# Euroopan unionin L 179/2023

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 179 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 66. vuosikerta14. heinäkuu 2023 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 179

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

66. vuosikerta14. heinäkuu 2023

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Ilmoitus Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen sopimuksen voimaantulosta | 1 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission delegoitu asetus (EU) 2023/1448, annettu 10 päivänä toukokuuta 2023, delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ennakkomaksujen maksamisesta koulujakelujärjestelmässä ja mainitun asetuksen oikaisemisesta | 2 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1449, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2023, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/39 muuttamisesta tuen maksamisen, määrärahojen välisten siirtojen ja hallinnollisten tarkastusten osalta | 5 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1450, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisten ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisten saumattomien putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 9 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1451, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2002 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse taudeista ilmoittamisesta ja tiedoista, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava pakollisten ja valinnaisten hävittämisohjelmien hyväksymistä ja raportointia varten sekä taudista vapaata asemaa koskevissa hakemuksissa (
  1
  ) | 48 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1452, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen | 57 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1453, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023, erityisten edellytysten asettamisesta Japanista peräisin olevien tai Japanista lähetettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnille Fukushiman ydinvoimalassa tapahtuneen onnettomuuden jälkeen annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1533 kumoamisesta (
  1
  ) | 90 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1454, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023, unionin luvan myöntämisestä yksittäiselle biosidivalmisteelle WESSOCLEAN GOLD LINE Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti (
  1
  ) | 93 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1455, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023, koboltti(II)asetaattitetrahydraatin, koboltti(II)karbonaatin, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatin ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatin kiireellisestä väliaikaisesta hyväksymisestä märehtijöiden, joilla on toimiva pötsi, hevoseläinten ja jäniseläinten rehun lisäaineina (
  1
  ) | 103 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2023/1456, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2023, tilintarkastustuomioistuimen yhden jäsenen nimittämisestä | 113 |
| | * | Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2023/1457, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023, EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla edistetään merellistä turvallisuutta läntisellä Intian valtamerellä ja Punaisellamerellä (EUNAVFOR Atalanta), sekä päätöksen (YUTP) 2023/311 kumoamisesta (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023) | 114 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1458, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2023, afrikkalaiseen sikaruttoon liittyvistä tietyistä väliaikaisista kiireellisistä toimenpiteistä Kreikassa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2023) 4794)

   (
  1
  ) | 116 |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton lentoliikennettä koskevan sopimuksen mukaisesti perustetun Euroopan unionin ja Sveitsin lentoliikennekomitean päätös N:o 1/2023, tehty 9 päivänä kesäkuuta 2023, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton lentoliikennettä koskevan sopimuksen liitteen korvaamisesta [2023/1459] | 119 |
| | * | Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen 8 artiklan 1 kohdan p alakohdalla perustetun sosiaaliturvan yhteensovittamista käsittelevän erityiskomitean päätös N:o 2/2023, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2023, sellaisen rahoituslaitoksen nimeämisestä, jonka tehtävänä on määritellä viivästyskorko ja valuutan muuntokurssi, sekä valuutan muuntokurssin määrittelyssä huomioon otettavasta päivämäärästä [2023/1460] | 147 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Ilmoitus Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen sopimuksen voimaantulosta

1

ASETUKSET

*

Komission delegoitu asetus (EU) 2023/1448, annettu 10 päivänä toukokuuta 2023, delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ennakkomaksujen maksamisesta koulujakelujärjestelmässä ja mainitun asetuksen oikaisemisesta

2

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1449, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2023, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/39 muuttamisesta tuen maksamisen, määrärahojen välisten siirtojen ja hallinnollisten tarkastusten osalta

5

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1450, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisten ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisten saumattomien putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

9

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1451, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2002 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse taudeista ilmoittamisesta ja tiedoista, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava pakollisten ja valinnaisten hävittämisohjelmien hyväksymistä ja raportointia varten sekä taudista vapaata asemaa koskevissa hakemuksissa (
  1
  )

1

48

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1452, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

57

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1453, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023, erityisten edellytysten asettamisesta Japanista peräisin olevien tai Japanista lähetettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnille Fukushiman ydinvoimalassa tapahtuneen onnettomuuden jälkeen annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1533 kumoamisesta (
  1
  )

1

90

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1454, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023, unionin luvan myöntämisestä yksittäiselle biosidivalmisteelle WESSOCLEAN GOLD LINE Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti (
  1
  )

1

93

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/1455, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023, koboltti(II)asetaattitetrahydraatin, koboltti(II)karbonaatin, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatin ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatin kiireellisestä väliaikaisesta hyväksymisestä märehtijöiden, joilla on toimiva pötsi, hevoseläinten ja jäniseläinten rehun lisäaineina (
  1
  )

1

103

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2023/1456, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2023, tilintarkastustuomioistuimen yhden jäsenen nimittämisestä

113

*

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2023/1457, annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023, EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla edistetään merellistä turvallisuutta läntisellä Intian valtamerellä ja Punaisellamerellä (EUNAVFOR Atalanta), sekä päätöksen (YUTP) 2023/311 kumoamisesta (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023)

114

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2023/1458, annettu 11 päivänä heinäkuuta 2023, afrikkalaiseen sikaruttoon liittyvistä tietyistä väliaikaisista kiireellisistä toimenpiteistä Kreikassa
  (tiedoksiannettu numerolla C(2023) 4794)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2023) 4794)

1

116

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton lentoliikennettä koskevan sopimuksen mukaisesti perustetun Euroopan unionin ja Sveitsin lentoliikennekomitean päätös N:o 1/2023, tehty 9 päivänä kesäkuuta 2023, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton lentoliikennettä koskevan sopimuksen liitteen korvaamisesta [2023/1459]

119

*

Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen 8 artiklan 1 kohdan p alakohdalla perustetun sosiaaliturvan yhteensovittamista käsittelevän erityiskomitean päätös N:o 2/2023, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2023, sellaisen rahoituslaitoksen nimeämisestä, jonka tehtävänä on määritellä viivästyskorko ja valuutan muuntokurssi, sekä valuutan muuntokurssin määrittelyssä huomioon otettavasta päivämäärästä [2023/1460]

147

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 14.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/1

---

Ilmoitus Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen muuttamista koskevan Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen sopimuksen voimaantulosta

Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välinen sopimus Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen diplomaatti-, virka- tai virkamatkapassin haltijoiden lyhytaikaista oleskelua koskevan viisumivapaussopimuksen muuttamisesta tuli voimaan 1. lokakuuta 2022, koska sopimuksen 2 artiklan mukainen menettely saatettiin päätökseen 4. huhtikuuta 2022.

