga nemzeti felügyeleti hatóság számára felmerült költségek felosztását érintik. A Bizottság megjegyzi, hogy Belgium úgy döntött, hogy bevezetési költségeit szinte teljes egészében az útvonali szolgáltatásokhoz rendeli, ami a további megállapított költségek Belgium–Luxemburg díjszámítási körzetbe való átvitelét eredményezi a harmadik referencia-időszakban. |
| --- | --- |

(63)

Belgium a harmadik referencia-időszakban felülvizsgált költségfelosztási módszertant vezetett be a harmadik referencia-időszakra megállapított költségek útvonali és közelkörzeti szolgáltatások közötti felosztására. Az alkalmazott változtatások a skeyes bevezető irányítószolgálatokkal kapcsolatban felmerült költségeinek (a továbbiakban: bevezetési költségek) felosztását, valamint a belga nemzeti felügyeleti hatóság számára felmerült költségek felosztását érintik. A Bizottság megjegyzi, hogy Belgium úgy döntött, hogy bevezetési költségeit szinte teljes egészében az útvonali szolgáltatásokhoz rendeli, ami a további megállapított költségek Belgium–Luxemburg díjszámítási körzetbe való átvitelét eredményezi a harmadik referencia-időszakban.

| (64) | A Bizottság megállapítja, hogy Belgium és Luxemburg a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben – az útvonali és a közelkörzeti szolgáltatások közötti költségfelosztás változásainak figyelembevétele érdekében – kiigazította a 2014-re és 2019-re vonatkozó kiindulási értékeket. Ezért ezek a változtatások nem befolyásolják közvetlenül a költséghatékonysági teljesítménycéloknak az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletében meghatározott kritériumokkal összhangban történő értékelését. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság megállapítja, hogy Belgium és Luxemburg a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben – az útvonali és a közelkörzeti szolgáltatások közötti költségfelosztás változásainak figyelembevétele érdekében – kiigazította a 2014-re és 2019-re vonatkozó kiindulási értékeket. Ezért ezek a változtatások nem befolyásolják közvetlenül a költséghatékonysági teljesítménycéloknak az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletében meghatározott kritériumokkal összhangban történő értékelését.

| (65) | A teljesítmény-felülvizsgálati szerv által végzett értékelésre tekintettel azonban a Bizottság megjegyzi, hogy Belgium (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 14,3 millió EUR-val növelte az útvonali díjszámítási körzet 2019. évi kiindulási értékét, ugyanakkor (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 4,4 millió EUR-val csökkentette a brüsszeli repülőteret (EBBR) magában foglaló közelkörzeti díjszámítási körzetének kiindulási értékét. A Bizottság tisztában van azzal, hogy a skeyes számára a regionális repülőtereken nyújtott bevezetési szolgáltatásokkal kapcsolatban is felmerülnek költségek, amelyek a harmadik referencia-időszakban a teljesítményterv hatályán kívül esnek. A Bizottság azonban úgy véli, hogy Belgium nem fejtette ki és nem indokolta meg megfelelően az útvonali és a közelkörzeti kiindulási értékekre alkalmazott kiigazítások közötti jelentős eltérést, mivel a teljesítményterv hatályán kívül eső regionális repülőterekkel kapcsolatban felmerülő, újraelosztott bevezetési költségek aránytalannak tűnnek. |
| --- | --- |

(65)

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv által végzett értékelésre tekintettel azonban a Bizottság megjegyzi, hogy Belgium (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 14,3 millió EUR-val növelte az útvonali díjszámítási körzet 2019. évi kiindulási értékét, ugyanakkor (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 4,4 millió EUR-val csökkentette a brüsszeli repülőteret (EBBR) magában foglaló közelkörzeti díjszámítási körzetének kiindulási értékét. A Bizottság tisztában van azzal, hogy a skeyes számára a regionális repülőtereken nyújtott bevezetési szolgáltatásokkal kapcsolatban is felmerülnek költségek, amelyek a harmadik referencia-időszakban a teljesítményterv hatályán kívül esnek. A Bizottság azonban úgy véli, hogy Belgium nem fejtette ki és nem indokolta meg megfelelően az útvonali és a közelkörzeti kiindulási értékekre alkalmazott kiigazítások közötti jelentős eltérést, mivel a teljesítményterv hatályán kívül eső regionális repülőterekkel kapcsolatban felmerülő, újraelosztott bevezetési költségek aránytalannak tűnnek.

| (66) | A Bizottság továbbá megállapítja, hogy azáltal, hogy Belgium a bevezetési költségeit szinte teljes egészében belefoglalta az útvonali költségalapba, nem arányosan, és nem átlátható módszertan alapján osztotta fel ezeket a költségeket az útvonali és a közelkörzeti szolgáltatások között. A Bizottság úgy véli, hogy a bevezetési költségek ily módon történő felosztása nem felel meg az 550/2004/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének e) pontjában és az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 22. cikkének (5) bekezdésében megállapított követelményeknek. |
| --- | --- |

(66)

A Bizottság továbbá megállapítja, hogy azáltal, hogy Belgium a bevezetési költségeit szinte teljes egészében belefoglalta az útvonali költségalapba, nem arányosan, és nem átlátható módszertan alapján osztotta fel ezeket a költségeket az útvonali és a közelkörzeti szolgáltatások között. A Bizottság úgy véli, hogy a bevezetési költségek ily módon történő felosztása nem felel meg az 550/2004/EK rendelet 15. cikke (2) bekezdésének e) pontjában és az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 22. cikkének (5) bekezdésében megállapított követelményeknek.

| (67) | Ezért a (63)–(66) preambulumbekezdésben foglalt észrevételek fényében ez a határozat nem érinti azokat a kötelezettségszegési eljárásokat, amelyeket a Bizottság a harmadik referencia-időszakban Belgium által alkalmazott költségfelosztási módszertan változtatásai miatt indíthat. |
| --- | --- |

(67)

Ezért a (63)–(66) preambulumbekezdésben foglalt észrevételek fényében ez a határozat nem érinti azokat a kötelezettségszegési eljárásokat, amelyeket a Bizottság a harmadik referencia-időszakban Belgium által alkalmazott költségfelosztási módszertan változtatásai miatt indíthat.

Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. a), b) és c) pontjában meghatározott értékelési kritériumok alapján végzett értékelésre vonatkozó következtetés

Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. a), b) és c) pontjában meghatározott értékelési kritériumok alapján végzett értékelésre vonatkozó következtetés

| (68) | A fenti észrevételek fényében a Bizottság megállapítja, hogy a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzetre vonatkozó költséghatékonysági teljesítménycélok az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. a), b) és c) pontjában megállapított értékelési kritériumok egyikének sem felelnek meg. |
| --- | --- |

(68)

A fenti észrevételek fényében a Bizottság megállapítja, hogy a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzetre vonatkozó költséghatékonysági teljesítménycélok az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. a), b) és c) pontjában megállapított értékelési kritériumok egyikének sem felelnek meg.

Az uniós szintű költséghatékonysági trendekhez képest megfigyelt eltérések igazolására Belgium és Luxemburg által felhozott intézkedések értékelése

Az uniós szintű költséghatékonysági trendekhez képest megfigyelt eltérések igazolására Belgium és Luxemburg által felhozott intézkedések értékelése

| (69) | Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. d) pontja értelmében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia továbbá, hogy az említett melléklet 1.4. a), b) és c) pontjában meghatározott kritériumoktól való eltérések szükségesek és arányosak-e a „kapacitás” fő teljesítményterületen a teljesítménycélok elérésének lehetővé tételéhez vagy az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 2. cikkének 18. pontja szerinti szerkezetátalakítási intézkedések végrehajtásához. A Bizottság különösen azt ellenőrizte, hogy az uniós szintű megállapítottegységköltség-trendekhez és a hosszú távú uniós szintű megállapítottegységköltség-trendhez képest megfigyelt eltérések kizárólag a kapacitással kapcsolatos intézkedések esetében felmerült, további megállapított költségeknek tudhatók-e be. |
| --- | --- |

(69)

Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 1.4. d) pontja értelmében a Bizottságnak meg kell vizsgálnia továbbá, hogy az említett melléklet 1.4. a), b) és c) pontjában meghatározott kritériumoktól való eltérések szükségesek és arányosak-e a „kapacitás” fő teljesítményterületen a teljesítménycélok elérésének lehetővé tételéhez vagy az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 2. cikkének 18. pontja szerinti szerkezetátalakítási intézkedések végrehajtásához. A Bizottság különösen azt ellenőrizte, hogy az uniós szintű megállapítottegységköltség-trendekhez és a hosszú távú uniós szintű megállapítottegységköltség-trendhez képest megfigyelt eltérések kizárólag a kapacitással kapcsolatos intézkedések esetében felmerült, további megállapított költségeknek tudhatók-e be.

| (70) | Tekintettel a teljesítmény-felülvizsgálati szerv által végzett számításokra, a Bizottság megjegyzi, hogy a 2024. év tekintetében a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet harmadik referencia-időszakra megállapított útvonali költségei, valamint a harmadik referencia-időszakra vonatkozó uniós megállapítottegységköltség-trendnek való megfeleléshez szükséges megállapított költségek közötti becsült különbség (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) körülbelül 8,2 millió EUR, míg a hosszú távú uniós szintű megállapítottegységköltség-trend tekintetében megfigyelt különbség (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) körülbelül 43,7 millió EUR. |
| --- | --- |

(70)

Tekintettel a teljesítmény-felülvizsgálati szerv által végzett számításokra, a Bizottság megjegyzi, hogy a 2024. év tekintetében a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet harmadik referencia-időszakra megállapított útvonali költségei, valamint a harmadik referencia-időszakra vonatkozó uniós megállapítottegységköltség-trendnek való megfeleléshez szükséges megállapított költségek közötti becsült különbség (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) körülbelül 8,2 millió EUR, míg a hosszú távú uniós szintű megállapítottegységköltség-trend tekintetében megfigyelt különbség (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) körülbelül 43,7 millió EUR.

| (71) | A Bizottság megjegyzi, hogy a felülvizsgált teljesítményterv-tervezet hét intézkedést tartalmaz a kapacitáscélok elérésére (a továbbiakban: kapacitással kapcsolatos intézkedések), amelyeket Belgium és Luxemburg a kapacitáscélok eléréséhez szükségesnek tart, és amelyek Belgium és Luxemburg szerint indokolnák a költséghatékonysági teljesítménycélok uniós szintű költséghatékonysági teljesítménycéloktól való eltérését. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság megjegyzi, hogy a felülvizsgált teljesítményterv-tervezet hét intézkedést tartalmaz a kapacitáscélok elérésére (a továbbiakban: kapacitással kapcsolatos intézkedések), amelyeket Belgium és Luxemburg a kapacitáscélok eléréséhez szükségesnek tart, és amelyek Belgium és Luxemburg szerint indokolnák a költséghatékonysági teljesítménycélok uniós szintű költséghatékonysági teljesítménycéloktól való eltérését.

| (72) | Az (EU) 2022/2255 határozatban az említett, kapacitásokkal kapcsolatos intézkedésekre vonatkozóan tett megállapításokat követően a Bizottság alaposabban elemezte ezeket az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(72)

Az (EU) 2022/2255 határozatban az említett, kapacitásokkal kapcsolatos intézkedésekre vonatkozóan tett megállapításokat követően a Bizottság alaposabban elemezte ezeket az intézkedéseket.

1. intézkedés

1. intézkedés

| (73) | A kapacitással kapcsolatos első intézkedés (a továbbiakban: 1. intézkedés) magában foglalja a légiforgalmi irányítók skeyes általi felvételét és képzését annak érdekében, hogy a harmadik és a negyedik referencia-időszakban fenn lehessen tartani a légiforgalmi irányítók megfelelő állományi létszámát. Belgium és Luxemburg kifejti, hogy az 1. intézkedés alapvető fontosságú a légiforgalmi irányítóként foglalkoztatott munkavállalók idősödése, valamint a harmadik és negyedik referencia-időszak során várható nyugdíjazások ebből következő magas számának kezelése érdekében. Ezek a nyugdíjazások különösen a (36) preambulumbekezdésben említett DISPO-rendszer alkalmazásából erednek. |
| --- | --- |

(73)

A kapacitással kapcsolatos első intézkedés (a továbbiakban: 1. intézkedés) magában foglalja a légiforgalmi irányítók skeyes általi felvételét és képzését annak érdekében, hogy a harmadik és a negyedik referencia-időszakban fenn lehessen tartani a légiforgalmi irányítók megfelelő állományi létszámát. Belgium és Luxemburg kifejti, hogy az 1. intézkedés alapvető fontosságú a légiforgalmi irányítóként foglalkoztatott munkavállalók idősödése, valamint a harmadik és negyedik referencia-időszak során várható nyugdíjazások ebből következő magas számának kezelése érdekében. Ezek a nyugdíjazások különösen a (36) preambulumbekezdésben említett DISPO-rendszer alkalmazásából erednek.

| (74) | Belgium a részletes vizsgálat során azt is kiemelte, hogy az 1. intézkedésben előirányzott képzési és munkaerő-felvételi tevékenységek nélkül a skeyes műveleteiben részt vevő légiforgalmi irányítók száma a harmadik referencia-időszak végére 15 %-kal csökkenne. Belgium szerint ez a kapacitás jelentős csökkenéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(74)

Belgium a részletes vizsgálat során azt is kiemelte, hogy az 1. intézkedésben előirányzott képzési és munkaerő-felvételi tevékenységek nélkül a skeyes műveleteiben részt vevő légiforgalmi irányítók száma a harmadik referencia-időszak végére 15 %-kal csökkenne. Belgium szerint ez a kapacitás jelentős csökkenéséhez vezetne.

| (75) | A Belgium által közölt információk fényében a Bizottság egyetért azzal, hogy a légiforgalmi irányítók skeyes általi képzése és felvétele szükséges a légiforgalmi irányítók állományi létszámának fenntartásához és növeléséhez, valamint annak biztosításához, hogy a légiforgalmi irányítók száma a forgalom előre jelzett jövőbeli alakulásának fényében megfelelő legyen. A Bizottság azonban azt is megjegyzi, hogy az új légiforgalmi irányítók széles körű képzésének szükségessége nagyrészt a DISPO-rendszerből eredő korengedményes nyugdíjazásokból fakad. |
| --- | --- |

(75)

A Belgium által közölt információk fényében a Bizottság egyetért azzal, hogy a légiforgalmi irányítók skeyes általi képzése és felvétele szükséges a légiforgalmi irányítók állományi létszámának fenntartásához és növeléséhez, valamint annak biztosításához, hogy a légiforgalmi irányítók száma a forgalom előre jelzett jövőbeli alakulásának fényében megfelelő legyen. A Bizottság azonban azt is megjegyzi, hogy az új légiforgalmi irányítók széles körű képzésének szükségessége nagyrészt a DISPO-rendszerből eredő korengedményes nyugdíjazásokból fakad.

| (76) | Az 1. intézkedés összköltsége nőtt a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben, és a harmadik referencia-időszakban (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) körülbelül 27 millió EUR-t tesz ki. A teljesítményterv-tervezethez képest az 1. intézkedés költségei névértéken 2022-ben 22,4 %-kal, 2023-ban 49,0 %-kal és 2024-ben 36,8 %-kal magasabbak. |
| --- | --- |

(76)

Az 1. intézkedés összköltsége nőtt a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben, és a harmadik referencia-időszakban (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) körülbelül 27 millió EUR-t tesz ki. A teljesítményterv-tervezethez képest az 1. intézkedés költségei névértéken 2022-ben 22,4 %-kal, 2023-ban 49,0 %-kal és 2024-ben 36,8 %-kal magasabbak.

| (77) | Belgium azzal érvel, hogy az 1. intézkedés megnövekedett költségeit a magasabb infláció hatása és az új munkaerő-felvételek tényleges költségeinek pontosabb becslése indokolja, mégpedig a forgalom gyorsabb helyreállása, valamint amiatt, hogy a légiforgalmi irányítói képzésben részt vevő hallgatók esetében a vártnál magasabb a sikertelenségi arány a harmadik referencia-időszak során már befejezett képzési ciklusokban. Belgium konkrétan kifejti, hogy a skeyes a felülvizsgált teljesítményterv-tervezet benyújtása előtt aktualizálta üzleti tervét, és jelenleg a 2022 és 2024 közötti maximális képzési kapacitása mellett további légiforgalmi irányítók felvételét tervezi. |
| --- | --- |

(77)

Belgium azzal érvel, hogy az 1. intézkedés megnövekedett költségeit a magasabb infláció hatása és az új munkaerő-felvételek tényleges költségeinek pontosabb becslése indokolja, mégpedig a forgalom gyorsabb helyreállása, valamint amiatt, hogy a légiforgalmi irányítói képzésben részt vevő hallgatók esetében a vártnál magasabb a sikertelenségi arány a harmadik referencia-időszak során már befejezett képzési ciklusokban. Belgium konkrétan kifejti, hogy a skeyes a felülvizsgált teljesítményterv-tervezet benyújtása előtt aktualizálta üzleti tervét, és jelenleg a 2022 és 2024 közötti maximális képzési kapacitása mellett további légiforgalmi irányítók felvételét tervezi.

| (78) | A Bizottság megjegyzi, hogy ezzel párhuzamosan a felülvizsgált teljesítményterv-tervezet szerint a 2024-ben várhatóan aktív légiforgalmi irányítók száma 6 %-kal alacsonyabb lesz a teljesítményterv-tervezetben szereplőnél. A Bizottság abból indul ki, hogy ez a helyzet annak tudható be, hogy a légiforgalmi irányítói képzésben részt vevő hallgatók körében az előre jelzettnél magasabb a sikertelenségi arány a skeyes-nál tartott képzés során, ahogyan az a (77) preambulumbekezdésben is szerepel. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság megjegyzi, hogy ezzel párhuzamosan a felülvizsgált teljesítményterv-tervezet szerint a 2024-ben várhatóan aktív légiforgalmi irányítók száma 6 %-kal alacsonyabb lesz a teljesítményterv-tervezetben szereplőnél. A Bizottság abból indul ki, hogy ez a helyzet annak tudható be, hogy a légiforgalmi irányítói képzésben részt vevő hallgatók körében az előre jelzettnél magasabb a sikertelenségi arány a skeyes-nál tartott képzés során, ahogyan az a (77) preambulumbekezdésben is szerepel.

| (79) | A Bizottság megállapítja, hogy az 1. intézkedéssel kapcsolatos, a (76) preambulumbekezdésben említett költségnövekedés jelentősen meghaladja az inflációs mutató felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben tükröződő változásait. A Bizottság megjegyzi, hogy a teljesítményterv-tervezetben az 1. intézkedéssel kapcsolatban eredetileg bemutatott költségek azokra légiforgalmi irányítói képzésekre korlátozódtak, amelyek a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzeten belül a skeyes által nyújtott útvonali szolgáltatásokra irányultak. A részletes vizsgálat során Belgiumtól kapott információk alapján azonban a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben szereplő 1. intézkedés megnövekedett költségei magukban foglalják a közelkörzeti léginavigációs szolgáltatásokra irányuló, skeyes által bonyolított légiforgalmi irányítói képzést is. A közelkörzeti díjszámítási körzettel kapcsolatos költségeket nem kell belefoglalni az 1. intézkedésbe. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság megállapítja, hogy az 1. intézkedéssel kapcsolatos, a (76) preambulumbekezdésben említett költségnövekedés jelentősen meghaladja az inflációs mutató felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben tükröződő változásait. A Bizottság megjegyzi, hogy a teljesítményterv-tervezetben az 1. intézkedéssel kapcsolatban eredetileg bemutatott költségek azokra légiforgalmi irányítói képzésekre korlátozódtak, amelyek a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzeten belül a skeyes által nyújtott útvonali szolgáltatásokra irányultak. A részletes vizsgálat során Belgiumtól kapott információk alapján azonban a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben szereplő 1. intézkedés megnövekedett költségei magukban foglalják a közelkörzeti léginavigációs szolgáltatásokra irányuló, skeyes által bonyolított légiforgalmi irányítói képzést is. A közelkörzeti díjszámítási körzettel kapcsolatos költségeket nem kell belefoglalni az 1. intézkedésbe.

| (80) | Ezért a Bizottság úgy véli, hogy Belgium – annak ellenére, hogy erre felkérést kapott – nem fejtette ki megfelelően, hogy a tervezett légiforgalmi irányítói képzési tevékenységeket és a légiforgalmi irányítói képzésben részt vevő hallgatók skeyes által tervezett felvételét az útvonali szolgáltatások tekintetében hogyan igazították ki a teljesítményterv-tervezet és a felülvizsgált teljesítményterv-tervezet között. Ráadásul Belgium az útvonali szolgáltatások tekintetében nem támasztotta alá, hogy a skeyes számára egy-egy légiforgalmi irányítói képzésben részt vevő hallgató esetében mekkora becsült költség merül fel, és nem szolgált magyarázattal e költségek évenkénti jelentős változására. E megfontolások fényében a Bizottság nem tudta számszerűsíteni, hogy a skeyes-nál légiforgalmi irányítói képzésben részt vevő hallgatók számának a (77) preambulumbekezdésben említett, tervezett növekedése hogyan járul hozzá az 1. intézkedés költségeinek a (76) preambulumbekezdésben – az útvonali szolgáltatások tekintetében – megállapított változásához. |
| --- | --- |

(80)

Ezért a Bizottság úgy véli, hogy Belgium – annak ellenére, hogy erre felkérést kapott – nem fejtette ki megfelelően, hogy a tervezett légiforgalmi irányítói képzési tevékenységeket és a légiforgalmi irányítói képzésben részt vevő hallgatók skeyes által tervezett felvételét az útvonali szolgáltatások tekintetében hogyan igazították ki a teljesítményterv-tervezet és a felülvizsgált teljesítményterv-tervezet között. Ráadásul Belgium az útvonali szolgáltatások tekintetében nem támasztotta alá, hogy a skeyes számára egy-egy légiforgalmi irányítói képzésben részt vevő hallgató esetében mekkora becsült költség merül fel, és nem szolgált magyarázattal e költségek évenkénti jelentős változására. E megfontolások fényében a Bizottság nem tudta számszerűsíteni, hogy a skeyes-nál légiforgalmi irányítói képzésben részt vevő hallgatók számának a (77) preambulumbekezdésben említett, tervezett növekedése hogyan járul hozzá az 1. intézkedés költségeinek a (76) preambulumbekezdésben – az útvonali szolgáltatások tekintetében – megállapított változásához.

| (81) | Még annak feltételezése esetén is, hogy a skeyes számára valóban magasabb képzési költségek merülnek fel az útvonali szolgáltatások tekintetében, és mivel 2022 és 2024 között nőtt a légiforgalmi irányítói képzésben részt vevő hallgatók száma, a Bizottság úgy véli, hogy ezeket a magasabb képzési költségeket legalább jelentős mértékben enyhítik az ugyanazon időszakra tervezett aktív légiforgalmi irányítók alacsonyabb számából eredő alacsonyabb személyzeti költségek, ahogyan az a (78) preambulumbekezdésben megállapításra kerül. |
| --- | --- |

(81)

Még annak feltételezése esetén is, hogy a skeyes számára valóban magasabb képzési költségek merülnek fel az útvonali szolgáltatások tekintetében, és mivel 2022 és 2024 között nőtt a légiforgalmi irányítói képzésben részt vevő hallgatók száma, a Bizottság úgy véli, hogy ezeket a magasabb képzési költségeket legalább jelentős mértékben enyhítik az ugyanazon időszakra tervezett aktív légiforgalmi irányítók alacsonyabb számából eredő alacsonyabb személyzeti költségek, ahogyan az a (78) preambulumbekezdésben megállapításra kerül.

| (82) | A Bizottság megjegyzi, hogy az 1. intézkedés esetében felmerült költségek ténylegesen túlnyomórészt a DISPO-rendszerből származnak, amelynek alkalmazásáról Belgium maga döntött a skeyes-nál dolgozó légiforgalmi irányítók tekintetében. Egyértelmű, hogy a DISPO-rendszer a harmadik referencia-időszak során számos légiforgalmi irányító korengedményes nyugdíjazásához vezet, akiknek új légiforgalmi irányítókkal való egyidejű pótlása jelentős működési és pénzügyi terhet jelent a skeyes számára. Tekintettel azonban a teljesítmény-felülvizsgálati szerv által végzett értékelésre, valamint arra, hogy a harmadik referencia-időszakban a skeyes mindenképpen köteles gondoskodni a szükséges kapacitás biztonságos és folyamatos biztosításáról, a Bizottság mérlegelést végezve úgy ítéli meg, hogy az 1. intézkedés szükséges a kapacitásra vonatkozó helyi teljesítménycélok eléréséhez. A Bizottság azonban úgy véli, hogy Belgium – a magasabb inflációs kilátásoknak az 1. intézkedésre vonatkozó felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben bemutatott költségekre gyakorolt hatása kivételével – nem indokolta meg, hogy e költségeknek a teljesítményterv-tervezethez viszonyított jelentős növekedése indokolt és arányos. Ezért a kapacitáscélok eléréséhez szükségesnek és arányosnak ítélt járulékos költségeket illetően a Bizottság megállapítja, hogy az 1. intézkedés tekintetében figyelembe veendő költségek a teljesítményterv-tervezetben bemutatott, reálértéken átszámított költségek. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság megjegyzi, hogy az 1. intézkedés esetében felmerült költségek ténylegesen túlnyomórészt a DISPO-rendszerből származnak, amelynek alkalmazásáról Belgium maga döntött a skeyes-nál dolgozó légiforgalmi irányítók tekintetében. Egyértelmű, hogy a DISPO-rendszer a harmadik referencia-időszak során számos légiforgalmi irányító korengedményes nyugdíjazásához vezet, akiknek új légiforgalmi irányítókkal való egyidejű pótlása jelentős működési és pénzügyi terhet jelent a skeyes számára. Tekintettel azonban a teljesítmény-felülvizsgálati szerv által végzett értékelésre, valamint arra, hogy a harmadik referencia-időszakban a skeyes mindenképpen köteles gondoskodni a szükséges kapacitás biztonságos és folyamatos biztosításáról, a Bizottság mérlegelést végezve úgy ítéli meg, hogy az 1. intézkedés szükséges a kapacitásra vonatkozó helyi teljesítménycélok eléréséhez. A Bizottság azonban úgy véli, hogy Belgium – a magasabb inflációs kilátásoknak az 1. intézkedésre vonatkozó felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben bemutatott költségekre gyakorolt hatása kivételével – nem indokolta meg, hogy e költségeknek a teljesítményterv-tervezethez viszonyított jelentős növekedése indokolt és arányos. Ezért a kapacitáscélok eléréséhez szükségesnek és arányosnak ítélt járulékos költségeket illetően a Bizottság megállapítja, hogy az 1. intézkedés tekintetében figyelembe veendő költségek a teljesítményterv-tervezetben bemutatott, reálértéken átszámított költségek.

2. intézkedés

2. intézkedés

| (83) | A második, kapacitással kapcsolatos intézkedés (a továbbiakban: 2. intézkedés) lényege, hogy a skeyes a légiforgalmi szolgáltatási (a továbbiakban: ATM) rendszerét egy egységes, integrált és harmonizált légtérgazdálkodási rendszerrel váltja fel, amelyet a „Shared Air Traffic Services System 3” elnevezésű projekt (a továbbiakban: SAS 3 projekt) részeként a MUAC és a belga légvédelem fog kifejleszteni. A skeyes új ATM-rendszerének üzemeltetése azonban a tervek szerint csak a harmadik referencia-időszak végét követően – valószínűleg 2030 előtt nem – kezdődik meg, ezért a harmadik referencia-időszakra csak előkészítő tevékenységek vannak tervben. |
| --- | --- |

(83)

A második, kapacitással kapcsolatos intézkedés (a továbbiakban: 2. intézkedés) lényege, hogy a skeyes a légiforgalmi szolgáltatási (a továbbiakban: ATM) rendszerét egy egységes, integrált és harmonizált légtérgazdálkodási rendszerrel váltja fel, amelyet a „Shared Air Traffic Services System 3” elnevezésű projekt (a továbbiakban: SAS 3 projekt) részeként a MUAC és a belga légvédelem fog kifejleszteni. A skeyes új ATM-rendszerének üzemeltetése azonban a tervek szerint csak a harmadik referencia-időszak végét követően – valószínűleg 2030 előtt nem – kezdődik meg, ezért a harmadik referencia-időszakra csak előkészítő tevékenységek vannak tervben.

| (84) | A 2. intézkedés a skeyes jelenlegi ATM-rendszerének félidőben történő korszerűsítésére is kiterjed, amelynek az SAS 3 projektből származó új ATM-rendszer kiépítését megelőző átmeneti időszakban működőképessé kell válnia. Belgium a részletes vizsgálat során egyértelművé tette, hogy a félidőben történő korszerűsítés műszaki korszerűsítést és funkcionális korszerűsítést egyaránt magában foglal, ami várhatóan többletkapacitást tesz lehetővé a negyedik referencia-időszakban. |
| --- | --- |

(84)

A 2. intézkedés a skeyes jelenlegi ATM-rendszerének félidőben történő korszerűsítésére is kiterjed, amelynek az SAS 3 projektből származó új ATM-rendszer kiépítését megelőző átmeneti időszakban működőképessé kell válnia. Belgium a részletes vizsgálat során egyértelművé tette, hogy a félidőben történő korszerűsítés műszaki korszerűsítést és funkcionális korszerűsítést egyaránt magában foglal, ami várhatóan többletkapacitást tesz lehetővé a negyedik referencia-időszakban.

| (85) | A 2. intézkedés összköltsége csökkent a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben, és a harmadik referencia-időszakban (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) körülbelül 7,4 millió EUR-t tesz ki. A teljesítményterv-tervezethez képest a 2. intézkedés költségei névértéken 2022-ben 1,9 %-kal, 2023-ban 9,5 %-kal és 2024-ben 11,9 %-kal alacsonyabbak. Belgium egyértelművé tette, hogy ezek a változások jobban tükrözik a skeyes által a jelenlegi ATM-rendszerének félidőben történő korszerűsítésére irányuló, 2021 decemberében aláírt szerződés tényleges értékét. |
| --- | --- |

(85)

A 2. intézkedés összköltsége csökkent a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben, és a harmadik referencia-időszakban (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) körülbelül 7,4 millió EUR-t tesz ki. A teljesítményterv-tervezethez képest a 2. intézkedés költségei névértéken 2022-ben 1,9 %-kal, 2023-ban 9,5 %-kal és 2024-ben 11,9 %-kal alacsonyabbak. Belgium egyértelművé tette, hogy ezek a változások jobban tükrözik a skeyes által a jelenlegi ATM-rendszerének félidőben történő korszerűsítésére irányuló, 2021 decemberében aláírt szerződés tényleges értékét.

| (86) | Belgium a részletes vizsgálat során egyértelművé tette, hogy az SAS 3 projektből származó új ATM-rendszer tekintetében nem merülnek fel értékcsökkenési költségek a harmadik referencia-időszakban. A Belgium által szolgáltatott információkból azonban kitűnik, hogy egy „új ATM-rendszer” tőkeköltségét a tervek szerint már a harmadik referencia-időszakban felszámítják, annak ellenére, hogy e rendszer kiépítésére csak több évvel a harmadik referencia-időszak végét követően kerülne sor. |
| --- | --- |

(86)

Belgium a részletes vizsgálat során egyértelművé tette, hogy az SAS 3 projektből származó új ATM-rendszer tekintetében nem merülnek fel értékcsökkenési költségek a harmadik referencia-időszakban. A Belgium által szolgáltatott információkból azonban kitűnik, hogy egy „új ATM-rendszer” tőkeköltségét a tervek szerint már a harmadik referencia-időszakban felszámítják, annak ellenére, hogy e rendszer kiépítésére csak több évvel a harmadik referencia-időszak végét követően kerülne sor.

| (87) | A Bizottság úgy véli, hogy a skeyes jelenlegi ATM-rendszerének tervezett korszerűsítése és azt követő lecserélése működési szempontból indokolt, és a kapacitáscélok eléréséhez szükségesnek tekinthető. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság úgy véli, hogy a skeyes jelenlegi ATM-rendszerének tervezett korszerűsítése és azt követő lecserélése működési szempontból indokolt, és a kapacitáscélok eléréséhez szükségesnek tekinthető.

| (88) | A Bizottság azonban megjegyzi, hogy komoly kétségek merülnek fel a 2. intézkedés időben történő végrehajtásával kapcsolatban. A részletes vizsgálat során harmadik felek arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a skeyes fontolóra vette, hogy eláll az SAS 3 projekttől, ami alátámasztja az új ATM-rendszer tervezett fejlesztését. A belga hatóságok nem vitatták ezt az információt, de hangsúlyozták, hogy az érintett felek között még mindig folynak megbeszélések a projekt jövőjéről. Ezen észrevételek fényében a Bizottság úgy véli, hogy Belgium nem szolgáltatott megfelelő biztosítékot sem az SAS 3 projekt végrehajtására, sem pedig a projekt megvalósulásának elmaradása esetén bevezetendő alternatív megoldásokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság azonban megjegyzi, hogy komoly kétségek merülnek fel a 2. intézkedés időben történő végrehajtásával kapcsolatban. A részletes vizsgálat során harmadik felek arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy a skeyes fontolóra vette, hogy eláll az SAS 3 projekttől, ami alátámasztja az új ATM-rendszer tervezett fejlesztését. A belga hatóságok nem vitatták ezt az információt, de hangsúlyozták, hogy az érintett felek között még mindig folynak megbeszélések a projekt jövőjéről. Ezen észrevételek fényében a Bizottság úgy véli, hogy Belgium nem szolgáltatott megfelelő biztosítékot sem az SAS 3 projekt végrehajtására, sem pedig a projekt megvalósulásának elmaradása esetén bevezetendő alternatív megoldásokra vonatkozóan.

| (89) | A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a 2. intézkedés költségei az egyéb működési költségek jelentős részét – különösen a meglévő ATM-rendszer félidőben történő korszerűsítésének előkészítésével és az új rendszerrel kapcsolatos projektköltségeket – magukban foglalják. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a működési költségek a léginavigációs szolgáltatók rendes működéséhez kapcsolódnak, és – magukkal az ATM-rendszerekkel és azok alkotóelemeivel ellentétben – nem tekinthetők a kapacitáscélok elérése szempontjából közvetlenül felmerülő költségeknek. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy a 2. intézkedés költségei az egyéb működési költségek jelentős részét – különösen a meglévő ATM-rendszer félidőben történő korszerűsítésének előkészítésével és az új rendszerrel kapcsolatos projektköltségeket – magukban foglalják. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a működési költségek a léginavigációs szolgáltatók rendes működéséhez kapcsolódnak, és – magukkal az ATM-rendszerekkel és azok alkotóelemeivel ellentétben – nem tekinthetők a kapacitáscélok elérése szempontjából közvetlenül felmerülő költségeknek.

| (90) | Ezért a kapacitáscélok eléréséhez szükségesnek és arányosnak ítélt járulékos költségeket illetően a Bizottság megállapítja, hogy a 2. intézkedés tekintetében figyelembe veendő költségeknek az értékcsökkenési költségekre és a skeyes ATM-rendszerének félidőben történő korszerűsítése során felmerült tőkeköltségre kell korlátozódniuk. |
| --- | --- |

(90)

Ezért a kapacitáscélok eléréséhez szükségesnek és arányosnak ítélt járulékos költségeket illetően a Bizottság megállapítja, hogy a 2. intézkedés tekintetében figyelembe veendő költségeknek az értékcsökkenési költségekre és a skeyes ATM-rendszerének félidőben történő korszerűsítése során felmerült tőkeköltségre kell korlátozódniuk.