---

ASETUKSET

| 14.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/2

---

KOMISSION DELEGOITU ASETUS (EU) 2023/1448,

annettu 10 päivänä toukokuuta 2023,

delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse ennakkomaksujen maksamisesta koulujakelujärjestelmässä ja mainitun asetuksen oikaisemisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 kumoamisesta 2 päivänä joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan 5 kohdan ja 64 artiklan 3 kohdan b alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2022/127 (2) täydennetään asetusta (EU) 2021/2116 maksajavirastoja ja muita elimiä, varainhoitoa, tilien tarkastamista ja hyväksymistä, vakuuksia sekä euron käyttöä koskevilla säännöillä. |
| --- | --- |

(1)

Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2022/127 (2) täydennetään asetusta (EU) 2021/2116 maksajavirastoja ja muita elimiä, varainhoitoa, tilien tarkastamista ja hyväksymistä, vakuuksia sekä euron käyttöä koskevilla säännöillä.

| (2) | Asetuksen (EU) 2021/2116 44 artiklan 3 b kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat päättää maksaa ennakkomaksuja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (3) II osan I osaston II luvun 1 jaksossa säädetyssä tukijärjestelmässä lukuvuoden 2023/2024 ja sitä seuraavien lukuvuosien tuen osalta. Jotta voidaan varmistaa, että ennakkomaksut maksetaan johdonmukaisella ja syrjimättömällä tavalla ja että unionin varat suojataan, on aiheellista vahvistaa erityisedellytykset, jotka koskevat ennakkomaksujen maksamista hakijoille maksettavan tuen enimmäisprosenttiosuuksina sekä vaatimusta, jonka mukaan tuenhakijoiden on asetettava vakuus. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) 2021/2116 44 artiklan 3 b kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat päättää maksaa ennakkomaksuja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (3) II osan I osaston II luvun 1 jaksossa säädetyssä tukijärjestelmässä lukuvuoden 2023/2024 ja sitä seuraavien lukuvuosien tuen osalta. Jotta voidaan varmistaa, että ennakkomaksut maksetaan johdonmukaisella ja syrjimättömällä tavalla ja että unionin varat suojataan, on aiheellista vahvistaa erityisedellytykset, jotka koskevat ennakkomaksujen maksamista hakijoille maksettavan tuen enimmäisprosenttiosuuksina sekä vaatimusta, jonka mukaan tuenhakijoiden on asetettava vakuus.

| (3) | Delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 19 artiklassa vahvistetaan ne erityistilanteet, joissa toimivaltainen viranomainen voi luopua vakuusvaatimuksesta. Koska koulujakelujärjestelmän mukaisten velvoitteiden noudattamatta jättämisen riski on pieni silloin, kun tuenhakijat ovat viranomaisia, on aiheellista antaa toimivaltaiselle viranomaiselle mahdollisuus olla vaatimatta vakuutta kyseisiltä tuenhakijoilta. |
| --- | --- |

(3)

Delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 19 artiklassa vahvistetaan ne erityistilanteet, joissa toimivaltainen viranomainen voi luopua vakuusvaatimuksesta. Koska koulujakelujärjestelmän mukaisten velvoitteiden noudattamatta jättämisen riski on pieni silloin, kun tuenhakijat ovat viranomaisia, on aiheellista antaa toimivaltaiselle viranomaiselle mahdollisuus olla vaatimatta vakuutta kyseisiltä tuenhakijoilta.

| (4) | Delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 28 artiklan otsikossa olisi viitattava myös vakuuksien pidättämiseen, ja selkeyden vuoksi 2 kohtaan olisi lisättävä viittaus vakuuden pidättämismenettelyä koskevaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 (4) 56 artiklaan. |
| --- | --- |

(4)

Delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 28 artiklan otsikossa olisi viitattava myös vakuuksien pidättämiseen, ja selkeyden vuoksi 2 kohtaan olisi lisättävä viittaus vakuuden pidättämismenettelyä koskevaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 (4) 56 artiklaan.

| (5) | Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2022/127 olisi muutettava ja se olisi oikaistava, |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi delegoitua asetusta (EU) 2022/127 olisi muutettava ja se olisi oikaistava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 muuttaminen

Lisätään delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 III a lukuun artikla seuraavasti:

”15 b artikla

Asetuksen (EU) 2021/2116 44 artiklan 3 b kohdassa tarkoitettujen ennakkomaksujen maksamista koskevat erityisedellytykset

1.   Asetuksen (EU) 2021/2116 44 artiklan 3 b kohdassa tarkoitetut ennakkomaksut saavat olla enintään 80 prosenttia tuesta, johon tuenhakijat ovat oikeutettuja yhden tai useamman seuraavan toimen toteuttamiseksi lukuvuoden aikana:

| a) | tuotteiden toimittaminen tai jakelu lapsille; |
| --- | --- |

a)

tuotteiden toimittaminen tai jakelu lapsille;

| b) | koulutukselliset liitännäistoimenpiteet; |
| --- | --- |

b)

koulutukselliset liitännäistoimenpiteet;

| c) | toimien seuranta tai arviointi; |
| --- | --- |

c)

toimien seuranta tai arviointi;

| d) | tiedotus. |
| --- | --- |

d)

tiedotus.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen ennakkomaksujen maksamisen edellytyksenä on sellaisen vakuuden asettaminen, joka vastaa vähintään ennakon määrää.

3.   Poiketen siitä, mitä 19 artiklassa säädetään, toimivaltainen viranomainen voi olla vaatimatta vakuutta myös silloin, kun velvoitteen täyttämisestä vastaava on viranomainen.”

2 artikla

Delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 oikaiseminen

Oikaistaan delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 28 artikla seuraavasti:

| 1) | korvataan otsikko seuraavasti:

  ”Vakuuksien vapauttaminen ja pidättäminen” |
| --- | --- |

1)

korvataan otsikko seuraavasti:

”Vakuuksien vapauttaminen ja pidättäminen”

| 2) | korvataan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Kun ennakkomäärän saamista koskevan oikeuden todistamiselle asetettu määräaika ylitetään ilman, että oikeudesta on esitetty todiste, toimivaltaisen viranomaisen on välittömästi pidätettävä vakuus komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 (*) 56 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.
  Jos unionin erityissäännöissä niin säädetään, tämä todiste voidaan kuitenkin esittää vielä kyseisen määräpäivän jälkeen vakuuden osittaista palauttamista vastaan.


  (*)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/128, annettu 21 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 soveltamissäännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten, varainhoidon, tilien tarkastamisen ja hyväksymisen, tarkastusten, vakuuksien ja avoimuuden osalta (EUVL L 20, 31.1.2022, s. 131).”." |
| --- | --- |

2)

korvataan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Kun ennakkomäärän saamista koskevan oikeuden todistamiselle asetettu määräaika ylitetään ilman, että oikeudesta on esitetty todiste, toimivaltaisen viranomaisen on välittömästi pidätettävä vakuus komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/128 (*) 56 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen.

Jos unionin erityissäännöissä niin säädetään, tämä todiste voidaan kuitenkin esittää vielä kyseisen määräpäivän jälkeen vakuuden osittaista palauttamista vastaan.

(*)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/128, annettu 21 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 soveltamissäännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten, varainhoidon, tilien tarkastamisen ja hyväksymisen, tarkastusten, vakuuksien ja avoimuuden osalta (EUVL L 20, 31.1.2022, s. 131).”."