3. intézkedés

3. intézkedés

| (91) | A harmadik, kapacitással kapcsolatos intézkedés (a továbbiakban: 3. intézkedés) a Covid19-világjárvány kitörése előtt, 2019-ben megkötött kollektív szerződést követően a MUAC-nál dolgozó légiforgalmi irányítókra alkalmazandó általános foglalkoztatási feltételek (a továbbiakban: általános foglalkoztatási feltételekről rendelkező csomag) módosításához kapcsolódik. A 3. intézkedés a MUAC-nál dolgozó légiforgalmi irányítók javadalmazásának – rugalmasabb munkaszervezés ellenében történő – 10,75 %-os emelését foglalja magában. |
| --- | --- |

(91)

A harmadik, kapacitással kapcsolatos intézkedés (a továbbiakban: 3. intézkedés) a Covid19-világjárvány kitörése előtt, 2019-ben megkötött kollektív szerződést követően a MUAC-nál dolgozó légiforgalmi irányítókra alkalmazandó általános foglalkoztatási feltételek (a továbbiakban: általános foglalkoztatási feltételekről rendelkező csomag) módosításához kapcsolódik. A 3. intézkedés a MUAC-nál dolgozó légiforgalmi irányítók javadalmazásának – rugalmasabb munkaszervezés ellenében történő – 10,75 %-os emelését foglalja magában.

| (92) | A felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben foglalt információk alapján a 3. intézkedés részeként bevezetett rugalmassági rendelkezések az újonnan felvett légiforgalmi irányító személyzet éves munkaidejének növelését, a műszakok megszervezésére vonatkozó új szabályokat, a légiforgalmi irányítók további munkanapokra való szerződtetésének lehetőségét, rugalmasabb éves munkaidő-tervezést és szabadságtervezést, valamint a már foglalkoztatott légiforgalmi irányítókkal a nyugdíjkorhatár 60 évre történő esetleges felemeléséről való megállapodás lehetőségét tartalmazzák. |
| --- | --- |

(92)

A felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben foglalt információk alapján a 3. intézkedés részeként bevezetett rugalmassági rendelkezések az újonnan felvett légiforgalmi irányító személyzet éves munkaidejének növelését, a műszakok megszervezésére vonatkozó új szabályokat, a légiforgalmi irányítók további munkanapokra való szerződtetésének lehetőségét, rugalmasabb éves munkaidő-tervezést és szabadságtervezést, valamint a már foglalkoztatott légiforgalmi irányítókkal a nyugdíjkorhatár 60 évre történő esetleges felemeléséről való megállapodás lehetőségét tartalmazzák.

| (93) | A Bizottság megjegyzi, hogy a 3. intézkedés célja lényegében a légiforgalmi irányítók rendelkezésre állásának javítása és a szolgálati beosztás rugalmasabbá tétele a forgalmi igény kielégítése érdekében. Belgium hangsúlyozta, hogy a 3. intézkedés a Covid19-világjárvány előtti forgalmi körülmények között várhatóan csökkenti a légiforgalmiáramlás-szervezés késedelmeit, és ezáltal kiküszöböli a légtérfelhasználók számára ebből keletkező költségeket. Belgium egyértelművé tette azt is, hogy a 3. intézkedés az eredeti becslések szerint lehetővé tette volna a MUAC számára, hogy további műszakokat hozzon létre a légiforgalmi irányítók számára, így 2019-ben 1 050 további műszakkal, 2024-ben pedig 3 150 további műszakkal gyarapodott volna a műszakok száma. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság megjegyzi, hogy a 3. intézkedés célja lényegében a légiforgalmi irányítók rendelkezésre állásának javítása és a szolgálati beosztás rugalmasabbá tétele a forgalmi igény kielégítése érdekében. Belgium hangsúlyozta, hogy a 3. intézkedés a Covid19-világjárvány előtti forgalmi körülmények között várhatóan csökkenti a légiforgalmiáramlás-szervezés késedelmeit, és ezáltal kiküszöböli a légtérfelhasználók számára ebből keletkező költségeket. Belgium egyértelművé tette azt is, hogy a 3. intézkedés az eredeti becslések szerint lehetővé tette volna a MUAC számára, hogy további műszakokat hozzon létre a légiforgalmi irányítók számára, így 2019-ben 1 050 további műszakkal, 2024-ben pedig 3 150 további műszakkal gyarapodott volna a műszakok száma.

| (94) | A teljesítmény-felülvizsgálati szerv a Bizottságnak benyújtott elemzésében megállapította, hogy a 3. intézkedés valójában lehetővé teszi, hogy a MUAC a 2023-as és 2024-es naptári évben többletkapacitást kínáljon a légtérfelhasználóknak, és ezáltal hozzájárul a kapacitáscélok harmadik referencia-időszak alatti eléréséhez olyan körülmények között, amikor a forgalomnagyság összehasonlítható a világjárvány előtti szinttel. |
| --- | --- |

(94)

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv a Bizottságnak benyújtott elemzésében megállapította, hogy a 3. intézkedés valójában lehetővé teszi, hogy a MUAC a 2023-as és 2024-es naptári évben többletkapacitást kínáljon a légtérfelhasználóknak, és ezáltal hozzájárul a kapacitáscélok harmadik referencia-időszak alatti eléréséhez olyan körülmények között, amikor a forgalomnagyság összehasonlítható a világjárvány előtti szinttel.

| (95) | A 3. intézkedés összköltsége nőtt a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben, és a harmadik referencia-időszakban (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) körülbelül 13,2 millió EUR-t tesz ki. A teljesítményterv-tervezethez képest az 3. intézkedés költségei névértéken 2022-ben 7,4 %-kal, 2023-ban 9,0 %-kal és 2024-ben 9,2 %-kal magasabbak. A Belgium által a részletes vizsgálat során szolgáltatott információk szerint ezek a költségnövekedések a vártnál magasabb inflációnak tudhatók be, ami a MUAC-nál dolgozó légiforgalmi irányítók fizetésének indexálásához vezet. |
| --- | --- |

(95)

A 3. intézkedés összköltsége nőtt a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben, és a harmadik referencia-időszakban (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) körülbelül 13,2 millió EUR-t tesz ki. A teljesítményterv-tervezethez képest az 3. intézkedés költségei névértéken 2022-ben 7,4 %-kal, 2023-ban 9,0 %-kal és 2024-ben 9,2 %-kal magasabbak. A Belgium által a részletes vizsgálat során szolgáltatott információk szerint ezek a költségnövekedések a vártnál magasabb inflációnak tudhatók be, ami a MUAC-nál dolgozó légiforgalmi irányítók fizetésének indexálásához vezet.

| (96) | Belgium jelzi, hogy a 3. intézkedés jóváhagyásakor annak költségeit a további légiforgalmi irányítók – a MUAC által tapasztalt létszámhiány kezelése céljából történő – felvételének költségeivel egyenértékűre becsülte. Ezt az állítást azonban a 3. intézkedésnek a harmadik referencia-időszak költségalapjára gyakorolt általános hatására vonatkozó számadatok vagy bizonyítékok nem támasztották alá. A Bizottság így nem tudta ellenőrizni, hogy a harmadik referencia-időszakban a 3. intézkedés költsége megegyezne-e azzal a költséggel, amely a MUAC-nál merült volna fel további légiforgalmi irányítók ugyanezen kapacitásbeli előnyök biztosítása érdekében történő felvétele miatt. |
| --- | --- |

(96)

Belgium jelzi, hogy a 3. intézkedés jóváhagyásakor annak költségeit a további légiforgalmi irányítók – a MUAC által tapasztalt létszámhiány kezelése céljából történő – felvételének költségeivel egyenértékűre becsülte. Ezt az állítást azonban a 3. intézkedésnek a harmadik referencia-időszak költségalapjára gyakorolt általános hatására vonatkozó számadatok vagy bizonyítékok nem támasztották alá. A Bizottság így nem tudta ellenőrizni, hogy a harmadik referencia-időszakban a 3. intézkedés költsége megegyezne-e azzal a költséggel, amely a MUAC-nál merült volna fel további légiforgalmi irányítók ugyanezen kapacitásbeli előnyök biztosítása érdekében történő felvétele miatt.

| (97) | A Bizottság megjegyzi, hogy a teljesítmény-felülvizsgálati szerv megállapította, hogy a Belgium és Luxemburg által a 3. intézkedés keretében bemutatott költségek indokoltak és arányosak a légtérfelhasználók ebből származó előnyeivel, beleértve az ATFM-késések elkerülését, valamint a légtérfelhasználókra – többek között az utasokra – és a környezetre ebből fakadóan gyakorolt kedvezőtlen működési és pénzügyi hatások elkerülését. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság megjegyzi, hogy a teljesítmény-felülvizsgálati szerv megállapította, hogy a Belgium és Luxemburg által a 3. intézkedés keretében bemutatott költségek indokoltak és arányosak a légtérfelhasználók ebből származó előnyeivel, beleértve az ATFM-késések elkerülését, valamint a légtérfelhasználókra – többek között az utasokra – és a környezetre ebből fakadóan gyakorolt kedvezőtlen működési és pénzügyi hatások elkerülését.

| (98) | A teljesítmény-felülvizsgálati szerv rámutat különösen arra, hogy bizonyítékok támasztják alá, hogy a 3. intézkedés szerinti, általános foglalkoztatási feltételekről rendelkező csomag lehetővé tette a MUAC számára, hogy a végrehajtás első évében, azaz 2019-ben jelentősen javítsa a kapacitás terén elért teljesítményt, ami a légtérfelhasználók számára az ATM-késések miatt felmerülő, 30 millió EUR-ra becsült közvetett költség elkerülését eredményezte. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv megjegyzi továbbá, hogy 2020-ban és 2021-ben a Covid19-világjárvány miatti jelentős forgalom-visszaesés olyan kivételes körülményeket teremtett, amelyek mellett a 3. intézkedés keretében meghatározott további rugalmassági rendelkezésekre nem volt szükség. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv azonban úgy véli, hogy a MUAC 2020 és 2021 vonatkozásában megfelelően mérsékelte a 3. intézkedés hatását, mivel a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben szerepel, hogy „2020-tól és 2021 első negyedévétől kezdődően a többletműszakok egy részét” elhalasztották annak érdekében, hogy a harmadik referencia-időszak fennmaradó részében azokat járulékos költség nélkül vegyék igénybe. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv megállapítja, hogy a 3. intézkedés a harmadik referencia-időszakban a kapacitással kapcsolatos okokból kifolyólag összességében indokolt, mivel az erőforrások jobb rendelkezésre állását és a forgalom iránti jelentős igény idején rendelkezésre bocsátott kapacitás maximalizálását eredményezi. |
| --- | --- |

(98)

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv rámutat különösen arra, hogy bizonyítékok támasztják alá, hogy a 3. intézkedés szerinti, általános foglalkoztatási feltételekről rendelkező csomag lehetővé tette a MUAC számára, hogy a végrehajtás első évében, azaz 2019-ben jelentősen javítsa a kapacitás terén elért teljesítményt, ami a légtérfelhasználók számára az ATM-késések miatt felmerülő, 30 millió EUR-ra becsült közvetett költség elkerülését eredményezte. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv megjegyzi továbbá, hogy 2020-ban és 2021-ben a Covid19-világjárvány miatti jelentős forgalom-visszaesés olyan kivételes körülményeket teremtett, amelyek mellett a 3. intézkedés keretében meghatározott további rugalmassági rendelkezésekre nem volt szükség. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv azonban úgy véli, hogy a MUAC 2020 és 2021 vonatkozásában megfelelően mérsékelte a 3. intézkedés hatását, mivel a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben szerepel, hogy „2020-tól és 2021 első negyedévétől kezdődően a többletműszakok egy részét” elhalasztották annak érdekében, hogy a harmadik referencia-időszak fennmaradó részében azokat járulékos költség nélkül vegyék igénybe. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv megállapítja, hogy a 3. intézkedés a harmadik referencia-időszakban a kapacitással kapcsolatos okokból kifolyólag összességében indokolt, mivel az erőforrások jobb rendelkezésre állását és a forgalom iránti jelentős igény idején rendelkezésre bocsátott kapacitás maximalizálását eredményezi.

| (99) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a 3. intézkedés szükséges a kapacitáscélok eléréséhez, és annak költségei a kapacitás rendelkezésre bocsátására gyakorolt kedvező működési hatásuk fényében arányosak. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a 3. intézkedés szükséges a kapacitáscélok eléréséhez, és annak költségei a kapacitás rendelkezésre bocsátására gyakorolt kedvező működési hatásuk fényében arányosak.

4. intézkedés

4. intézkedés

| (100) | A negyedik, kapacitással kapcsolatos intézkedés (a továbbiakban: 4. intézkedés) egy olyan, műveleteket követő megerősített elemzési folyamatból áll, amelyet a MUAC a megfelelő eszközök és „üzleti intelligenciára szakosodott létesítmények” támogatásával vezetne be. Belgium és Luxemburg jelzi, hogy a felülvizsgált teljesítménytervben „PABI-projektként” említett 4. intézkedésnek lehetővé kell tennie a MUAC napi műveletei megtervezésének további optimalizálását. |
| --- | --- |

(100)

A negyedik, kapacitással kapcsolatos intézkedés (a továbbiakban: 4. intézkedés) egy olyan, műveleteket követő megerősített elemzési folyamatból áll, amelyet a MUAC a megfelelő eszközök és „üzleti intelligenciára szakosodott létesítmények” támogatásával vezetne be. Belgium és Luxemburg jelzi, hogy a felülvizsgált teljesítménytervben „PABI-projektként” említett 4. intézkedésnek lehetővé kell tennie a MUAC napi műveletei megtervezésének további optimalizálását.

| (101) | A felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben foglalt információk alapján a 4. intézkedésnek hozzá kell járulnia a jövőbeli forgalmi igények kielégítéséhez és a légtérfelhasználókat érintő szükségtelen működési korlátozások (az úgynevezett „túlszabályozás”) elkerüléséhez, amelyek ATFM-késésekhez vezetnek. A Bizottság megjegyzi, hogy Belgium a 4. intézkedés kapcsán jelezte, hogy az 2022-ben válik alkalmazandóvá, bár ezt az információt Belgium a részletes vizsgálat során nem erősítette meg konkrétan. |
| --- | --- |

(101)

A felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben foglalt információk alapján a 4. intézkedésnek hozzá kell járulnia a jövőbeli forgalmi igények kielégítéséhez és a légtérfelhasználókat érintő szükségtelen működési korlátozások (az úgynevezett „túlszabályozás”) elkerüléséhez, amelyek ATFM-késésekhez vezetnek. A Bizottság megjegyzi, hogy Belgium a 4. intézkedés kapcsán jelezte, hogy az 2022-ben válik alkalmazandóvá, bár ezt az információt Belgium a részletes vizsgálat során nem erősítette meg konkrétan.

| (102) | A teljesítmény-felülvizsgálati szerv értékelésére tekintettel a Bizottság egyetért azzal, hogy a 4. intézkedés keretében bemutatott művelet-elemzési képességek hozzájárulnak a rendelkezésre álló erőforrások lehető legjobb kihasználásához a légtérfelhasználók rendelkezésére álló kapacitás maximalizálása érdekében, különösen olyan időszakokban, amikor jelentős forgalmi igény jelentkezik. |
| --- | --- |

(102)

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv értékelésére tekintettel a Bizottság egyetért azzal, hogy a 4. intézkedés keretében bemutatott művelet-elemzési képességek hozzájárulnak a rendelkezésre álló erőforrások lehető legjobb kihasználásához a légtérfelhasználók rendelkezésére álló kapacitás maximalizálása érdekében, különösen olyan időszakokban, amikor jelentős forgalmi igény jelentkezik.

| (103) | A 4. intézkedés összköltsége a harmadik referencia-időszakban (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) hozzávetőleg 0,9 millió EUR-t tesz ki, és a 2021-ben benyújtott teljesítményterv-tervezethez képest változatlan marad. A Bizottság megjegyzi, hogy a teljesítmény-felülvizsgálati szerv felülvizsgálta a 4. intézkedés költségeit, és azokat indokoltnak tartja. |
| --- | --- |

(103)

A 4. intézkedés összköltsége a harmadik referencia-időszakban (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) hozzávetőleg 0,9 millió EUR-t tesz ki, és a 2021-ben benyújtott teljesítményterv-tervezethez képest változatlan marad. A Bizottság megjegyzi, hogy a teljesítmény-felülvizsgálati szerv felülvizsgálta a 4. intézkedés költségeit, és azokat indokoltnak tartja.

| (104) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a 4. intézkedés szükséges a kapacitáscélok folyamatos elérésének támogatásához, és úgy véli, hogy a 4. intézkedés költségei az intézkedés által várhatóan elért strukturális és működési előnyök fényében arányosak. |
| --- | --- |

(104)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a 4. intézkedés szükséges a kapacitáscélok folyamatos elérésének támogatásához, és úgy véli, hogy a 4. intézkedés költségei az intézkedés által várhatóan elért strukturális és működési előnyök fényében arányosak.

5. intézkedés

5. intézkedés

| (105) | Az ötödik, kapacitással kapcsolatos intézkedés (a továbbiakban: 5. intézkedés) a MUAC brüsszeli szektorához kerülő új légiforgalmi irányítók előképzés nélküli képzésére vonatkozik. A felülvizsgált teljesítményterv-tervezet szerint az 5. intézkedés keretébe tartozó, légiforgalmi irányítóknak szánt képzési tevékenységeket egy franciaországi székhelyű külső képzőszervezethez szervezték ki. |
| --- | --- |

(105)

Az ötödik, kapacitással kapcsolatos intézkedés (a továbbiakban: 5. intézkedés) a MUAC brüsszeli szektorához kerülő új légiforgalmi irányítók előképzés nélküli képzésére vonatkozik. A felülvizsgált teljesítményterv-tervezet szerint az 5. intézkedés keretébe tartozó, légiforgalmi irányítóknak szánt képzési tevékenységeket egy franciaországi székhelyű külső képzőszervezethez szervezték ki.

| (106) | Belgium kifejti, hogy a harmadik referencia-időszakban és a jövőbeli referencia-időszakokban a kapacitáskorlátok elkerülése érdekében a MUAC-nak folyamatosan fel kell vennie légiforgalmi irányítókat, akiket előképzés nélküli képzésben kell részesítenie. A Belgium által közölt információk fényében a Bizottság egyetért azzal, hogy az új légiforgalmi irányítók skeyes általi képzése szükséges a légiforgalmi irányítók állományi létszámának fenntartásához és növeléséhez, valamint annak biztosításához, hogy a légiforgalmi irányítók száma a forgalom előre jelzett jövőbeli alakulásának fényében megfelelő legyen. |
| --- | --- |

(106)

Belgium kifejti, hogy a harmadik referencia-időszakban és a jövőbeli referencia-időszakokban a kapacitáskorlátok elkerülése érdekében a MUAC-nak folyamatosan fel kell vennie légiforgalmi irányítókat, akiket előképzés nélküli képzésben kell részesítenie. A Belgium által közölt információk fényében a Bizottság egyetért azzal, hogy az új légiforgalmi irányítók skeyes általi képzése szükséges a légiforgalmi irányítók állományi létszámának fenntartásához és növeléséhez, valamint annak biztosításához, hogy a légiforgalmi irányítók száma a forgalom előre jelzett jövőbeli alakulásának fényében megfelelő legyen.

| (107) | Az 5. intézkedés összköltsége a harmadik referencia-időszakban (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) körülbelül 14,2 millió EUR-t tesz ki. A részletes vizsgálat során Belgium három kategóriába sorolta az 5. intézkedés költségeit, ezek konkrétan a következők: a légiforgalmi irányítói képzésben részt vevő hallgatók személyzeti költségei, a szimulátorpilóták költségei és a képzőszervezet által felszámított költségek. A Bizottság megjegyzi, hogy a teljesítmény-felülvizsgálati szerv felülvizsgálta az 5. intézkedés költségeit, és azokat indokoltnak tartja. |
| --- | --- |

(107)

Az 5. intézkedés összköltsége a harmadik referencia-időszakban (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) körülbelül 14,2 millió EUR-t tesz ki. A részletes vizsgálat során Belgium három kategóriába sorolta az 5. intézkedés költségeit, ezek konkrétan a következők: a légiforgalmi irányítói képzésben részt vevő hallgatók személyzeti költségei, a szimulátorpilóták költségei és a képzőszervezet által felszámított költségek. A Bizottság megjegyzi, hogy a teljesítmény-felülvizsgálati szerv felülvizsgálta az 5. intézkedés költségeit, és azokat indokoltnak tartja.

| (108) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy az 5. intézkedés szükséges a kapacitáscélok eléréséhez, és annak költségei a kapacitás rendelkezésre bocsátására gyakorolt működési hatásuk fényében arányosak. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy az 5. intézkedés szükséges a kapacitáscélok eléréséhez, és annak költségei a kapacitás rendelkezésre bocsátására gyakorolt működési hatásuk fényében arányosak.

6. intézkedés

6. intézkedés

| (109) | A hatodik, kapacitással kapcsolatos intézkedés (a továbbiakban: 6. intézkedés) a MUAC brüsszeli szektora számára további légiforgalmi irányítók foglalkoztatását tartalmazza a harmadik referencia-időszakban és az azt követő években felmerülő forgalmi igények kielégítése érdekében. |
| --- | --- |

(109)

A hatodik, kapacitással kapcsolatos intézkedés (a továbbiakban: 6. intézkedés) a MUAC brüsszeli szektora számára további légiforgalmi irányítók foglalkoztatását tartalmazza a harmadik referencia-időszakban és az azt követő években felmerülő forgalmi igények kielégítése érdekében.

| (110) | A felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben szereplő információk szerint e légiforgalmi irányítók száma a tervek szerint jelentősen, 106-ról 119-re emelkedik a harmadik referencia-időszakban. Belgium jelzi, hogy a további légiforgalmi irányító személyzet lehetővé fogja tenni a szektorok nyitási idejének növelését és a működés rugalmasabbá tételét. A Belgium által szolgáltatott információk fényében a Bizottság egyetért azzal, hogy a kapacitáscélok elérésének támogatásához szükség van arra, hogy a MUAC további légiforgalmi irányítókat vegyen fel. |
| --- | --- |

(110)

A felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben szereplő információk szerint e légiforgalmi irányítók száma a tervek szerint jelentősen, 106-ról 119-re emelkedik a harmadik referencia-időszakban. Belgium jelzi, hogy a további légiforgalmi irányító személyzet lehetővé fogja tenni a szektorok nyitási idejének növelését és a működés rugalmasabbá tételét. A Belgium által szolgáltatott információk fényében a Bizottság egyetért azzal, hogy a kapacitáscélok elérésének támogatásához szükség van arra, hogy a MUAC további légiforgalmi irányítókat vegyen fel.

| (111) | A 6. intézkedés összköltsége a harmadik referencia-időszakban (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) körülbelül 4,4 millió EUR-t tesz ki. Ezek a költségek a harmadik referencia-időszakban szolgálati jogviszonyt létesítő további légiforgalmi irányítók javadalmazásához kapcsolódnak. A Bizottság megjegyzi, hogy a teljesítmény-felülvizsgálati szerv felülvizsgálta a 6. intézkedés költségeit, és azokat indokoltnak tartja. |
| --- | --- |

(111)

A 6. intézkedés összköltsége a harmadik referencia-időszakban (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) körülbelül 4,4 millió EUR-t tesz ki. Ezek a költségek a harmadik referencia-időszakban szolgálati jogviszonyt létesítő további légiforgalmi irányítók javadalmazásához kapcsolódnak. A Bizottság megjegyzi, hogy a teljesítmény-felülvizsgálati szerv felülvizsgálta a 6. intézkedés költségeit, és azokat indokoltnak tartja.

| (112) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a 6. intézkedés szükséges a kapacitáscélok eléréséhez, és a költségei a kapacitás rendelkezésre bocsátására gyakorolt működési hatásuk fényében arányosak. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a 6. intézkedés szükséges a kapacitáscélok eléréséhez, és a költségei a kapacitás rendelkezésre bocsátására gyakorolt működési hatásuk fényében arányosak.

7. intézkedés

7. intézkedés

| (113) | A hetedik, kapacitással kapcsolatos intézkedés (a továbbiakban: 7. intézkedés) az új működési követelmények végrehajtásának támogatását célzó, új munkaerő-tervezési rendszer MUAC általi kidolgozására vonatkozik. A 7. intézkedés egy új munkaerő-tervezési keretrendszer, egy korszerű szolgálati beosztási eszköz, valamint az új működési követelmények végrehajtásához szükséges egyéb munkaerő-tervezési eszközök kidolgozását foglalja magában. |
| --- | --- |

(113)

A hetedik, kapacitással kapcsolatos intézkedés (a továbbiakban: 7. intézkedés) az új működési követelmények végrehajtásának támogatását célzó, új munkaerő-tervezési rendszer MUAC általi kidolgozására vonatkozik. A 7. intézkedés egy új munkaerő-tervezési keretrendszer, egy korszerű szolgálati beosztási eszköz, valamint az új működési követelmények végrehajtásához szükséges egyéb munkaerő-tervezési eszközök kidolgozását foglalja magában.

| (114) | A teljesítmény-felülvizsgálati szerv által végzett értékelésre tekintettel a Bizottság egyetért azzal, hogy az új munkaerő-tervezési rendszer által lehetővé tett hatékonyságnövekedés hozzá fog járulni a működési teljesítmény javításához és a hatékonyabb szolgáltatásnyújtáshoz. |
| --- | --- |

(114)

A teljesítmény-felülvizsgálati szerv által végzett értékelésre tekintettel a Bizottság egyetért azzal, hogy az új munkaerő-tervezési rendszer által lehetővé tett hatékonyságnövekedés hozzá fog járulni a működési teljesítmény javításához és a hatékonyabb szolgáltatásnyújtáshoz.

| (115) | A 7. intézkedés összköltsége a harmadik referencia-időszakban (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) körülbelül 0,8 millió EUR-t tesz ki. A Bizottság megjegyzi, hogy a teljesítmény-felülvizsgálati szerv felülvizsgálta a 7. intézkedés költségeit, és azokat indokoltnak tartja. |
| --- | --- |

(115)

A 7. intézkedés összköltsége a harmadik referencia-időszakban (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) körülbelül 0,8 millió EUR-t tesz ki. A Bizottság megjegyzi, hogy a teljesítmény-felülvizsgálati szerv felülvizsgálta a 7. intézkedés költségeit, és azokat indokoltnak tartja.

| (116) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a 7. intézkedés szükséges a kapacitáscélok eléréséhez, és a költségei a kapacitás rendelkezésre bocsátására gyakorolt működési hatásuk fényében arányosak. |
| --- | --- |

(116)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a 7. intézkedés szükséges a kapacitáscélok eléréséhez, és a költségei a kapacitás rendelkezésre bocsátására gyakorolt működési hatásuk fényében arányosak.

A Belgium és Luxemburg által előterjesztett, kapacitással kapcsolatos intézkedések együttes hatása

A Belgium és Luxemburg által előterjesztett, kapacitással kapcsolatos intézkedések együttes hatása

| (117) | A Bizottság alaposabban elemezte a Belgium és Luxemburg által benyújtott, kapacitással kapcsolatos hét intézkedést azok általános hatása szempontjából, valamint annak értékelése érdekében, hogy az összes említett intézkedés egyidejű végrehajtása szükséges-e a kapacitásra vonatkozó helyi teljesítménycélok eléréséhez. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottság alaposabban elemezte a Belgium és Luxemburg által benyújtott, kapacitással kapcsolatos hét intézkedést azok általános hatása szempontjából, valamint annak értékelése érdekében, hogy az összes említett intézkedés egyidejű végrehajtása szükséges-e a kapacitásra vonatkozó helyi teljesítménycélok eléréséhez.

| (118) | E tekintetben a Bizottság tudomásul veszi a teljesítmény-felülvizsgálati szerv azon megállapításait, amelyek szerint a kapacitással kapcsolatos, együttesen figyelembe vett hét intézkedés megfelelő és indokolt, tekintettel azok általános várható működési eredményére és a kapacitás rendelkezésre bocsátására gyakorolt együttes hatására. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv elemzése szerint ezen intézkedések együttes végrehajtása lehetővé teszi a skeyes és a MUAC számára, hogy hatékonyan kezeljék az előre jelzett forgalmi szinteket a csúcsterhelés melletti forgalmi igény idején, ugyanakkor fokozzák a szolgáltatásnyújtás rugalmasságát és rezilienciáját előre nem látható vagy változékony körülmények esetén. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv megerősíti továbbá, hogy a kapacitással kapcsolatos intézkedések együttes végrehajtása a harmadik referencia-időszak hátralévő hónapjaiban nem eredményez túlzott kapacitást a Belgium és Luxemburg légterében nyújtott léginavigációs szolgáltatások tekintetében (22). Végezetül a teljesítmény-felülvizsgálati szerv rámutat arra, hogy a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben a további légiforgalmi irányítók képzésével és foglalkoztatásával kapcsolatban előterjesztett intézkedések kiegészítik a kapacitásbővítést lehetővé tevő szervezeti és technikai intézkedéseket. |
| --- | --- |

(118)

E tekintetben a Bizottság tudomásul veszi a teljesítmény-felülvizsgálati szerv azon megállapításait, amelyek szerint a kapacitással kapcsolatos, együttesen figyelembe vett hét intézkedés megfelelő és indokolt, tekintettel azok általános várható működési eredményére és a kapacitás rendelkezésre bocsátására gyakorolt együttes hatására. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv elemzése szerint ezen intézkedések együttes végrehajtása lehetővé teszi a skeyes és a MUAC számára, hogy hatékonyan kezeljék az előre jelzett forgalmi szinteket a csúcsterhelés melletti forgalmi igény idején, ugyanakkor fokozzák a szolgáltatásnyújtás rugalmasságát és rezilienciáját előre nem látható vagy változékony körülmények esetén. A teljesítmény-felülvizsgálati szerv megerősíti továbbá, hogy a kapacitással kapcsolatos intézkedések együttes végrehajtása a harmadik referencia-időszak hátralévő hónapjaiban nem eredményez túlzott kapacitást a Belgium és Luxemburg légterében nyújtott léginavigációs szolgáltatások tekintetében (22). Végezetül a teljesítmény-felülvizsgálati szerv rámutat arra, hogy a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben a további légiforgalmi irányítók képzésével és foglalkoztatásával kapcsolatban előterjesztett intézkedések kiegészítik a kapacitásbővítést lehetővé tevő szervezeti és technikai intézkedéseket.

22

Az uniós szintű költséghatékonysági trendekhez képest megfigyelt eltérések igazolására Belgium és Luxemburg által felhozott intézkedésekre vonatkozó következtetés

Az uniós szintű költséghatékonysági trendekhez képest megfigyelt eltérések igazolására Belgium és Luxemburg által felhozott intézkedésekre vonatkozó következtetés

| (119) | Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. melléklete 1.4. d) pontjának i. alpontjában meghatározott kritérium tekintetében a Bizottság a (71)–(118) preambulumbekezdésben foglalt megállapítások alapján megállapítja, hogy a Belgium és Luxemburg által az 1. és 2. intézkedéssel kapcsolatban ismertetett költségek részben szükségesek és arányosak a kapacitásra vonatkozó teljesítménycélok eléréséhez, míg a 3–7. intézkedés tekintetében az ismertetett költségek teljes mértékben szükségesek és arányosak e célok eléréséhez. |
| --- | --- |

(119)

Az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. melléklete 1.4. d) pontjának i. alpontjában meghatározott kritérium tekintetében a Bizottság a (71)–(118) preambulumbekezdésben foglalt megállapítások alapján megállapítja, hogy a Belgium és Luxemburg által az 1. és 2. intézkedéssel kapcsolatban ismertetett költségek részben szükségesek és arányosak a kapacitásra vonatkozó teljesítménycélok eléréséhez, míg a 3–7. intézkedés tekintetében az ismertetett költségek teljes mértékben szükségesek és arányosak e célok eléréséhez.

| (120) | Az alábbi táblázat bemutatja, hogy a kapacitással kapcsolatos intézkedések milyen mértékben járultak hozzá a (70) preambulumbekezdésben az érintett év, azaz 2024 tekintetében megállapított uniós szintű megállapítottegységköltség-trendektől való eltérésekhez.







  A Belgium és Luxemburg által ismertetett, kapacitással kapcsolatos intézkedések | Hozzájárulás a Belgium-Luxemburg díjszámítási körzet uniós szintű megállapítottegységköltség-trendjeitől való eltéréshez, reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve, figyelembe véve a Bizottság által a kapacitáscélok eléréséhez szükségesnek és arányosnak ítélt költségeket |
| --- | --- | --- |
| 1. intézkedés | 7,7  millió EUR (23) |
| 2. intézkedés | 0,3  millió EUR (24) |
| 3. intézkedés | 4,4  millió EUR |
| 4. intézkedés | 0,3  millió EUR |
| 5. intézkedés | 4,7  millió EUR |
| 6. intézkedés | 1,5  millió EUR |
| 7. intézkedés | 0,3  millió EUR |
| Összesen | 19,2  millió EUR |

(120)

Az alábbi táblázat bemutatja, hogy a kapacitással kapcsolatos intézkedések milyen mértékben járultak hozzá a (70) preambulumbekezdésben az érintett év, azaz 2024 tekintetében megállapított uniós szintű megállapítottegységköltség-trendektől való eltérésekhez.

A Belgium és Luxemburg által ismertetett, kapacitással kapcsolatos intézkedések

A Belgium és Luxemburg által ismertetett, kapacitással kapcsolatos intézkedések

Hozzájárulás a Belgium-Luxemburg díjszámítási körzet uniós szintű megállapítottegységköltség-trendjeitől való eltéréshez, reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve, figyelembe véve a Bizottság által a kapacitáscélok eléréséhez szükségesnek és arányosnak ítélt költségeket

Hozzájárulás a Belgium-Luxemburg díjszámítási körzet uniós szintű megállapítottegységköltség-trendjeitől való eltéréshez, reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve, figyelembe véve a Bizottság által a kapacitáscélok eléréséhez szükségesnek és arányosnak ítélt költségeket

1. intézkedés

7,7  millió EUR (23)

23

2. intézkedés

0,3  millió EUR (24)

24

3. intézkedés

4,4  millió EUR

4. intézkedés

0,3  millió EUR

5. intézkedés

4,7  millió EUR

6. intézkedés

1,5  millió EUR

7. intézkedés

0,3  millió EUR

Összesen

Összesen

19,2  millió EUR

19,2  millió EUR

| (121) | Ahogyan a (120) preambulumbekezdésben közölt táblázatban szerepel, a kapacitással kapcsolatos intézkedések az uniós szintű megállapítottegységköltség-trendekhez képest (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 19,2 millió EUR többletet indokolnak. Ez a többlet nagyobb, mint a harmadik referencia-időszak uniós szintű megállapítottegységköltség-trendjétől való becsült eltérés, amely (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 8,2 millió EUR-t tesz ki, de kisebb, mint a hosszú távú uniós szintű megállapítottegységköltség-trendtől való (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 43,7 millió EUR összegű, becsült eltérés. Belgiumnak és Luxemburgnak tehát továbbra is (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 24,5 millió EUR összegű, indokolatlan eltérése van a hosszú távú uniós szintű megállapítottegységköltség-trendhez képest. |
| --- | --- |

(121)

Ahogyan a (120) preambulumbekezdésben közölt táblázatban szerepel, a kapacitással kapcsolatos intézkedések az uniós szintű megállapítottegységköltség-trendekhez képest (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 19,2 millió EUR többletet indokolnak. Ez a többlet nagyobb, mint a harmadik referencia-időszak uniós szintű megállapítottegységköltség-trendjétől való becsült eltérés, amely (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 8,2 millió EUR-t tesz ki, de kisebb, mint a hosszú távú uniós szintű megállapítottegységköltség-trendtől való (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 43,7 millió EUR összegű, becsült eltérés. Belgiumnak és Luxemburgnak tehát továbbra is (reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve) 24,5 millió EUR összegű, indokolatlan eltérése van a hosszú távú uniós szintű megállapítottegységköltség-trendhez képest.

| (122) | Ezért a Bizottság megállapítja, hogy az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. melléklete 1.4. d) pontjának i. alpontjában meghatározott kritérium Belgium és Luxemburg tekintetében nem teljesül. |
| --- | --- |

(122)

Ezért a Bizottság megállapítja, hogy az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. melléklete 1.4. d) pontjának i. alpontjában meghatározott kritérium Belgium és Luxemburg tekintetében nem teljesül.

| (123) | A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy Belgium és Luxemburg a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben nem terjesztett elő olyan szerkezetátalakítási intézkedéseket, amelyek az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. melléklete 1.4. d) pontjának ii. alpontjában meghatározott kritérium alapján indokolnák az uniós szintű megállapítottegységköltség-trendtől vagy a hosszú távú uniós szintű megállapítottegységköltség-trendtől való eltérést. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy Belgium és Luxemburg a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben nem terjesztett elő olyan szerkezetátalakítási intézkedéseket, amelyek az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. melléklete 1.4. d) pontjának ii. alpontjában meghatározott kritérium alapján indokolnák az uniós szintű megállapítottegységköltség-trendtől vagy a hosszú távú uniós szintű megállapítottegységköltség-trendtől való eltérést.

A felülvizsgált teljesítménycélok értékelésére vonatkozó következtetés

A felülvizsgált teljesítménycélok értékelésére vonatkozó következtetés

| (124) | A (22)–(123) preambulumbekezdésben ismertetett értékelés fényében a Bizottság megállapítja, hogy a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzetre vonatkozó költséghatékonysági teljesítménycélok nincsenek összhangban az uniós szintű teljesítménycélokkal. |
| --- | --- |

(124)

A (22)–(123) preambulumbekezdésben ismertetett értékelés fényében a Bizottság megállapítja, hogy a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzetre vonatkozó költséghatékonysági teljesítménycélok nincsenek összhangban az uniós szintű teljesítménycélokkal.