*

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä toukokuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 435, 6.12.2021, s. 187.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2022/127, annettu 7 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 täydentämisestä maksajavirastoja ja muita elimiä, varainhoitoa, tilien tarkastamista ja hyväksymistä, vakuuksia sekä euron käyttöä koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 20, 31.1.2022, s. 95).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1308/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/128, annettu 21 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 soveltamissäännöistä maksajavirastojen ja muiden elinten, varainhoidon, tilien tarkastamisen ja hyväksymisen, tarkastusten, vakuuksien ja avoimuuden osalta (EUVL L 20, 31.1.2022, s. 131).

4

---

| 14.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/5

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1449,

annettu 12 päivänä kesäkuuta 2023,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/39 muuttamisesta tuen maksamisen, määrärahojen välisten siirtojen ja hallinnollisten tarkastusten osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) ja erityisesti sen 25 artiklan ensimmäisen kohdan a, b ja e alakohdan,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 kumoamisesta 2 päivänä joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 (2) ja erityisesti sen 60 artiklan 4 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) 2021/2116 44 artiklan 3 b kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat päättää maksaa ennakkomaksuja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 II osan I osaston II luvussa säädetyssä tukijärjestelmässä, jäljempänä ’koulujakelujärjestelmä’, lukuvuoden 2023/2024 ja sitä seuraavien lukuvuosien tuen osalta. Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2022/127 (3) täydennetään asetusta (EU) 2021/2116 vahvistamalla muun muassa vakuuksia koskevat säännöt, mukaan lukien erityisedellytykset, jotka koskevat koulujakelujärjestelmän mukaisten ennakkomaksujen maksamista hakijoille maksettavan tuen enimmäisprosenttiosuuksina sekä vaatimusta, jonka mukaan tuenhakijoiden on asetettava vakuus. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) 2021/2116 44 artiklan 3 b kohdan mukaisesti jäsenvaltiot voivat päättää maksaa ennakkomaksuja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 II osan I osaston II luvussa säädetyssä tukijärjestelmässä, jäljempänä ’koulujakelujärjestelmä’, lukuvuoden 2023/2024 ja sitä seuraavien lukuvuosien tuen osalta. Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2022/127 (3) täydennetään asetusta (EU) 2021/2116 vahvistamalla muun muassa vakuuksia koskevat säännöt, mukaan lukien erityisedellytykset, jotka koskevat koulujakelujärjestelmän mukaisten ennakkomaksujen maksamista hakijoille maksettavan tuen enimmäisprosenttiosuuksina sekä vaatimusta, jonka mukaan tuenhakijoiden on asetettava vakuus.

| (2) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/39 (4) vahvistetaan koulujakelujärjestelmän soveltamissäännöt, mukaan lukien säännöt, jotka koskevat jäsenvaltioiden strategioiden sisältöä sekä tuen hakemista ja tuen maksamista koulujakelujärjestelmän toimien toteuttamisen jälkeen. Olisi vahvistettava täytäntöönpanosäännöt, joiden mukaisesti jäsenvaltiot voivat maksaa ennakkomaksuja koulujakelujärjestelmässä. |
| --- | --- |

(2)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/39 (4) vahvistetaan koulujakelujärjestelmän soveltamissäännöt, mukaan lukien säännöt, jotka koskevat jäsenvaltioiden strategioiden sisältöä sekä tuen hakemista ja tuen maksamista koulujakelujärjestelmän toimien toteuttamisen jälkeen. Olisi vahvistettava täytäntöönpanosäännöt, joiden mukaisesti jäsenvaltiot voivat maksaa ennakkomaksuja koulujakelujärjestelmässä.

| (3) | Olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat koulujakelujärjestelmään liittyviä tukiennakkoja koskevien hakemusten sisältöä ja esittämistiheyttä sekä todisteita, jotka hakijoiden on esitettävä hakemustensa tueksi. |
| --- | --- |

(3)

Olisi vahvistettava säännöt, jotka koskevat koulujakelujärjestelmään liittyviä tukiennakkoja koskevien hakemusten sisältöä ja esittämistiheyttä sekä todisteita, jotka hakijoiden on esitettävä hakemustensa tueksi.

| (4) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/39 4 artiklassa vahvistetaan tukihakemuksia koskevat vähimmäisvaatimukset, jotka tukihakemusten on täytettävä, jotta tuenhakijat voivat toimittaa tukihakemuksensa toimivaltaisille viranomaisille, kun hakemukseen liittyvät toimet on toteutettu, ja hakea korvausta aiheutuneista menoista. Kyseisessä artiklassa täsmennetään myös vaaditut todisteeksi esitettävät asiakirjat. Velvoitetta jättää tukihakemus olisi sovellettava myös silloin, kun tuenhakija on saanut tukiennakkoa. On kuitenkin aiheellista vahvistaa erityisvaatimukset tukihakemuksille silloin kun on maksettu ennakkoa. |
| --- | --- |

(4)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/39 4 artiklassa vahvistetaan tukihakemuksia koskevat vähimmäisvaatimukset, jotka tukihakemusten on täytettävä, jotta tuenhakijat voivat toimittaa tukihakemuksensa toimivaltaisille viranomaisille, kun hakemukseen liittyvät toimet on toteutettu, ja hakea korvausta aiheutuneista menoista. Kyseisessä artiklassa täsmennetään myös vaaditut todisteeksi esitettävät asiakirjat. Velvoitetta jättää tukihakemus olisi sovellettava myös silloin, kun tuenhakija on saanut tukiennakkoa. On kuitenkin aiheellista vahvistaa erityisvaatimukset tukihakemuksille silloin kun on maksettu ennakkoa.

| (5) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/39 5 artiklassa vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä toimivaltaisten viranomaisten on maksettava hakijoille tukea koulujakelujärjestelmän toimien toteuttamisesta aiheutuneiden kustannusten korvaamiseksi. On aiheellista vahvistaa säännöt, joiden mukaisesti toimivaltaiset viranomaiset maksavat tuenhakijoille tukiennakkoa, ja vahvistaa tuen maksamisen edellytykset silloin kun on maksettu tukiennakkoa. Lisäksi kyseisen artiklan 1 ja 2 kohdassa asetetut todisteeksi esitettäviä asiakirjoja koskevat edellytykset olisi siirrettävä 4 artiklaan, koska ne tukevat tukihakemuksia. |
| --- | --- |

(5)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/39 5 artiklassa vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä toimivaltaisten viranomaisten on maksettava hakijoille tukea koulujakelujärjestelmän toimien toteuttamisesta aiheutuneiden kustannusten korvaamiseksi. On aiheellista vahvistaa säännöt, joiden mukaisesti toimivaltaiset viranomaiset maksavat tuenhakijoille tukiennakkoa, ja vahvistaa tuen maksamisen edellytykset silloin kun on maksettu tukiennakkoa. Lisäksi kyseisen artiklan 1 ja 2 kohdassa asetetut todisteeksi esitettäviä asiakirjoja koskevat edellytykset olisi siirrettävä 4 artiklaan, koska ne tukevat tukihakemuksia.

| (6) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/39 6 artiklassa vahvistetaan määräajat määrärahojen välisille siirroille kouluhedelmien ja -vihannesten sekä koulumaidon osalta sekä säädetään kyseisten siirtoilmoitusten toimittamisesta komissiolle mainitun asetuksen 3 artiklassa tarkoitetuissa unionin tukea koskevissa pyynnöissä. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 23 a artiklan 4 kohdan mukaisesti siirrot voidaan tehdä kerran lukuvuodessa joko ennen lopullisten määrärahojen vahvistamista seuraavaksi lukuvuodeksi, jäsenvaltion alustavien määrärahojen välillä, tai lukuvuoden alkamisen jälkeen jäsenvaltion lopullisten määrärahojen välillä, jos nämä määrärahat on asianomaisen jäsenvaltion osalta vahvistettu. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/39 3 ja 6 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaisista lopullisten määrärahojen välisistä siirroista sen lukuvuoden 31 päivään tammikuuta mennessä, jona siirrot on tehty. Jotta jäsenvaltiot saisivat enemmän joustavuutta määrärahojensa hallinnointiin ja jotta määrärahojen käyttö olisi mahdollisimman tehokasta, on aiheellista sallia jäsenvaltioiden tehdä siirtoja lopullisten määrärahojensa välillä kyseisen päivämäärän jälkeen ja ilmoittaa niistä komissiolle kyseistä lukuvuotta seuraavan lukuvuoden 31 päivään elokuuta mennessä. |
| --- | --- |

(6)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/39 6 artiklassa vahvistetaan määräajat määrärahojen välisille siirroille kouluhedelmien ja -vihannesten sekä koulumaidon osalta sekä säädetään kyseisten siirtoilmoitusten toimittamisesta komissiolle mainitun asetuksen 3 artiklassa tarkoitetuissa unionin tukea koskevissa pyynnöissä. Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 23 a artiklan 4 kohdan mukaisesti siirrot voidaan tehdä kerran lukuvuodessa joko ennen lopullisten määrärahojen vahvistamista seuraavaksi lukuvuodeksi, jäsenvaltion alustavien määrärahojen välillä, tai lukuvuoden alkamisen jälkeen jäsenvaltion lopullisten määrärahojen välillä, jos nämä määrärahat on asianomaisen jäsenvaltion osalta vahvistettu. Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/39 3 ja 6 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle tällaisista lopullisten määrärahojen välisistä siirroista sen lukuvuoden 31 päivään tammikuuta mennessä, jona siirrot on tehty. Jotta jäsenvaltiot saisivat enemmän joustavuutta määrärahojensa hallinnointiin ja jotta määrärahojen käyttö olisi mahdollisimman tehokasta, on aiheellista sallia jäsenvaltioiden tehdä siirtoja lopullisten määrärahojensa välillä kyseisen päivämäärän jälkeen ja ilmoittaa niistä komissiolle kyseistä lukuvuotta seuraavan lukuvuoden 31 päivään elokuuta mennessä.

| (7) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/39 9 artiklassa vahvistetaan erityiset säännöt tarkastuksista, jotka jäsenvaltioiden on tehtävä koulujakelujärjestelmää koskevan lainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi. Niihin kuuluvat kaikkien tukihakemusten järjestelmälliset hallinnolliset tarkastukset ja vaatimus tarkastaa tukihakemusten kanssa todisteeksi toimitetut asiakirjat. On aiheellista säätää, että tukiennakkoja koskeviin hakemuksiin sovelletaan samoja sääntöjä. On lisäksi aiheellista täsmentää, että hallinnolliset tarkastukset olisi tehtävä ennen tuen maksamista, kun otetaan huomioon koulujakelujärjestelmän täytäntöönpanosta saadut kokemukset ja jotta voidaan varmistaa moitteeton varainhoito. |
| --- | --- |

(7)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/39 9 artiklassa vahvistetaan erityiset säännöt tarkastuksista, jotka jäsenvaltioiden on tehtävä koulujakelujärjestelmää koskevan lainsäädännön noudattamisen varmistamiseksi. Niihin kuuluvat kaikkien tukihakemusten järjestelmälliset hallinnolliset tarkastukset ja vaatimus tarkastaa tukihakemusten kanssa todisteeksi toimitetut asiakirjat. On aiheellista säätää, että tukiennakkoja koskeviin hakemuksiin sovelletaan samoja sääntöjä. On lisäksi aiheellista täsmentää, että hallinnolliset tarkastukset olisi tehtävä ennen tuen maksamista, kun otetaan huomioon koulujakelujärjestelmän täytäntöönpanosta saadut kokemukset ja jotta voidaan varmistaa moitteeton varainhoito.

| (8) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2017/39 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(8)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2017/39 olisi muutettava.

| (9) | Jäsenvaltiot voivat myöntää tukiennakkoa vasta lukuvuoden 2023/2024 ja sitä seuraavien lukuvuosien osalta, joten on aiheellista säätää, että ennakkomaksuja ja tarkastuksia koskeviin säännöksiin tehtäviä muutoksia sovelletaan vasta lukuvuoden 2023/2024 ja sitä seuraavien lukuvuosien tukeen, jotta jäsenvaltioilla olisi riittävästi aikaa mukauttaa valvontajärjestelmänsä. |
| --- | --- |

(9)

Jäsenvaltiot voivat myöntää tukiennakkoa vasta lukuvuoden 2023/2024 ja sitä seuraavien lukuvuosien osalta, joten on aiheellista säätää, että ennakkomaksuja ja tarkastuksia koskeviin säännöksiin tehtäviä muutoksia sovelletaan vasta lukuvuoden 2023/2024 ja sitä seuraavien lukuvuosien tukeen, jotta jäsenvaltioilla olisi riittävästi aikaa mukauttaa valvontajärjestelmänsä.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/39 seuraavasti:

| 1) | lisätään 2 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:






  ”ea) | jos jäsenvaltiot päättävät maksaa tuesta ennakkomaksuja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 (*1) 44 artiklan 3 b kohdan mukaisesti, ennakon enimmäismäärä prosenttiosuutena tuesta, johon tuenhakijoilla on oikeus, ja ennakon myöntämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt; |
| --- | --- | --- |

1)

lisätään 2 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti:

”ea)

jos jäsenvaltiot päättävät maksaa tuesta ennakkomaksuja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 (*1) 44 artiklan 3 b kohdan mukaisesti, ennakon enimmäismäärä prosenttiosuutena tuesta, johon tuenhakijoilla on oikeus, ja ennakon myöntämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt;

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/2116, annettu 2 päivänä joulukuuta 2021, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 kumoamisesta (EUVL L 435, 6.12.2021, s. 187).”
  "

| 2) | lisätään 3 artiklan jälkeen 3 a artikla seuraavasti:

  ”3 a artikla
  Tuenhakijoiden toimittamat tukiennakkoja koskevat hakemukset

  1.   Jäsenvaltioiden, jotka päättävät maksaa tuesta ennakkoa asetuksen (EU) 2021/2116 44 artiklan 3 b kohdan mukaisesti, on määritettävä niiden hakemusten muoto, sisältö, esittämistiheys ja määräaika, joilla tuenhakijat hakevat ennakkoa.