A FELÜLVIZSGÁLT TELJESÍTMÉNYCÉLOKNAK AZ (EU) 2019/317 VÉGREHAJTÁSI RENDELET IV. MELLÉKLETÉNEK 2. PONTJÁVAL ÖSSZHANGBAN ELVÉGZETT ÁTTEKINTÉSÉN ALAPULÓ MEGÁLLAPÍTÁSOK

A FELÜLVIZSGÁLT TELJESÍTMÉNYCÉLOKNAK AZ (EU) 2019/317 VÉGREHAJTÁSI RENDELET IV. MELLÉKLETÉNEK 2. PONTJÁVAL ÖSSZHANGBAN ELVÉGZETT ÁTTEKINTÉSÉN ALAPULÓ MEGÁLLAPÍTÁSOK

Felülvizsgált közelkörzeti költséghatékonysági teljesítménycélok – az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 2.1. c) pontja

Felülvizsgált közelkörzeti költséghatékonysági teljesítménycélok – az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 2.1. c) pontja

| (125) | Az (EU) 2022/728 végrehajtási határozatban a Bizottság aggályokat fogalmazott meg a Belgium által a teljesítményterv-tervezetben javasolt közelkörzeti költséghatékonysági teljesítménycélokkal kapcsolatban. Ezek a költséghatékonysági célok csak a brüsszeli repülőtéren nyújtott közelkörzeti léginavigációs szolgáltatások tekintetében alkalmazandók. A Bizottság az említett végrehajtási határozatban úgy ítélte meg, hogy Belgiumnak további indokolással kellett volna szolgálnia az említett célokat illetően, vagy azokat lefelé kellett volna módosítania. |
| --- | --- |

(125)

Az (EU) 2022/728 végrehajtási határozatban a Bizottság aggályokat fogalmazott meg a Belgium által a teljesítményterv-tervezetben javasolt közelkörzeti költséghatékonysági teljesítménycélokkal kapcsolatban. Ezek a költséghatékonysági célok csak a brüsszeli repülőtéren nyújtott közelkörzeti léginavigációs szolgáltatások tekintetében alkalmazandók. A Bizottság az említett végrehajtási határozatban úgy ítélte meg, hogy Belgiumnak további indokolással kellett volna szolgálnia az említett célokat illetően, vagy azokat lefelé kellett volna módosítania.

| (126) | A Bizottság megjegyzi, hogy a felülvizsgált teljesítményterv-tervezet javított közelkörzeti költséghatékonysági teljesítménycélokat tartalmaz Belgium számára a 2022 és 2024 közötti naptári évekre vonatkozóan, beleértve az említett naptári évekre megállapított költségek reálértéken történő csökkentését is. A Bizottság megállapítja, hogy a harmadik referencia-időszak alatti +4,5 %-os közelkörzeti megállapítottegységköltség-trend változatlanul magasabb, mint a harmadik referencia-időszak alatti +1,9 %-os útvonali megállapítottegységköltség-trend, és változatlanul meghaladja a második referencia-időszak során megfigyelt +0,5 %-os tényleges közelkörzeti megállapítottegységköltség-trendet. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a brüsszeli repülőtéren nyújtott közelkörzeti léginavigációs szolgáltatások esetében megállapított egységköltség továbbra is magasabb, mint a repülőterekből álló releváns kontrollcsoportjának közelkörzeti megállapított egységköltsége, azt jelentősen, mintegy 55 %-kal haladja meg. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság megjegyzi, hogy a felülvizsgált teljesítményterv-tervezet javított közelkörzeti költséghatékonysági teljesítménycélokat tartalmaz Belgium számára a 2022 és 2024 közötti naptári évekre vonatkozóan, beleértve az említett naptári évekre megállapított költségek reálértéken történő csökkentését is. A Bizottság megállapítja, hogy a harmadik referencia-időszak alatti +4,5 %-os közelkörzeti megállapítottegységköltség-trend változatlanul magasabb, mint a harmadik referencia-időszak alatti +1,9 %-os útvonali megállapítottegységköltség-trend, és változatlanul meghaladja a második referencia-időszak során megfigyelt +0,5 %-os tényleges közelkörzeti megállapítottegységköltség-trendet. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a brüsszeli repülőtéren nyújtott közelkörzeti léginavigációs szolgáltatások esetében megállapított egységköltség továbbra is magasabb, mint a repülőterekből álló releváns kontrollcsoportjának közelkörzeti megállapított egységköltsége, azt jelentősen, mintegy 55 %-kal haladja meg.

| (127) | Ezért a (125) és (126) preambulumbekezdésben foglalt értékelés fényében a Bizottság megállapítja, hogy a Belgium által javasolt, felülvizsgált közelkörzeti költséghatékonysági teljesítménycélok továbbra is aggodalomra adnak okot. A Bizottság ezért megismétli az (EU) 2022/728 végrehajtási határozatban foglalt azon álláspontját, hogy Belgiumnak megfelelő indokolással kell szolgálnia az említett célokat illetően, vagy azokat lefelé kell módosítania. |
| --- | --- |

(127)

Ezért a (125) és (126) preambulumbekezdésben foglalt értékelés fényében a Bizottság megállapítja, hogy a Belgium által javasolt, felülvizsgált közelkörzeti költséghatékonysági teljesítménycélok továbbra is aggodalomra adnak okot. A Bizottság ezért megismétli az (EU) 2022/728 végrehajtási határozatban foglalt azon álláspontját, hogy Belgiumnak megfelelő indokolással kell szolgálnia az említett célokat illetően, vagy azokat lefelé kell módosítania.

A kapacitásra vonatkozó teljesítménycélok elérését szolgáló ösztönzőrendszerek – az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 2.1. f) pontja

A kapacitásra vonatkozó teljesítménycélok elérését szolgáló ösztönzőrendszerek – az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet IV. mellékletének 2.1. f) pontja

| (128) | Az (EU) 2022/728 végrehajtási határozatban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Belgiumnak és Luxemburgnak oly módon kell felülvizsgálnia az útvonali és közelkörzeti kapacitáscélok elérését szolgáló ösztönzőrendszereit, hogy az említett ösztönzőrendszerekből eredő maximális pénzügyi hátrányt olyan szinten határozzák meg, hogy az lényeges hatást gyakoroljon a kockázatnak kitett bevételre. A Bizottság megjegyzi, hogy Belgium és Luxemburg a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben nem módosította ezeket az ösztönzőrendszereket. |
| --- | --- |

(128)

Az (EU) 2022/728 végrehajtási határozatban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Belgiumnak és Luxemburgnak oly módon kell felülvizsgálnia az útvonali és közelkörzeti kapacitáscélok elérését szolgáló ösztönzőrendszereit, hogy az említett ösztönzőrendszerekből eredő maximális pénzügyi hátrányt olyan szinten határozzák meg, hogy az lényeges hatást gyakoroljon a kockázatnak kitett bevételre. A Bizottság megjegyzi, hogy Belgium és Luxemburg a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben nem módosította ezeket az ösztönzőrendszereket.

| (129) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Belgium és Luxemburg által a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben meghatározott ösztönzőrendszerek továbbra is aggályokat vetnek fel. A Bizottság ezért megismétli azon álláspontját, hogy Belgiumnak és Luxemburgnak felül kell vizsgálnia az útvonali és közelkörzeti kapacitáscélok elérésére szolgáló ösztönzőrendszereit annak érdekében, hogy az említett ösztönzőrendszerekből eredő maximális pénzügyi hátrányokat az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírtaknak megfelelően olyan szinten határozzák meg, hogy az lényeges hatást gyakoroljon a kockázatnak kitett bevételre. A Bizottság álláspontja szerint a felülvizsgált ösztönzőrendszernek a megállapított költségek legalább 1 %-át jelentő maximális pénzügyi hátrányt kell eredményeznie. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy a Belgium és Luxemburg által a felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben meghatározott ösztönzőrendszerek továbbra is aggályokat vetnek fel. A Bizottság ezért megismétli azon álláspontját, hogy Belgiumnak és Luxemburgnak felül kell vizsgálnia az útvonali és közelkörzeti kapacitáscélok elérésére szolgáló ösztönzőrendszereit annak érdekében, hogy az említett ösztönzőrendszerekből eredő maximális pénzügyi hátrányokat az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 11. cikke (3) bekezdésének a) pontjában előírtaknak megfelelően olyan szinten határozzák meg, hogy az lényeges hatást gyakoroljon a kockázatnak kitett bevételre. A Bizottság álláspontja szerint a felülvizsgált ösztönzőrendszernek a megállapított költségek legalább 1 %-át jelentő maximális pénzügyi hátrányt kell eredményeznie.

KÖVETKEZTETÉSEK

KÖVETKEZTETÉSEK

| (130) | A fentiek fényében Belgiumnak és Luxemburgnak az 549/2004/EU rendelet 11. cikke (3) bekezdése c) pontjának harmadik bekezdése értelmében korrekciós intézkedéseket kell hoznia. E korrekciós intézkedéseknek lehetővé kell tenniük Belgium és Luxemburg számára, hogy összhangba kerüljenek a harmadik referencia-időszakra vonatkozó uniós szintű költséghatékonysági teljesítménycélokkal, amelyek – a Bizottság e határozatban foglalt értékelése alapján – a Belgium és Luxemburg útvonali díjszámítási körzetében megállapított költségek reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve 24,5 millió EUR-val történő csökkentésének felelnek meg. |
| --- | --- |

(130)

A fentiek fényében Belgiumnak és Luxemburgnak az 549/2004/EU rendelet 11. cikke (3) bekezdése c) pontjának harmadik bekezdése értelmében korrekciós intézkedéseket kell hoznia. E korrekciós intézkedéseknek lehetővé kell tenniük Belgium és Luxemburg számára, hogy összhangba kerüljenek a harmadik referencia-időszakra vonatkozó uniós szintű költséghatékonysági teljesítménycélokkal, amelyek – a Bizottság e határozatban foglalt értékelése alapján – a Belgium és Luxemburg útvonali díjszámítási körzetében megállapított költségek reálértéken, 2017. évi árakon kifejezve 24,5 millió EUR-val történő csökkentésének felelnek meg.

| (131) | A Bizottság megjegyzi, hogy Belgium a skeyes és a MUAC teljesítményére vonatkozóan megfelelőségi felülvizsgálatot kíván végezni, amelyben megfigyelőként való részvételre kérte fel a Bizottság szolgálatait. A Bizottság értelmezése szerint a megfelelőségi felülvizsgálat támogatni fogja Belgium végleges teljesítményterv-tervezetének elkészítését, amelynek figyelembe kell vennie a korrekciós intézkedéseket. Amennyiben ez a megfelelőségi felülvizsgálat új bizonyítékokat keletkeztet, a Bizottság figyelembe kívánja venni ezeket az új bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(131)

A Bizottság megjegyzi, hogy Belgium a skeyes és a MUAC teljesítményére vonatkozóan megfelelőségi felülvizsgálatot kíván végezni, amelyben megfigyelőként való részvételre kérte fel a Bizottság szolgálatait. A Bizottság értelmezése szerint a megfelelőségi felülvizsgálat támogatni fogja Belgium végleges teljesítményterv-tervezetének elkészítését, amelynek figyelembe kell vennie a korrekciós intézkedéseket. Amennyiben ez a megfelelőségi felülvizsgálat új bizonyítékokat keletkeztet, a Bizottság figyelembe kívánja venni ezeket az új bizonyítékokat.

| (132) | Előfordulhat, hogy egyes, Belgium és Luxemburg által e határozattal összhangban meghozandó korrekciós intézkedések a jellegüknél fogva nem fejtik ki teljes hatásukat a harmadik referencia-időszakban. Belgiumnak és Luxemburgnak azonban a harmadik referencia-időszakban meg kell kezdenie ezek végrehajtását a végleges teljesítményterv-tervezetük részeként meghatározandó kötelező erejű kötelezettségvállalások alapján, még akkor is, ha ezek az intézkedések a következő referencia-időszakban a költséghatékonyság javulását eredményezik. |
| --- | --- |

(132)

Előfordulhat, hogy egyes, Belgium és Luxemburg által e határozattal összhangban meghozandó korrekciós intézkedések a jellegüknél fogva nem fejtik ki teljes hatásukat a harmadik referencia-időszakban. Belgiumnak és Luxemburgnak azonban a harmadik referencia-időszakban meg kell kezdenie ezek végrehajtását a végleges teljesítményterv-tervezetük részeként meghatározandó kötelező erejű kötelezettségvállalások alapján, még akkor is, ha ezek az intézkedések a következő referencia-időszakban a költséghatékonyság javulását eredményezik.

| (133) | A korrekciós intézkedéseket – az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 15. cikkének (6) bekezdésével összhangban – az e határozat elfogadásának napjától számított három hónapon belül a Bizottsághoz benyújtandó végleges teljesítményterv-tervezetek részeként kell bevezetni. Az említett végleges teljesítményterv-tervezeteket Belgiumnak és Luxemburgnak önállóan, nemzeti szinten kell elfogadnia, mivel Franciaországnak, Németországnak és Hollandiának a felülvizsgált FABEC-teljesítménytervtervezettől való elállása következtében a FABEC-szintű teljesítménycélok megszűntek, amint az a (6) preambulumbekezdésben kifejtésre került. |
| --- | --- |

(133)

A korrekciós intézkedéseket – az (EU) 2019/317 végrehajtási rendelet 15. cikkének (6) bekezdésével összhangban – az e határozat elfogadásának napjától számított három hónapon belül a Bizottsághoz benyújtandó végleges teljesítményterv-tervezetek részeként kell bevezetni. Az említett végleges teljesítményterv-tervezeteket Belgiumnak és Luxemburgnak önállóan, nemzeti szinten kell elfogadnia, mivel Franciaországnak, Németországnak és Hollandiának a felülvizsgált FABEC-teljesítménytervtervezettől való elállása következtében a FABEC-szintű teljesítménycélok megszűntek, amint az a (6) preambulumbekezdésben kifejtésre került.

| (134) | Az e határozatban foglalt megállapítások fényében Belgiumnak és Luxemburgnak különösen a következő kérdésekkel kell megfelelően foglalkoznia:






  a) | a (46) és (47) preambulumbekezdésben említett, közlekedési kockázatmegosztásra, költségmegosztásra és ösztönzőrendszerekre vonatkozó jogi rendelkezések helytelen alkalmazása a MUAC tekintetében; |
| --- | --- | --- |

(134)

Az e határozatban foglalt megállapítások fényében Belgiumnak és Luxemburgnak különösen a következő kérdésekkel kell megfelelően foglalkoznia:

a)

a (46) és (47) preambulumbekezdésben említett, közlekedési kockázatmegosztásra, költségmegosztásra és ösztönzőrendszerekre vonatkozó jogi rendelkezések helytelen alkalmazása a MUAC tekintetében;

| b) | a nemzeti felügyeleti hatóságok által arra vonatkozóan végzett, szükséges ellenőrzés, hogy a törölt és késleltetett állóeszköz-beruházásokért a második referencia-időszakban felszámított költségeket nem terhelik-e kétszeresen a légtérfelhasználókra abban az esetben, ha ezek a beruházások később valósulnak meg, a (48) és (49) preambulumbekezdésben említettek szerint; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti felügyeleti hatóságok által arra vonatkozóan végzett, szükséges ellenőrzés, hogy a törölt és késleltetett állóeszköz-beruházásokért a második referencia-időszakban felszámított költségeket nem terhelik-e kétszeresen a légtérfelhasználókra abban az esetben, ha ezek a beruházások később valósulnak meg, a (48) és (49) preambulumbekezdésben említettek szerint;

| c) | a határokon átnyúló területeken nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatban felmerült költségek nem megfelelő finanszírozási rendszere, az (56)–(62) preambulumbekezdésben említettek szerint; |
| --- | --- |

c)

a határokon átnyúló területeken nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatban felmerült költségek nem megfelelő finanszírozási rendszere, az (56)–(62) preambulumbekezdésben említettek szerint;

| d) | a skeyes tekintetében a bevezetési költségek helytelen felosztása az útvonali és a közelkörzeti léginavigációs szolgáltatások között, a (63)–(67) preambulumbekezdésben említettek szerint; |
| --- | --- |

d)

a skeyes tekintetében a bevezetési költségek helytelen felosztása az útvonali és a közelkörzeti léginavigációs szolgáltatások között, a (63)–(67) preambulumbekezdésben említettek szerint;

| e) | Belgium túlzott közelkörzeti költséghatékonysági céljaira vonatkozó megfelelő indokolás hiánya, a (125), (126) és (127) preambulumbekezdésben említettek szerint; |
| --- | --- |

e)

Belgium túlzott közelkörzeti költséghatékonysági céljaira vonatkozó megfelelő indokolás hiánya, a (125), (126) és (127) preambulumbekezdésben említettek szerint;

| f) | az útvonali és közelkörzeti kapacitáscélok elérését támogató belgiumi és luxemburgi ösztönzőrendszerek maximális pénzügyi hátrányainak nem megfelelő szintje, a (128) és (129) preambulumbekezdésben említettek szerint. |
| --- | --- |

f)

az útvonali és közelkörzeti kapacitáscélok elérését támogató belgiumi és luxemburgi ösztönzőrendszerek maximális pénzügyi hátrányainak nem megfelelő szintje, a (128) és (129) preambulumbekezdésben említettek szerint.

| (135) | Az Egységes Égbolt Bizottság nem nyilvánított véleményt. Mivel végrehajtási jogi aktus elfogadására volt szükség, az elnök a végrehajtási aktus tervezetét további megvitatás céljából a fellebbviteli bizottság elé terjesztette. A fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(135)

Az Egységes Égbolt Bizottság nem nyilvánított véleményt. Mivel végrehajtási jogi aktus elfogadására volt szükség, az elnök a végrehajtási aktus tervezetét további megvitatás céljából a fellebbviteli bizottság elé terjesztette. A fellebbviteli bizottság nem nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Belgium és Luxemburg az e határozat elfogadásának napjától számított három hónapon belül meghatározza és közli a Bizottsággal a harmadik referencia-időszakra vonatkozó nemzeti költséghatékonysági teljesítménycélok és az uniós szintű költséghatékonysági teljesítménycélok közötti összhang elérését célzó korrekciós intézkedéseket.

(2)   Belgium és Luxemburg a harmadik referencia-időszakban megkezdi az említett korrekciós intézkedések alkalmazását a skeyes és a Maastricht Upper Area Control Centre (MUAC) tekintetében. Ezek az intézkedések a Belgium–Luxemburg útvonali díjszámítási körzet megállapított költségeinek olyan összeggel történő csökkenését eredményezik, amely biztosítja a nemzeti költséghatékonysági teljesítménycélok és az uniós szintű költséghatékonysági teljesítménycélok összhangját. Ezt az összeget Belgium és Luxemburg az e határozat (131) preambulumbekezdésében említett megfelelőségi felülvizsgálat eredményei alapján pontosabban meghatározza, és a Bizottság az (EU) 2019/317 bizottsági végrehajtási rendelet 15. cikkének (7) bekezdése szerinti értékelés részeként – az említett megfelelőségi felülvizsgálatból származó bizonyítékok figyelembevételével – felülvizsgálja. A korrekciós intézkedéseknek a skeyes és a MUAC működési költségeinek csökkenéséhez kell vezetniük.

(3)   A korrekciós intézkedések meghatározása során Belgium és Luxemburg figyelembe veheti a mellékletben meghatározott kiegészítő intézkedéseket is.

(4)   Belgium és Luxemburg belefoglalja a teljesítménytervébe azokat az információkat, amelyek igazolják, hogy a skeyes és a MUAC eredményesen végre fogja hajtani a korrekciós intézkedéseket.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Belga Királyság és a Luxemburgi Nagyhercegség a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 16-án.

a Bizottság részéről

Adina-Ioana VĂLEAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 96., 2004.3.31., 1. o.

1

(2)  
  HL L 56., 2019.2.25., 1. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2020/1627 végrehajtási rendelete (2020. november 3.) az egységes európai égbolt teljesítmény- és díjszámítási rendszerének harmadik referencia-időszakára (2020–2024) vonatkozó, a Covid19-világjárvány miatti rendkívüli intézkedésekről (HL L 366., 2020.11.4., 7. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2021/891 végrehajtási határozata (2021. június 2.) a légiforgalmi szolgáltatási hálózat uniós szintű felülvizsgált teljesítménycéljainak a harmadik referencia-időszakra (2020–2024) szóló meghatározásáról és az (EU) 2019/903 végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 195., 2021.6.3., 3. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2022/728 végrehajtási határozata (2022. április 13.) az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján Belgium, Németország, Görögország, Franciaország, Ciprus, Lettország, Luxemburg, Málta, Hollandia, Románia és Svédország által benyújtott nemzeti és funkcionális légtérblokkszintű teljesítményterv-tervezetekben foglalt bizonyos teljesítménycélok és a harmadik referencia-időszakra meghatározott uniós szintű teljesítménycélok közötti összhang hiányáról és az e célok felülvizsgálatára vonatkozó ajánlások felsorolásáról (HL L 135., 2022.5.12., 4. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2022/780 végrehajtási határozata (2022. április 13.) az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján Svájc által benyújtott funkcionális légtérblokkszintű teljesítményterv-tervezetben foglalt bizonyos teljesítménycélok és a harmadik referencia-időszakra meghatározott uniós szintű teljesítménycélok közötti összhang hiányáról és az e célok felülvizsgálatára vonatkozó ajánlások felsorolásáról (HL L 139., 2022.5.18., 218. o.).

6

(7)  A Bizottság (EU) 2022/2255 határozata (2022. október 24.) az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján Belgium, Németország, Franciaország, Luxemburg és Hollandia által a funkcionális légtérblokk szintjén benyújtott, a harmadik referencia-időszakra vonatkozó felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben foglalt bizonyos teljesítménycélok részletes vizsgálatának megindításáról (HL L 297., 2022.11.17., 71. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2023/176 határozata (2022. december 14.) az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében Franciaország által benyújtott felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben foglalt teljesítménycélok és a harmadik referencia-időszakra vonatkozó uniós szintű teljesítménycélok közötti összhangról (HL L 25., 2023.1.27., 70. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2023/177 határozata (2022. december 14.) az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében Németország által benyújtott, felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben foglalt teljesítménycélok és a harmadik referencia-időszakra vonatkozó uniós szintű teljesítménycélok közötti összhangról (HL L 25., 2023.1.27., 79. o.).

9

(10)  A Bizottság (EU) 2023/179 határozata (2022. december 14.) az 549/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében Hollandia által benyújtott, felülvizsgált teljesítményterv-tervezetben foglalt teljesítménycélok és a harmadik referencia-időszakra vonatkozó uniós szintű teljesítménycélok közötti összhangról (HL L 25., 2023.1.27., 95. o.).

10

(11)  Összesített éves növekedési ráta (CAGR).

11

(12)  Összesített éves növekedési ráta (CAGR).

12

(13)  A légi közlekedés biztonságával kapcsolatos együttműködésről szóló, (legutóbb módosított) 1960. december 13-i nemzetközi Eurocontrol-egyezmény vonatkozásában Belgium és Luxemburg számára felmerült költségeket a nemzeti felügyeleti hatóságok költségei tartalmazzák.

13

(14)  Hollandiai légiforgalmi irányítás (LVNL).

14

(15)  Az (EU) 2021/891 bizottsági végrehajtási határozat 6. cikkében foglaltak szerint.

15

(16)  Sem a skeyes, sem az LVNL egységköltségei nem tartalmazzák a díjszámítási körzetükben a MUAC-nak tulajdonítható szolgáltatási egységeket. A skeyes és az LVNL egységköltségei magukban foglalják az összes útvonali léginavigációs szolgáltatót, beleértve a meteorológiai szolgálatokat (MET) is, amelyeket Hollandiában az LVNL-től elkülönülő meteorológiai szolgálat nyújt.

16

(17)  
  2017. április 23-i királyi rendelet.

17

(18)  Az EUROCONTROL által a maastrichti körzeti irányító központban (Maastricht Area Control Centre) légiforgalmi szolgáltatások és létesítmények rendelkezésre bocsátásáról és üzemeltetéséről szóló, 1986. november 25-én aláírt megállapodás.

18

(19)  A MUAC műveletei három szektorcsoportra oszlanak, nevezetesen a „brüsszeli szektorcsoportra”, a „DECO szektorcsoportra” és a „hannoveri szektorcsoportra”.

19

(20)  A 2014. évi kiindulási érték alapján számítva.

20

(21)  A léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló, 2004. március 10-i 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 96., 2004.3.31., 10. o.) (22) preambulumbekezdése.

21

(22)  A 2021. októberi Eurocontrol STATFOR forgalmi alap-előrejelzésében szereplő, forgalomra vonatkozó feltételezések alapján.

22

(23)  Az 1. intézkedés költségeinek a Bizottság által a kapacitásra vonatkozó helyi teljesítménycélok eléréséhez szükségesnek és arányosnak ítélt hányadát tükröző összeg, a (82) preambulumbekezdésben foglalt megállapításokkal összhangban.

23

(24)  A 2. intézkedés költségeinek a Bizottság által a kapacitásra vonatkozó helyi teljesítménycélok eléréséhez szükségesnek és arányosnak ítélt hányadát tükröző összeg, a (90) preambulumbekezdésben foglalt megállapításokkal összhangban.

24

---

MELLÉKLET

JAVASOLT KIEGÉSZÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

Belgium és Luxemburg a következő intézkedéseket hozhatja a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzetre vonatkozó költséghatékonysági teljesítménycélok és az uniós szintű költséghatékonysági teljesítménycélok közötti összhang hiányának kezelése érdekében:

| 1. | a Belgiumban alkalmazott DISPO funkcionális rendelkezésreállási rendszer módosítása a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet költségalapjára gyakorolt hatásának csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

1.

a Belgiumban alkalmazott DISPO funkcionális rendelkezésreállási rendszer módosítása a Belgium–Luxemburg díjszámítási körzet költségalapjára gyakorolt hatásának csökkentése érdekében;

| 2. | a skeyes tőkearányos jövedelmezőségének elengedése, amelyet a tervek szerint a tőkeköltség részeként számolnak fel; |
| --- | --- |

2.

a skeyes tőkearányos jövedelmezőségének elengedése, amelyet a tervek szerint a tőkeköltség részeként számolnak fel;

| 3. | a közlekedési kockázatmegosztási mechanizmusból vagy a megállapított és a tényleges költségek közötti különbségből eredő 2022. évi többlet kivételes költségcsökkentés keretében történő visszatérítése a légtérfelhasználóknak. |
| --- | --- |

3.

a közlekedési kockázatmegosztási mechanizmusból vagy a megállapított és a tényleges költségek közötti különbségből eredő 2022. évi többlet kivételes költségcsökkentés keretében történő visszatérítése a légtérfelhasználóknak.

---

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/139 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/139

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1337 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2023. június 22.)

az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatban alkalmazandó vészhelyzeti intézkedésekről szóló (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2023) 4335. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 259. cikke (1) bekezdésének c) pontjára,

mivel:

| (1) | A magas patogenitású madárinfluenza a madarak fertőző vírusos betegsége, amely jelentősen csökkentheti a baromfitartás jövedelmezőségét, zavart okozva az Unión belüli kereskedelemben és a harmadik országokba irányuló kivitelben. A magas patogenitású madárinfluenza vírusai megfertőzhetik a vándormadarakat, amelyek azután őszi és tavaszi vándorlásuk során nagy távolságokat megtéve továbbterjeszthetik ezeket a vírusokat. A magas patogenitású madárinfluenza vírusainak vadon élő madarakban való előfordulása tehát folyamatosan magában hordozza azt a veszélyt, hogy a vírusok közvetlen vagy közvetett úton eljutnak a baromfit vagy fogságban tartott madarakat tartó létesítményekbe. A magas patogenitású madárinfluenza kitörésekor fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más – baromfit vagy fogságban tartott madarakat tartó – létesítményekre is átterjedhet. |
| --- | --- |

(1)

A magas patogenitású madárinfluenza a madarak fertőző vírusos betegsége, amely jelentősen csökkentheti a baromfitartás jövedelmezőségét, zavart okozva az Unión belüli kereskedelemben és a harmadik országokba irányuló kivitelben. A magas patogenitású madárinfluenza vírusai megfertőzhetik a vándormadarakat, amelyek azután őszi és tavaszi vándorlásuk során nagy távolságokat megtéve továbbterjeszthetik ezeket a vírusokat. A magas patogenitású madárinfluenza vírusainak vadon élő madarakban való előfordulása tehát folyamatosan magában hordozza azt a veszélyt, hogy a vírusok közvetlen vagy közvetett úton eljutnak a baromfit vagy fogságban tartott madarakat tartó létesítményekbe. A magas patogenitású madárinfluenza kitörésekor fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más – baromfit vagy fogságban tartott madarakat tartó – létesítményekre is átterjedhet.

| (2) | Az (EU) 2016/429 rendelet új jogszabályi keretet hoz létre az állatra vagy emberre átvihető betegségek megelőzéséhez és leküzdéséhez. A magas patogenitású madárinfluenza az említett rendelet szerinti jegyzékbe foglalt betegség fogalommeghatározása alá és az ott megállapított betegségmegelőzési és járványvédelmi szabályok hatálya alá tartozik. Emellett az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletet a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok – köztük a magas patogenitású madárinfluenzára vonatkozó járványvédelmi intézkedések – tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2016/429 rendelet új jogszabályi keretet hoz létre az állatra vagy emberre átvihető betegségek megelőzéséhez és leküzdéséhez. A magas patogenitású madárinfluenza az említett rendelet szerinti jegyzékbe foglalt betegség fogalommeghatározása alá és az ott megállapított betegségmegelőzési és járványvédelmi szabályok hatálya alá tartozik. Emellett az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletet a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok – köztük a magas patogenitású madárinfluenzára vonatkozó járványvédelmi intézkedések – tekintetében.

| (3) | Az (EU) 2016/429 rendelet keretében elfogadásra került az (EU) 2021/641 bizottsági végrehajtási határozat (3), amely a magas patogenitású madárinfluenza kitöréseivel kapcsolatos uniós szintű vészhelyzeti intézkedéseket állapít meg. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2016/429 rendelet keretében elfogadásra került az (EU) 2021/641 bizottsági végrehajtási határozat (3), amely a magas patogenitású madárinfluenza kitöréseivel kapcsolatos uniós szintű vészhelyzeti intézkedéseket állapít meg.

| (4) | Az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy a magas patogenitású madárinfluenza megjelenését követően a tagállamok által az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően kialakított védő-, felügyeleti és további, korlátozás alatt álló körzeteknek legalább a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletében védő-, felügyeleti és további, korlátozás alatt álló körzetekként felsorolt területeket magukban kell foglalniuk. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat úgy rendelkezik, hogy a magas patogenitású madárinfluenza megjelenését követően a tagállamok által az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően kialakított védő-, felügyeleti és további, korlátozás alatt álló körzeteknek legalább a szóban forgó végrehajtási határozat mellékletében védő-, felügyeleti és további, korlátozás alatt álló körzetekként felsorolt területeket magukban kell foglalniuk.

| (5) | Az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletét a közelmúltban az (EU) 2023/1175 bizottsági végrehajtási határozat (4) módosította azt követően, hogy Franciaországban a magas patogenitású madárinfluenza előfordulásait észlelték baromfiknál, illetve fogságban tartott madaraknál, amit az említett mellékletnek tükröznie kell. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletét a közelmúltban az (EU) 2023/1175 bizottsági végrehajtási határozat (4) módosította azt követően, hogy Franciaországban a magas patogenitású madárinfluenza előfordulásait észlelték baromfiknál, illetve fogságban tartott madaraknál, amit az említett mellékletnek tükröznie kell.

| (6) | Az (EU) 2023/1175 végrehajtási határozat elfogadása óta Franciaország arról értesítette a Bizottságot, hogy Okcitánia közigazgatási régió egy fogságban tartott madarakat tartó létesítményében a magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelte. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2023/1175 végrehajtási határozat elfogadása óta Franciaország arról értesítette a Bizottságot, hogy Okcitánia közigazgatási régió egy fogságban tartott madarakat tartó létesítményében a magas patogenitású madárinfluenza kitörését észlelte.

| (7) | Franciaország illetékes hatósága meghozta az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt szükséges járványvédelmi intézkedéseket, beleértve az e kitörés körüli védő- és felügyeleti körzetek létrehozását. |
| --- | --- |

(7)

Franciaország illetékes hatósága meghozta az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt szükséges járványvédelmi intézkedéseket, beleértve az e kitörés körüli védő- és felügyeleti körzetek létrehozását.

| (8) | A Bizottság az érintett tagállammal együttműködve megvizsgálta a Franciaország által hozott járványvédelmi intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy az érintett tagállam hatóságai által Franciaországban létrehozott védő- és felügyeleti körzetek határai elegendő távolságra vannak azon létesítménytől, amelyekben megerősítették a magas patogenitású madárinfluenza közelmúltbeli kitörését. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az érintett tagállammal együttműködve megvizsgálta a Franciaország által hozott járványvédelmi intézkedéseket, és meggyőződött arról, hogy az érintett tagállam hatóságai által Franciaországban létrehozott védő- és felügyeleti körzetek határai elegendő távolságra vannak azon létesítménytől, amelyekben megerősítették a magas patogenitású madárinfluenza közelmúltbeli kitörését.

| (9) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében – az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban – a Franciaország által megfelelően létrehozott új védő- és felügyeleti körzetek mielőbbi, a szóban forgó tagállammal együttműködésben való, uniós szinten történő meghatározására van szükség. |
| --- | --- |

(9)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által felállított indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében – az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelettel összhangban – a Franciaország által megfelelően létrehozott új védő- és felügyeleti körzetek mielőbbi, a szóban forgó tagállammal együttműködésben való, uniós szinten történő meghatározására van szükség.

| (10) | Ezért az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletében módosítani kell a Franciaország tekintetében felsorolt védő- és felügyeleti körzeteket. |
| --- | --- |

(10)

Ezért az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletében módosítani kell a Franciaország tekintetében felsorolt védő- és felügyeleti körzeteket.

| (11) | Ennek megfelelően az uniós szintű régiókba sorolás aktualizálásának érdekében az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletét indokolt úgy módosítani, hogy az figyelembe vegye a Franciaország által az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően kialakított védő- és felügyeleti körzeteket és az azokban alkalmazandó intézkedések időbeli hatályát. |
| --- | --- |

(11)

Ennek megfelelően az uniós szintű régiókba sorolás aktualizálásának érdekében az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletét indokolt úgy módosítani, hogy az figyelembe vegye a Franciaország által az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletnek megfelelően kialakított védő- és felügyeleti körzeteket és az azokban alkalmazandó intézkedések időbeli hatályát.

| (12) | Az (EU) 2021/641 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2021/641 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (13) | Tekintettel a magas patogenitású madárinfluenza terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen. |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel a magas patogenitású madárinfluenza terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat e határozattal való módosítása a lehető leghamarabb hatályba lépjen.

| (14) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(14)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 22-én.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 64. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/641 végrehajtási határozata (2021. április 16.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatban alkalmazandó vészhelyzeti intézkedésekről (HL L 134., 2021.4.20., 166. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2023/1175 végrehajtási határozata (2023. június 12.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatban alkalmazandó vészhelyzeti intézkedésekről szóló (EU) 2021/641 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 155., 2023.6.16., 36. o.).