  2.   Jäsenvaltioiden on täsmennettävä, mitkä asiakirjat on toimitettava tukiennakkoja koskevien hakemusten tueksi, myös ne asiakirjat, jotka ovat tarpeen sen määrän laskemiseksi, johon hakijoilla on oikeus.” |
| --- | --- |

2)

lisätään 3 artiklan jälkeen 3 a artikla seuraavasti:

”3 a artikla

Tuenhakijoiden toimittamat tukiennakkoja koskevat hakemukset

1.   Jäsenvaltioiden, jotka päättävät maksaa tuesta ennakkoa asetuksen (EU) 2021/2116 44 artiklan 3 b kohdan mukaisesti, on määritettävä niiden hakemusten muoto, sisältö, esittämistiheys ja määräaika, joilla tuenhakijat hakevat ennakkoa.

2.   Jäsenvaltioiden on täsmennettävä, mitkä asiakirjat on toimitettava tukiennakkoja koskevien hakemusten tueksi, myös ne asiakirjat, jotka ovat tarpeen sen määrän laskemiseksi, johon hakijoilla on oikeus.”

| 3) | muutetaan 4 artikla seuraavasti:






  a) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”1a.   Tuenhakijoiden on toimitettava tukihakemus myös silloin, kun ennakkoa on maksettu, voidakseen hakea korvausta koulujakelujärjestelmän toimien toteuttamisesta aiheutuneista kustannuksista. Tukihakemus voidaan jättää vasta sen jälkeen, kun tukihakemukseen liittyvät toimet on toteutettu kokonaisuudessaan.” |
| --- | --- | --- |

3)

muutetaan 4 artikla seuraavasti:

a)

lisätään kohta seuraavasti:

”1a.   Tuenhakijoiden on toimitettava tukihakemus myös silloin, kun ennakkoa on maksettu, voidakseen hakea korvausta koulujakelujärjestelmän toimien toteuttamisesta aiheutuneista kustannuksista. Tukihakemus voidaan jättää vasta sen jälkeen, kun tukihakemukseen liittyvät toimet on toteutettu kokonaisuudessaan.”

| b) | lisätään 2 a kohta seuraavasti:

  ”2a.   Jos ennakkoa on maksettu, tukihakemuksessa on oltava tiedot ennakon määrästä.” |
| --- | --- |

b)

lisätään 2 a kohta seuraavasti:

”2a.   Jos ennakkoa on maksettu, tukihakemuksessa on oltava tiedot ennakon määrästä.”

| c) | korvataan 6 kohta seuraavasti:

  ”6.   ”Jäsenvaltioiden on täsmennettävä ne asiakirjat, jotka on liitettävä tukihakemuksiin. Vähimmäisvaatimuksena on, että tukihakemuksissa ilmoitettujen määrien todisteeksi on esitettävä asiakirjat, joista käy ilmi,






  a) | että määrät on toimitettu tai jaettu ja/tai että materiaalit tai palvelut on toimitettu koulujakelujärjestelmään; ja |
| --- | --- | --- |

c)

korvataan 6 kohta seuraavasti:

”6.   ”Jäsenvaltioiden on täsmennettävä ne asiakirjat, jotka on liitettävä tukihakemuksiin. Vähimmäisvaatimuksena on, että tukihakemuksissa ilmoitettujen määrien todisteeksi on esitettävä asiakirjat, joista käy ilmi,

a)

että määrät on toimitettu tai jaettu ja/tai että materiaalit tai palvelut on toimitettu koulujakelujärjestelmään; ja

| b) | silloin kun jäsenvaltio käyttää kustannuksiin perustuvaa järjestelmää, toimitettujen tai jaettujen tuotteiden, materiaalien tai palvelujen hinta sekä kuitti tai maksutodiste tai vastaava.
  Jos tukihakemukset liittyvät koulutuksellisiin liitännäistoimenpiteisiin, seurantaan, arviointiin ja julkistamiseen, todisteeksi esitettävien asiakirjojen on sisällettävä rahoituserittely toimittain ja tiedot kyseisiin toimiin liittyvistä kustannuksista.” |
| --- | --- |

b)

silloin kun jäsenvaltio käyttää kustannuksiin perustuvaa järjestelmää, toimitettujen tai jaettujen tuotteiden, materiaalien tai palvelujen hinta sekä kuitti tai maksutodiste tai vastaava.

Jos tukihakemukset liittyvät koulutuksellisiin liitännäistoimenpiteisiin, seurantaan, arviointiin ja julkistamiseen, todisteeksi esitettävien asiakirjojen on sisällettävä rahoituserittely toimittain ja tiedot kyseisiin toimiin liittyvistä kustannuksista.”

| 4) | korvataan 5 artikla seuraavasti:

  ”5 artikla
  Tuen ja tukiennakkojen maksaminen

  1.   Toimivaltainen viranomainen voi maksaa tukiennakkoja ainoastaan sen jälkeen, kun tuenhakija on esittänyt tämän asetuksen 3 a artiklan mukaisen hakemuksen ja, silloin kun vaaditaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 (*2) 15 b artiklassa tarkoitetun vakuuden antamista, vakuuden asettamista koskevat asiakirjatodisteet, jos toimivaltaisella viranomaisella ei vielä ole todisteita vakuuden asettamisesta.


  2.   Toimivaltainen viranomainen voi maksaa tukea koulujakelujärjestelmän täytäntöönpanosta aiheutuneiden kustannusten korvaamiseksi ainoastaan, jos tuenhakija esittää tukihakemuksen ja 4 artiklassa edellytetyt asiakirjatodisteet. Tuki on maksettava kolmen kuukauden kuluessa tukihakemuksen jättöpäivästä, ellei ole aloitettu hallinnollista tutkintaa.
  Silloin kun tuesta on maksettu ennakkoa, maksetaan määrä, joka vastaa maksettavan tuen määrän ja maksetun ennakon välistä erotusta.



  (*2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2022/127, annettu 7 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 täydentämisestä maksajavirastoja ja muita elimiä, varainhoitoa, tilien tarkastamista ja hyväksymistä, vakuuksia sekä euron käyttöä koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 20, 31.1.2022, s. 95).”
  " |
| --- | --- |

4)

korvataan 5 artikla seuraavasti:

”5 artikla

Tuen ja tukiennakkojen maksaminen

1.   Toimivaltainen viranomainen voi maksaa tukiennakkoja ainoastaan sen jälkeen, kun tuenhakija on esittänyt tämän asetuksen 3 a artiklan mukaisen hakemuksen ja, silloin kun vaaditaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2022/127 (*2) 15 b artiklassa tarkoitetun vakuuden antamista, vakuuden asettamista koskevat asiakirjatodisteet, jos toimivaltaisella viranomaisella ei vielä ole todisteita vakuuden asettamisesta.

2.   Toimivaltainen viranomainen voi maksaa tukea koulujakelujärjestelmän täytäntöönpanosta aiheutuneiden kustannusten korvaamiseksi ainoastaan, jos tuenhakija esittää tukihakemuksen ja 4 artiklassa edellytetyt asiakirjatodisteet. Tuki on maksettava kolmen kuukauden kuluessa tukihakemuksen jättöpäivästä, ellei ole aloitettu hallinnollista tutkintaa.

Silloin kun tuesta on maksettu ennakkoa, maksetaan määrä, joka vastaa maksettavan tuen määrän ja maksetun ennakon välistä erotusta.

(*2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2022/127, annettu 7 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 täydentämisestä maksajavirastoja ja muita elimiä, varainhoitoa, tilien tarkastamista ja hyväksymistä, vakuuksia sekä euron käyttöä koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 20, 31.1.2022, s. 95).”
  "

*2

| 5) | korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti:

  ”2.   Jos alustavien määrärahojen välisiä siirtoja ei ole tehty, lopullisten määrärahojen välisistä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 23 a artiklan 4 kohdan kolmannen alakohdan b alakohdan mukaisista siirroista on ilmoitettava joko tämän asetuksen 3 artiklassa tarkoitetussa unionin tukea koskevassa pyynnössä tai tämän kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetussa ilmoituksessa.
  Jos jäsenvaltiot tekevät lopullisten määrärahojen siirtoja 31 päivän tammikuuta jälkeen tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, niiden on ilmoitettava siirroista komissiolle viimeistään kyseistä lukuvuotta seuraavan lukuvuoden 31 päivään elokuuta mennessä.” |
| --- | --- |

5)

korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Jos alustavien määrärahojen välisiä siirtoja ei ole tehty, lopullisten määrärahojen välisistä asetuksen (EU) N:o 1308/2013 23 a artiklan 4 kohdan kolmannen alakohdan b alakohdan mukaisista siirroista on ilmoitettava joko tämän asetuksen 3 artiklassa tarkoitetussa unionin tukea koskevassa pyynnössä tai tämän kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetussa ilmoituksessa.

Jos jäsenvaltiot tekevät lopullisten määrärahojen siirtoja 31 päivän tammikuuta jälkeen tämän kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, niiden on ilmoitettava siirroista komissiolle viimeistään kyseistä lukuvuotta seuraavan lukuvuoden 31 päivään elokuuta mennessä.”

| 6) | muutetaan 9 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohta seuraavasti:

  ”1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tämän asetuksen noudattamisen edellyttämät toimenpiteet. Näiden toimenpiteiden on käsitettävä kaikkien 3 a artiklassa tarkoitettujen tukiennakkoja koskevien hakemusten ja 4 artiklassa tarkoitettujen tukihakemusten järjestelmälliset hallinnolliset tarkastukset ennen kuin maksu suoritetaan. Jäsenvaltioiden on tarkastettava edustava otos kunkin hakemuksen yhteydessä todisteeksi toimitetuista asiakirjoista.” |
| --- | --- | --- |

6)

muutetaan 9 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tämän asetuksen noudattamisen edellyttämät toimenpiteet. Näiden toimenpiteiden on käsitettävä kaikkien 3 a artiklassa tarkoitettujen tukiennakkoja koskevien hakemusten ja 4 artiklassa tarkoitettujen tukihakemusten järjestelmälliset hallinnolliset tarkastukset ennen kuin maksu suoritetaan. Jäsenvaltioiden on tarkastettava edustava otos kunkin hakemuksen yhteydessä todisteeksi toimitetuista asiakirjoista.”

| b) | kumotaan 2 kohta |
| --- | --- |

b)

kumotaan 2 kohta

| c) | korvataan 4 kohta seuraavasti:

  ”4.   Silloin kun on kyse tuotteiden toimittamiseen ja jakeluun ja koulutuksellisiin liitännäistoimenpiteisiin liittyvästä tuesta, 4 artiklassa tarkoitettuihin tukihakemuksiin liittyviä hallinnollisia tarkastuksia on täydennettävä paikalla tehtävillä tarkastuksilla 10 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

c)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Silloin kun on kyse tuotteiden toimittamiseen ja jakeluun ja koulutuksellisiin liitännäistoimenpiteisiin liittyvästä tuesta, 4 artiklassa tarkoitettuihin tukihakemuksiin liittyviä hallinnollisia tarkastuksia on täydennettävä paikalla tehtävillä tarkastuksilla 10 artiklan mukaisesti.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Edellä olevia 1 artiklan 2–4 ja 6 kohtaa sovelletaan tukeen lukuvuodesta 2023/2024 alkaen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 12 päivänä kesäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 435, 6.12.2021, s. 187.

2

(3)  Komission delegoitu asetus (EU) 2022/127, annettu 7 päivänä joulukuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 täydentämisestä maksajavirastoja ja muita elimiä, varainhoitoa, tilien tarkastamista ja hyväksymistä, vakuuksia sekä euron käyttöä koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 20, 31.1.2022, s. 95).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/39, annettu 3 päivänä marraskuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 soveltamissäännöistä hedelmien ja vihannesten, banaanien ja maidon toimittamisesta oppilaitoksiin myönnettävän unionin tuen osalta (EUVL L 5, 10.1.2017, s. 1).

4

---

| 14.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/9

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1450,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisten ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisten saumattomien putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Euroopan komissio otti komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/804 (2) käyttöön polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisten ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisten saumattomien putkien tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneeseen tutkimukseen viitataan jäljempänä ilmaisulla ’alkuperäinen tutkimus’. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio otti komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/804 (2) käyttöön polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisten ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisten saumattomien putkien tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäiset toimenpiteet’. Alkuperäisten toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneeseen tutkimukseen viitataan jäljempänä ilmaisulla ’alkuperäinen tutkimus’.

2

| (2) | Tällä hetkellä voimassa olevat polkumyyntitullit ovat 29,2–41,4 prosenttia otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tuonnin osalta, 45,6 prosenttia otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden yritysten osalta ja 54,9 prosenttia kaikkien muiden Kiinan kansantasavallassa, jäljempänä ’Kiina’, toimivien yritysten osalta. |
| --- | --- |

(2)

Tällä hetkellä voimassa olevat polkumyyntitullit ovat 29,2–41,4 prosenttia otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tuonnin osalta, 45,6 prosenttia otoksen ulkopuolisten yhteistyössä toimineiden yritysten osalta ja 54,9 prosenttia kaikkien muiden Kiinan kansantasavallassa, jäljempänä ’Kiina’, toimivien yritysten osalta.