4

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A. rész

Az 1. és 2. cikkben említett védőkörzetek az érintett tagállamokban*:

Tagállam: Franciaország

| A járványkitörés ADIS hivatkozási száma | A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 39. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- |
| Department: Gers (32) |
| FR-HPAI(P)-2023-00065
  FR-HPAI(P)-2023-00068
  FR-HPAI(P)-2023-00069
  FR-HPAI(P)-2023-00070
  FR-HPAI(P)-2023-00066
  FR-HPAI(P)-2023-00071
  FR-HPAI(P)-2023-00072
  FR-HPAI(P)-2023-00073
  FR-HPAI(P)-2023-00074
  FR-HPAI(P)-2023-00075
  FR-HPAI(P)-2023-00076
  FR-HPAI(P)-2023-00077
  FR-HPAI(P)-2023-00078
  FR-HPAI(P)-2023-00079
  FR-HPAI(P)-2023-00080
  FR-HPAI(P)-2023-00081
  FR-HPAI(P)-2023-00085
  FR-HPAI(P)-2023-00088
  FR-HPAI(P)-2023-00090
  FR-HPAI(P)-2023-00092
  FR-HPAI(P)-2023-00093
  FR-HPAI(P)-2023-00094
  FR-HPAI(P)-2023-00095
  FR-HPAI(P)-2023-00096
  FR-HPAI(P)-2023-00100
  FR-HPAI(P)-2023-00101
  FR-HPAI(P)-2023-00102
  FR-HPAI(P)-2023-00103
  FR-HPAI(P)-2023-00104
  FR-HPAI(P)-2023-00105
  FR-HPAI(P)-2023-00106
  FR-HPAI(P)-2023-00107
  FR-HPAI(P)-2023-00108
  FR-HPAI(P)-2023-00109
  FR-HPAI(P)-2023-00110
  FR-HPAI(P)-2023-00111
  FR-HPAI(P)-2023-00112
  FR-HPAI(P)-2023-00113
  FR-HPAI(P)-2023-00114
  FR-HPAI(P)-2023-00115
  FR-HPAI(P)-2023-00116
  FR-HPAI(P)-2023-00122
  FR-HPAI(P)-2023-00123
  FR-HPAI(P)-2023-00124
  FR-HPAI(P)-2023-00127
  FR-HPAI(P)-2023-00128
  FR-HPAI(P)-2023-00130
  FR-HPAI(P)-2023-00132
  FR-HPAI(P)-2023-00133
  FR-HPAI(P)-2023-00134
  FR-HPAI(P)-2023-00139
  FR-HPAI(P)-2023-00141
  FR-HPAI(P)-2023-00140
  FR-HPAI(P)-2023-00144
  FR-HPAI(P)-2023-00145
  FR-HPAI(P)-2023-00146
  FR-HPAI(P)-2023-00149
  FR-HPAI(NON-P)-2023-00376 | AIGNAN
  ARBLADE-LE-BAS
  ARBLADE-LE-HAUT
  AURENSAN
  AVERON-BERGELLE
  AYZIEU
  BARCELONNE-DU-GERS
  BASCOUS
  BEAUMARCHES
  BELMONT
  BERNEDE
  BETOUS
  BOURROUILLAN
  BOUZON-GELLENAVE
  CAHUZAC-SUR-ADOUR
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU-D'ANGLES
  CASTELNAVET
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAUPENNE-D'ARMAGNAC
  CAZAUBON
  CORNEILLAN
  COULOUME-MONDEBAT
  COURTIES
  CRAVENCERES
  DEMU
  EAUZE
  ESCLASSAN-LABASTIDE
  ESPAS
  ESTANG
  FUSTEROUAU
  GEE-RIVIERE
  IZOTGES
  JUILLAC
  LABARTHE
  LABARTHETE
  LADEVEZE-RIVIERE
  LAGARDE-HACHAN
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAREE
  LASSERADE
  LAUJUZAN
  LE HOUGA
  LELIN-LAPUJOLLE
  LIAS-D'ARMAGNAC
  LOUBEDAT
  LOURTIES-MONBRUN
  LOUSSOUS-DEBAT
  LUPIAC
  LUPPE-VIOLLES
  MAGNAN
  MANCIET
  MARGOUET-MEYMES
  MARGUESTAU
  MASSEUBE
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAULICHERES
  MAUPAS
  MONCLAR
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MONTAUT
  MONTESQUIOU
  MORMES
  NOGARO
  PANJAS
  PERCHEDE
  PEYRUSSE-GRANDE
  PEYRUSSE-VIEILLE
  POUY-LOUBRIN
  POUYDRAGUIN
  PRENERON
  REANS
  RIGUEPEU
  RISCLE
  SABAZAN
  SAINT-ARAILLES
  SAINT-ARROMAN
  SAINT-AUNIX-LENGROS
  SAINT-ELIX-THEUX
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC
  SAINT-MICHEL
  SAINT-MONT
  SAINT-OST
  SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES
  SAINTE-AURENCE-CAZAUX
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SARRAGACHIES
  SAUVIAC
  SEAILLES
  SEGOS
  SION
  SORBETS
  TARSAC
  TASQUE
  TERMES-D'ARMAGNAC
  TOUJOUSE
  TOURDUN
  URGOSSE
  VERGOIGNAN
  VERLUS
  VIC-FEZENSAC
  VIELLA
  VIOZAN
  "AUJAN-MOURNEDE
  ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »
  ZS à l’est de cette même route" | 2023.7.5. |
| Department: Landes (40) |
| FR-HPAI(P)-2023-00067
  FR-HPAI(P)-2023-00082
  FR-HPAI(P)-2023-00083
  FR-HPAI(P)-2023-00084
  FR-HPAI(P)-2023-00089
  FR-HPAI(P)-2023-00091
  FR-HPAI(P)-2023-00097
  FR-HPAI(P)-2023-00098
  FR-HPAI(P)-2023-00099
  FR-HPAI(P)-2023-00117
  FR-HPAI(P)-2023-00118
  FR-HPAI(P)-2023-00119
  FR-HPAI(P)-2023-00120
  FR-HPAI(P)-2023-00121
  FR-HPAI(P)-2023-00125
  FR-HPAI(P)-2023-00126
  FR-HPAI(P)-2023-00129
  FR-HPAI(P)-2023-00131
  FR-HPAI(P)-2023-00136
  FR-HPAI(P)-2023-00137
  FR-HPAI(P)-2023-00138
  FR-HPAI(P)-2023-00142
  FR-HPAI(P)-2023-00143
  FR-HPAI(P)-2023-00148 | Aire-sur-l'Adour
  Arboucave
  Artassenx
  Bahus-Soubiran
  Bascons
  Bats
  Benquet
  Bordères-et-Lamensans
  Bourdalat
  Bretagne-de-Marsan
  Buanes
  Castandet
  Castelnau-Tursan
  Cazères-sur-l'Adour
  Classun
  Clèdes
  Duhort-Bachen
  Eugénie-les-Bains
  Fargues
  Geaune
  Grenade-sur-l'Adour
  Hontanx
  Labastide-d'Armagnac
  Lacajunte
  Lagrange
  Larrivière-Saint-Savin
  Latrille
  Lussagnet
  Mauries
  Maurrin
  Mauvezin-d'Armagnac
  Miramont-Sensacq
  Montgaillard
  Montsoué
  Payros-Cazautets
  Pécorade
  Philondenx
  Pimbo
  Puyol-Cazalet
  Renung
  Saint-Agnet
  Saint-Gein
  Saint-Loubouer
  Saint-Maurice-sur-Adour
  Saint-Sever (Est D933.S)
  Samadet
  Sarron
  Sorbets
  Urgons
  Vielle-Tursan
  Le Vignau | 2023.6.22. |
| Department: Hautes-Pyrénées (65) |
| FR-HPAI(P)-2023-00147 | ARIES-ESPENAN
  BETBEZE
  DEVEZE
  LALANNE
  MONLEON-MAGNOAC
  POUY
  SARIAC-MAGNOAC
  THERMES-MAGNOAC
  VILLEMUR | 2023.6.22. |

A járványkitörés ADIS hivatkozási száma

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 39. cikkének megfelelően

Department: Gers (32)

FR-HPAI(P)-2023-00065

FR-HPAI(P)-2023-00068

FR-HPAI(P)-2023-00069

FR-HPAI(P)-2023-00070

FR-HPAI(P)-2023-00066

FR-HPAI(P)-2023-00071

FR-HPAI(P)-2023-00072

FR-HPAI(P)-2023-00073

FR-HPAI(P)-2023-00074

FR-HPAI(P)-2023-00075

FR-HPAI(P)-2023-00076

FR-HPAI(P)-2023-00077

FR-HPAI(P)-2023-00078

FR-HPAI(P)-2023-00079

FR-HPAI(P)-2023-00080

FR-HPAI(P)-2023-00081

FR-HPAI(P)-2023-00085

FR-HPAI(P)-2023-00088

FR-HPAI(P)-2023-00090

FR-HPAI(P)-2023-00092

FR-HPAI(P)-2023-00093

FR-HPAI(P)-2023-00094

FR-HPAI(P)-2023-00095

FR-HPAI(P)-2023-00096

FR-HPAI(P)-2023-00100

FR-HPAI(P)-2023-00101

FR-HPAI(P)-2023-00102

FR-HPAI(P)-2023-00103

FR-HPAI(P)-2023-00104

FR-HPAI(P)-2023-00105

FR-HPAI(P)-2023-00106

FR-HPAI(P)-2023-00107

FR-HPAI(P)-2023-00108

FR-HPAI(P)-2023-00109

FR-HPAI(P)-2023-00110

FR-HPAI(P)-2023-00111

FR-HPAI(P)-2023-00112

FR-HPAI(P)-2023-00113

FR-HPAI(P)-2023-00114

FR-HPAI(P)-2023-00115

FR-HPAI(P)-2023-00116

FR-HPAI(P)-2023-00122

FR-HPAI(P)-2023-00123

FR-HPAI(P)-2023-00124

FR-HPAI(P)-2023-00127

FR-HPAI(P)-2023-00128

FR-HPAI(P)-2023-00130

FR-HPAI(P)-2023-00132

FR-HPAI(P)-2023-00133

FR-HPAI(P)-2023-00134

FR-HPAI(P)-2023-00139

FR-HPAI(P)-2023-00141

FR-HPAI(P)-2023-00140

FR-HPAI(P)-2023-00144

FR-HPAI(P)-2023-00145

FR-HPAI(P)-2023-00146

FR-HPAI(P)-2023-00149

FR-HPAI(NON-P)-2023-00376

AIGNAN

ARBLADE-LE-BAS

ARBLADE-LE-HAUT

AURENSAN

AVERON-BERGELLE

AYZIEU

BARCELONNE-DU-GERS

BASCOUS

BEAUMARCHES

BELMONT

BERNEDE

BETOUS

BOURROUILLAN

BOUZON-GELLENAVE

CAHUZAC-SUR-ADOUR

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU-D'ANGLES

CASTELNAVET

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAUPENNE-D'ARMAGNAC

CAZAUBON

CORNEILLAN

COULOUME-MONDEBAT

COURTIES

CRAVENCERES

DEMU

EAUZE

ESCLASSAN-LABASTIDE

ESPAS

ESTANG

FUSTEROUAU

GEE-RIVIERE

IZOTGES

JUILLAC

LABARTHE

LABARTHETE

LADEVEZE-RIVIERE

LAGARDE-HACHAN

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAREE

LASSERADE

LAUJUZAN

LE HOUGA

LELIN-LAPUJOLLE

LIAS-D'ARMAGNAC

LOUBEDAT

LOURTIES-MONBRUN

LOUSSOUS-DEBAT

LUPIAC

LUPPE-VIOLLES

MAGNAN

MANCIET

MARGOUET-MEYMES

MARGUESTAU

MASSEUBE

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAULICHERES

MAUPAS

MONCLAR

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MONTAUT

MONTESQUIOU

MORMES

NOGARO

PANJAS

PERCHEDE

PEYRUSSE-GRANDE

PEYRUSSE-VIEILLE

POUY-LOUBRIN

POUYDRAGUIN

PRENERON

REANS

RIGUEPEU

RISCLE

SABAZAN

SAINT-ARAILLES

SAINT-ARROMAN

SAINT-AUNIX-LENGROS

SAINT-ELIX-THEUX

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC

SAINT-MICHEL

SAINT-MONT

SAINT-OST

SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES

SAINTE-AURENCE-CAZAUX

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SALLES-D'ARMAGNAC

SARRAGACHIES

SAUVIAC

SEAILLES

SEGOS

SION

SORBETS

TARSAC

TASQUE

TERMES-D'ARMAGNAC

TOUJOUSE

TOURDUN

URGOSSE

VERGOIGNAN

VERLUS

VIC-FEZENSAC

VIELLA

VIOZAN

"AUJAN-MOURNEDE

ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »

ZS à l’est de cette même route"

2023.7.5.

Department: Landes (40)

FR-HPAI(P)-2023-00067

FR-HPAI(P)-2023-00082

FR-HPAI(P)-2023-00083

FR-HPAI(P)-2023-00084

FR-HPAI(P)-2023-00089

FR-HPAI(P)-2023-00091

FR-HPAI(P)-2023-00097

FR-HPAI(P)-2023-00098

FR-HPAI(P)-2023-00099

FR-HPAI(P)-2023-00117

FR-HPAI(P)-2023-00118

FR-HPAI(P)-2023-00119

FR-HPAI(P)-2023-00120

FR-HPAI(P)-2023-00121

FR-HPAI(P)-2023-00125

FR-HPAI(P)-2023-00126

FR-HPAI(P)-2023-00129

FR-HPAI(P)-2023-00131

FR-HPAI(P)-2023-00136

FR-HPAI(P)-2023-00137

FR-HPAI(P)-2023-00138

FR-HPAI(P)-2023-00142

FR-HPAI(P)-2023-00143

FR-HPAI(P)-2023-00148

Aire-sur-l'Adour

Arboucave

Artassenx

Bahus-Soubiran

Bascons

Bats

Benquet

Bordères-et-Lamensans

Bourdalat

Bretagne-de-Marsan

Buanes

Castandet

Castelnau-Tursan

Cazères-sur-l'Adour

Classun

Clèdes

Duhort-Bachen

Eugénie-les-Bains

Fargues

Geaune

Grenade-sur-l'Adour

Hontanx

Labastide-d'Armagnac

Lacajunte

Lagrange

Larrivière-Saint-Savin

Latrille

Lussagnet

Mauries

Maurrin

Mauvezin-d'Armagnac

Miramont-Sensacq

Montgaillard

Montsoué

Payros-Cazautets

Pécorade

Philondenx

Pimbo

Puyol-Cazalet

Renung

Saint-Agnet

Saint-Gein

Saint-Loubouer

Saint-Maurice-sur-Adour

Saint-Sever (Est D933.S)

Samadet

Sarron

Sorbets

Urgons

Vielle-Tursan

Le Vignau

2023.6.22.

Department: Hautes-Pyrénées (65)

FR-HPAI(P)-2023-00147

ARIES-ESPENAN

BETBEZE

DEVEZE

LALANNE

MONLEON-MAGNOAC

POUY

SARIAC-MAGNOAC

THERMES-MAGNOAC

VILLEMUR

2023.6.22.

B. rész

Az 1. és 3. cikkben említett felügyeleti körzetek az érintett tagállamokban*:

Tagállam: Németország

| A járványkitörés ADIS hivatkozási száma | A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- |
| BAYERN |
| DE-HPAI (P)-2023-00026 | Landkreis Regensburg

  Betroffen sind folgende Gemeinden bzw. Teile der
  Gemeinden:

  Gemeinde Bernhardswald, Ortsteile Adlmannstein, Bernhardswald, Darmannsdorf, Dingstetten, Elendbaumgarten, Erlbach, Gerstenhof, Hackenberg, Hauzendorf, Hinterappendorf, Högelstein, Kreuth, Kürn, Lehen, Lohhof, Oberharm, Oberhohenroith, Oberlipplgütl, Ödenhof, Pettenreuth, Pillmannsberg, Plitting, Rothenhofstatt, Schneckenreuth, Seibersdorf, Thalhof, Thonseigen, Unterbraunstuben, Unterlipplgütl, Weg, Wolfersdorf

  Gemeinde Holzheim, Ortsteile Trischlberg, Traidenloh, Haslach, Ödenholz, Bubach

  Gemeinde Lappersdorf, Ortsteile Baiern, Benhof, Einhausen, Geiersberg, Hainsacker, Kaulhausen, Lorenzen, Pielmühle, Schwaighausen, Unterkaulhausen

  Markt Regenstauf, Ortsteile Asing, Birkenzant, Breitwies, Brennthal, Buchenlohe, Danersdorf, Drackenstein, Edlhausen, Eitlbrunn, Ellmau, Ferneichlberg, Forstberg, Gfangen, Glapfenberg, Grafenwinn, Grub, Hirschling, Irlbründl, Kerm, Kirchberg, Kleeberg, Kürnberg, Lindach, Mettenbach, Neuried, Oberhaslach, Oberhub, Preßgrund, Regenstauf, Reiterberg, Richterskeller, Schönleiten, Steinsberg

  Gemeinde Wenzenbach, Ortsteile Abbachhof, Birkenhof, Birkenhof, Brunnhöfl, Fußenberg, Gonnersdorf, Grafenhofen, Grünthal, Irlbach, Jägerberg, Lehen, Probstberg, Roith, Schnaitterhof, Thanhausen, Zeitlhof, Ziegenhof

  Gemeinde Zeitlarn, Ortsteile Laub, Neuhof, Ödenthal, Pentlhof, Regendorf, Zeitlarn | 2023.6.29. |
| Landkreis Regensburg

  Markt Regenstauf, Ortsteile Wöhrhof, Diesenbach, Karlstein, Kleinramspau, Steinsberg, Fidelhof, Fronau, Hagenau, Schneitweg, Medersbach, Regenstauf, Stadel, Ramspau, Münchsried, Kleeberg | 2023.6.21. – 2023.6.29. |
| Landkreis Schwandorf


  Stadt Nittenau


  Ortsteile: Berglarn, Dürrmaul, Geiseck, Gunt, Hadriwa, Hammerhäng, Harthöfl, Hengersbach, Hinterberg, Hof A. Regen, Hofer Mühle, Kaaghof, Ödgarten (bei Stefling), Roneck, Rumelsölden, Schönberg (bei Sankt Martin), Steinhof (bei Sankt Martin), Untermainsbach, Vorderkohlstetten, Weinting, Wetzlgütl, Wetzlhof, Dobl, Eckartsreuth, Elendhof bei Pettenreuth, Eschlbach bei Grafenwinn, Höflarn, Knollenhof, Sankt Martin, Schwarzenberg, Steinmühl, Straßhof, Überfuhr am Regen, Weißenhof, Stefling, Hinterkohlstetten

  Stadt Burglengenfeld


  Ortsteile: Augustenhof, Burglengenfeld, Greinhof, Karlsberg, Wölland.

  Stadt Maxhütte-Haidhof


  Ortsteil: Almenhöhe, Berghof, Binkenhof, Birkenhöhe, Birkenzell, Blattenhof, Brunnheim, Deglhof, Eichelberg, Engelbrunn, Harberhof, Haugshöhe, Ibenthann, Katzheim, Kreilnberg, Lehenhaus, Lintermühle, Meßnerskreith, Neukappl, Pfaltermühle, Pirkensee, Rappenbügl, Roßbach, Stadlhof, Steinhof, Strieglhof, Verau, Winkerling, Ziegelhütte, Rohrhof, Almenhof, Fürsthof, Haidhof, Kappl, Leonberg, Ponholz, Roding, Schwarzhof, Roßbergeröd, Maxhütte

  Stadt Teublitz


  Ortsteile: Kuntsdorf, Saltendorf, Teublitz | 2023.6.29. |
| Landkreis Schwandorf

  3 km Radius um den Ausbruchsbetrieb (Koordinaten UTM 32: 32728906/5447575).

  Betroffen sind:


  Stadt Maxhütte-Haidhof


  Ortsteile: Waldgebiete | 2023.6.21. – 2023.6.29. |
| Stadt Regensburg

  Betroffen ist die Stadt Regensburg mit den Ortsteilen Haslbach, Ödenthal sowie Teile von Sallern-Gallingkofen und Wutzelhofen.
  Beginnend bei Schnittstelle B16 Richtung Cham mit östlichem Regenufer- Dem südl. Rand der B16 folgend bis zur Unterführung „Am Mühlberg“- Der Straße „Am Mühlberg“ Richtung Süden folgend bis zur Kreuzung mit „Chamer Str.“- Chamer Str. folgend Richtung Osten bis auf Höhe Grundstück „Wutzlhofen 4“- Abkickend der Straße „Wutzelhofen“ in süd-östl. Richtung folgend bis Bahndamm- Dem Bahndamm in südl- Richtung folgend bis auf Höhe nördl. Kante Sportplatz „BSC Regensburg“- Dem am nördl. Sportplatzrand verlaufenden Feldweg folgend bis zum östl. Waldrand des „Schwarzholz“. Dem Weg weiter Richtung Norden folgend bis zur Stadtgrenze- Von hier der Stadtgrenze entgegen des Uhrzeigersinnes folgend bis zur Schnittstelle B16 und Regen. | 2023.6.29. |

A járványkitörés ADIS hivatkozási száma

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikkének megfelelően

BAYERN

DE-HPAI (P)-2023-00026

Landkreis Regensburg

Betroffen sind folgende Gemeinden bzw. Teile der

Gemeinden:

Gemeinde Bernhardswald, Ortsteile Adlmannstein, Bernhardswald, Darmannsdorf, Dingstetten, Elendbaumgarten, Erlbach, Gerstenhof, Hackenberg, Hauzendorf, Hinterappendorf, Högelstein, Kreuth, Kürn, Lehen, Lohhof, Oberharm, Oberhohenroith, Oberlipplgütl, Ödenhof, Pettenreuth, Pillmannsberg, Plitting, Rothenhofstatt, Schneckenreuth, Seibersdorf, Thalhof, Thonseigen, Unterbraunstuben, Unterlipplgütl, Weg, Wolfersdorf

Gemeinde Holzheim, Ortsteile Trischlberg, Traidenloh, Haslach, Ödenholz, Bubach

Gemeinde Lappersdorf, Ortsteile Baiern, Benhof, Einhausen, Geiersberg, Hainsacker, Kaulhausen, Lorenzen, Pielmühle, Schwaighausen, Unterkaulhausen

Markt Regenstauf, Ortsteile Asing, Birkenzant, Breitwies, Brennthal, Buchenlohe, Danersdorf, Drackenstein, Edlhausen, Eitlbrunn, Ellmau, Ferneichlberg, Forstberg, Gfangen, Glapfenberg, Grafenwinn, Grub, Hirschling, Irlbründl, Kerm, Kirchberg, Kleeberg, Kürnberg, Lindach, Mettenbach, Neuried, Oberhaslach, Oberhub, Preßgrund, Regenstauf, Reiterberg, Richterskeller, Schönleiten, Steinsberg

Gemeinde Wenzenbach, Ortsteile Abbachhof, Birkenhof, Birkenhof, Brunnhöfl, Fußenberg, Gonnersdorf, Grafenhofen, Grünthal, Irlbach, Jägerberg, Lehen, Probstberg, Roith, Schnaitterhof, Thanhausen, Zeitlhof, Ziegenhof

Gemeinde Zeitlarn, Ortsteile Laub, Neuhof, Ödenthal, Pentlhof, Regendorf, Zeitlarn

2023.6.29.

Landkreis Regensburg

Markt Regenstauf, Ortsteile Wöhrhof, Diesenbach, Karlstein, Kleinramspau, Steinsberg, Fidelhof, Fronau, Hagenau, Schneitweg, Medersbach, Regenstauf, Stadel, Ramspau, Münchsried, Kleeberg

2023.6.21. – 2023.6.29.

Landkreis Schwandorf

Stadt Nittenau

Ortsteile: Berglarn, Dürrmaul, Geiseck, Gunt, Hadriwa, Hammerhäng, Harthöfl, Hengersbach, Hinterberg, Hof A. Regen, Hofer Mühle, Kaaghof, Ödgarten (bei Stefling), Roneck, Rumelsölden, Schönberg (bei Sankt Martin), Steinhof (bei Sankt Martin), Untermainsbach, Vorderkohlstetten, Weinting, Wetzlgütl, Wetzlhof, Dobl, Eckartsreuth, Elendhof bei Pettenreuth, Eschlbach bei Grafenwinn, Höflarn, Knollenhof, Sankt Martin, Schwarzenberg, Steinmühl, Straßhof, Überfuhr am Regen, Weißenhof, Stefling, Hinterkohlstetten

Stadt Burglengenfeld

Ortsteile: Augustenhof, Burglengenfeld, Greinhof, Karlsberg, Wölland.

Stadt Maxhütte-Haidhof

Ortsteil: Almenhöhe, Berghof, Binkenhof, Birkenhöhe, Birkenzell, Blattenhof, Brunnheim, Deglhof, Eichelberg, Engelbrunn, Harberhof, Haugshöhe, Ibenthann, Katzheim, Kreilnberg, Lehenhaus, Lintermühle, Meßnerskreith, Neukappl, Pfaltermühle, Pirkensee, Rappenbügl, Roßbach, Stadlhof, Steinhof, Strieglhof, Verau, Winkerling, Ziegelhütte, Rohrhof, Almenhof, Fürsthof, Haidhof, Kappl, Leonberg, Ponholz, Roding, Schwarzhof, Roßbergeröd, Maxhütte

Stadt Teublitz

Ortsteile: Kuntsdorf, Saltendorf, Teublitz

2023.6.29.

Landkreis Schwandorf

3 km Radius um den Ausbruchsbetrieb (Koordinaten UTM 32: 32728906/5447575).

Betroffen sind:

Stadt Maxhütte-Haidhof

Ortsteile: Waldgebiete

2023.6.21. – 2023.6.29.

Stadt Regensburg

Betroffen ist die Stadt Regensburg mit den Ortsteilen Haslbach, Ödenthal sowie Teile von Sallern-Gallingkofen und Wutzelhofen.

Beginnend bei Schnittstelle B16 Richtung Cham mit östlichem Regenufer- Dem südl. Rand der B16 folgend bis zur Unterführung „Am Mühlberg“- Der Straße „Am Mühlberg“ Richtung Süden folgend bis zur Kreuzung mit „Chamer Str.“- Chamer Str. folgend Richtung Osten bis auf Höhe Grundstück „Wutzlhofen 4“- Abkickend der Straße „Wutzelhofen“ in süd-östl. Richtung folgend bis Bahndamm- Dem Bahndamm in südl- Richtung folgend bis auf Höhe nördl. Kante Sportplatz „BSC Regensburg“- Dem am nördl. Sportplatzrand verlaufenden Feldweg folgend bis zum östl. Waldrand des „Schwarzholz“. Dem Weg weiter Richtung Norden folgend bis zur Stadtgrenze- Von hier der Stadtgrenze entgegen des Uhrzeigersinnes folgend bis zur Schnittstelle B16 und Regen.

2023.6.29.

Tagállam: Franciaország

| A járványkitörés ADIS hivatkozási száma | A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- |
| Département: Gers (32) |
| FR-HPAI(P)-2023-00065
  FR-HPAI(P)-2023-00068
  FR-HPAI(P)-2023-00069
  FR-HPAI(P)-2023-00070
  FR-HPAI(P)-2023-00066
  FR-HPAI(P)-2023-00071
  FR-HPAI(P)-2023-00072
  FR-HPAI(P)-2023-00073
  FR-HPAI(P)-2023-00074
  FR-HPAI(P)-2023-00075
  FR-HPAI(P)-2023-00076
  FR-HPAI(P)-2023-00077
  FR-HPAI(P)-2023-00078
  FR-HPAI(P)-2023-00079
  FR-HPAI(P)-2023-00080
  FR-HPAI(P)-2023-00081
  FR-HPAI(P)-2023-00085
  FR-HPAI(P)-2023-00088
  FR-HPAI(P)-2023-00090
  FR-HPAI(P)-2023-00092
  FR-HPAI(P)-2023-00093
  FR-HPAI(P)-2023-00094
  FR-HPAI(P)-2023-00095
  FR-HPAI(P)-2023-00096
  FR-HPAI(P)-2023-00100
  FR-HPAI(P)-2023-00101
  FR-HPAI(P)-2023-00102
  FR-HPAI(P)-2023-00103
  FR-HPAI(P)-2023-00104
  FR-HPAI(P)-2023-00105
  FR-HPAI(P)-2023-00106
  FR-HPAI(P)-2023-00107
  FR-HPAI(P)-2023-00108
  FR-HPAI(P)-2023-00109
  FR-HPAI(P)-2023-00110
  FR-HPAI(P)-2023-00111
  FR-HPAI(P)-2023-00112
  FR-HPAI(P)-2023-00113
  FR-HPAI(P)-2023-00114
  FR-HPAI(P)-2023-00115
  FR-HPAI(P)-2023-00116
  FR-HPAI(P)-2023-00122
  FR-HPAI(P)-2023-00123
  FR-HPAI(P)-2023-00124
  FR-HPAI(P)-2023-00127
  FR-HPAI(P)-2023-00128
  FR-HPAI(P)-2023-00130
  FR-HPAI(P)-2023-00132
  FR-HPAI(P)-2023-00133
  FR-HPAI(P)-2023-00134
  FR-HPAI(P)-2023-00139
  FR-HPAI(P)-2023-00141
  FR-HPAI(P)-2023-00140
  FR-HPAI(P)-2023-00144
  FR-HPAI(P)-2023-00145
  FR-HPAI(P)-2023-00146
  FR-HPAI(P)-2023-00149
  FR-HPAI(NON-P)-2023-00376 | "AUJAN-MOURNEDE
  ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »
  ZS à l’est de cette même route"
  "SAINT-BLANCARD
  ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576
  ZRS à l’Est"
  ARMENTIEUX
  ARMOUS-ET-CAU
  ARROUEDE
  AUSSOS
  BARCUGNAN
  BARRAN
  BARS
  BASSOUES
  BAZIAN
  BAZUGUES
  BELLEGARDE
  BELLOC-SAINT-CLAMENS
  BERDOUES
  BETCAVE-AGUIN
  BEZOLLES
  BEZUES-BAJON
  BIRAN
  BRETAGNE-D'ARMAGNAC
  CABAS-LOUMASSES
  CAILLAVET
  CALLIAN
  CANNET
  CASTELNAU D'AUZAN LABARRÈRE
  CASTEX-D'ARMAGNAC
  CAZAUX-D'ANGLES
  CAZENEUVE
  CHELAN
  CLERMONT-POUYGUILLES
  COURRENSAN
  CUELAS
  DUFFORT
  DURBAN
  ESTIPOUY
  GALIAX
  GAZAX-ET-BACCARISSE
  GONDRIN
  GOUX
  IDRAC-RESPAILLES
  JU-BELLOC
  JUSTIAN
  L'ISLE-DE-NOE
  LABEJAN
  LADEVEZE-VILLE
  LAGRAULET-DU-GERS
  LALANNE-ARQUE
  LAMAGUERE
  LANNEMAIGNAN
  LANNEPAX
  LAVERAET
  LE BROUILH-MONBERT
  LOUBERSAN
  LOUSLITGES
  MANAS-BASTANOUS
  MANENT-MONTANE
  MARAMBAT
  MARCIAC
  MASCARAS
  MAUMUSSON-LAGUIAN
  MEILHAN
  MIRANDE
  MIRANNES
  MONCASSIN
  MONCLAR-SUR-LOSSE
  MONCORNEIL-GRAZAN
  MONFERRAN-PLAVES
  MONGUILHEM
  MONLAUR-BERNET
  MONLEZUN
  MONT-D'ASTARAC
  MONT-DE-MARRAST
  MONTIES
  MOUCHES
  MOUREDE
  NOULENS
  ORNEZAN
  PANASSAC
  PLAISANCE
  PONSAMPERE
  PONSAN-SOUBIRAN
  POUYLEBON
  PRECHAC-SUR-ADOUR
  PROJAN
  RAMOUZENS
  RICOURT
  ROQUEBRUNE
  ROQUES
  ROZES
  SADEILLAN
  SAINT-CHRISTAUD
  SAINT-JEAN-POUTGE
  SAINT-JUSTIN
  SAINT-MARTIN
  SAINT-MEDARD
  SAINT-PAUL-DE-BAISE
  SAINTE-DODE
  SAMARAN
  SARRAGUZAN
  SCIEURAC-ET-FLOURES
  SEISSAN
  SERE
  TACHOIRES
  TIESTE-URAGNOUX
  TUDELLE | 2023.7.21. |
| AIGNAN
  ARBLADE-LE-BAS
  ARBLADE-LE-HAUT
  AURENSAN
  AVERON-BERGELLE
  AYZIEU
  BARCELONNE-DU-GERS
  BASCOUS
  BEAUMARCHES
  BELMONT
  BERNEDE
  BETOUS
  BOURROUILLAN
  BOUZON-GELLENAVE
  CAHUZAC-SUR-ADOUR
  CAMPAGNE-D'ARMAGNAC
  CASTELNAU-D'ANGLES
  CASTELNAVET
  CASTILLON-DEBATS
  CAUMONT
  CAUPENNE-D'ARMAGNAC
  CAZAUBON
  CORNEILLAN
  COULOUME-MONDEBAT
  COURTIES
  CRAVENCERES
  DEMU
  EAUZE
  ESCLASSAN-LABASTIDE
  ESPAS
  ESTANG
  FUSTEROUAU
  GEE-RIVIERE
  IZOTGES
  JUILLAC
  LABARTHE
  LABARTHETE
  LADEVEZE-RIVIERE
  LAGARDE-HACHAN
  LANNE-SOUBIRAN
  LANNUX
  LAREE
  LASSERADE
  LAUJUZAN
  LE HOUGA
  LELIN-LAPUJOLLE
  LIAS-D'ARMAGNAC
  LOUBEDAT
  LOURTIES-MONBRUN
  LOUSSOUS-DEBAT
  LUPIAC
  LUPPE-VIOLLES
  MAGNAN
  MANCIET
  MARGOUET-MEYMES
  MARGUESTAU
  MASSEUBE
  MAULEON-D'ARMAGNAC
  MAULICHERES
  MAUPAS
  MONCLAR
  MONLEZUN-D'ARMAGNAC
  MONTAUT
  MONTESQUIOU
  MORMES
  NOGARO
  PANJAS
  PERCHEDE
  PEYRUSSE-GRANDE
  PEYRUSSE-VIEILLE
  POUY-LOUBRIN
  POUYDRAGUIN
  PRENERON
  REANS
  RIGUEPEU
  RISCLE
  SABAZAN
  SAINT-ARAILLES
  SAINT-ARROMAN
  SAINT-AUNIX-LENGROS
  SAINT-ELIX-THEUX
  SAINT-GERME
  SAINT-GRIEDE
  SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC
  SAINT-MICHEL
  SAINT-MONT
  SAINT-OST
  SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES
  SAINTE-AURENCE-CAZAUX
  SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC
  SALLES-D'ARMAGNAC
  SARRAGACHIES
  SAUVIAC
  SEAILLES
  SEGOS
  SION
  SORBETS
  TARSAC
  TASQUE
  TERMES-D'ARMAGNAC
  TOUJOUSE
  TOURDUN
  URGOSSE
  VERGOIGNAN
  VERLUS
  VIC-FEZENSAC
  VIELLA
  VIOZAN
  "AUJAN-MOURNEDE
  ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »
  ZS à l’est de cette même route" | 2023.7.6. – 2023.7.21. |
| Département: Landes (40) |
| FR-HPAI(P)-2023-00067
  FR-HPAI(P)-2023-00082
  FR-HPAI(P)-2023-00083
  FR-HPAI(P)-2023-00084
  FR-HPAI(P)-2023-00089
  FR-HPAI(P)-2023-00091
  FR-HPAI(P)-2023-00097
  FR-HPAI(P)-2023-00098
  FR-HPAI(P)-2023-00099
  FR-HPAI(P)-2023-00117
  FR-HPAI(P)-2023-00118
  FR-HPAI(P)-2023-00119
  FR-HPAI(P)-2023-00120
  FR-HPAI(P)-2023-00121
  FR-HPAI(P)-2023-00125
  FR-HPAI(P)-2023-00126
  FR-HPAI(P)-2023-00129
  FR-HPAI(P)-2023-00131
  FR-HPAI(P)-2023-00136
  FR-HPAI(P)-2023-00137
  FR-HPAI(P)-2023-00138
  FR-HPAI(P)-2023-00142
  FR-HPAI(P)-2023-00143
  FR-HPAI(P)-2023-00148 | Amou
  Arsague
  Arthez-d'Armagnac
  Aubagnan
  Audignon
  Aurice
  Banos
  Bas-Mauco
  Betbezer-d'Armagnac
  Beyries
  Bonnegarde
  Bougue
  Brassempouy
  Castaignos-Souslens
  Castel-Sarrazin
  Cauna
  Coudures
  Créon-d'Armagnac
  Dumes
  Escalans
  Estigarde
  Eyres-Moncube
  Le Frêche
  Gabarret
  Gaujacq
  Hagetmau
  Haut-Mauco
  Herré
  Horsarrieu
  Laglorieuse
  Lamothe
  Lauret
  Mant
  Marpaps
  Mazerolles
  Monget
  Monségur
  Mont-de-Marsan
  Montégut
  Mouscardès
  Nassiet
  Ossages
  Parleboscq
  Perquie
  Pomarez
  Pujo-le-Plan
  Sainte-Colombe
  Saint-Cricq-Villeneuve
  Saint-Julien-d'Armagnac
  Saint-Justin
  Saint-Perdon
  Saint-Pierre-du-Mont
  Saint-Sever (Ouest D933.S)
  Sarraziet
  Serres-Gaston
  Tilh
  Villeneuve-de-Marsan | 2023.7.8. |
| Aire-sur-l'Adour
  Arboucave
  Artassenx
  Bahus-Soubiran
  Bascons
  Bats
  Benquet
  Bordères-et-Lamensans
  Bourdalat
  Bretagne-de-Marsan
  Buanes
  Castandet
  Castelnau-Tursan
  Cazères-sur-l'Adour
  Classun
  Clèdes
  Duhort-Bachen
  Eugénie-les-Bains
  Fargues
  Geaune
  Grenade-sur-l'Adour
  Hontanx
  Labastide-d'Armagnac
  Lacajunte
  Lagrange
  Larrivière-Saint-Savin
  Latrille
  Lussagnet
  Mauries
  Maurrin
  Mauvezin-d'Armagnac
  Miramont-Sensacq
  Montgaillard
  Montsoué
  Payros-Cazautets
  Pécorade
  Philondenx
  Pimbo
  Puyol-Cazalet
  Renung
  Saint-Agnet
  Saint-Gein
  Saint-Loubouer
  Saint-Maurice-sur-Adour
  Saint-Sever (Est D933.S)
  Samadet
  Sarron
  Sorbets
  Urgons
  Vielle-Tursan
  Le Vignau | 2023.6.23. – 2023.7.8. |
| Department: Lot-et-Garonne (47) |
| FR-HPAI(P)-2023-00104 | SAINTE MAURE DE PEYRIAC
  SAINT PE SAINT SIMON | 2023.6.21. |
| Department: Pyrénées-Atlantiques (64) |
| FR-HPAI(P)-2023-00135 | BAIGTS-DE-BEARN
  BALANSUN
  BERENX
  BIRON
  CASTETIS
  LAA-MONDRANS
  LACADEE
  LANNEPLAA
  MESPLEDE
  "ORTHEZ
  Au sud de la route de Dax (D947)
  et au sud de la route de Bonnut (D56)"
  PUYOO
  RAMOUS
  "SAINT-BOES
  A l’ouest de la route de Dax (D947)"
  SAINT-GIRONS-EN-BEARN
  SALLES-MONGISCARD
  SARPOURENX
  SAULT-DE-NAVAILLES | 2023.6.23. |
| BONNUT
  "ORTHEZ
  Au nord de la route de Dax (D947)
  et au nord de la route de Bonnut (D56)"
  "SAINT-BOES
  A l’est de la route de Dax (D947)"
  SALLESPISSE | 2023.6.15. – 2023.6.23. |
| Department: Hautes-Pyrénées (65) |
| FR-HPAI(P)-2023-00141
  FR-HPAI(P)-2023-00147 | ARNE
  AURIEBAT
  BARTHE
  BAZORDAN
  BETPOUY
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CASTELNAU-RIVIERE-BASSE
  CASTERETS
  CAUBOUS
  CAUSSADE-RIVIERE
  CIZOS
  ESTIRAC
  FONTRAILLES
  GAUSSAN
  GUIZERIX
  HACHAN
  HERES
  LABATUT-RIVIERE
  LARAN
  LARROQUE
  LASSALES
  MADIRAN
  MAUBOURGUET
  MONLONG
  ORGAN
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PUNTOUS
  SABARROS
  SADOURNIN
  SAINT-LANNE
  SAUVETERRE
  TRIE-SUR-BAISE
  VIEUZOS | 2023.7.1. |
| ARIES-ESPENAN
  BETBEZE
  DEVEZE
  LALANNE
  MONLEON-MAGNOAC
  POUY
  SARIAC-MAGNOAC
  THERMES-MAGNOAC
  VILLEMUR | 2023.6.23. –
  2023.7.1. |

A járványkitörés ADIS hivatkozási száma

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikkének megfelelően

Département: Gers (32)

FR-HPAI(P)-2023-00065

FR-HPAI(P)-2023-00068

FR-HPAI(P)-2023-00069

FR-HPAI(P)-2023-00070

FR-HPAI(P)-2023-00066

FR-HPAI(P)-2023-00071

FR-HPAI(P)-2023-00072

FR-HPAI(P)-2023-00073

FR-HPAI(P)-2023-00074

FR-HPAI(P)-2023-00075

FR-HPAI(P)-2023-00076

FR-HPAI(P)-2023-00077

FR-HPAI(P)-2023-00078

FR-HPAI(P)-2023-00079

FR-HPAI(P)-2023-00080

FR-HPAI(P)-2023-00081

FR-HPAI(P)-2023-00085

FR-HPAI(P)-2023-00088

FR-HPAI(P)-2023-00090

FR-HPAI(P)-2023-00092

FR-HPAI(P)-2023-00093

FR-HPAI(P)-2023-00094

FR-HPAI(P)-2023-00095

FR-HPAI(P)-2023-00096

FR-HPAI(P)-2023-00100

FR-HPAI(P)-2023-00101

FR-HPAI(P)-2023-00102

FR-HPAI(P)-2023-00103

FR-HPAI(P)-2023-00104

FR-HPAI(P)-2023-00105

FR-HPAI(P)-2023-00106

FR-HPAI(P)-2023-00107

FR-HPAI(P)-2023-00108

FR-HPAI(P)-2023-00109

FR-HPAI(P)-2023-00110

FR-HPAI(P)-2023-00111

FR-HPAI(P)-2023-00112

FR-HPAI(P)-2023-00113

FR-HPAI(P)-2023-00114

FR-HPAI(P)-2023-00115

FR-HPAI(P)-2023-00116

FR-HPAI(P)-2023-00122

FR-HPAI(P)-2023-00123

FR-HPAI(P)-2023-00124

FR-HPAI(P)-2023-00127

FR-HPAI(P)-2023-00128

FR-HPAI(P)-2023-00130

FR-HPAI(P)-2023-00132

FR-HPAI(P)-2023-00133

FR-HPAI(P)-2023-00134

FR-HPAI(P)-2023-00139

FR-HPAI(P)-2023-00141

FR-HPAI(P)-2023-00140

FR-HPAI(P)-2023-00144

FR-HPAI(P)-2023-00145

FR-HPAI(P)-2023-00146

FR-HPAI(P)-2023-00149

FR-HPAI(NON-P)-2023-00376

"AUJAN-MOURNEDE

ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »

ZS à l’est de cette même route"

"SAINT-BLANCARD

ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576

ZRS à l’Est"

ARMENTIEUX

ARMOUS-ET-CAU

ARROUEDE

AUSSOS

BARCUGNAN

BARRAN

BARS

BASSOUES

BAZIAN

BAZUGUES

BELLEGARDE

BELLOC-SAINT-CLAMENS

BERDOUES

BETCAVE-AGUIN

BEZOLLES

BEZUES-BAJON

BIRAN

BRETAGNE-D'ARMAGNAC

CABAS-LOUMASSES

CAILLAVET

CALLIAN

CANNET

CASTELNAU D'AUZAN LABARRÈRE

CASTEX-D'ARMAGNAC

CAZAUX-D'ANGLES

CAZENEUVE

CHELAN

CLERMONT-POUYGUILLES

COURRENSAN

CUELAS

DUFFORT

DURBAN

ESTIPOUY

GALIAX

GAZAX-ET-BACCARISSE

GONDRIN

GOUX

IDRAC-RESPAILLES

JU-BELLOC

JUSTIAN

L'ISLE-DE-NOE

LABEJAN

LADEVEZE-VILLE

LAGRAULET-DU-GERS

LALANNE-ARQUE

LAMAGUERE

LANNEMAIGNAN

LANNEPAX

LAVERAET

LE BROUILH-MONBERT

LOUBERSAN

LOUSLITGES

MANAS-BASTANOUS

MANENT-MONTANE

MARAMBAT

MARCIAC

MASCARAS

MAUMUSSON-LAGUIAN

MEILHAN

MIRANDE

MIRANNES

MONCASSIN

MONCLAR-SUR-LOSSE

MONCORNEIL-GRAZAN

MONFERRAN-PLAVES

MONGUILHEM

MONLAUR-BERNET

MONLEZUN

MONT-D'ASTARAC

MONT-DE-MARRAST

MONTIES

MOUCHES

MOUREDE

NOULENS

ORNEZAN

PANASSAC

PLAISANCE

PONSAMPERE

PONSAN-SOUBIRAN

POUYLEBON

PRECHAC-SUR-ADOUR

PROJAN

RAMOUZENS

RICOURT

ROQUEBRUNE

ROQUES

ROZES

SADEILLAN

SAINT-CHRISTAUD

SAINT-JEAN-POUTGE

SAINT-JUSTIN

SAINT-MARTIN

SAINT-MEDARD

SAINT-PAUL-DE-BAISE

SAINTE-DODE

SAMARAN

SARRAGUZAN

SCIEURAC-ET-FLOURES

SEISSAN

SERE

TACHOIRES

TIESTE-URAGNOUX

TUDELLE

2023.7.21.

AIGNAN

ARBLADE-LE-BAS

ARBLADE-LE-HAUT

AURENSAN

AVERON-BERGELLE

AYZIEU

BARCELONNE-DU-GERS

BASCOUS

BEAUMARCHES

BELMONT

BERNEDE

BETOUS

BOURROUILLAN

BOUZON-GELLENAVE

CAHUZAC-SUR-ADOUR

CAMPAGNE-D'ARMAGNAC

CASTELNAU-D'ANGLES

CASTELNAVET

CASTILLON-DEBATS

CAUMONT

CAUPENNE-D'ARMAGNAC

CAZAUBON

CORNEILLAN

COULOUME-MONDEBAT

COURTIES

CRAVENCERES

DEMU

EAUZE

ESCLASSAN-LABASTIDE

ESPAS

ESTANG

FUSTEROUAU

GEE-RIVIERE

IZOTGES

JUILLAC

LABARTHE

LABARTHETE

LADEVEZE-RIVIERE

LAGARDE-HACHAN

LANNE-SOUBIRAN

LANNUX

LAREE

LASSERADE

LAUJUZAN

LE HOUGA

LELIN-LAPUJOLLE

LIAS-D'ARMAGNAC

LOUBEDAT

LOURTIES-MONBRUN

LOUSSOUS-DEBAT

LUPIAC

LUPPE-VIOLLES

MAGNAN

MANCIET

MARGOUET-MEYMES

MARGUESTAU

MASSEUBE

MAULEON-D'ARMAGNAC

MAULICHERES

MAUPAS

MONCLAR

MONLEZUN-D'ARMAGNAC

MONTAUT

MONTESQUIOU

MORMES

NOGARO

PANJAS

PERCHEDE

PEYRUSSE-GRANDE

PEYRUSSE-VIEILLE

POUY-LOUBRIN

POUYDRAGUIN

PRENERON

REANS

RIGUEPEU

RISCLE

SABAZAN

SAINT-ARAILLES

SAINT-ARROMAN

SAINT-AUNIX-LENGROS

SAINT-ELIX-THEUX

SAINT-GERME

SAINT-GRIEDE

SAINT-MARTIN-D'ARMAGNAC

SAINT-MICHEL

SAINT-MONT

SAINT-OST

SAINT-PIERRE-D'AUBEZIES

SAINTE-AURENCE-CAZAUX

SAINTE-CHRISTIE-D'ARMAGNAC

SALLES-D'ARMAGNAC

SARRAGACHIES

SAUVIAC

SEAILLES

SEGOS

SION

SORBETS

TARSAC

TASQUE

TERMES-D'ARMAGNAC

TOUJOUSE

TOURDUN

URGOSSE

VERGOIGNAN

VERLUS

VIC-FEZENSAC

VIELLA

VIOZAN

"AUJAN-MOURNEDE

ZP à l’ouest de route entre « Le Rentier » et « Le Sage »

ZS à l’est de cette même route"

2023.7.6. – 2023.7.21.

Département: Landes (40)

FR-HPAI(P)-2023-00067

FR-HPAI(P)-2023-00082

FR-HPAI(P)-2023-00083

FR-HPAI(P)-2023-00084

FR-HPAI(P)-2023-00089

FR-HPAI(P)-2023-00091

FR-HPAI(P)-2023-00097

FR-HPAI(P)-2023-00098

FR-HPAI(P)-2023-00099

FR-HPAI(P)-2023-00117

FR-HPAI(P)-2023-00118

FR-HPAI(P)-2023-00119

FR-HPAI(P)-2023-00120

FR-HPAI(P)-2023-00121

FR-HPAI(P)-2023-00125

FR-HPAI(P)-2023-00126

FR-HPAI(P)-2023-00129

FR-HPAI(P)-2023-00131

FR-HPAI(P)-2023-00136

FR-HPAI(P)-2023-00137

FR-HPAI(P)-2023-00138

FR-HPAI(P)-2023-00142

FR-HPAI(P)-2023-00143

FR-HPAI(P)-2023-00148

Amou

Arsague

Arthez-d'Armagnac

Aubagnan

Audignon

Aurice

Banos

Bas-Mauco

Betbezer-d'Armagnac

Beyries

Bonnegarde

Bougue

Brassempouy

Castaignos-Souslens

Castel-Sarrazin

Cauna

Coudures

Créon-d'Armagnac

Dumes

Escalans

Estigarde

Eyres-Moncube

Le Frêche

Gabarret

Gaujacq

Hagetmau

Haut-Mauco

Herré

Horsarrieu

Laglorieuse

Lamothe

Lauret

Mant

Marpaps

Mazerolles

Monget

Monségur

Mont-de-Marsan

Montégut

Mouscardès

Nassiet

Ossages

Parleboscq

Perquie

Pomarez

Pujo-le-Plan

Sainte-Colombe

Saint-Cricq-Villeneuve

Saint-Julien-d'Armagnac

Saint-Justin

Saint-Perdon

Saint-Pierre-du-Mont

Saint-Sever (Ouest D933.S)

Sarraziet

Serres-Gaston

Tilh

Villeneuve-de-Marsan

2023.7.8.

Aire-sur-l'Adour

Arboucave

Artassenx

Bahus-Soubiran

Bascons

Bats

Benquet

Bordères-et-Lamensans

Bourdalat

Bretagne-de-Marsan

Buanes

Castandet

Castelnau-Tursan

Cazères-sur-l'Adour

Classun

Clèdes

Duhort-Bachen

Eugénie-les-Bains

Fargues

Geaune

Grenade-sur-l'Adour

Hontanx

Labastide-d'Armagnac

Lacajunte

Lagrange

Larrivière-Saint-Savin

Latrille

Lussagnet

Mauries

Maurrin

Mauvezin-d'Armagnac

Miramont-Sensacq

Montgaillard

Montsoué

Payros-Cazautets

Pécorade

Philondenx

Pimbo

Puyol-Cazalet

Renung

Saint-Agnet

Saint-Gein

Saint-Loubouer

Saint-Maurice-sur-Adour

Saint-Sever (Est D933.S)

Samadet

Sarron

Sorbets

Urgons

Vielle-Tursan

Le Vignau

2023.6.23. – 2023.7.8.

Department: Lot-et-Garonne (47)

FR-HPAI(P)-2023-00104

SAINTE MAURE DE PEYRIAC

SAINT PE SAINT SIMON

2023.6.21.

Department: Pyrénées-Atlantiques (64)

FR-HPAI(P)-2023-00135

BAIGTS-DE-BEARN

BALANSUN

BERENX

BIRON

CASTETIS

LAA-MONDRANS

LACADEE

LANNEPLAA

MESPLEDE

"ORTHEZ

Au sud de la route de Dax (D947)

et au sud de la route de Bonnut (D56)"

PUYOO

RAMOUS

"SAINT-BOES

A l’ouest de la route de Dax (D947)"

SAINT-GIRONS-EN-BEARN

SALLES-MONGISCARD

SARPOURENX

SAULT-DE-NAVAILLES

2023.6.23.

BONNUT

"ORTHEZ

Au nord de la route de Dax (D947)

et au nord de la route de Bonnut (D56)"

"SAINT-BOES

A l’est de la route de Dax (D947)"

SALLESPISSE

2023.6.15. – 2023.6.23.

Department: Hautes-Pyrénées (65)

FR-HPAI(P)-2023-00141

FR-HPAI(P)-2023-00147

ARNE

AURIEBAT

BARTHE

BAZORDAN

BETPOUY

CASTELNAU-MAGNOAC

CASTELNAU-RIVIERE-BASSE

CASTERETS

CAUBOUS

CAUSSADE-RIVIERE

CIZOS

ESTIRAC

FONTRAILLES

GAUSSAN

GUIZERIX

HACHAN

HERES

LABATUT-RIVIERE

LARAN

LARROQUE

LASSALES

MADIRAN

MAUBOURGUET

MONLONG

ORGAN

PEYRET-SAINT-ANDRE

PUNTOUS

SABARROS

SADOURNIN

SAINT-LANNE

SAUVETERRE

TRIE-SUR-BAISE

VIEUZOS

2023.7.1.

ARIES-ESPENAN

BETBEZE

DEVEZE

LALANNE

MONLEON-MAGNOAC

POUY

SARIAC-MAGNOAC

THERMES-MAGNOAC

VILLEMUR

2023.6.23. –

2023.7.1.

Tagállam: Lengyelország

| A járványkitörés ADIS hivatkozási száma | A következőket magában foglaló terület: | Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikkének megfelelően |
| --- | --- | --- |
| PL-HPAI(P)-2023-00068 | W województwie warmińsko – mazurskim:






  1. | W gminie Kętrzyn: Bałtrucie, Godzikowo, Jurki, Karolewo, Kruszewiec, Kwiedzina, Martiany, Nowa Różanka, Nowa Wieś Kętrzyńska, Nowa Wieś Mała, Pożarki, Salpik, Stara Różanka, Wajsznory, Wilamowo, Wopławki, Wymiarki, Bałowo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Skop i Zalesie Kętrzyńskie, Czerniki na zachód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Mażany na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec, Nakomiady na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Grabno i Knis, Osewo na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedziny i Kronowo, Poganowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Sławkowo i Koczarki, Sławkowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Marszewo i Koczarki, |

A járványkitörés ADIS hivatkozási száma

A következőket magában foglaló terület:

Az alkalmazási időszak vége az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 55. cikkének megfelelően

PL-HPAI(P)-2023-00068

W województwie warmińsko – mazurskim:

1.

W gminie Kętrzyn: Bałtrucie, Godzikowo, Jurki, Karolewo, Kruszewiec, Kwiedzina, Martiany, Nowa Różanka, Nowa Wieś Kętrzyńska, Nowa Wieś Mała, Pożarki, Salpik, Stara Różanka, Wajsznory, Wilamowo, Wopławki, Wymiarki, Bałowo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Skop i Zalesie Kętrzyńskie, Czerniki na zachód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Mażany na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec, Nakomiady na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Grabno i Knis, Osewo na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedziny i Kronowo, Poganowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Sławkowo i Koczarki, Sławkowo na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Marszewo i Koczarki,

| 2. | W gminie Srokowo: Kąty, Siniec, Solanka, Chojnica na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Młynowo, Silec na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Niedziałki i Tarławki, |
| --- | --- |

2.

W gminie Srokowo: Kąty, Siniec, Solanka, Chojnica na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Młynowo, Silec na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Niedziałki i Tarławki,

| 3. | W gminie Barciany: Staniszewo, Skierki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Bałtrucie i Niedziałki, Winda na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Szczeciniak, |
| --- | --- |

3.

W gminie Barciany: Staniszewo, Skierki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Bałtrucie i Niedziałki, Winda na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Skierki i Szczeciniak,

| 4. | Miasto Kętrzyn |
| --- | --- |

4.

Miasto Kętrzyn

w powiecie kętrzyńskim.

| 1. | w gminie Giżycko: Bogacko, Guty, Antonowo na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Kietlice, Kamionki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo, Sterławki Małe na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Knis i Kalinowo, Wrony na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Sterławki Małe, |
| --- | --- |

1.

w gminie Giżycko: Bogacko, Guty, Antonowo na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Kietlice, Kamionki na wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo, Sterławki Małe na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Knis i Kalinowo, Wrony na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Guty i Sterławki Małe,

| 2. | W gminie Ryn: Kronowo na południowy wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany, Orło na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Koczarki i Sterławki Małe, Sterławki Wielkie na północ od linii poprowadzonej przez miejscowość Koczarki i skrzyżowania linii kolejowej Kętrzyn - Giżycko z drogą nr 59 w miejscowości Wilkasy, |
| --- | --- |

2.

W gminie Ryn: Kronowo na południowy wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany, Orło na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Koczarki i Sterławki Małe, Sterławki Wielkie na północ od linii poprowadzonej przez miejscowość Koczarki i skrzyżowania linii kolejowej Kętrzyn - Giżycko z drogą nr 59 w miejscowości Wilkasy,

w powiecie giżyckim.

| 1. | W gminie Węgorzewo: Łabapa, Radzieje, Róże, Dłużec na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba, Sztynort Mały na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Stawiska i Gajewo, Tarławki na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Silec i Kamionek Wielki |
| --- | --- |

1.

W gminie Węgorzewo: Łabapa, Radzieje, Róże, Dłużec na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na północny wschód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba, Sztynort Mały na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Stawiska i Gajewo, Tarławki na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Silec i Kamionek Wielki

w powiecie węgorzewskim.

2023.6.25.

W województwie warmińsko – mazurskim:

| 1. | W gminie Kętrzyn: Parcz, Czerniki na wschód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Osewo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedzina i Kronowo, Mażany na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec |
| --- | --- |

1.

W gminie Kętrzyn: Parcz, Czerniki na wschód od linii poprowadzonej po wschodnim brzegu jeziora Mój do miejscowości Pożarki, Osewo na północ od linii poprowadzonej przez miejscowości Kwiedzina i Kronowo, Mażany na południe od linii poprowadzonej przez miejscowości Czerniki i Dłużec

w powiecie kętrzyńskim.

| 1. | W gminie Giżycko: Kamionki na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo, |
| --- | --- |

1.

W gminie Giżycko: Kamionki na zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kronowo,

| 2. | W gminie Ryn: Kronowo na północny zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany |
| --- | --- |

2.

W gminie Ryn: Kronowo na północny zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Doba i Martiany

w powiecie giżyckim.

| 1. | W gminie Węgorzewo: Dłużec na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba |
| --- | --- |

1.

W gminie Węgorzewo: Dłużec na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Pilwa i Kąty, Pilwa na południowy zachód od linii poprowadzonej przez miejscowości Dłużec i Doba

w powiecie węgorzewskim.

2023.6.17. – 2023.6.25.

C. rész

Az 1. és 3a. cikkben említett további, korlátozás alatt álló körzetek az érintett tagállamokban*:

Tagállam: Franciaország

| A következőket magában foglaló terület: | Az intézkedések alkalmazásának időbeli hatálya a 3a. cikknek megfelelően |
| --- | --- |
| Les communes suivantes dans le département: Cher (18) |
| GENOUILLY
  GRACAY
  SAINT-OUTRILLE | 2023.6.21. |
| Les communes suivantes dans le département: Gers (32) |
| ANTRAS
  AUCH
  AUTERIVE
  AUX-AUSSAT
  AYGUETINTE
  BEAUCAIRE
  BEAUMONT
  BECCAS
  BETPLAN
  BLOUSSON-SERIAN
  BONAS
  BOUCAGNERES
  BOULAUR
  CASSAIGNE
  CASTELNAU-BARBARENS
  CASTERA-VERDUZAN
  CASTEX
  CASTIN
  CAZAUX-VILLECOMTAL
  DURAN
  ESTAMPES
  FAGET-ABBATIAL
  FOURCES
  GAUJAC
  GAUJAN
  HAGET
  HAULIES
  JEGUN
  LAAS
  LAGARDERE
  LAGUIAN-MAZOUS
  LAMAZERE
  LARROQUE-SAINT-SERNIN
  LARTIGUE
  LASSERAN
  LASSEUBE-PROPRE
  LAURAET
  MAIGNAUT-TAUZIA
  MALABAT
  MANSENCOME
  MARSEILLAN
  MIELAN
  MIRAMONT-D'ASTARAC
  MONBARDON
  MONGAUSY
  MONPARDIAC
  MONTEGUT-ARROS
  MONTREAL
  MOUCHAN
  ORBESSAN
  ORDAN-LARROQUE
  PALLANNE
  PAVIE
  PELLEFIGUE
  PESSAN
  SABAILLAN
  SAINT-ELIX
  SAINT-JEAN-LE-COMTAL
  SAINT-LARY
  SAINT-MAUR
  SAINT-PUY
  SANSAN
  SARAMON
  SARCOS
  SEMBOUES
  SEMEZIES-CACHAN
  SIMORRE
  TILLAC
  TOURNAN
  TRAVERSERES
  TRONCENS
  VALENCE-SUR-BAISE
  VILLECOMTAL-SUR-ARROS
  VILLEFRANCHE
  "SAINT-BLANCARD
  ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576
  ZRS à l’Est"
  SADEILLAN
  SAINT-ARAILLES
  SAINT-BLANCARD | 2023.7.21. |
| Les communes suivantes dans le département: Landes (40) |
| Argelos
  Baigts
  Bassercles
  Bastennes
  Baudignan
  Bergouey
  Bostens
  Campagne
  Campet-et-Lamolère
  Castelnau-Chalosse
  Castelner
  Caupenne
  Cazalis
  Clermont
  Doazit
  Donzacq
  Estibeaux
  Gaillères
  Garrey
  Gibret
  Gouts
  Habas
  Hauriet
  Labastide-Chalosse
  Labatut
  Lacquy
  Lacrabe
  Lahosse
  Larbey
  Le Leuy
  Losse
  Lubbon
  Lucbardez et Bargues
  Maylis
  Meilhan
  Mimbaste
  Misson
  Momuy
  Montaut
  Montfort-en-Chalosse
  Morganx
  Mugron
  Nerbis
  Nousse
  Ozourt
  Peyre
  Poudenx
  Pouillon
  Pouydesseaux
  Poyartin
  Rimbez-et-Baudiets
  Roquefort
  Saint-Aubin
  Saint-Avit
  Saint-Cricq-Chalosse
  Saint-Cricq-du-Gave
  Sainte-Foy
  Saint-Gor
  Saint-Martin-d'Oney
  Sarbazan
  Serreslous-et-Arribans
  Sorde-l'Abbaye
  Sort-en-Chalosse
  Souprosse
  Toulouzette
  Uchacq-et-Parentis
  Vielle-Soubiran | 2023.7.8. |
| Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47) |
| SAINTE MAURE DE PEYRIAC
  SAINT PE SAINT SIMON | 2023.6.21. |
| Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques(64) |
| ANDREIN
  ARGAGNON
  ARGET
  AUDAUX
  BARRAUTE-CAMU
  BELLOCQ
  BUGNEIN
  BURGARONNE
  CARRESSE-CASSABER
  CASTAGNEDE
  CASTEIDE-CANDAU
  CASTETBON
  CASTETNER
  HAGETAUBIN
  L'HOPITAL-D'ORION
  LAAS
  LABEYRIE
  LAGOR
  LAHONTAN
  LOUBIENG
  MASLACQ
  MONT
  NARP
  ORAAS
  ORION
  ORRIULE
  OSSENX
  OZENX-MONTESTRUCQ
  SAINT-MEDARD
  SALIES-DE-BEARN
  SAUVELADE
  SAUVETERRE-DE-BEARN | 2023.6.23. |
| Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65) |
| ANSOST
  ARNE
  ARTAGNAN
  AURIEBAT
  BARBACHEN
  BARTHE
  BAZORDAN
  BETPOUY
  BUZON
  CAIXON
  CASTELNAU-MAGNOAC
  CASTELNAU-RIVIERE-BASSE
  CASTERETS
  CAUBOUS
  CAUSSADE-RIVIERE
  CIZOS
  ESCAUNETS
  ESTIRAC
  FONTRAILLES
  GARDERES
  GAUSSAN
  GENSAC
  GUIZERIX
  HACHAN
  HAGEDET
  HERES
  LABATUT-RIVIERE
  LAFITOLE
  LAHITTE-TOUPIERE
  LARAN
  LARREULE
  LARROQUE
  LASCAZERES
  LASSALES
  LIAC
  LUQUET
  MADIRAN
  MAUBOURGUET
  MONFAUCON
  MONLONG
  NOUILHAN
  ORGAN
  OROIX
  PEYRET-SAINT-ANDRE
  PUNTOUS
  RABASTENS-DE-BIGORRE
  SABARROS
  SADOURNIN
  SAINT-LANNE
  SARRIAC-BIGORRE
  SAUVETERRE
  SEGALAS
  SERON
  SOMBRUN
  SOUBLECAUSE
  TRIE-SUR-BAISE
  VIC-EN-BIGORRE
  VIDOUZE
  VIEUZOS
  VILLEFRANQUE
  VILLENAVE-PRES-BEARN | 2023.7.1. |

A következőket magában foglaló terület:

Az intézkedések alkalmazásának időbeli hatálya a 3a. cikknek megfelelően

Les communes suivantes dans le département: Cher (18)

GENOUILLY

GRACAY

SAINT-OUTRILLE

2023.6.21.

Les communes suivantes dans le département: Gers (32)

ANTRAS

AUCH

AUTERIVE

AUX-AUSSAT

AYGUETINTE

BEAUCAIRE

BEAUMONT

BECCAS

BETPLAN

BLOUSSON-SERIAN

BONAS

BOUCAGNERES

BOULAUR

CASSAIGNE

CASTELNAU-BARBARENS

CASTERA-VERDUZAN

CASTEX

CASTIN

CAZAUX-VILLECOMTAL

DURAN

ESTAMPES

FAGET-ABBATIAL

FOURCES

GAUJAC

GAUJAN

HAGET

HAULIES

JEGUN

LAAS

LAGARDERE

LAGUIAN-MAZOUS

LAMAZERE

LARROQUE-SAINT-SERNIN

LARTIGUE

LASSERAN

LASSEUBE-PROPRE

LAURAET

MAIGNAUT-TAUZIA

MALABAT

MANSENCOME

MARSEILLAN

MIELAN

MIRAMONT-D'ASTARAC

MONBARDON

MONGAUSY

MONPARDIAC

MONTEGUT-ARROS

MONTREAL

MOUCHAN

ORBESSAN

ORDAN-LARROQUE

PALLANNE

PAVIE

PELLEFIGUE

PESSAN

SABAILLAN

SAINT-ELIX

SAINT-JEAN-LE-COMTAL

SAINT-LARY

SAINT-MAUR

SAINT-PUY

SANSAN

SARAMON

SARCOS

SEMBOUES

SEMEZIES-CACHAN

SIMORRE

TILLAC

TOURNAN

TRAVERSERES

TRONCENS

VALENCE-SUR-BAISE

VILLECOMTAL-SUR-ARROS

VILLEFRANCHE

"SAINT-BLANCARD

ZS à l’Ouest des routes D 139 et D576

ZRS à l’Est"

SADEILLAN

SAINT-ARAILLES

SAINT-BLANCARD

2023.7.21.

Les communes suivantes dans le département: Landes (40)

Argelos

Baigts

Bassercles

Bastennes

Baudignan

Bergouey

Bostens

Campagne

Campet-et-Lamolère

Castelnau-Chalosse

Castelner

Caupenne

Cazalis

Clermont

Doazit

Donzacq

Estibeaux

Gaillères

Garrey

Gibret

Gouts

Habas

Hauriet

Labastide-Chalosse

Labatut

Lacquy

Lacrabe

Lahosse

Larbey

Le Leuy

Losse

Lubbon

Lucbardez et Bargues

Maylis

Meilhan

Mimbaste

Misson

Momuy

Montaut

Montfort-en-Chalosse

Morganx

Mugron

Nerbis

Nousse

Ozourt

Peyre

Poudenx

Pouillon

Pouydesseaux

Poyartin

Rimbez-et-Baudiets

Roquefort

Saint-Aubin

Saint-Avit

Saint-Cricq-Chalosse

Saint-Cricq-du-Gave

Sainte-Foy

Saint-Gor

Saint-Martin-d'Oney

Sarbazan

Serreslous-et-Arribans

Sorde-l'Abbaye

Sort-en-Chalosse

Souprosse

Toulouzette

Uchacq-et-Parentis

Vielle-Soubiran

2023.7.8.

Les communes suivantes dans le département: Lot-et-Garonne (47)

SAINTE MAURE DE PEYRIAC

SAINT PE SAINT SIMON

2023.6.21.

Les communes suivantes dans le département: Pyrénées-Atlantiques(64)

ANDREIN

ARGAGNON

ARGET

AUDAUX

BARRAUTE-CAMU

BELLOCQ

BUGNEIN

BURGARONNE

CARRESSE-CASSABER

CASTAGNEDE

CASTEIDE-CANDAU

CASTETBON

CASTETNER

HAGETAUBIN

L'HOPITAL-D'ORION

LAAS

LABEYRIE

LAGOR

LAHONTAN

LOUBIENG

MASLACQ

MONT

NARP

ORAAS

ORION

ORRIULE

OSSENX

OZENX-MONTESTRUCQ

SAINT-MEDARD

SALIES-DE-BEARN

SAUVELADE

SAUVETERRE-DE-BEARN

2023.6.23.