1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (3) | Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen julkaisemisen jälkeen Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön. |
| --- | --- |

(3)

Toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevan ilmoituksen julkaisemisen jälkeen Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, vastaanotti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelupyynnön.

| (4) | Tarkastelupyynnön toimitti European Steel Tube Association, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’ tai ’ESTA’, 10 päivänä helmikuuta 2022 tiettyjä raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettuja poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisia ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisia saumattomia putkia valmistavan unionin tuotannonalan puolesta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tarkastelupyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(4)

Tarkastelupyynnön toimitti European Steel Tube Association, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’ tai ’ESTA’, 10 päivänä helmikuuta 2022 tiettyjä raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettuja poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisia ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisia saumattomia putkia valmistavan unionin tuotannonalan puolesta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tarkastelupyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

1.3   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (5) | Kun komissio oli perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani 12 päivänä toukokuuta 2022 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien tiettyjen raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisten ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisten saumattomien putkien unioniin tuontia koskevan tarkastelun. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (3), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’. |
| --- | --- |

(5)

Kun komissio oli perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustettua komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se pani 12 päivänä toukokuuta 2022 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan perusteella vireille Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin olevien tiettyjen raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisten ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisten saumattomien putkien unioniin tuontia koskevan tarkastelun. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen (3), jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

3

1.4   Vireillepanoa koskevat huomautukset

Vireillepanoa koskevat huomautukset

| (6) | Vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen kiinalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat kiinnittivät huomiota siihen, ettei yksikään alkuperäisessä tutkimuksessa otokseen valituista unionin tuottajista osallistunut tätä tarkastelua koskevaan pyyntöön, mikä niiden mielestä saattaa viitata siihen, että kyseiset yritykset ovat toipuneet täysin polkumyynnillä tapahtuneesta vahinkoa aiheuttaneesta tuonnista. |
| --- | --- |

(6)

Vireillepanoilmoituksen julkaisemisen jälkeen kiinalaiset yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat kiinnittivät huomiota siihen, ettei yksikään alkuperäisessä tutkimuksessa otokseen valituista unionin tuottajista osallistunut tätä tarkastelua koskevaan pyyntöön, mikä niiden mielestä saattaa viitata siihen, että kyseiset yritykset ovat toipuneet täysin polkumyynnillä tapahtuneesta vahinkoa aiheuttaneesta tuonnista.

| (7) | Komissio totesi ensinnäkin, etteivät vientiä harjoittavat tuottajat kyseenalaistaneet sitä, että pyyntö täytti perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset. Pyynnön esittänyt European Steel Tube Association edustaa yli 25:tä prosenttia unionin kokonaistuotannosta, ja pyyntöä tukeneiden unionin tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta on yli 50 prosenttia. Toiseksi unionin tuottaja Huta Batory kuului otokseen molemmissa tutkimuksissa, sekä alkuperäisessä tutkimuksessa että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Kolmanneksi Valcovni Trub Chomutov AS (toinen alkuperäisessä tutkimuksessa otokseen valittu tuottaja) tuki toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelupyyntöä mutta ei sisältynyt komission valitsemaan otokseen. Kaksi muuta alkuperäisessä tutkimuksessa otokseen valittua yritystä, Arcelor Mittal Tubular Products Roman ja Vallourec Deutschland GmbH, ovat poistuneet tai poistumassa unionin markkinoilta. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(7)

Komissio totesi ensinnäkin, etteivät vientiä harjoittavat tuottajat kyseenalaistaneet sitä, että pyyntö täytti perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset. Pyynnön esittänyt European Steel Tube Association edustaa yli 25:tä prosenttia unionin kokonaistuotannosta, ja pyyntöä tukeneiden unionin tuottajien osuus unionin kokonaistuotannosta on yli 50 prosenttia. Toiseksi unionin tuottaja Huta Batory kuului otokseen molemmissa tutkimuksissa, sekä alkuperäisessä tutkimuksessa että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Kolmanneksi Valcovni Trub Chomutov AS (toinen alkuperäisessä tutkimuksessa otokseen valittu tuottaja) tuki toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelupyyntöä mutta ei sisältynyt komission valitsemaan otokseen. Kaksi muuta alkuperäisessä tutkimuksessa otokseen valittua yritystä, Arcelor Mittal Tubular Products Roman ja Vallourec Deutschland GmbH, ovat poistuneet tai poistumassa unionin markkinoilta. Näin ollen väite hylättiin.

| (8) | Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu on pantava vireille, jos pyyntöön sisältyy riittävä näyttö siitä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen, ja että tällaisen päätelmän tueksi on esitettävä tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä. Väitteensä tueksi ne painottivat, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät koskaan saa tietää normaaliarvoa, koska se määritetään eri menetelmillä käyttämällä edustavan maan hintoja. |
| --- | --- |

(8)

Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu on pantava vireille, jos pyyntöön sisältyy riittävä näyttö siitä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen, ja että tällaisen päätelmän tueksi on esitettävä tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä. Väitteensä tueksi ne painottivat, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät koskaan saa tietää normaaliarvoa, koska se määritetään eri menetelmillä käyttämällä edustavan maan hintoja.

| (9) | Komissio huomautti, että se tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti esitettyjen todisteiden täsmällisyyden ja riittävyyden ja määritti, että näyttö tämän tutkimuksen vireille panemisen oikeuttamiseksi oli riittävä. Joka tapauksessa vientiä harjoittavat tuottajat eivät esittäneet esimerkkiä riittämättömästä näytöstä, joten tämän väitteen tueksi ei esitetty mitään asianmukaisia perusteluja. Vientiä harjoittavilla tuottajilla oli normaaliarvon osalta mahdollisuus tarkistaa käytetyt menetelmät ja pyynnössä laskettu normaaliarvo. Näin ollen niiden väite hylättiin. |
| --- | --- |

(9)

Komissio huomautti, että se tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti esitettyjen todisteiden täsmällisyyden ja riittävyyden ja määritti, että näyttö tämän tutkimuksen vireille panemisen oikeuttamiseksi oli riittävä. Joka tapauksessa vientiä harjoittavat tuottajat eivät esittäneet esimerkkiä riittämättömästä näytöstä, joten tämän väitteen tueksi ei esitetty mitään asianmukaisia perusteluja. Vientiä harjoittavilla tuottajilla oli normaaliarvon osalta mahdollisuus tarkistaa käytetyt menetelmät ja pyynnössä laskettu normaaliarvo. Näin ollen niiden väite hylättiin.

| (10) | Vientiä harjoittavat tuottajat totesivat myös, että unionin tuottajien tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä liiketoiminta on paljon riippuvaisempaa olosuhteista kansainvälisillä markkinoilla kuin unionin olosuhteista ja että pyynnön esittäjien vientituloksen heikkenemisen vuodesta 2019 lähtien ei voida katsoa johtuvan Kiinasta peräisin olevasta tuonnista. Lisäksi ne väittivät, että heikon vientituloksen lisäksi unionin negatiivinen kehitys johtui osittain myös covid-19-pandemian puhkeamisesta, erityisesti vuonna 2020. Tämän lisäksi ne väittivät, että pyynnössä ilmoitetut tuotantokustannukset (1 245–1 291 euroa/tonni) olivat huomattavasti alhaisemmat kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. |
| --- | --- |

(10)