Les communes suivantes dans le département: Hautes-Pyrénées (65)

ANSOST

ARNE

ARTAGNAN

AURIEBAT

BARBACHEN

BARTHE

BAZORDAN

BETPOUY

BUZON

CAIXON

CASTELNAU-MAGNOAC

CASTELNAU-RIVIERE-BASSE

CASTERETS

CAUBOUS

CAUSSADE-RIVIERE

CIZOS

ESCAUNETS

ESTIRAC

FONTRAILLES

GARDERES

GAUSSAN

GENSAC

GUIZERIX

HACHAN

HAGEDET

HERES

LABATUT-RIVIERE

LAFITOLE

LAHITTE-TOUPIERE

LARAN

LARREULE

LARROQUE

LASCAZERES

LASSALES

LIAC

LUQUET

MADIRAN

MAUBOURGUET

MONFAUCON

MONLONG

NOUILHAN

ORGAN

OROIX

PEYRET-SAINT-ANDRE

PUNTOUS

RABASTENS-DE-BIGORRE

SABARROS

SADOURNIN

SAINT-LANNE

SARRIAC-BIGORRE

SAUVETERRE

SEGALAS

SERON

SOMBRUN

SOUBLECAUSE

TRIE-SUR-BAISE

VIC-EN-BIGORRE

VIDOUZE

VIEUZOS

VILLEFRANQUE

VILLENAVE-PRES-BEARN

2023.7.1.

| * | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban e melléklet alkalmazásában a tagállamokra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok Észak-Írország tekintetében magukban foglalják az Egyesült Királyságot is. |
| --- | --- |

*

---

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/162 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/162

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1338 HATÁROZATA

(2023. június 28.)

a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében a gyermekeknek szánt és a kapcsolódó termékek egyes kategóriáira vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2001/95/EK irányelv a 2. cikkének a) pontjában meghatározott termékekre csak annyiban alkalmazandó, amennyiben az érintett termékek biztonságát szabályozó uniós jogi aktusok nem tartalmaznak azonos célú különös rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(1)

A 2001/95/EK irányelv a 2. cikkének a) pontjában meghatározott termékekre csak annyiban alkalmazandó, amennyiben az érintett termékek biztonságát szabályozó uniós jogi aktusok nem tartalmaznak azonos célú különös rendelkezéseket.

| (2) | A 2001/95/EK irányelv alapján kidolgozott európai szabványokat átvevő nemzeti szabványoknak megfelelő termékek esetében vélelmezhető a biztonság, amennyiben az adott európai szabvány hivatkozási adatait a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A 2001/95/EK irányelv alapján kidolgozott európai szabványokat átvevő nemzeti szabványoknak megfelelő termékek esetében vélelmezhető a biztonság, amennyiben az adott európai szabvány hivatkozási adatait a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A 2020-ban elfogadott új fogyasztóügyi stratégiában (2) a Bizottság – az érintett fogyasztói csoport különös mértékű veszélyeztetettségét figyelembe véve – vállalta, hogy megerősíti a gyermekek részére szánt termékek biztonságát, és ennek érdekében elfogad olyan bizottsági előírásokat, amelyeket az ezekre a termékekre vonatkozó európai szabványoknak követniük kell. A 2020-ban és 2021-ben a „biztonsági riasztórendszer” elnevezésű uniós bejelentőplatformon (korábbi nevén: Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszer – RAPEX) veszélyesként jelzett összes termék több mint 20 %-a gyermekeknek szánt termék volt. Ezen túlmenően a Bizottság „A vegyi anyagokra vonatkozó fenntarthatósági stratégia a toxikus anyagoktól mentes környezetért” című közleményében (3) egyebek mellett célul tűzte ki, hogy megerősíti a gyermekek biztonságát a nekik szánt fogyasztási cikkekben lévő veszélyes vegyi anyagokkal szemben. |
| --- | --- |

(3)

A 2020-ban elfogadott új fogyasztóügyi stratégiában (2) a Bizottság – az érintett fogyasztói csoport különös mértékű veszélyeztetettségét figyelembe véve – vállalta, hogy megerősíti a gyermekek részére szánt termékek biztonságát, és ennek érdekében elfogad olyan bizottsági előírásokat, amelyeket az ezekre a termékekre vonatkozó európai szabványoknak követniük kell. A 2020-ban és 2021-ben a „biztonsági riasztórendszer” elnevezésű uniós bejelentőplatformon (korábbi nevén: Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszer – RAPEX) veszélyesként jelzett összes termék több mint 20 %-a gyermekeknek szánt termék volt. Ezen túlmenően a Bizottság „A vegyi anyagokra vonatkozó fenntarthatósági stratégia a toxikus anyagoktól mentes környezetért” című közleményében (3) egyebek mellett célul tűzte ki, hogy megerősíti a gyermekek biztonságát a nekik szánt fogyasztási cikkekben lévő veszélyes vegyi anyagokkal szemben.

| (4) | Ebben a tárgyban a Bizottság már elfogadta a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt fürdőkarikákra, fürdetési segédeszközökre, fürdőkádakra és fürdőkádállványokra vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról szóló 2010/9/EU határozatot, (4) az újszülöttek és csecsemők alvókörnyezetében található egyes termékekre vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról szóló 2010/376/EU határozatot (5) és az egyes gyermekszékekre vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról szóló 2013/121/EU határozatot. (6) Ezeken a határozatokon túlmenően azonban a gyermekeknek szánt és a kapcsolódó termékek egy szélesebb körében is meg kell határozni az európai szabványok által követendő előírásokat. |
| --- | --- |

(4)

Ebben a tárgyban a Bizottság már elfogadta a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt fürdőkarikákra, fürdetési segédeszközökre, fürdőkádakra és fürdőkádállványokra vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról szóló 2010/9/EU határozatot, (4) az újszülöttek és csecsemők alvókörnyezetében található egyes termékekre vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról szóló 2010/376/EU határozatot (5) és az egyes gyermekszékekre vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról szóló 2013/121/EU határozatot. (6) Ezeken a határozatokon túlmenően azonban a gyermekeknek szánt és a kapcsolódó termékek egy szélesebb körében is meg kell határozni az európai szabványok által követendő előírásokat.

| (5) | A 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) meghatározza a játékok biztonságára vonatkozó szabályokat. A 2001/95/EK irányelv ugyanakkor olyan kockázatokra és kockázatkategóriákra is kiterjed, amelyeket a 2009/48/EK irányelv nem szabályoz. E határozatban ezért olyan, a gyermekeknek szánt és a kapcsolódó termékekre vonatkozó európai szabványok által követendő előírásokat is meg kell határozni, amelyek a 2009/48/EK irányelvben nem szabályozott kockázatokhoz és kockázatkategóriákhoz kapcsolódnak. |
| --- | --- |

(5)

A 2009/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) meghatározza a játékok biztonságára vonatkozó szabályokat. A 2001/95/EK irányelv ugyanakkor olyan kockázatokra és kockázatkategóriákra is kiterjed, amelyeket a 2009/48/EK irányelv nem szabályoz. E határozatban ezért olyan, a gyermekeknek szánt és a kapcsolódó termékekre vonatkozó európai szabványok által követendő előírásokat is meg kell határozni, amelyek a 2009/48/EK irányelvben nem szabályozott kockázatokhoz és kockázatkategóriákhoz kapcsolódnak.

| (6) | A biztonsági előírásokra a gyermekeknek szánt és a kapcsolódó termékek egyes kategóriáira vonatkozó európai szabványok ki- és átdolgozásához van szükség. Az előírásoknak biztosítaniuk kell, hogy a szóban forgó szabványoknak megfelelő termékek megfeleljenek a 2001/95/EK irányelv 3. cikkében foglalt általános biztonsági előírásoknak. |
| --- | --- |

(6)

A biztonsági előírásokra a gyermekeknek szánt és a kapcsolódó termékek egyes kategóriáira vonatkozó európai szabványok ki- és átdolgozásához van szükség. Az előírásoknak biztosítaniuk kell, hogy a szóban forgó szabványoknak megfelelő termékek megfeleljenek a 2001/95/EK irányelv 3. cikkében foglalt általános biztonsági előírásoknak.

| (7) | A biztonsági előírásoknak tükrözniük kell az új tudományos és műszaki ismereteket, valamint a piac változásait. A veszélyességen alapuló megközelítés alkalmazása lehetőséget ad a gyermekeket a nekik szánt termékek használata közben érő potenciális kockázatok átfogó értékelésére. Ez a megközelítés egyben a jövőben megjelenő új termékekkel kapcsolatos bizonytalanságok felismerését és kezelését is segíti. Emellett a veszélyességen alapuló eljárás megkönnyíti a szóban forgó előírások összehasonlítását a szabványok tartalmával, ami elősegíti, hogy a szabványok kövessék az előírásokat. Mindezek alapján a gyermekeknek szánt és a kapcsolódó termékek egyes kategóriáira vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokat veszélyességen alapuló megközelítés alapján helyénvaló megállapítani. |
| --- | --- |

(7)

A biztonsági előírásoknak tükrözniük kell az új tudományos és műszaki ismereteket, valamint a piac változásait. A veszélyességen alapuló megközelítés alkalmazása lehetőséget ad a gyermekeket a nekik szánt termékek használata közben érő potenciális kockázatok átfogó értékelésére. Ez a megközelítés egyben a jövőben megjelenő új termékekkel kapcsolatos bizonytalanságok felismerését és kezelését is segíti. Emellett a veszélyességen alapuló eljárás megkönnyíti a szóban forgó előírások összehasonlítását a szabványok tartalmával, ami elősegíti, hogy a szabványok kövessék az előírásokat. Mindezek alapján a gyermekeknek szánt és a kapcsolódó termékek egyes kategóriáira vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokat veszélyességen alapuló megközelítés alapján helyénvaló megállapítani.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/95/EK irányelv 15. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a 2001/95/EK irányelv 15. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

Ez a határozat a 2001/95/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében említett, az alábbi termékekre vonatkozó szabványokra alkalmazandó:

| a) | azok a gyermekeknek szánt termékek, amelyeknek az a rendeltetése, hogy a gyermekek viseljék őket; |
| --- | --- |

a)

azok a gyermekeknek szánt termékek, amelyeknek az a rendeltetése, hogy a gyermekek viseljék őket;

| b) | azok a gyermekeknek szánt termékek, amelyeknek az a rendeltetése, hogy segítsék vagy védjék a gyermekek ülését, alvását, fürdését, testápolását, pihenését, szállítását és korai tanulását; |
| --- | --- |

b)

azok a gyermekeknek szánt termékek, amelyeknek az a rendeltetése, hogy segítsék vagy védjék a gyermekek ülését, alvását, fürdését, testápolását, pihenését, szállítását és korai tanulását;

| c) | azok a gyermekeknek szánt termékek, amelyeknek az a rendeltetése, hogy segítsék a gyermekek etetését, itatását vagy szoptatását; |
| --- | --- |

c)

azok a gyermekeknek szánt termékek, amelyeknek az a rendeltetése, hogy segítsék a gyermekek etetését, itatását vagy szoptatását;

| d) | azok a gyermekeknek szánt termékek, amelyek az a), a b) és a c) pontban felsorolt funkciók közül egy vagy több mellett egy, vagy több más funkciót is ellátnak; |
| --- | --- |

d)

azok a gyermekeknek szánt termékek, amelyek az a), a b) és a c) pontban felsorolt funkciók közül egy vagy több mellett egy, vagy több más funkciót is ellátnak;

| e) | a gyermekeknek szánt termékekhez kapcsolódó termékek, köztük a következők:






  i. | azok a termékek és tartozékok, amelyeket kifejezetten az a)–d) pontban meghatározott körben a gyermekeknek szánt termékekkel összefüggésben való használatra vagy az azokkal való együttes használatra terveztek; |
| --- | --- | --- |

e)

a gyermekeknek szánt termékekhez kapcsolódó termékek, köztük a következők:

i.

azok a termékek és tartozékok, amelyeket kifejezetten az a)–d) pontban meghatározott körben a gyermekeknek szánt termékekkel összefüggésben való használatra vagy az azokkal való együttes használatra terveztek;

| ii. | azok a felnőttek általi használatra és felnőttek általi be- vagy összeszerelésre szánt termékek, amelyek hozzáférhetők vagy védelmet nyújtanak a gyermek számára. |
| --- | --- |

ii.

azok a felnőttek általi használatra és felnőttek általi be- vagy összeszerelésre szánt termékek, amelyek hozzáférhetők vagy védelmet nyújtanak a gyermek számára.

2. cikk

Biztonsági előírások

A gyermekeknek szánt és a kapcsolódó termékeknek az e határozat 1. cikkében meghatározott egyes kategóriáira vonatkozó, a 2001/95/EK irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében említett európai szabványok által követendő biztonsági előírásokat e határozat melléklete állapítja meg.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2023. június 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 11., 2002.1.15., 4. o.

1

(2)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: Új fogyasztóügyi stratégia – A fogyasztói reziliencia erősítése a fenntartható helyreállítás érdekében, 2020. november 13., COM(2020) 696 final.

2

(3)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A vegyi anyagokra vonatkozó fenntarthatósági stratégia a toxikus anyagoktól mentes környezetért, 2020. október 14., COM(2020) 667 final.

3

(4)  A Bizottság 2010/9/EU határozata (2010. január 6.) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek megfelelően a csecsemőknek és kisgyermekeknek szánt fürdőkarikákra, fürdetési segédeszközökre, fürdőkádakra és fürdőkádállványokra vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról (HL L 3., 2010.1.7., 23. o.).

4

(5)  A Bizottság 2010/376/EU határozata (2010. július 2.) a 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az újszülöttek és csecsemők alvókörnyezetében található egyes termékekre vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról (HL L 170., 2010.7.6., 39. o.).

5

(6)  A Bizottság 2013/121/EU határozata (2013. március 7.) az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében az egyes gyermekszékekre vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokról (HL L 65., 2013.3.8., 23. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/48/EK irányelve (2009. június 18.) a játékok biztonságáról (HL L 170., 2009.6.30., 1. o.).

7

---

MELLÉKLET

A GYERMEKEKNEK SZÁNT ÉS A KAPCSOLÓDÓ TERMÉKEKNEK AZ 1. CIKKBEN MEGHATÁROZOTT EGYES KATEGÓRIÁIRA VONATKOZÓ EURÓPAI SZABVÁNYOK ÁLTAL KÖVETENDŐ BIZTONSÁGI ELŐÍRÁSOK

| 1. | Kémiai veszélyek | 166 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Hőveszély | 167 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Tűzveszély | 167 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | A beszorulás veszélye | 168 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Mozgó alkatrészek által előidézett veszélyek (nyírás, vágás, zúzás stb.) | 168 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | A gyermekeknek szánt, tárolás vagy szállítás céljából összecsukhatóként tervezett termékekből fakadó veszélyek | 169 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | A gyermekeknek szánt, tárolás vagy szállítás céljából szétszerelhetőként tervezett termékekből fakadó veszélyek | 169 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | A csatlakoztató szerelékekhez, nyitó- és zárószerkezetekhez társuló veszélyek | 169 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | A kerekes termékekhez társuló veszélyek | 170 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | A beakadás veszélye | 170 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Légcső-elzáródásos fulladásveszély | 170 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | A légzőnyílások elzáródása miatti fulladásveszély | 171 |
| --- | --- | --- |

12.

| 12.1. | A légzéssel összefüggő veszélyek | 171 |
| --- | --- | --- |

12.1.

| 13. | A szervezetbe jutás veszélye | 171 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Bejuttatási és belégzési veszély | 171 |
| --- | --- | --- |

14.

| 15. | Hegyes, éles és kinyúló alkatrészek miatti veszély | 171 |
| --- | --- | --- |

15.

| 16. | Állékonysági veszélyek | 172 |
| --- | --- | --- |

16.

| 17. | A védőfunkcióval összefüggő veszélyek | 172 |
| --- | --- | --- |

17.

| 18. | A gyermekbiztonsági rendszerekhez társuló veszélyek | 173 |
| --- | --- | --- |

18.

| 19. | A stabilitással összefüggő veszélyek | 173 |
| --- | --- | --- |

19.

| 20. | A ki- vagy leesés veszélye | 173 |
| --- | --- | --- |

20.

| 21. | A vízbe fúlás veszélye | 174 |
| --- | --- | --- |

21.

| 22. | Elektromos veszélyek | 174 |
| --- | --- | --- |

22.

| 23. | Biometriai veszélyek | 174 |
| --- | --- | --- |

23.

| 24. | Akusztikus veszélyek | 174 |
| --- | --- | --- |

24.

| 25. | Sugárzásveszély | 174 |
| --- | --- | --- |

25.

| 26. | Radioaktív veszély | 175 |
| --- | --- | --- |

26.

| 27. | Higiéniai veszélyek | 175 |
| --- | --- | --- |

27.

| 28. | A termékhez mellékelt tájékoztatásból fakadó veszélyek | 175 |
| --- | --- | --- |

28.

Ez a melléklet a gyermekeknek szánt és a kapcsolódó termékeknek az 1. cikkben meghatározott egyes kategóriáira vonatkozó európai szabványok által követendő biztonsági előírásokat határozza meg. Az előírások célja annak biztosítása, hogy az említett szabványoknak megfelelő termékek megfeleljenek a 2001/95/EK irányelv 3. cikkének (1) bekezdésében foglalt általános biztonsági előírásnak.

Abban az esetben, ha használatuk észszerűen előre látható körülmények között, a gyermekek és gondozóik viselkedésének, képességeinek és veszélyeztetettségének figyelembevételével történik, a gyermekeknek szánt termékek nem veszélyeztethetik a gyermekek és gondozóik biztonságát vagy egészségét.

A biztonság garantálása érdekében figyelembe kell venni a fogyatékossággal élő termékhasználók (gyermekek és gondozók) sajátos szükségleteit.

Minden esetben előnyben kell részesíteni a tervezés által garantált biztonságot.

A gyermekeknek szánt termékeken – és/vagy azok csomagolásán – olyan megfelelő tájékoztatást kell elhelyezni, amely felhívja a szülők és a gondozók figyelmét a termékek használatához társuló veszélyekre és az elkerülésük módjaira. Ennek a tájékoztatásnak magában kell foglalnia (piktogramos és/vagy szöveges) figyelmeztetéseket, valamint használati és/vagy karbantartási utasításokat.

A gyermekeknek szánt termékeknek az előre látható élettartamuk teljes hosszára kiterjedően meg kell tartaniuk biztonságukat és biztonsági tulajdonságaikat. A tervezés és a gyártás során biztosítani kell, hogy az előre látható élettartam teljes hosszára kiterjedő folyamatos használattal kapcsolatos kockázatok a lehető legkisebbek legyenek.

Azoknak a gyermekeknek szánt termékeknek, amelyeket szolgáltatás keretében való használatra szánnak, a gyakoribb használat, a hosszabb várható élettartam és az esetleges nagyobb elvárások figyelembevétele érdekében különleges követelményeknek is meg kell felelniük.

A Bizottság által e biztonsági előírások alapján benyújtott szabványosítási kérelmek nyomán kidolgozott szabványoknak figyelembe kell venniük a legújabb antropometriai adatokat, az orvostudomány kutatási eredményeit, a gyermekek biztonságával kifejezetten összefüggő ismert egészségügyi tanácsokat (például a biztonságos alvás módozatait), valamint a gyermekek biztonságára és/vagy egészségére vonatkozó mindenkori legkorszerűbb tudományos és műszaki ismereteket.

A tervezőknek és a gyártóknak mindenkor tudatában kell lenniük annak, hogy a gyermekeknek szánt termékekhez kapcsolódó veszélyek nem korlátozódnak az e dokumentumban említettekre. Emellett biztosítani kell a más tárgyú – például a kémiai biztonságra vonatkozó – uniós termékbiztonsági szabályoknak való megfelelést is.

Figyelembe kell venni továbbá a termékek biztonságos használatához és funkcióihoz kapcsolódó további veszélyeket is (ideértve egyebek mellett a mesterséges intelligenciával, a kiberbiztonsággal, az internethez való kapcsolódással, a közbiztonsággal és a magánélet védelmével összefüggő veszélyeket).

Tekintettel kell lenni emellett a gondozó és a gyermek közötti távoli kommunikációhoz, valamint a gyermek gondozó általi távoli megfigyeléséhez és ellenőrzéséhez kapcsolódó mindennemű veszélyre is.

A gyermekek testileg, mentálisan és érzelmileg eltérő ütemben fejlődnek. Az e biztonsági előírások követése érdekében kidolgozott szabványok mindegyikében egyértelműen jelezni kell a fejlődési szakaszt (például a korcsoport, a testtömeg és a testmagasság megadásával), és annak megfelelően kell érvényt szerezni a biztonsági előírásoknak.

Más megközelítés alkalmazását a szabvány tájékoztató mellékletében meg kell indokolni.

A gyermekeknek szánt termékekre vonatkozó szabványokban figyelembe kell venni a használhatóság szempontjait, különös tekintettel a gyermekeknek szánt termék olyan kialakítására, hogy azt egyetlen felnőtt képes legyen használatba helyezni, kezelni és használni.

A rendeltetésszerűen a gyermekeknek szánt termékkel együtt használandó, de más szabvány hatálya alá tartozó termékeknek mindkét szabvány követelményeit teljesíteniük kell.

1.   KÉMIAI VESZÉLYEK

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy azokban az esetekben, amikor a gyermekeknek szánt terméket rendeltetésszerűen vagy észszerűen előre látható feltételek mellett használják, a gyermekeknek szánt termék anyagát alkotó vagy a termékben jelen lévő vegyi anyagoknak vagy keverékeknek való expozíció miatt – a gyermekek viselkedésére, a termék használatának sajátos módjára és az ezekből fakadó expozíciós feltételekre is figyelemmel – ne merüljön fel a gyermekek és más személyek (gyermekek és felnőttek) egészségét érő káros hatások kockázata.

A gyermekeknek szánt termékeknek – és csomagolásuknak – meg kell felelniük az egyes termékkategóriákra és az egyes anyagokkal vagy keverékekkel kapcsolatos korlátozásokra vonatkozó releváns uniós jogszabályok összességének.

A szabványoknak tükrözniük kell a mindenkori legújabb kémiai iránymutatásokat, és kifejezetten a gyermekek biztonságára és egészségére vonatkozó ismeretekre kell támaszkodniuk (a szájba vétellel, a belélegzéssel és a felszívódással összefüggésben).

Újrafeldolgozott anyagok használata esetén ezeknek az anyagoknak ugyanazokat a követelményeket kell teljesíteniük, mint az új anyagoknak.

A gyermekeknek szánt termékekre vonatkozó kémiai biztonsági követelmények, például a vegyi anyagokra vonatkozó határértékek meghatározásakor minden hasonló termékekkel kapcsolatos iránymutatást, jogszabályi rendelkezést és korszerű tudományos eredményt figyelembe kell venni. Az értékelés keretében a mindenkor legkorszerűbbnek számító vizsgálati módszereket kell alkalmazni.

A sajátos használati feltételek miatt (például az expozíció időtartama, a termék sajátos használata) a küszöbértékeket a termék előre látható használatához is hozzá kell igazítani.

2.   HŐVESZÉLY

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a hőveszély a lehető legkisebb mértékű legyen. Figyelembe kell venni a gyermek viselkedését és az égési sérülést okozó felületi hőmérsékletekkel kapcsolatban rendelkezésre álló adatokat. A fennmaradó veszélyekről megfelelő figyelmeztetéseket kell adni. A hőveszély egyebek mellett magában foglalja:

| a) | a forró vagy hideg felületekkel való érintkezést; |
| --- | --- |

a)

a forró vagy hideg felületekkel való érintkezést;

| b) | a forró étel vagy folyadék fogyasztását; |
| --- | --- |

b)

a forró étel vagy folyadék fogyasztását;

| c) | a forrázást; |
| --- | --- |

c)

a forrázást;

| d) | a testhőmérséklet túlzott megemelkedését (hipertermia); |
| --- | --- |

d)

a testhőmérséklet túlzott megemelkedését (hipertermia);

| e) | a testhőmérséklet túlzott csökkenését (hipotermia). |
| --- | --- |

e)

a testhőmérséklet túlzott csökkenését (hipotermia).

3.   TŰZVESZÉLY

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a tűzveszély a lehető legkisebb mértékű legyen.

A tűzveszély egyebek mellett magában foglalja:

| a) | a gyulladás miatti veszélyeket; |
| --- | --- |

a)

a gyulladás miatti veszélyeket;

| b) | a tűz terjedése miatti veszélyeket; |
| --- | --- |

b)

a tűz terjedése miatti veszélyeket;

| c) | az anyagok olvadásából fakadó veszélyeket; |
| --- | --- |

c)

az anyagok olvadásából fakadó veszélyeket;

| d) | a lánggal való érintkezésből fakadó veszélyeket. |
| --- | --- |

d)

a lánggal való érintkezésből fakadó veszélyeket.

A gyermekeknek szánt termékeket olyan anyagokból kell készíteni, amelyek az alábbi feltételek közül legalább egyet teljesítenek (nem kimerítő felsorolás):

| a) | nehezen éghető és önkioltó; |
| --- | --- |

a)

nehezen éghető és önkioltó;

| b) | gyulladás esetén lassan ég és lassú lángterjedést biztosít; |
| --- | --- |

b)

gyulladás esetén lassan ég és lassú lángterjedést biztosít;

| c) | kémiai összetételétől függetlenül tervezésénél fogva mechanikusan késlelteti az égési folyamatot. |
| --- | --- |

c)

kémiai összetételétől függetlenül tervezésénél fogva mechanikusan késlelteti az égési folyamatot.

A gyermekeknek szánt termékekben nem használhatók fel olyan anyagok, amelyekről ismert, hogy égéskor fokozottan mérgező gázokat bocsátanak ki. Az éghető anyagok nem jelenthetnek gyulladásveszélyt a termékben található egyéb anyagokra nézve.

Az egészséget súlyosan veszélyeztetőként elismert anyagok nem migrálhatnak vagy szabadulhatnak fel olyan koncentrációban, amely veszélyes lehet a termék használója számára.

A szabványoknak rögzíteniük kell, hogy égésgátló vegyi anyagok csak más lehetőség hiányában alkalmazhatók. Égésgátló vegyi anyagok alkalmazása esetén ezen anyagok toxikus hatása és élettartam végi ártalmatlanítása nem veszélyeztetheti sem a használók és gondozóik egészségét, sem a környezetet.

4.   A BESZORULÁS VESZÉLYE

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a gyermek testrészeinek beszorulásával kapcsolatos veszély a lehető legkisebb mértékű legyen. A terméknek meg kell akadályoznia a gyermek fejének, nyakának, felsőtestének, karjának, kézfejének, ujjának, lábának, lábfejének és lábujjának beszorulását.

A beszorulás megakadályozására vonatkozó követelményeknek legalább a következő merev és nem merev elemekhez társuló beszorulásveszélyre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | szegéllyel teljes mértékben ellátott nyílások; |
| --- | --- |

a)

szegéllyel teljes mértékben ellátott nyílások;

| b) | szegéllyel részben ellátott nyílások; |
| --- | --- |

b)

szegéllyel részben ellátott nyílások;

| c) | V alakú nyílások; |
| --- | --- |

c)

V alakú nyílások;

| d) | szabálytalan alakú nyílások; |
| --- | --- |

d)

szabálytalan alakú nyílások;

| e) | dinamikus nyílások; |
| --- | --- |

e)

dinamikus nyílások;

| f) | rögzítőelemek; |
| --- | --- |

f)

rögzítőelemek;

| g) | lyukak; |
| --- | --- |

g)

lyukak;

| h) | rések; |
| --- | --- |

h)

rések;

| i) | a szomszédos anyagokból származó nyomás. |
| --- | --- |

i)

a szomszédos anyagokból származó nyomás.

Mindazon termékek tervezése és gyártása során, amelyek olyan lehatárolt teret képeznek, amelybe a gyermek behatolhat és ott bennrekedhet, biztosítani kell, hogy a bezáródás veszélye a lehető legkisebb mértékű legyen.

A szabványoknak egyértelműen meg kell jelölniük a beszorulásveszély szempontjából biztonságos méreteket. Ezeknek a méreteknek a terméket várhatóan használó és azzal kölcsönhatásba kerülő gyermekekre vonatkozó legújabb antropometriai adatokat kell tükrözniük, és kifejezetten a gyermekek biztonságára vonatkozó ismeretekre kell támaszkodniuk.

A mozgás miatti beszorulás veszélyét a tervezés során a lehető legnagyobb mértékben korlátozni kell. A fennmaradó veszélyekről figyelmeztetéseket és utasításokat kell adni.

A mozgáshoz társuló veszélyek egyebek mellett magukban foglalják:

| a) | a megdőlő vagy megbillenő termék súlya által előidézett beszorulást; |
| --- | --- |

a)

a megdőlő vagy megbillenő termék súlya által előidézett beszorulást;

| b) | a termék előre látható használatával összefüggésben jelen lévő rések és nyílások által előidézett beszorulást (ideértve azokat is, amelyeket a mozgó gyermek hoz létre); |
| --- | --- |

b)

a termék előre látható használatával összefüggésben jelen lévő rések és nyílások által előidézett beszorulást (ideértve azokat is, amelyeket a mozgó gyermek hoz létre);

| c) | a gyermek számára hozzáférhető, de a terméken kívüli, azzal szomszédos rések és nyílások által előidézett beszorulást; |
| --- | --- |

c)

a gyermek számára hozzáférhető, de a terméken kívüli, azzal szomszédos rések és nyílások által előidézett beszorulást;

| d) | az abból fakadó beszorulást, hogy a gyermek a nyakával/torkával puha vagy kemény élnek támaszkodik; |
| --- | --- |

d)

az abból fakadó beszorulást, hogy a gyermek a nyakával/torkával puha vagy kemény élnek támaszkodik;

| e) | a termék által a termék fő használójától eltérő gyermekek tekintetében előidézett beszorulást. |
| --- | --- |

e)

a termék által a termék fő használójától eltérő gyermekek tekintetében előidézett beszorulást.

5.   MOZGÓ ALKATRÉSZEK ÁLTAL ELŐIDÉZETT VESZÉLYEK (NYÍRÁS, VÁGÁS, ZÚZÁS STB.)

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a mozgó alkatrészek által előidézett veszélyek a lehető legkisebb mértékűek legyenek. A terméknek meg kell akadályoznia a teljes testet, a végtagokat, az ujjakat és a lábujjakat érő ollóhatást, nyíró hatást (az egymáshoz képest olló módjára elmozduló alkatrészek által keltett hatás), zúzó hatást (az egymáshoz képest elmozduló alkatrészek által keltett nyomás), szakító hatást és vágó hatást.

A mozgó alkatrészek által előidézett veszélyek megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következő veszélyekre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | a termék saját mozgása; |
| --- | --- |

a)

a termék saját mozgása;

| b) | a gyermek testtömegének mozgása; |
| --- | --- |

b)

a gyermek testtömegének mozgása;

| c) | külső erő működésbe lépése, megszűnése. |
| --- | --- |

c)

külső erő működésbe lépése, megszűnése.

A tervezőknek és a gyártóknak figyelembe kell venniük, hogy a veszélyek a mozgó alkatrészek hozzáférhetősége, a szövet vagy más anyag rugalmassága, az igénybevételek és az erők hatásvonala, a mozgó alkatrészek működtetésének módja, az alkatrészek alakja és anyaga, a gyermek képességei stb. függvényében változhatnak.

6.   A GYERMEKEKNEK SZÁNT, TÁROLÁS VAGY SZÁLLÍTÁS CÉLJÁBÓL ÖSSZECSUKHATÓKÉNT TERVEZETT TERMÉKEKBŐL FAKADÓ VESZÉLYEK

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a tárolás vagy szállítás céljából összecsukhatóként tervezett termékekből fakadó veszélyek a lehető legkisebb mértékűek legyenek. A terméknek meg kell akadályoznia a szándékolatlan összecsukódás miatti zúzó, vágó, beszorulási és fulladási hatást.

A tárolás vagy szállítás céljából összecsukhatóként tervezett termékekből fakadó veszélyek megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | a nem teljes és a véletlenszerű működésbe lépést rögzítőszerkezetekkel meg kell akadályozni; |
| --- | --- |

a)

a nem teljes és a véletlenszerű működésbe lépést rögzítőszerkezetekkel meg kell akadályozni;

| b) | a rögzítésnek és a rögzített állapotnak nyilvánvalónak kell lennie a szülő/gondozó számára; |
| --- | --- |

b)

a rögzítésnek és a rögzített állapotnak nyilvánvalónak kell lennie a szülő/gondozó számára;

| c) | a rögzítőszerkezet nem oldódhat ki szándékolatlanul; |
| --- | --- |

c)

a rögzítőszerkezet nem oldódhat ki szándékolatlanul;

| d) | a terméknek egyetlen felnőtt által működtethetőnek kell lennie; |
| --- | --- |

d)

a terméknek egyetlen felnőtt által működtethetőnek kell lennie;

| e) | a termék nem teheti lehetővé a rögzítőszerkezet(ek) aktiválása nélküli használatot. |
| --- | --- |

e)

a termék nem teheti lehetővé a rögzítőszerkezet(ek) aktiválása nélküli használatot.

7.   A GYERMEKEKNEK SZÁNT, TÁROLÁS VAGY SZÁLLÍTÁS CÉLJÁBÓL SZÉTSZERELHETŐKÉNT TERVEZETT TERMÉKEKBŐL FAKADÓ VESZÉLYEK

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a termék tárolás vagy szállítás céljából történő szétszereléséből és használható állapotúvá való újbóli összeszereléséből fakadó veszélyek a lehető legkisebb mértékűek legyenek.

A szétszerelésből és az újbóli összeszerelésből fakadó veszélyek megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| | A termékhez egyértelműen megszövegezett, könnyen értelmezhető, az átlagos nem szakember felhasználó által is érthető utasításokat kell mellékelni.






  a) | tájékoztatást kell adni a termék szétszerelésének és újbóli összeszerelésének – a használat közbeni folyamatos biztonságot garantáló – módjáról; |
| --- | --- | --- |

A termékhez egyértelműen megszövegezett, könnyen értelmezhető, az átlagos nem szakember felhasználó által is érthető utasításokat kell mellékelni.

a)

tájékoztatást kell adni a termék szétszerelésének és újbóli összeszerelésének – a használat közbeni folyamatos biztonságot garantáló – módjáról;

| b) | a biztonság szempontjából lényeges információkat piktogramok és illusztrációk segítségével is meg kell adni; |
| --- | --- |

b)

a biztonság szempontjából lényeges információkat piktogramok és illusztrációk segítségével is meg kell adni;

| c) | a biztonság szempontjából különösen fontos információkat a gyermekeknek szánt terméken időtálló jelölés segítségével ki kell emelni; |
| --- | --- |

c)

a biztonság szempontjából különösen fontos információkat a gyermekeknek szánt terméken időtálló jelölés segítségével ki kell emelni;

| d) | a termékhez mellékelni kell az be- és összeszereléshez szükséges esetleges speciális szerszámokat; |
| --- | --- |

d)

a termékhez mellékelni kell az be- és összeszereléshez szükséges esetleges speciális szerszámokat;

| e) | az összeszereléshez szükséges részegységeknek megfelelő módon rögzíthetőknek kell lenniük; |
| --- | --- |

e)

az összeszereléshez szükséges részegységeknek megfelelő módon rögzíthetőknek kell lenniük;

| f) | a nem szándékos szétszerelést rögzítőszerkezetekkel meg kell akadályozni; |
| --- | --- |

f)

a nem szándékos szétszerelést rögzítőszerkezetekkel meg kell akadályozni;

| g) | a rögzítésnek és a rögzített állapotnak nyilvánvalónak kell lennie a szülő/gondozó számára; |
| --- | --- |

g)

a rögzítésnek és a rögzített állapotnak nyilvánvalónak kell lennie a szülő/gondozó számára;

| h) | önmetsző csavarok csak a szétszerelésre nem szánt részekben alkalmazhatók. |
| --- | --- |

h)

önmetsző csavarok csak a szétszerelésre nem szánt részekben alkalmazhatók.

8.   A CSATLAKOZTATÓ SZERELÉKEKHEZ, NYITÓ- ÉS ZÁRÓSZERKEZETEKHEZ TÁRSULÓ VESZÉLYEK

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a csatlakoztató szerelékeikhez és nyitó- és zárószerkezeteikhez társuló veszélyek a lehető legkisebb mértékűek legyenek. A terméknek meg kell akadályoznia a szándékolatlan kioldódás miatti zúzó, nyíró, vágó, olló-, beszorulási, leesési és fulladási hatást.

A csatlakoztató szerelékekhez, valamint a nyitó- és zárószerkezetekhez társuló veszélyek megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | ha a termék több pozícióban használható, a terméknek a gyermek tevékenységére és mozgására jellemző erők fellépése esetén a kiválasztott pozícióban kell maradnia; |
| --- | --- |

a)

ha a termék több pozícióban használható, a terméknek a gyermek tevékenységére és mozgására jellemző erők fellépése esetén a kiválasztott pozícióban kell maradnia;

| b) | a nyitó- és zárószerkezetek tervezése és gyártása során biztosítani kell a nem szándékos működtetés megakadályozását. |
| --- | --- |

b)

a nyitó- és zárószerkezetek tervezése és gyártása során biztosítani kell a nem szándékos működtetés megakadályozását.

9.   A KEREKES TERMÉKEKHEZ TÁRSULÓ VESZÉLYEK

A gyermekeknek szánt, szállítási vagy más célból kerekekkel vagy görgőkkel felszerelt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a kerekekhez vagy görgőkhöz, valamint a szándékolatlan mozgáshoz társuló veszélyek a lehető legkisebb mértékűek legyenek.

A kerekekhez vagy görgőkhöz, valamint a szándékolatlan mozgáshoz társuló veszélyek megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | minden kerekes terméket el kell látni olyan megfelelő rögzítőszerkezettel, amely szükség esetén garantálja a termék stabilitását; |
| --- | --- |

a)

minden kerekes terméket el kell látni olyan megfelelő rögzítőszerkezettel, amely szükség esetén garantálja a termék stabilitását;

| b) | a rögzítőszerkezetnek biztonságosnak kell lennie használat közben; |
| --- | --- |

b)

a rögzítőszerkezetnek biztonságosnak kell lennie használat közben;

| c) | a gyermekeknek szánt kerekes termékeknek rendelkezniük kell olyan parkolófunkcióval, amely a felülettől függetlenül lehetővé teszi, hogy a termék stabilan mozdulatlan helyzetben maradjon. |
| --- | --- |

c)

a gyermekeknek szánt kerekes termékeknek rendelkezniük kell olyan parkolófunkcióval, amely a felülettől függetlenül lehetővé teszi, hogy a termék stabilan mozdulatlan helyzetben maradjon.

10.   A BEAKADÁS VESZÉLYE

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a beakadás veszélye a lehető legkisebb mértékű legyen.

A követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következő veszélyekre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | kiszögellések miatti veszélyek; |
| --- | --- |

a)

kiszögellések miatti veszélyek;

| b) | textiltermékek, például ruházati kellékek meglazulása (csatok, gombok, díszítések, pántok és hasonlók környezetében képződő lyukak, hézagok, nyílások, kinyúló elemek); |
| --- | --- |

b)

textiltermékek, például ruházati kellékek meglazulása (csatok, gombok, díszítések, pántok és hasonlók környezetében képződő lyukak, hézagok, nyílások, kinyúló elemek);

| c) | zsinórok, szalagok, fűzők, kötelek vagy hurkok miatti fojtásveszély; |
| --- | --- |

c)

zsinórok, szalagok, fűzők, kötelek vagy hurkok miatti fojtásveszély;

| d) | a monofil cérnákhoz társuló veszélyek; |
| --- | --- |

d)

a monofil cérnákhoz társuló veszélyek;

| e) | a fogantyúkhoz, kilincsekhez, markolatokhoz társuló veszélyek. |
| --- | --- |

e)

a fogantyúkhoz, kilincsekhez, markolatokhoz társuló veszélyek.

A szabványoknak a zsinórokkal, szalagokkal, fűzőkkel, kötelekkel, hurkokkal és más, a beakadás veszélye szempontjából veszélyes elemekkel összefüggésben egyértelműen meg kell jelölniük a biztonságos méreteket és a kapcsolódó vizsgálati követelményeket. Ezeknek a méreteknek a legújabb antropometriai adatokat kell tükrözniük, és kifejezetten a gyermekek biztonságára vonatkozó ismeretekre kell támaszkodniuk. A termékek tárolására szolgáló tasakoknak szintén biztonságosaknak kell lenniük.

11.   LÉGCSŐ-ELZÁRÓDÁSOS FULLADÁSVESZÉLY

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell a légcső-elzáródásos fulladásveszély kizárását.

A légcső-elzáródásos fulladásveszély megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | egyetlen, a gyermek által saját erőből eltávolítható alkatrész sem lehet elegendően kicsiny ahhoz, hogy légcső-elzáródásos fulladásveszélyt képezzen; |
| --- | --- |

a)

egyetlen, a gyermek által saját erőből eltávolítható alkatrész sem lehet elegendően kicsiny ahhoz, hogy légcső-elzáródásos fulladásveszélyt képezzen;

| b) | egyetlen olyan alkatrész sem törhet, szakadhat vagy válhat le használat közben (például leejtéskor), amely elegendően kicsiny ahhoz, hogy légcső-elzáródásos fulladásveszélyt képezzen; |
| --- | --- |

b)

egyetlen olyan alkatrész sem törhet, szakadhat vagy válhat le használat közben (például leejtéskor), amely elegendően kicsiny ahhoz, hogy légcső-elzáródásos fulladásveszélyt képezzen;

| c) | a szerszám nélkül eltávolítható alkotóelemek nem képezhetnek légcső-elzáródásos fulladásveszélyt; |
| --- | --- |

c)

a szerszám nélkül eltávolítható alkotóelemek nem képezhetnek légcső-elzáródásos fulladásveszélyt;

| d) | a légcső-elzáródásos fulladásveszély miatt a még önállóan felülni nem képes korú gyermekek esetében nem használhatók olyan alkotóelemek, amelyek elegendően hosszúak ahhoz, hogy kiváltsák a garatreflexet, ha a gyermek a szájába veszi őket; |
| --- | --- |

d)

a légcső-elzáródásos fulladásveszély miatt a még önállóan felülni nem képes korú gyermekek esetében nem használhatók olyan alkotóelemek, amelyek elegendően hosszúak ahhoz, hogy kiváltsák a garatreflexet, ha a gyermek a szájába veszi őket;

| e) | a légcső-elzáródásos fulladásveszélyt okozó töltőanyagok a gyermek által kifejthető erő hatására nem válhatnak hozzáférhetővé; |
| --- | --- |

e)

a légcső-elzáródásos fulladásveszélyt okozó töltőanyagok a gyermek által kifejthető erő hatására nem válhatnak hozzáférhetővé;

| f) | a termékek nem okozhatnak belélegzés miatti veszélyt alkotóelemeik mérete folytán vagy azzal, hogy alkotóelemeik a gyermek által kifejthető erő hatására elegendően kicsinnyé vagy hozzáférhetővé válnak; |
| --- | --- |

f)

a termékek nem okozhatnak belélegzés miatti veszélyt alkotóelemeik mérete folytán vagy azzal, hogy alkotóelemeik a gyermek által kifejthető erő hatására elegendően kicsinnyé vagy hozzáférhetővé válnak;

| g) | figyelembe kell venni a termék globális méretét és alakját, és szükség esetén műszaki/mechanikai megoldásokat kell alkalmazni (például légbevezető lyukakat elhelyezni azokban a termékekben, amelyek előre látható rendeltetésszerű használat közben légcső-elzáródásos fulladásveszélyt idézhetnek elő). |
| --- | --- |

g)

figyelembe kell venni a termék globális méretét és alakját, és szükség esetén műszaki/mechanikai megoldásokat kell alkalmazni (például légbevezető lyukakat elhelyezni azokban a termékekben, amelyek előre látható rendeltetésszerű használat közben légcső-elzáródásos fulladásveszélyt idézhetnek elő).

A szabványoknak egyértelműen meg kell jelölniük a légcső-elzáródásos fulladásveszély szempontjából biztonságos méreteket és a kapcsolódó vizsgálati követelményeket. Ezeknek a méreteknek a legújabb antropometriai adatokat kell tükrözniük, és kifejezetten a gyermekek biztonságára vonatkozó ismeretekre kell támaszkodniuk.

12.   A LÉGZŐNYÍLÁSOK ELZÁRÓDÁSA MIATTI FULLADÁSVESZÉLY

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a termékkel és annak csomagolásával összefüggésben a légzőnyílások elzáródása miatti fulladásveszély a lehető legkisebb mértékű legyen. E veszély esetében az orr- és a szájnyílás elzáródása egyidejűleg következik be.

A követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következő veszélyekre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | olyan vékony/puha anyagok hatására bekövetkező fulladásveszély, amelyek úgy változtatják alakjukat, hogy befedhetik a gyermek arcát (ideértve a matricákat is); |
| --- | --- |

a)

olyan vékony/puha anyagok hatására bekövetkező fulladásveszély, amelyek úgy változtatják alakjukat, hogy befedhetik a gyermek arcát (ideértve a matricákat is);

| b) | olyan vékony műanyag hordtasakok hatására bekövetkező fulladásveszély, amelyek nyíláskerülete nagyobb a gyermek fejének kerületénél; |
| --- | --- |

b)

olyan vékony műanyag hordtasakok hatására bekövetkező fulladásveszély, amelyek nyíláskerülete nagyobb a gyermek fejének kerületénél;

| c) | az öntapadó csomagolóanyagok (például nyújtható fóliák) hatására bekövetkező fulladásveszély; |
| --- | --- |

c)

az öntapadó csomagolóanyagok (például nyújtható fóliák) hatására bekövetkező fulladásveszély;

| d) | olyan különleges alakú termékek hatására bekövetkező fulladásveszély, amelyek a gyermek arcára helyezve elzárják a levegőáramlást; |
| --- | --- |

d)

olyan különleges alakú termékek hatására bekövetkező fulladásveszély, amelyek a gyermek arcára helyezve elzárják a levegőáramlást;

| e) | annak hatására bekövetkező fulladásveszély, hogy – különösen a legkisebb gyermekek alvókörnyezetében – a gyermek légzőnyílásait puha, lágy, az alakját könnyen változtató anyag fedi el, vagy a gyermek légzőnyílásai ilyen anyagba süppednek. |
| --- | --- |

e)

annak hatására bekövetkező fulladásveszély, hogy – különösen a legkisebb gyermekek alvókörnyezetében – a gyermek légzőnyílásait puha, lágy, az alakját könnyen változtató anyag fedi el, vagy a gyermek légzőnyílásai ilyen anyagba süppednek.

A veszélyes csomagolóanyagokat lehetőleg kerülni kell, ha pedig szükségesek, akkor tervezésüknél fogva biztonságosaknak kell lenniük (például perforációkkal kell őket ellátni vagy vastagságuknak a minimális vastagság alatt kell lennie). Emellett a fogyasztókban tudatosítani kell a csomagoláshoz társuló veszélyeket (a légzőnyílások elzáródása miatti fulladásveszélyt).

12.1.   A légzéssel összefüggő veszélyek

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a nem kellő légáteresztő képesség miatti veszélyek a lehető legkisebb mértékűek legyenek.

A légáteresztő képességgel összefüggő veszélyek megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | a termék a gyermek orrát és száját nem fedheti be egyidejűleg; |
| --- | --- |

a)

a termék a gyermek orrát és száját nem fedheti be egyidejűleg;

| b) | a matracok, az ágynemű és más hasonló termékek nem vehetnek fel olyan alakot, hogy a gyermek arcát befedjék; |
| --- | --- |

b)

a matracok, az ágynemű és más hasonló termékek nem vehetnek fel olyan alakot, hogy a gyermek arcát befedjék;

| c) | további matracok vagy ágynemű használata nem növelheti a légzőnyílások elzáródása miatti fulladásveszélyt. |
| --- | --- |

c)

további matracok vagy ágynemű használata nem növelheti a légzőnyílások elzáródása miatti fulladásveszélyt.

13.   A SZERVEZETBE JUTÁS VESZÉLYE

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a szervezetbe jutással összefüggő veszélyek a lehető legkisebb mértékűek legyenek.

A szervezetbe jutás veszélyének megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | a felerősített alkotóelemeknek felerősítve kell maradniuk, és leváláskor nem törhetnek darabokra; |
| --- | --- |

a)

a felerősített alkotóelemeknek felerősítve kell maradniuk, és leváláskor nem törhetnek darabokra;

| b) | a kisméretű tárgyaknak és alkotóelemeknek olyan méretekkel és alakkal kell rendelkezniük, hogy a gyermek száján és torkán át ne juthassanak be a gyomorba; |
| --- | --- |

b)

a kisméretű tárgyaknak és alkotóelemeknek olyan méretekkel és alakkal kell rendelkezniük, hogy a gyermek száján és torkán át ne juthassanak be a gyomorba;

| c) | különösen veszélyesek a mágnesek, a szárazelemek és hasonló alkatrészek; nem szabad lehetővé tenni, hogy a gyermek ilyen alkatrészekhez hozzáférjen, és lenyelje őket. |
| --- | --- |

c)

különösen veszélyesek a mágnesek, a szárazelemek és hasonló alkatrészek; nem szabad lehetővé tenni, hogy a gyermek ilyen alkatrészekhez hozzáférjen, és lenyelje őket.

14.   BEJUTTATÁSI ÉS BELÉGZÉSI VESZÉLY

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a fülbe és az orrba juttatható kisméretű alkatrészek miatti bejuttatási és belégzési veszély a lehető legkisebb mértékű legyen.

15.   HEGYES, ÉLES ÉS KINYÚLÓ ALKATRÉSZEK MIATTI VESZÉLY

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a hegyes, éles és kinyúló alkatrészek miatti veszély a lehető legkisebb mértékű legyen.

A hegyes, éles és kinyúló alkatrészek miatti veszély megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | a felületeknek simáknak kell lenniük – kivéve abban az esetben, ha a felületet kifejezetten azért tervezik másként, hogy segítse a gyermekeknek szánt termék biztonságos működtetését; |
| --- | --- |

a)

a felületeknek simáknak kell lenniük – kivéve abban az esetben, ha a felületet kifejezetten azért tervezik másként, hogy segítse a gyermekeknek szánt termék biztonságos működtetését;

| b) | nem lehetnek jelen éles szélek, hegyes sarkok, huzalok és csúcsok; |
| --- | --- |

b)

nem lehetnek jelen éles szélek, hegyes sarkok, huzalok és csúcsok;

| c) | nem lehetnek jelen olyan kinyúló alkatrészek, amelyek sérülést okozhatnak; |
| --- | --- |

c)

nem lehetnek jelen olyan kinyúló alkatrészek, amelyek sérülést okozhatnak;

| d) | a termék kinyúló alkatrészei nem okozhatnak súlyos sérülést; |
| --- | --- |

d)

a termék kinyúló alkatrészei nem okozhatnak súlyos sérülést;

| e) | az anyagnak szilánktól, szálkától mentesnek kell lennie; |
| --- | --- |

e)

az anyagnak szilánktól, szálkától mentesnek kell lennie;

| f) | a fémfelületeknek és más fém alkatrészeknek ellenállónak kell lenniük a korrózióval és a festéklepattogzással szemben; |
| --- | --- |

f)

a fémfelületeknek és más fém alkatrészeknek ellenállónak kell lenniük a korrózióval és a festéklepattogzással szemben;

| g) | síküveg nem alkalmazható; |
| --- | --- |

g)

síküveg nem alkalmazható;

| h) | az üveggyapothoz és más hasonló ásványi anyagokhoz nem társulhat fojtás- vagy fulladásveszély; |
| --- | --- |

h)

az üveggyapothoz és más hasonló ásványi anyagokhoz nem társulhat fojtás- vagy fulladásveszély;

| i) | a tömő-, illetve töltőanyagok nem tartalmazhatnak kemény vagy éles tárgyakat. |
| --- | --- |

i)

a tömő-, illetve töltőanyagok nem tartalmazhatnak kemény vagy éles tárgyakat.

16.   ÁLLÉKONYSÁGI VESZÉLYEK

A gyermekeknek szánt termékeknek az előre látható élettartamuk során mindvégig elegendő teherbírással és állékonysággal kell rendelkezniük. A tervezés és a gyártás során biztosítani kell, hogy az előre látható élettartam teljes hosszára kiterjedő folyamatos használattal kapcsolatos kockázatok a lehető legkisebbek legyenek.

Az állékonysági veszélyek megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | a terméknek az előre látható teljes élettartamuk során mindvégig elegendő teherbírással és tartóssággal kell rendelkeznie; |
| --- | --- |

a)

a terméknek az előre látható teljes élettartamuk során mindvégig elegendő teherbírással és tartóssággal kell rendelkeznie;

| b) | a termékeknek és az anyagoknak (a szöveteket és a felerősített elemeket is ideértve) kellő ellenállást kell tanúsítaniuk minden előre látható felhasználás és körülmény esetére, és a folyamatos használat, valamint a hőmérséklet-változások, a nedvesség, az UV-fény stb. hatására nem károsodhatnak és nem válhatnak veszélyessé; |
| --- | --- |

b)

a termékeknek és az anyagoknak (a szöveteket és a felerősített elemeket is ideértve) kellő ellenállást kell tanúsítaniuk minden előre látható felhasználás és körülmény esetére, és a folyamatos használat, valamint a hőmérséklet-változások, a nedvesség, az UV-fény stb. hatására nem károsodhatnak és nem válhatnak veszélyessé;

| c) | a be- és/vagy összeszerelést igénylő terméknek a gyártó utasításai szerinti be- és/vagy összeszerelést követően ugyanolyan állékonysággal kell rendelkeznie, mint a gyártó által be- és/vagy összeszerelt terméknek, és ki kell elégítenie az adott termékre vonatkozó összes biztonsági követelményt; |
| --- | --- |

c)

a be- és/vagy összeszerelést igénylő terméknek a gyártó utasításai szerinti be- és/vagy összeszerelést követően ugyanolyan állékonysággal kell rendelkeznie, mint a gyártó által be- és/vagy összeszerelt terméknek, és ki kell elégítenie az adott termékre vonatkozó összes biztonsági követelményt;

| d) | a gyermek növekedéséhez igazítható termék teherbírása nem módosulhat a mechanikai igénybevétel hatására; |
| --- | --- |

d)

a gyermek növekedéséhez igazítható termék teherbírása nem módosulhat a mechanikai igénybevétel hatására;

| e) | a termék más tárgyhoz, termékhez vagy eszközhöz történő biztonságos hozzáerősítésére tervezett rögzítőeszközöknek a termék teljes élettartama alatt meg kell őrizniük hatásosságukat. |
| --- | --- |

e)

a termék más tárgyhoz, termékhez vagy eszközhöz történő biztonságos hozzáerősítésére tervezett rögzítőeszközöknek a termék teljes élettartama alatt meg kell őrizniük hatásosságukat.

17.   A VÉDŐFUNKCIÓVAL ÖSSZEFÜGGŐ VESZÉLYEK

A gyermekeknek szánt, védőfunkciót ellátó termékeknek biztonságosan meg kell akadályozniuk a gyermek hozzáférését a veszélyforrásokhoz. Azoknak a termékeknek, amelyek a gyermeket egy bizonyos területen való tartózkodásra kényszerítik (például korlát), amelyek védelmet nyújtanak a gyermek számára az időjárásból fakadó és/vagy a rovarokhoz társuló veszélyekkel szemben, valamint amelyek korlátozzák a gyermek mozgását vagy megakadályozzák a gyermek hozzáférését a veszélyforrásokhoz (például sarokvédő), a szándékolt védőfunkciót biztonságosan kell ellátniuk.

A védőfunkcióval összefüggő veszélyek megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | a védőfunkciónak meg kell felelnie a gyermek korának és képességeinek, nem idézhet elő további veszélyt és nem teheti lehetővé a hozzáférést más veszélyforrásokhoz, továbbá a védőfunkció és annak hatásossága a termék használatával nem csökkenhet; |
| --- | --- |

a)

a védőfunkciónak meg kell felelnie a gyermek korának és képességeinek, nem idézhet elő további veszélyt és nem teheti lehetővé a hozzáférést más veszélyforrásokhoz, továbbá a védőfunkció és annak hatásossága a termék használatával nem csökkenhet;

| b) | a korlátot úgy kell kialakítani, hogy a gyermek ne tudjon rajta átmászni, ne tudjon alatta vagy az oszlopai között átbújni, és ne tudja az oszlopait eltávolítani; |
| --- | --- |

b)

a korlátot úgy kell kialakítani, hogy a gyermek ne tudjon rajta átmászni, ne tudjon alatta vagy az oszlopai között átbújni, és ne tudja az oszlopait eltávolítani;

| c) | a korlát mindenkor biztonságos magasságú legyen, és tükrözze mind a gyermek fejlődési szakaszát, mind pedig a legújabb antropometriai adatokat; |
| --- | --- |

c)

a korlát mindenkor biztonságos magasságú legyen, és tükrözze mind a gyermek fejlődési szakaszát, mind pedig a legújabb antropometriai adatokat;

| d) | a gyermek számára védőfunkciót ellátó termékek nem idézhetnek elő beszorulásveszélyt; |
| --- | --- |

d)

a gyermek számára védőfunkciót ellátó termékek nem idézhetnek elő beszorulásveszélyt;

| e) | a rögzítő-, illetve zárszerkezeteket úgy kell kialakítani, hogy a gyermek – vagy szándékolatlanul a gondozó – ne tudja őket kikapcsolni vagy eltávolítani; |
| --- | --- |

e)

a rögzítő-, illetve zárszerkezeteket úgy kell kialakítani, hogy a gyermek – vagy szándékolatlanul a gondozó – ne tudja őket kikapcsolni vagy eltávolítani;

| f) | a borulást vagy billenést (például a bútorok, szekrények, televíziókészülékek ráborulását a gyermekre) megakadályozó termékeket olyan megfelelő szerelvényekkel kell ellátni és olyan megfelelő anyagokból kell készíteni, amelyek ellenállnak a várhatóan rájuk ható erőknek, ideértve az öregedés, az UV-fény stb. hatását is; |
| --- | --- |

f)

a borulást vagy billenést (például a bútorok, szekrények, televíziókészülékek ráborulását a gyermekre) megakadályozó termékeket olyan megfelelő szerelvényekkel kell ellátni és olyan megfelelő anyagokból kell készíteni, amelyek ellenállnak a várhatóan rájuk ható erőknek, ideértve az öregedés, az UV-fény stb. hatását is;

| g) | a nyitásgátló (például a gyermeket az ajtó vagy ablak kinyitásában megakadályozó) szerkezeteket megfelelő rögzítőszerkezettel kell ellátni, és olyan erőkre kell tervezni, hogy biztosított legyen a kiesésveszély megakadályozása. |
| --- | --- |

g)

a nyitásgátló (például a gyermeket az ajtó vagy ablak kinyitásában megakadályozó) szerkezeteket megfelelő rögzítőszerkezettel kell ellátni, és olyan erőkre kell tervezni, hogy biztosított legyen a kiesésveszély megakadályozása.

18.   A GYERMEKBIZTONSÁGI RENDSZEREKHEZ TÁRSULÓ VESZÉLYEK

A gyermekeknek szánt, gyermekbiztonsági rendszert magukban foglaló termékeknek biztonságosan meg kell akadályozniuk a gyermek hozzáférését a veszélyforrásokhoz, ugyanakkor a gyermek helyben tartását szolgáló elemeikből nem fakadhatnak további veszélyek.

A gyermekbiztonsági rendszerekhez társuló veszélyek megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | a gyermekbiztonsági rendszereket biztonságos módon be kell kötni, és maguk nem idézhetnek elő veszélyeket; |
| --- | --- |

a)

a gyermekbiztonsági rendszereket biztonságos módon be kell kötni, és maguk nem idézhetnek elő veszélyeket;

| b) | a gyermekbiztonsági rendszereket úgy kell kialakítani, hogy hozzáigazíthatók legyenek a gyermek méretéhez; |
| --- | --- |

b)

a gyermekbiztonsági rendszereket úgy kell kialakítani, hogy hozzáigazíthatók legyenek a gyermek méretéhez;

| c) | a gyermekbiztonsági rendszereknek mindenkor és minden használati helyzetben hatásosnak kell lenniük; |
| --- | --- |

c)

a gyermekbiztonsági rendszereknek mindenkor és minden használati helyzetben hatásosnak kell lenniük;

| d) | a gyermekbiztonsági rendszereknek figyelembe kell venniük a gyermek minden lehetséges mozgását és minden, a gyermek által kifejthető erőt; |
| --- | --- |

d)

a gyermekbiztonsági rendszereknek figyelembe kell venniük a gyermek minden lehetséges mozgását és minden, a gyermek által kifejthető erőt;

| e) | a termékek használatának biztonságosnak kell lennie, és a terméknek biztosítania kell a rögzítőfunkciót; biztosítani kell, hogy a gyermek veszélyhelyzetben könnyen kivehető legyen a rendszerből. |
| --- | --- |

e)

a termékek használatának biztonságosnak kell lennie, és a terméknek biztosítania kell a rögzítőfunkciót; biztosítani kell, hogy a gyermek veszélyhelyzetben könnyen kivehető legyen a rendszerből.

19.   A STABILITÁSSAL ÖSSZEFÜGGŐ VESZÉLYEK

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a termék stabilitásával összefüggő veszélyek (ideértve a felborulás és a megbillenés veszélyét is) a lehető legkisebb mértékűek legyenek.

A stabilitással összefüggő veszélyek megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | a termékeknek ki kell zárniuk a felbillenéssel kapcsolatos, a gyermek ki- vagy leesését okozó veszélyeket (például az etetőszék felborulását, ha a gyermek a lábával az asztalnak támaszkodik); |
| --- | --- |

a)

a termékeknek ki kell zárniuk a felbillenéssel kapcsolatos, a gyermek ki- vagy leesését okozó veszélyeket (például az etetőszék felborulását, ha a gyermek a lábával az asztalnak támaszkodik);

| b) | a terméknek mozgás (a gyermek vagy a termék mozgása) esetén is meg kell őriznie stabilitását és biztonságát; |
| --- | --- |

b)

a terméknek mozgás (a gyermek vagy a termék mozgása) esetén is meg kell őriznie stabilitását és biztonságát;

| c) | a termék kiegészítői és eltávolíthatóként tervezett alkatrészei (például az etetőszékhez való tálca) nem módosíthatják a termék biztonságát és stabilitását. |
| --- | --- |

c)

a termék kiegészítői és eltávolíthatóként tervezett alkatrészei (például az etetőszékhez való tálca) nem módosíthatják a termék biztonságát és stabilitását.

20.   A KI- VAGY LEESÉS VESZÉLYE

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a ki- vagy leesés veszélye a lehető legkisebb mértékű legyen.

A ki- vagy leesés veszélyének megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | a gyermek hordozására szánt, fogantyúval felszerelt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a gyermek hordozása közben a fogantyú ne váljon le a termékről; |
| --- | --- |

a)

a gyermek hordozására szánt, fogantyúval felszerelt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a gyermek hordozása közben a fogantyú ne váljon le a termékről;

| b) | a fogantyút úgy kell rögzíteni a termékhez, hogy ne állhasson fel annak veszélye, hogy a gyermek kiesik a termékből; |
| --- | --- |

b)

a fogantyút úgy kell rögzíteni a termékhez, hogy ne állhasson fel annak veszélye, hogy a gyermek kiesik a termékből;

| c) | a lengő termékek nem idézhetnek elő kiesésveszélyt; |
| --- | --- |

c)

a lengő termékek nem idézhetnek elő kiesésveszélyt;

| d) | a termékeknek kellő magassággal (háttámla, könyöktámla, korlátfunkció) és teherbírással (a szövetből készített termékeket is ideértve) kell rendelkezniük ahhoz, hogy biztonságos módon biztosítsák a gyermek egy helyben tartását; |
| --- | --- |

d)

a termékeknek kellő magassággal (háttámla, könyöktámla, korlátfunkció) és teherbírással (a szövetből készített termékeket is ideértve) kell rendelkezniük ahhoz, hogy biztonságos módon biztosítsák a gyermek egy helyben tartását;

| e) | a kiesés megakadályozása érdekében rögzítőfunkciót is ellátó termékek használatának biztonságosnak kell lennie, és a terméknek a gyermek helyben tartását szolgáló elemeiből nem fakadhatnak további veszélyek; |
| --- | --- |

e)

a kiesés megakadályozása érdekében rögzítőfunkciót is ellátó termékek használatának biztonságosnak kell lennie, és a terméknek a gyermek helyben tartását szolgáló elemeiből nem fakadhatnak további veszélyek;

| f) | azokhoz a termékekhez, amelyek használata közben a gyermek a magasban tartózkodik, nem társulhat leesésveszély (például etetőszék és lábnyílása, gyermekbiztonsági rács stb.). |
| --- | --- |

f)

azokhoz a termékekhez, amelyek használata közben a gyermek a magasban tartózkodik, nem társulhat leesésveszély (például etetőszék és lábnyílása, gyermekbiztonsági rács stb.).

21.   A VÍZBE FÚLÁS VESZÉLYE

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a vízbe fúlás veszélye a lehető legkisebb mértékű legyen.

A vízbe fúlás veszélyének megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | a rögzítőelemek használatának biztonságosnak kell lennie, és azokból nem fakadhatnak további veszélyek; |
| --- | --- |

a)

a rögzítőelemek használatának biztonságosnak kell lennie, és azokból nem fakadhatnak további veszélyek;

| b) | biztosítani kell, hogy a gyermek veszélyhelyzetben könnyen kivehető legyen a termékből; |
| --- | --- |

b)

biztosítani kell, hogy a gyermek veszélyhelyzetben könnyen kivehető legyen a termékből;

| c) | a gyermek nem csúszhat ki szándékolatlanul olyan termékből, mint például az úszószék; |
| --- | --- |

c)

a gyermek nem csúszhat ki szándékolatlanul olyan termékből, mint például az úszószék;

| d) | az úszó termékeknek mindenkor a víz felszínén kell maradniuk, nem következhet be bennük gyors légnyomáscsökkenés, és légszivárgás esetén rendelkezniük kell visszamaradó úszóképességgel; |
| --- | --- |

d)

az úszó termékeknek mindenkor a víz felszínén kell maradniuk, nem következhet be bennük gyors légnyomáscsökkenés, és légszivárgás esetén rendelkezniük kell visszamaradó úszóképességgel;

| e) | az úszó termékeknek mindenkor biztonságosan stabil helyzetben kell lenniük, és a nyílt vízi használatra tervezett termékek nem lehetnek érzékenyek a szél vagy a vízsodrás hatására; |
| --- | --- |

e)

az úszó termékeknek mindenkor biztonságosan stabil helyzetben kell lenniük, és a nyílt vízi használatra tervezett termékek nem lehetnek érzékenyek a szél vagy a vízsodrás hatására;

| f) | minden megfelelő figyelmeztetést (például hogy a gyermek nem hagyható felügyelet nélkül, vagy hogy a vízbe fúlás rövid idő alatt és nagyon sekély vízben is bekövetkezhet) egyértelműen jelezni kell. |
| --- | --- |

f)

minden megfelelő figyelmeztetést (például hogy a gyermek nem hagyható felügyelet nélkül, vagy hogy a vízbe fúlás rövid idő alatt és nagyon sekély vízben is bekövetkezhet) egyértelműen jelezni kell.

22.   ELEKTROMOS VESZÉLYEK

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy az elektromos termékek használatából fakadó veszélyek (beleértve az áramütés veszélyét is) a lehető legkisebb mértékűek legyenek.

Az elektromos veszélyek megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | tárolt energia (például elem, akkumulátor) használata esetén az alkalmazott áramerősség és a gyermekeknek szánt termék kialakítása nem képezhet veszélyt a gyermek számára; |
| --- | --- |

a)

tárolt energia (például elem, akkumulátor) használata esetén az alkalmazott áramerősség és a gyermekeknek szánt termék kialakítása nem képezhet veszélyt a gyermek számára;

| b) | az áramforrás és a feszültség alatt álló alkatrészek nem lehetnek hozzáférhetők a gyermek számára; |
| --- | --- |

b)

az áramforrás és a feszültség alatt álló alkatrészek nem lehetnek hozzáférhetők a gyermek számára;

| c) | az elektromos termékek vezetékeihez nem társulhatnak további veszélyek. |
| --- | --- |

c)

az elektromos termékek vezetékeihez nem társulhatnak további veszélyek.

23.   BIOMETRIAI VESZÉLYEK

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a biometrikus paraméterek felhasználásából fakadó veszélyek a lehető legkisebb mértékűek legyenek.

A biometriai veszélyek megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | biometrikus paraméterek felhasználása esetén a gyermekeknek szánt termék nem képezhet veszélyforrást a gyermek számára; |
| --- | --- |

a)

biometrikus paraméterek felhasználása esetén a gyermekeknek szánt termék nem képezhet veszélyforrást a gyermek számára;

| b) | mindig lennie kell olyan mechanikus tartalékrendszernek, amely biztosítja, hogy – különösen veszélyhelyzetben, illetve a beépített áramforrás meghibásodása esetén – olyan személy is működtethesse az eszközt, akinek a paraméterei nincsenek az eszközbe programozva. |
| --- | --- |

b)

mindig lennie kell olyan mechanikus tartalékrendszernek, amely biztosítja, hogy – különösen veszélyhelyzetben, illetve a beépített áramforrás meghibásodása esetén – olyan személy is működtethesse az eszközt, akinek a paraméterei nincsenek az eszközbe programozva.

24.   AKUSZTIKUS VESZÉLYEK

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a hanghatáshoz társuló veszélyek a lehető legkisebb mértékűek legyenek.

A hangkibocsátóként tervezett termékek nem bocsáthatnak ki olyan rövid ideig tartó és/vagy folyamatos, nagy hanghatással járó zajt, amely károsíthatja a gyermek hallását.

25.   SUGÁRZÁSVESZÉLY

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a mesterséges és a természetes sugárzásból fakadó egészségügyi, valamint a szem vagy a bőr károsodásával járó veszélyek a lehető legkisebb mértékűek legyenek.

A mesterséges forrásból származó sugárzásból fakadó veszélyek megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | a termék által kibocsátott fénynek biztonságosnak kell lennie, és nem zavarhatja az alvás természetes ritmusát; |
| --- | --- |

a)

a termék által kibocsátott fénynek biztonságosnak kell lennie, és nem zavarhatja az alvás természetes ritmusát;

| b) | nagy intenzitású és koncentrált fény nem alkalmazható; |
| --- | --- |

b)

nagy intenzitású és koncentrált fény nem alkalmazható;

| c) | a nem látható sugárzásból fakadó veszélyeknek a lehető legkisebb mértékűnek kell lenniük (az elektromos, a mágneses, az elektromágneses és más típusú sugárzásokat egyaránt ideértve); |
| --- | --- |

c)

a nem látható sugárzásból fakadó veszélyeknek a lehető legkisebb mértékűnek kell lenniük (az elektromos, a mágneses, az elektromágneses és más típusú sugárzásokat egyaránt ideértve);

| d) | a természetes forrásból származó sugárzásból fakadó veszélyek (például a napégés) megakadályozására vonatkozóan szintén kell meghatározni követelményeket. |
| --- | --- |

d)

a természetes forrásból származó sugárzásból fakadó veszélyek (például a napégés) megakadályozására vonatkozóan szintén kell meghatározni követelményeket.

26.   RADIOAKTÍV VESZÉLY

A gyermekeknek szánt termékek esetében kerülni kell az olyan anyagok alkalmazását, amelyek növelhetik a radioaktív veszélyt.

27.   HIGIÉNIAI VESZÉLYEK

A gyermekeknek szánt termékek tervezése és gyártása során biztosítani kell, hogy a higiéniai jellegű veszélyek a lehető legkisebb mértékűek legyenek.

A higiéniai veszélyek megakadályozására vonatkozó követelményeknek az adott esetnek megfelelően legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | a terméket úgy kell kialakítani, hogy megelőzze a fertőzés- és a szennyezésveszélyt; |
| --- | --- |

a)

a terméket úgy kell kialakítani, hogy megelőzze a fertőzés- és a szennyezésveszélyt;

| b) | a termék az állati eredetű töltőanyag (például toll) elégtelen higiéniája miatt nem képezhet mikrobiológiai veszélyt; |
| --- | --- |

b)

a termék az állati eredetű töltőanyag (például toll) elégtelen higiéniája miatt nem képezhet mikrobiológiai veszélyt;

| c) | a terméknek tisztíthatónak kell lennie, és a biztonsági követelményeket tisztítás után is maradéktalanul teljesítenie kell; |
| --- | --- |

c)

a terméknek tisztíthatónak kell lennie, és a biztonsági követelményeket tisztítás után is maradéktalanul teljesítenie kell;

| d) | e követelményeket az újrafeldolgozott anyagokból készült termékeknek is teljesíteniük kell; |
| --- | --- |

d)

e követelményeket az újrafeldolgozott anyagokból készült termékeknek is teljesíteniük kell;

| e) | a gyártónak részletes tisztítási utasítással kell szolgálnia; |
| --- | --- |

e)

a gyártónak részletes tisztítási utasítással kell szolgálnia;

| f) | a felhasznált anyagoknak menteseknek kell lenniük a biológiai és a kártevők okozta szennyeződéstől. |
| --- | --- |

f)

a felhasznált anyagoknak menteseknek kell lenniük a biológiai és a kártevők okozta szennyeződéstől.

28.   A TERMÉKHEZ MELLÉKELT TÁJÉKOZTATÁSBÓL FAKADÓ VESZÉLYEK

A termékhez biztonsági tájékoztatást kell adni, amelynek ki kell terjednie különösen azokra a veszélyekre, amelyek a termék tervezése útján nem akadályozhatók meg. A terméken vagy a termékhez mellékelve szolgáltatott információkat úgy kell rendelkezésre bocsátani, hogy a veszélyek a lehető legkisebb mértékűek legyenek.

A biztonsági tájékoztatásra vonatkozó követelményeknek legalább a következőkre kell kiterjedniük (nem kimerítő felsorolás):

| a) | a biztonsági tájékoztatásnak egyértelműnek és jól láthatónak kell lennie, és vásárlói tájékoztatást, használati utasítást, jelöléseket és figyelmeztetéseket kell magában foglalnia; |
| --- | --- |

a)

a biztonsági tájékoztatásnak egyértelműnek és jól láthatónak kell lennie, és vásárlói tájékoztatást, használati utasítást, jelöléseket és figyelmeztetéseket kell magában foglalnia;

| b) | a biztonsági vonatkozású információk esetében a szöveg helyett vagy mellett lehetőség szerint egyértelmű és érthető piktogramokat és illusztrációkat is szerepeltetni kell; |
| --- | --- |

b)

a biztonsági vonatkozású információk esetében a szöveg helyett vagy mellett lehetőség szerint egyértelmű és érthető piktogramokat és illusztrációkat is szerepeltetni kell;

| c) | a tájékoztatást a forgalomba hozatal helye szerinti ország nyelvén vagy nyelvein kell megszövegezni; |
| --- | --- |

c)

a tájékoztatást a forgalomba hozatal helye szerinti ország nyelvén vagy nyelvein kell megszövegezni;

| d) | a terméken elhelyezett jelöléseknek a termék élettartama során mindvégig jól láthatónak és könnyen olvashatónak kell maradniuk; |
| --- | --- |

d)

a terméken elhelyezett jelöléseknek a termék élettartama során mindvégig jól láthatónak és könnyen olvashatónak kell maradniuk;

| e) | biztosítani kell, hogy a vásárló számára a vásárlás helyén (az online értékesítést is ideértve) a vásárlói tájékoztatás minden eleme jól látható és könnyen olvasható legyen; |
| --- | --- |

e)

biztosítani kell, hogy a vásárló számára a vásárlás helyén (az online értékesítést is ideértve) a vásárlói tájékoztatás minden eleme jól látható és könnyen olvasható legyen;

| f) | utasításokat kell adni a termék biztonságos be- és összeszerelésére, használatára és karbantartására vonatkozóan; |
| --- | --- |

f)

utasításokat kell adni a termék biztonságos be- és összeszerelésére, használatára és karbantartására vonatkozóan;

| g) | a biztonsággal kapcsolatos korlátozásokat egyértelműen meg kell jelölni; |
| --- | --- |

g)

a biztonsággal kapcsolatos korlátozásokat egyértelműen meg kell jelölni;

| h) | meg kell adni (minimális és maximális értékek formájában) a használó életkorára, testtömegére és testmagasságára vonatkozó korlátozásokat (ha ez a termék biztonságos használata szempontjából releváns); |
| --- | --- |

h)

meg kell adni (minimális és maximális értékek formájában) a használó életkorára, testtömegére és testmagasságára vonatkozó korlátozásokat (ha ez a termék biztonságos használata szempontjából releváns);

| i) | ha a termék öregedik, tájékoztatást kell adni arról, hogyan ellenőrizhető, hogy a termék még mindig biztonságosan használható-e; |
| --- | --- |

i)

ha a termék öregedik, tájékoztatást kell adni arról, hogyan ellenőrizhető, hogy a termék még mindig biztonságosan használható-e;

| j) | tájékoztatást kell adni arról, hogy a terméket mikor és hogyan kell ártalmatlanítani vagy újrahasznosítani (ha ez biztonsági szempontból releváns); |
| --- | --- |

j)

tájékoztatást kell adni arról, hogy a terméket mikor és hogyan kell ártalmatlanítani vagy újrahasznosítani (ha ez biztonsági szempontból releváns);

| k) | utasítást kell adni arra vonatkozóan, hogy a terméket használat előtt ellenőrizni kell, és iránymutatást kell adni arról, hogy a termék bárminemű károsodása esetén a termék használatát azonnal abba kell hagyni; |
| --- | --- |

k)

utasítást kell adni arra vonatkozóan, hogy a terméket használat előtt ellenőrizni kell, és iránymutatást kell adni arról, hogy a termék bárminemű károsodása esetén a termék használatát azonnal abba kell hagyni;

| l) | a terméken vagy annak csomagolásán elhelyezett feliratoknak és a termékhez mellékelt használati utasításnak fel kell hívniuk a gondozó figyelmét a termék használatához kapcsolódó esetleges elkerülhetetlen veszélyekre, sérülésveszélyre vagy mellékhatásokra, valamint elkerülésük módjára; |
| --- | --- |

l)

a terméken vagy annak csomagolásán elhelyezett feliratoknak és a termékhez mellékelt használati utasításnak fel kell hívniuk a gondozó figyelmét a termék használatához kapcsolódó esetleges elkerülhetetlen veszélyekre, sérülésveszélyre vagy mellékhatásokra, valamint elkerülésük módjára;

| m) | a címkéken és a csomagoláson elhelyezett jelölések és képek nem lehetnek félrevezetőek a szabványban foglalt biztonsági követelményeket illetően; |
| --- | --- |

m)

a címkéken és a csomagoláson elhelyezett jelölések és képek nem lehetnek félrevezetőek a szabványban foglalt biztonsági követelményeket illetően;

| n) | az értékesítési lánc mentén a termék nyomonkövetési célú azonosíthatóságát biztosító jelöléseknek meg kell felelniük az alkalmazandó uniós jogi aktusok előírásainak; |
| --- | --- |

n)

az értékesítési lánc mentén a termék nyomonkövetési célú azonosíthatóságát biztosító jelöléseknek meg kell felelniük az alkalmazandó uniós jogi aktusok előírásainak;

| o) | a gyermekeknek szánt, más termékhez való hozzáerősítésre tervezett termékek kapcsán figyelmeztetni kell a nem megfelelő termékekhez való hozzáerősítésből fakadó veszélyekre és kockázatokra; |
| --- | --- |

o)

a gyermekeknek szánt, más termékhez való hozzáerősítésre tervezett termékek kapcsán figyelmeztetni kell a nem megfelelő termékekhez való hozzáerősítésből fakadó veszélyekre és kockázatokra;

| p) | a gyermekeknek szánt, más termékhez való hozzáerősítésre tervezett termékekhez tartozó vásárlói tájékoztatásban meg kell jelölni azon termékek típusát és körét, amelyekkel a termék megfelelően használható. |
| --- | --- |

p)

a gyermekeknek szánt, más termékhez való hozzáerősítésre tervezett termékekhez tartozó vásárlói tájékoztatásban meg kell jelölni azon termékek típusát és körét, amelyekkel a termék megfelelően használható.

---

AJÁNLÁSOK

| 2023.6.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 166/177 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 166/177

---

A TANÁCS (EU) 2023/1339 AJÁNLÁSA

(2023. június 27.)

az Egészségügyi Világszervezet által létrehozott globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózathoz való csatlakozásról és az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályának lejártára tekintettel hozandó, a nemzetközi utazás megkönnyítését szolgáló ideiglenes intézkedésekről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 168. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) bevezetett uniós digitális Covid-igazolvány rövid időn belül az oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok globális normájává vált, és az Unió valamennyi tagállama, továbbá 51 harmadik ország, illetve terület csatlakozott a rendszerhez. Külső dimenziója révén az uniós digitális Covid-igazolvány a legszélesebb körben használt megoldásnak és eszköznek bizonyult a biztonságos nemzetközi utazás és a helyreállítás globális szintű előmozdításában is. Az uniós digitális Covid-igazolvány használata az utazás területén való felhasználás mellett elősegítette a határokon átnyúló oltások folyamatosságát is. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) bevezetett uniós digitális Covid-igazolvány rövid időn belül az oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok globális normájává vált, és az Unió valamennyi tagállama, továbbá 51 harmadik ország, illetve terület csatlakozott a rendszerhez. Külső dimenziója révén az uniós digitális Covid-igazolvány a legszélesebb körben használt megoldásnak és eszköznek bizonyult a biztonságos nemzetközi utazás és a helyreállítás globális szintű előmozdításában is. Az uniós digitális Covid-igazolvány használata az utazás területén való felhasználás mellett elősegítette a határokon átnyúló oltások folyamatosságát is.

| (2) | Az uniós digitális Covid-igazolvány kiemelkedő fontosságú volt a szabad mozgás és utazás megóvása szempontjából, és az alapjául szolgáló technológia továbbra is az esetleges jövőbeli egészségügyi válságokra való jobb felkészüléshez hasznos eszközként szolgálhat, lehetővé téve a polgárok és a vállalkozások számára, hogy enyhítsék a fertőző betegségek hatását és biztosítsák az egészségügyi válságokra való felkészültség megfelelő szintjét. Ez összhangban van az Európai Számvevőszék 01/2023. sz. „Az utazást megkönnyítő eszközök az Európai Unióban a Covid19-világjárvány idején, A kezdeményezések között voltak sikeresek és olyanok is, amelyeket nemigen vettek igénybe” című különjelentésével is. |
| --- | --- |

(2)

Az uniós digitális Covid-igazolvány kiemelkedő fontosságú volt a szabad mozgás és utazás megóvása szempontjából, és az alapjául szolgáló technológia továbbra is az esetleges jövőbeli egészségügyi válságokra való jobb felkészüléshez hasznos eszközként szolgálhat, lehetővé téve a polgárok és a vállalkozások számára, hogy enyhítsék a fertőző betegségek hatását és biztosítsák az egészségügyi válságokra való felkészültség megfelelő szintjét. Ez összhangban van az Európai Számvevőszék 01/2023. sz. „Az utazást megkönnyítő eszközök az Európai Unióban a Covid19-világjárvány idején, A kezdeményezések között voltak sikeresek és olyanok is, amelyeket nemigen vettek igénybe” című különjelentésével is.

| (3) | Az (EU) 2021/953 rendelet 2023. június 30-án hatályát veszti. 2023. július 1-jétől a Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat ezért a tagállamok nemzeti joga által meghatározott feltételek alapján és azokkal összhangban kell esetlegesen elfogadni és kiállítani. Emellett az ezen ajánlásban az (EU) 2021/953 rendelet alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusokra történő hivatkozások kizárólag a tájékozódást hivatottak megkönnyíteni, és nem értelmezhetők úgy, hogy hatályban tartják ezeket a végrehajtási jogi aktusokat vagy a Bizottság azon felhatalmazását, hogy az (EU) 2021/953 rendelet alapján végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el, illetve módosítson. Az (EU) 2021/953 rendelet alapján korábban elfogadott végrehajtási jogi aktusokra való hivatkozásokat az említett jogi aktusok 2023. június 30-án hatályos változatára való statikus hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/953 rendelet 2023. június 30-án hatályát veszti. 2023. július 1-jétől a Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat ezért a tagállamok nemzeti joga által meghatározott feltételek alapján és azokkal összhangban kell esetlegesen elfogadni és kiállítani. Emellett az ezen ajánlásban az (EU) 2021/953 rendelet alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusokra történő hivatkozások kizárólag a tájékozódást hivatottak megkönnyíteni, és nem értelmezhetők úgy, hogy hatályban tartják ezeket a végrehajtási jogi aktusokat vagy a Bizottság azon felhatalmazását, hogy az (EU) 2021/953 rendelet alapján végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el, illetve módosítson. Az (EU) 2021/953 rendelet alapján korábban elfogadott végrehajtási jogi aktusokra való hivatkozásokat az említett jogi aktusok 2023. június 30-án hatályos változatára való statikus hivatkozásként kell értelmezni.

| (4) | Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatot hoz majd létre. A globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózat olyan mechanizmus, amely támogatja a globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózat résztvevői által kiállított igazolványok ellenőrzését. Ez a tanúsítás kezdetben a Covid19-igazolványokra vonatkozna, egy későbbi szakaszban viszont kiterjedhetne más dokumentumokra, például a rutin immunizációra vonatkozó nyilvántartásokra és a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 6. melléklete szerinti nemzetközi oltási vagy profilaxist tanúsító igazolásra is a nemzetközi utazás és az ellátás folyamatossága céljából. |
| --- | --- |

(4)

Az Egészségügyi Világszervezet (WHO) globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatot hoz majd létre. A globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózat olyan mechanizmus, amely támogatja a globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózat résztvevői által kiállított igazolványok ellenőrzését. Ez a tanúsítás kezdetben a Covid19-igazolványokra vonatkozna, egy későbbi szakaszban viszont kiterjedhetne más dokumentumokra, például a rutin immunizációra vonatkozó nyilvántartásokra és a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok (2005) 6. melléklete szerinti nemzetközi oltási vagy profilaxist tanúsító igazolásra is a nemzetközi utazás és az ellátás folyamatossága céljából.

| (5) | A globális egészségügyi válságok által a polgárok és a vállalkozások utazására gyakorolt hatás enyhítésére szolgáló rendszerek létrehozását az Unió globális egészségügyi válságokra való felkészültségi menetrendje egyik fő pillérének kell tekinteni. A WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatában való részvétel hozzájárulna az egészségügyi bizonyítványokra vonatkozó szabványok globális összehangolásához, valamint a digitális egészségügyi bizonyítványok nemzetközi utazáshoz és az ellátás folyamatosságához szükséges elismerésére szolgáló rendszer létrehozásához. |
| --- | --- |

(5)

A globális egészségügyi válságok által a polgárok és a vállalkozások utazására gyakorolt hatás enyhítésére szolgáló rendszerek létrehozását az Unió globális egészségügyi válságokra való felkészültségi menetrendje egyik fő pillérének kell tekinteni. A WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatában való részvétel hozzájárulna az egészségügyi bizonyítványokra vonatkozó szabványok globális összehangolásához, valamint a digitális egészségügyi bizonyítványok nemzetközi utazáshoz és az ellátás folyamatosságához szükséges elismerésére szolgáló rendszer létrehozásához.

| (6) | A WHO fejlesztése alatt álló globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózat átveszi az uniós digitális Covid-igazolvány biztonsági keretrendszerét, elveit és nyílt technológiáit a saját struktúrájába. A Bizottság szorosan együtt kíván működni a WHO-val annak biztosítása érdekében, hogy a globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózat összhangban legyen az (EU) 2021/1073 bizottsági végrehajtási határozatban (2) korábban meghatározott technikai előírásokkal. A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy legkésőbb 2023. december 31. előtt a lehető leghamarabb csatlakozzanak a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatához. Az uniós digitális Covid-igazolvány rendszeréről a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatára való zökkenőmentes átállás érdekében a tagállamokat fel kell kérni arra, hogy az (EU) 2021/953 rendelet hatályának lejárta előtt adjanak ki az uniós digitális Covid-igazolványok kiállításához használt új dokumentum-aláíró tanúsítványokat annak érdekében, hogy azok számára a lehető leghosszabb műszaki érvényességet biztosítsák, és regisztrálják azokat az említett rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszer interoperabilitási átjárójában (a továbbiakban: uniós átjáró). |
| --- | --- |

(6)

A WHO fejlesztése alatt álló globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózat átveszi az uniós digitális Covid-igazolvány biztonsági keretrendszerét, elveit és nyílt technológiáit a saját struktúrájába. A Bizottság szorosan együtt kíván működni a WHO-val annak biztosítása érdekében, hogy a globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózat összhangban legyen az (EU) 2021/1073 bizottsági végrehajtási határozatban (2) korábban meghatározott technikai előírásokkal. A tagállamokat ösztönözni kell arra, hogy legkésőbb 2023. december 31. előtt a lehető leghamarabb csatlakozzanak a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatához. Az uniós digitális Covid-igazolvány rendszeréről a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatára való zökkenőmentes átállás érdekében a tagállamokat fel kell kérni arra, hogy az (EU) 2021/953 rendelet hatályának lejárta előtt adjanak ki az uniós digitális Covid-igazolványok kiállításához használt új dokumentum-aláíró tanúsítványokat annak érdekében, hogy azok számára a lehető leghosszabb műszaki érvényességet biztosítsák, és regisztrálják azokat az említett rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszer interoperabilitási átjárójában (a továbbiakban: uniós átjáró).

| (7) | A Bizottság biztosítani kívánja a tagállamok számára a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatára való zökkenőmentes átállást azáltal, hogy 2023. december 31-ig fenntartja az uniós átjárót olyan módon, amely támogatja ezen ajánlás célkitűzéseit. E célból a Bizottság az (EU) 2021/694 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott Digitális Európa programon keresztül kívánja finanszírozni az uniós átjárót. Ez elegendő időt kell, hogy biztosítson a tagállamoknak és az uniós átjáróhoz csatlakozott harmadik országoknak arra, hogy elfogadják a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatában való részvételhez szükséges eljárásokat. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság biztosítani kívánja a tagállamok számára a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatára való zökkenőmentes átállást azáltal, hogy 2023. december 31-ig fenntartja az uniós átjárót olyan módon, amely támogatja ezen ajánlás célkitűzéseit. E célból a Bizottság az (EU) 2021/694 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott Digitális Európa programon keresztül kívánja finanszírozni az uniós átjárót. Ez elegendő időt kell, hogy biztosítson a tagállamoknak és az uniós átjáróhoz csatlakozott harmadik országoknak arra, hogy elfogadják a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatában való részvételhez szükséges eljárásokat.

| (8) | Biztosítani kell, hogy az Unión kívülre utazó uniós polgárok és lakosok számára rendelkezésre álljanak a Covid19-cel kapcsolatos státuszuk igazolásához szükséges eszközök, amennyiben ezt kifejezetten kérik tőlük az Unión kívüli utazással összefüggésben. Ezért a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatához való csatlakozást követően fel kell kérni a tagállamokat, hogy kérésre állítsanak ki a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózata által meghatározottaknak megfelelő formátumú igazolványokat az (EU) 2021/1073 végrehajtási határozatban korábban meghatározott technikai előírások alapján az olyan harmadik országokba történő nemzetközi utazás megkönnyítése céljából, amelyek különösen nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet esetén kötelezővé teszik az ilyen igazolványokat. Az ilyen igazolványok kiállítása a nemzetközi utazások megkönnyítésén túlmenően hozzájárulhatna az egészségügyi bizonyítványokra vonatkozó szabványok globális összehangolásához, valamint az ellátás folyamatosságának megkönnyítése érdekében a digitális egészségügyi bizonyítványok elismerésére szolgáló rendszer fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

(8)

Biztosítani kell, hogy az Unión kívülre utazó uniós polgárok és lakosok számára rendelkezésre álljanak a Covid19-cel kapcsolatos státuszuk igazolásához szükséges eszközök, amennyiben ezt kifejezetten kérik tőlük az Unión kívüli utazással összefüggésben. Ezért a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatához való csatlakozást követően fel kell kérni a tagállamokat, hogy kérésre állítsanak ki a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózata által meghatározottaknak megfelelő formátumú igazolványokat az (EU) 2021/1073 végrehajtási határozatban korábban meghatározott technikai előírások alapján az olyan harmadik országokba történő nemzetközi utazás megkönnyítése céljából, amelyek különösen nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet esetén kötelezővé teszik az ilyen igazolványokat. Az ilyen igazolványok kiállítása a nemzetközi utazások megkönnyítésén túlmenően hozzájárulhatna az egészségügyi bizonyítványokra vonatkozó szabványok globális összehangolásához, valamint az ellátás folyamatosságának megkönnyítése érdekében a digitális egészségügyi bizonyítványok elismerésére szolgáló rendszer fejlesztéséhez.

| (9) | A tagállamoknak az ilyen igazolványokat digitális vagy papíralapú formátumban, vagy mindkettőben ki kell állítaniuk. A leendő birtokosoknak jogosultságot kell biztosítani arra, hogy az igazolványokat az általuk választott formátumban kapják meg. Az igazolványokban szereplő információkat ember által olvasható formátumban is és legalább a kiállító tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein és angolul kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(9)

A tagállamoknak az ilyen igazolványokat digitális vagy papíralapú formátumban, vagy mindkettőben ki kell állítaniuk. A leendő birtokosoknak jogosultságot kell biztosítani arra, hogy az igazolványokat az általuk választott formátumban kapják meg. Az igazolványokban szereplő információkat ember által olvasható formátumban is és legalább a kiállító tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein és angolul kell feltüntetni.

| (10) | Az uniós digitális Covid-igazolványnak a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózata általi átvétele lehetővé kell, hogy tegye azon harmadik országok számára, amelyek a területükre való beutazás feltételeként még mindig alkalmaznak Covid19-cel kapcsolatos követelményeket és amelyek csatlakoztak az uniós átjáróhoz, hogy 2023. július 1-je előtt és után kiállított igazolványokat is elfogadjanak és ellenőrizzenek. |
| --- | --- |

(10)

Az uniós digitális Covid-igazolványnak a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózata általi átvétele lehetővé kell, hogy tegye azon harmadik országok számára, amelyek a területükre való beutazás feltételeként még mindig alkalmaznak Covid19-cel kapcsolatos követelményeket és amelyek csatlakoztak az uniós átjáróhoz, hogy 2023. július 1-je előtt és után kiállított igazolványokat is elfogadjanak és ellenőrizzenek.

| (11) | Ami az Unióba beutazók szempontját illeti, a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatához való csatlakozást követően annak biztosítása érdekében, hogy a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos népegészségügyi aggályok megfelelően kezelhetők legyenek, javasolt, hogy a tagállamok továbbra is képesek legyenek elfogadni és ellenőrizni a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózata keretében harmadik országok által kiállított olyan igazolványokat, amelyek továbbra is megfelelnek az (EU) 2021/953 rendelet alapján meghatározott magas szintű normáknak. Amennyiben a tagállamok az Unióba való beutazásra vonatkozó korlátozások feloldása érdekében előírják a Covid19-oltás, negatív teszteredmény vagy gyógyultság igazolását, el kell fogadniuk azokat a Covid19-igazolványokat, amelyek technikai értelemben véve megfelelnek a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatának. |
| --- | --- |

(11)

Ami az Unióba beutazók szempontját illeti, a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatához való csatlakozást követően annak biztosítása érdekében, hogy a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos népegészségügyi aggályok megfelelően kezelhetők legyenek, javasolt, hogy a tagállamok továbbra is képesek legyenek elfogadni és ellenőrizni a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózata keretében harmadik országok által kiállított olyan igazolványokat, amelyek továbbra is megfelelnek az (EU) 2021/953 rendelet alapján meghatározott magas szintű normáknak. Amennyiben a tagállamok az Unióba való beutazásra vonatkozó korlátozások feloldása érdekében előírják a Covid19-oltás, negatív teszteredmény vagy gyógyultság igazolását, el kell fogadniuk azokat a Covid19-igazolványokat, amelyek technikai értelemben véve megfelelnek a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatának.

| (12) | A védőoltásról, mint a betegségmegelőzés és a népegészség javításának egyik leghatékonyabb eszközéről szóló, 2022. december 9-i következtetéseiben a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy „az európai digitális infrastruktúrákkal és más meglévő eszközökkel, így például a nemzetközi oltási vagy profilaxist tanúsító igazolással kapcsolatos tapasztalatok figyelembevétele mellett tárja fel, milyen hozzáadott értéket képvisel az oltási bizonyítványok digitális változata”. Hasonló fejlesztéseket tervez a WHO, mivel tovább kívánja fejleszteni globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatát, például a nemzetközi oltási és profilaxist tanúsító igazolások vagy a rutin immunizációra vonatkozó oltási igazolványok digitalizálásának támogatása érdekében. Ezért a tagállamok felkérést kapnak, hogy aktívan vegyenek részt a hálózat továbbfejlesztésére, valamint adott esetben más típusú oltási igazolványok vagy egészségügyi adatok kiadására, elfogadására és ellenőrzésére irányuló erőfeszítésekben. |
| --- | --- |

(12)

A védőoltásról, mint a betegségmegelőzés és a népegészség javításának egyik leghatékonyabb eszközéről szóló, 2022. december 9-i következtetéseiben a Tanács felkérte a Bizottságot, hogy „az európai digitális infrastruktúrákkal és más meglévő eszközökkel, így például a nemzetközi oltási vagy profilaxist tanúsító igazolással kapcsolatos tapasztalatok figyelembevétele mellett tárja fel, milyen hozzáadott értéket képvisel az oltási bizonyítványok digitális változata”. Hasonló fejlesztéseket tervez a WHO, mivel tovább kívánja fejleszteni globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatát, például a nemzetközi oltási és profilaxist tanúsító igazolások vagy a rutin immunizációra vonatkozó oltási igazolványok digitalizálásának támogatása érdekében. Ezért a tagállamok felkérést kapnak, hogy aktívan vegyenek részt a hálózat továbbfejlesztésére, valamint adott esetben más típusú oltási igazolványok vagy egészségügyi adatok kiadására, elfogadására és ellenőrzésére irányuló erőfeszítésekben.

| (13) | A 2023. december 31-ig tartó átmeneti időszakban és a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatára való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a Tanács arra ösztönzi azokat a tagállamokat, amelyek még nem csatlakoztak a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatához, hogy kérelemre, különösen bejelentett nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet esetén, nemzeti jogukkal összhangban az (EU) 2021/1073 végrehajtási határozatban (4) korábban meghatározott technikai előírásoknak megfelelő formátumban állítsanak ki Covid19-igazolványokat, feltéve, hogy nemzeti jogukban megalkották a jogalapot az ilyen igazolványok kiállítására. Emellett ebben az átmeneti időszakban, amennyiben a tagállamok az Unióba való beutazásra vonatkozó korlátozások feloldása érdekében előírják a Covid19-oltás, a negatív teszteredmény vagy a gyógyultság igazolását, a Tanács az (EU) 2022/2548 tanácsi ajánlásban meghatározott megközelítéssel összhangban arra ösztönzi őket, hogy fogadják el a Covid19-oltásra, a gyógyultságra vagy a negatív teszteredményre vonatkozó, korábban az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (10) bekezdése vagy 8. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási jogi aktus hatálya alá tartozó igazolást. |
| --- | --- |

(13)

A 2023. december 31-ig tartó átmeneti időszakban és a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatára való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a Tanács arra ösztönzi azokat a tagállamokat, amelyek még nem csatlakoztak a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatához, hogy kérelemre, különösen bejelentett nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet esetén, nemzeti jogukkal összhangban az (EU) 2021/1073 végrehajtási határozatban (4) korábban meghatározott technikai előírásoknak megfelelő formátumban állítsanak ki Covid19-igazolványokat, feltéve, hogy nemzeti jogukban megalkották a jogalapot az ilyen igazolványok kiállítására. Emellett ebben az átmeneti időszakban, amennyiben a tagállamok az Unióba való beutazásra vonatkozó korlátozások feloldása érdekében előírják a Covid19-oltás, a negatív teszteredmény vagy a gyógyultság igazolását, a Tanács az (EU) 2022/2548 tanácsi ajánlásban meghatározott megközelítéssel összhangban arra ösztönzi őket, hogy fogadják el a Covid19-oltásra, a gyógyultságra vagy a negatív teszteredményre vonatkozó, korábban az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (10) bekezdése vagy 8. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási jogi aktus hatálya alá tartozó igazolást.

| (14) | Ugyanezen időszak alatt a Tanács arra ösztönzi azokat a tagállamokat, amelyek még nem csatlakoztak a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatához, hogy továbbra is maradjanak összekapcsolva az uniós átjáróval, amennyiben a Bizottság fenntart ilyen átjárót. A Tanács azt javasolja azoknak a tagállamoknak, amelyek már csatlakoztak a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatához, hogy hangolják össze a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatába feltöltött információkat az uniós átjáróval. |
| --- | --- |

(14)

Ugyanezen időszak alatt a Tanács arra ösztönzi azokat a tagállamokat, amelyek még nem csatlakoztak a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatához, hogy továbbra is maradjanak összekapcsolva az uniós átjáróval, amennyiben a Bizottság fenntart ilyen átjárót. A Tanács azt javasolja azoknak a tagállamoknak, amelyek már csatlakoztak a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatához, hogy hangolják össze a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatába feltöltött információkat az uniós átjáróval.

| (15) | A Tanács arra ösztönzi a tagállamokat, hogy 2023. július 1-jétől, azaz az (EU) 2021/953 rendelet hatályának lejártát követő naptól léptessék hatályba ezt az ajánlást, hogy elkerülhetők legyenek az esetleges zavarok, különösen a Covid-igazolványt még előíró harmadik országokba irányuló nemzetközi utazásokat illetően. Ami konkrétan az új dokumentum-aláíró tanúsítvány kiállítását illeti, a tagállamok csak addig állíthatnak ki ilyen tanúsítványt, amíg az (EU) 2021/953 rendelet hatályban van. Ezért a Tanács felkéri a tagállamokat, hogy adják meg e tanúsítványnak a lehető leghosszabb műszaki érvényességet, és regisztrálják azt az uniós átjáróban az (EU) 2021/953 rendelet hatályának 2023. június 30-i lejárta előtt. |
| --- | --- |

(15)

A Tanács arra ösztönzi a tagállamokat, hogy 2023. július 1-jétől, azaz az (EU) 2021/953 rendelet hatályának lejártát követő naptól léptessék hatályba ezt az ajánlást, hogy elkerülhetők legyenek az esetleges zavarok, különösen a Covid-igazolványt még előíró harmadik országokba irányuló nemzetközi utazásokat illetően. Ami konkrétan az új dokumentum-aláíró tanúsítvány kiállítását illeti, a tagállamok csak addig állíthatnak ki ilyen tanúsítványt, amíg az (EU) 2021/953 rendelet hatályban van. Ezért a Tanács felkéri a tagállamokat, hogy adják meg e tanúsítványnak a lehető leghosszabb műszaki érvényességet, és regisztrálják azt az uniós átjáróban az (EU) 2021/953 rendelet hatályának 2023. június 30-i lejárta előtt.

| (16) | Az ezen ajánlás végrehajtása során végzett személyesadat-kezelés tekintetében az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alkalmazandó. A tagállamoknak ezért mindenkor biztosítaniuk kell az uniós jog személyes adatokra vonatkozó releváns rendelkezéseinek és így különösen az (EU) 2016/679 rendeletben meghatározott jogszerűség elvének – betartását, |
| --- | --- |

(16)

Az ezen ajánlás végrehajtása során végzett személyesadat-kezelés tekintetében az (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) alkalmazandó. A tagállamoknak ezért mindenkor biztosítaniuk kell az uniós jog személyes adatokra vonatkozó releváns rendelkezéseinek és így különösen az (EU) 2016/679 rendeletben meghatározott jogszerűség elvének – betartását,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

Csatlakozás a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatához

| 1. | A Tanács üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy szorosan együttműködjön a WHO-val a globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózat fejlesztése során, lehetővé téve a WHO számára, hogy az (EU) 2021/1073 végrehajtási határozatban korábban meghatározott technikai előírások alapján átvegye a saját struktúrájába az uniós digitális Covid-igazolvány biztonsági keretrendszerét, elveit és nyílt technológiáit. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A tagállamok számára javasolt, hogy amennyiben a nemzeti jogukban megalkották a megfelelő jogalapot, legkésőbb 2023. december 31-iga lehető leghamarabb csatlakozzanak a WHO által létrehozandó globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózathoz. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Minden olyan tagállam számára, amely csatlakozni kíván a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatához, javasolt, hogy a lehető leghosszabb műszaki érvényességgel új dokumentum-aláíró tanúsítványt adjon ki, és regisztrálja azt az uniós átjáróban az (EU) 2021/953 rendelet hatályának lejárta előtt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A Tanács üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy elősegíti az uniós digitális Covid-igazolvány rendszeréről a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatára való zökkenőmentes átállást. Ugyanakkor a tagállamok hatásköre annak eldöntése, hogy csatlakoznak -e a globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózathoz, és hogy ezt a meglévő technológiával kívánják-e megtenni vagy egy későbbi szakaszban kívánnak-e csatlakozni. |
| --- | --- |

4.

Igazolványok kiállítása és elfogadása a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatában

| 5. | A tagállamok számára javasolt, hogy miután kapcsolódtak a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatához, adott esetben, a WHO által a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatának működésével kapcsolatban előírt feladatokat a lehető leghatékonyabban végezzék el –, feltéve, hogy az uniós vagy a nemzeti jogban megalkották az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban lévő, megfelelő jogalapot -, különös tekintettel a következőkre:






  a) | különösen a bejelentett nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet esetén, adott esetben, a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatával összeegyeztethető, olyan formátumban állítsanak ki Covid19- igazolványokat, amely az (EU) 2021/1073 végrehajtási határozatban korábban meghatározott technikai előírásokon fog alapulni; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

különösen a bejelentett nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet esetén, adott esetben, a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatával összeegyeztethető, olyan formátumban állítsanak ki Covid19- igazolványokat, amely az (EU) 2021/1073 végrehajtási határozatban korábban meghatározott technikai előírásokon fog alapulni;

| b) | az e pont a) franciabekezdésében említett igazolványokat digitális vagy papíralapú formátumban, vagy mindkettőben állítsák ki, továbbá adott esetben könnyítsék meg az eljárást a leendő birtokosok számára azzal, hogy az igazolványokat az általuk választott formátumban kapják meg. Ajánlott, hogy az igazolványokban szereplő információkat ember által olvasható formátumban is és legalább a kiállító tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein és angolul is feltüntessék. |
| --- | --- |

b)

az e pont a) franciabekezdésében említett igazolványokat digitális vagy papíralapú formátumban, vagy mindkettőben állítsák ki, továbbá adott esetben könnyítsék meg az eljárást a leendő birtokosok számára azzal, hogy az igazolványokat az általuk választott formátumban kapják meg. Ajánlott, hogy az igazolványokban szereplő információkat ember által olvasható formátumban is és legalább a kiállító tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein és angolul is feltüntessék.

| c) | amennyiben a tagállamok a korlátozások feloldása érdekében előírják a Covid19-oltás, a negatív teszteredmény vagy a gyógyultság igazolását, fogadják el a Covid19-oltásra, a gyógyultságra vagy a negatív teszteredményre vonatkozó, a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatának megfelelő igazolásokat. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a tagállamok a korlátozások feloldása érdekében előírják a Covid19-oltás, a negatív teszteredmény vagy a gyógyultság igazolását, fogadják el a Covid19-oltásra, a gyógyultságra vagy a negatív teszteredményre vonatkozó, a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatának megfelelő igazolásokat.

A WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatának további kialakítása

| 6. | A tagállamok számára javasolt, hogy aktívan vegyenek részt a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatának továbbfejlesztésére irányuló erőfeszítésekben, figyelembe véve a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok naprakésszé tételével kapcsolatos fejleményeket, valamint tanulmányozzák a WHO digitális tanúsítványokra vonatkozó lehetséges előnyöket, kihívásokat és jogi követelményeket, beleértve többek között a digitális igazolványoknak az egyéb betegségek és az egyéb egészségügyi adatok hitelesítése esetében történő használatát. |
| --- | --- |

6.

A 2023. december 31-ig tartó átmeneti időszak

| 7. | A Tanács üdvözli, hogy a Bizottság 2023. december 31-ig fenn kívánja tartani az uniós digitális Covid-igazolvány uniós átjáróját olyan módon, amely támogatja ezen ajánlás célkitűzéseit, annak érdekében, hogy megkönnyítse a WHO által létrehozandó globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózathoz való csatlakozásra vonatkozó intézkedések elfogadását, és a globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózat működésbe nem lép, valamint azt, hogy az uniós átjárót továbbra is hozzáférhetővé tegye az ahhoz korábban csatlakozott harmadik országok és területek számára, feltéve, hogy az említett harmadik országok és területek vonatkozó igazolványai továbbra is az uniós átjáró biztonsági keretrendszerével interoperábilis szabványok és technológiai rendszerek alapján kerülnek kiállításra, és amely igazolványok alkalmasak hitelességük, érvényességük és megbízhatóságuk ellenőrzésére. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Mindaddig, amíg nem csatlakoznak a WHO 1. pontban említett globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatához, és a 2023. december 31-ig tartó időszak alatt a tagállamok számára javasolt, hogy: továbbra is kapcsolódjanak az uniós átjáróhoz, amennyiben a Bizottság fenntart ilyen átjárót, és hogy az (EU) 2016/679 rendelettel összhangban lévő, megfelelő jogalapot alkossanak meg a nemzeti jogukban annak érdekében, hogy:






  a) | adott esetben, különösen bejelentett nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet esetén, az (EU) 2021/1073 végrehajtási határozatban korábban meghatározott technikai előírásokon alapuló formátumban állítsanak ki Covid19- igazolványokat; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

adott esetben, különösen bejelentett nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet esetén, az (EU) 2021/1073 végrehajtási határozatban korábban meghatározott technikai előírásokon alapuló formátumban állítsanak ki Covid19- igazolványokat;

| b) | az e pont a) franciabekezdésében említett igazolványokat digitális vagy papíralapú formátumban, vagy mindkettőben állítsák ki, továbbá a lehetőségek szerint könnyítsék meg az eljárást a leendő birtokosok számára azzal, hogy az igazolványokat az általuk választott formátumban kapják meg. Ajánlott, hogy az igazolványokban szereplő információkat ember által olvasható formátumban is és legalább a kiállító tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein és angolul is feltüntessék; |
| --- | --- |

b)

az e pont a) franciabekezdésében említett igazolványokat digitális vagy papíralapú formátumban, vagy mindkettőben állítsák ki, továbbá a lehetőségek szerint könnyítsék meg az eljárást a leendő birtokosok számára azzal, hogy az igazolványokat az általuk választott formátumban kapják meg. Ajánlott, hogy az igazolványokban szereplő információkat ember által olvasható formátumban is és legalább a kiállító tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein és angolul is feltüntessék;

| c) | amennyiben a korlátozások feloldása érdekében a tagállamok előírják a Covid19-oltás, a negatív teszteredmény vagy a gyógyultság igazolását, különösen bejelentett nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet esetén fogadják el a Covid19-oltásra, a gyógyultságra vagy a negatív teszteredményre vonatkozó, korábban az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (10) bekezdése vagy 8. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási jogi aktus hatálya alá tartozó igazolásokat; |
| --- | --- |

c)

amennyiben a korlátozások feloldása érdekében a tagállamok előírják a Covid19-oltás, a negatív teszteredmény vagy a gyógyultság igazolását, különösen bejelentett nemzetközi horderejű közegészségügyi-járványügyi szükséghelyzet esetén fogadják el a Covid19-oltásra, a gyógyultságra vagy a negatív teszteredményre vonatkozó, korábban az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (10) bekezdése vagy 8. cikkének (2) bekezdése alapján elfogadott végrehajtási jogi aktus hatálya alá tartozó igazolásokat;

| 9. | A WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatához csatlakozott tagállamok számára továbbá az is javasolt, hogy 2023. december 31-ig biztosítsák az uniós átjáróba és a WHO globális digitális egészségügyi tanúsítási hálózatába feltöltött információk szinkronizálását is. |
| --- | --- |

9.

Kelt Luxembourgban, 2023. június 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

J. ROSWALL

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/953 rendelete (2021. június 14.) a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről (HL L 211., 2021.6.15., 1. o.).

1

(2)  A Bizottság (EU) 2021/1073 végrehajtási határozata (2021. június 28.) az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott uniós digitális Covid- igazolvány bizalmi keretrendszere technikai előírásainak és végrehajtása szabályainak meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 230., 2021.6.30., 32. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/694 rendelete (2021. április 29.) a Digitális Európa program létrehozásáról és az (EU) 2015/2240 határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 166., 2021.5.11., 1. o.).

3

(4)  A Tanács (EU) 2022/2548 ajánlása (2022. december 13.) a Covid19-világjárvány idején az Unióba irányuló utazásokra vonatkozó koordinált megközelítésről és az (EU) 2020/912 tanácsi ajánlás felváltásárólHL L 328., 2022.12.22., 146. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

5

---