Vientiä harjoittavat tuottajat totesivat myös, että unionin tuottajien tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä liiketoiminta on paljon riippuvaisempaa olosuhteista kansainvälisillä markkinoilla kuin unionin olosuhteista ja että pyynnön esittäjien vientituloksen heikkenemisen vuodesta 2019 lähtien ei voida katsoa johtuvan Kiinasta peräisin olevasta tuonnista. Lisäksi ne väittivät, että heikon vientituloksen lisäksi unionin negatiivinen kehitys johtui osittain myös covid-19-pandemian puhkeamisesta, erityisesti vuonna 2020. Tämän lisäksi ne väittivät, että pyynnössä ilmoitetut tuotantokustannukset (1 245–1 291 euroa/tonni) olivat huomattavasti alhaisemmat kuin alkuperäisessä tutkimuksessa.

| (11) | Komissio totesi, että pyynnön esittämisvaiheessa riittää, että pyynnön esittäjä toimittaa kohtuudella käytettävissään oleviin tietoihin perustuvaa näyttöä siitä, että vahinko todennäköisesti jatkuu tai toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tältä osin todetaan, että vaikka vientiä harjoittavien tuottajien väitteet, joiden mukaan unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni muiden tekijöiden kuin Kiinasta tulevan tuonnin vaikutuksesta, pitäisivät paikkansa, niissä ei silti kyseenalaistettu sitä, että Kiinasta tuleva tuonti oli edelleen merkittävää niin absoluuttisesti kuin markkinaosuuden osalta. Lisäksi pyynnössä esitetty näyttö osoitti, että vahinko todennäköisesti toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin ollen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(11)

Komissio totesi, että pyynnön esittämisvaiheessa riittää, että pyynnön esittäjä toimittaa kohtuudella käytettävissään oleviin tietoihin perustuvaa näyttöä siitä, että vahinko todennäköisesti jatkuu tai toistuu, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tältä osin todetaan, että vaikka vientiä harjoittavien tuottajien väitteet, joiden mukaan unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni muiden tekijöiden kuin Kiinasta tulevan tuonnin vaikutuksesta, pitäisivät paikkansa, niissä ei silti kyseenalaistettu sitä, että Kiinasta tuleva tuonti oli edelleen merkittävää niin absoluuttisesti kuin markkinaosuuden osalta. Lisäksi pyynnössä esitetty näyttö osoitti, että vahinko todennäköisesti toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin ollen väite hylättiin.

| (12) | Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että Tenarisin taloudellinen tulos oli vahva ja normaalilla tasolla ennen pandemian vaikutuksia ja niiden jälkeen. Tubos Reunidos SA:n myynnin arvo pysyi samalla tasolla kolmen peräkkäisen vuoden ajan vuodesta 2018 alkaen, kunnes vuonna 2020 myynnin arvo alkoi nousta. Ainoastaan vientimyynti kolmansiin maihin on vähentynyt Yhdysvaltojen markkinoita lukuun ottamatta. EU:n tuottajien tilannetta koskevien väitteidensä tueksi vientiä harjoittavat tuottajat esittivät näyttöä kahden edellä mainitun yrityksen kunnianhimoisista suunnitelmista joko investoida ja laajentaa tai parantaa tuotantolaitoksiaan unionissa. |
| --- | --- |

(12)

Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että Tenarisin taloudellinen tulos oli vahva ja normaalilla tasolla ennen pandemian vaikutuksia ja niiden jälkeen. Tubos Reunidos SA:n myynnin arvo pysyi samalla tasolla kolmen peräkkäisen vuoden ajan vuodesta 2018 alkaen, kunnes vuonna 2020 myynnin arvo alkoi nousta. Ainoastaan vientimyynti kolmansiin maihin on vähentynyt Yhdysvaltojen markkinoita lukuun ottamatta. EU:n tuottajien tilannetta koskevien väitteidensä tueksi vientiä harjoittavat tuottajat esittivät näyttöä kahden edellä mainitun yrityksen kunnianhimoisista suunnitelmista joko investoida ja laajentaa tai parantaa tuotantolaitoksiaan unionissa.

| (13) | Komissio totesi, että vahinkoindikaattoreita ei analysoida yksittäisten tuottajien vaan koko unionin tuotannonalan tasolla. Kuten edellä johdanto-osan 11 kappaleessa todetaan, pyyntö sisälsi koko unionin tuotannonalan osalta riittävästi näyttöä vahingon jatkumisesta tai toistumisesta, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tästä syystä tämä väite hylättiin. |
| --- | --- |

(13)

Komissio totesi, että vahinkoindikaattoreita ei analysoida yksittäisten tuottajien vaan koko unionin tuotannonalan tasolla. Kuten edellä johdanto-osan 11 kappaleessa todetaan, pyyntö sisälsi koko unionin tuotannonalan osalta riittävästi näyttöä vahingon jatkumisesta tai toistumisesta, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tästä syystä tämä väite hylättiin.

| (14) | Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että Thaimaasta unionin markkinoille tuleva tuonti on lisääntymässä nopeasti ja että tämä vaikuttaa merkittävästi toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksiin ja pyynnön esittäjien markkina-asemaan. Lisäksi tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovelletaan myös suojatoimenpiteitä, jotka ovat voimassa 30 päivään kesäkuuta 2024 asti. |
| --- | --- |

(14)

Vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että Thaimaasta unionin markkinoille tuleva tuonti on lisääntymässä nopeasti ja että tämä vaikuttaa merkittävästi toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksiin ja pyynnön esittäjien markkina-asemaan. Lisäksi tarkasteltavana olevaan tuotteeseen sovelletaan myös suojatoimenpiteitä, jotka ovat voimassa 30 päivään kesäkuuta 2024 asti.

| (15) | Thaimaasta tulevan tuonnin osalta komissio totesi, etteivät osapuolet osoittaneet, miten niiden väite kyseenalaistaisi pyyntöön sisältyvän näytön vahingon jatkumisesta tai toistumisesta. Suojatoimenpiteiden osalta huomautetaan, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä puututaan eri tilanteeseen kuin suojatoimenpiteillä. Terästä koskevat suojatoimenpiteet eivät myöskään estä polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa suojatullin soveltamisen ulkopuolelle jääviin tullikiintiöihin. Tämän vuoksi väite hylättiin. |
| --- | --- |

(15)

Thaimaasta tulevan tuonnin osalta komissio totesi, etteivät osapuolet osoittaneet, miten niiden väite kyseenalaistaisi pyyntöön sisältyvän näytön vahingon jatkumisesta tai toistumisesta. Suojatoimenpiteiden osalta huomautetaan, että polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä puututaan eri tilanteeseen kuin suojatoimenpiteillä. Terästä koskevat suojatoimenpiteet eivät myöskään estä polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönottoa suojatullin soveltamisen ulkopuolelle jääviin tullikiintiöihin. Tämän vuoksi väite hylättiin.

1.5   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (16) | Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2018 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(16)

Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2018 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.6   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (17) | Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, unionin tuottajille, ammattijärjestöille, tiedossa oleville kiinalaisille tuottajille ja Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille sekä järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen. |
| --- | --- |

(17)

Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, unionin tuottajille, ammattijärjestöille, tiedossa oleville kiinalaisille tuottajille ja Kiinan viranomaisille, tiedossa oleville tuojille, käyttäjille ja kauppiaille sekä järjestöille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kehotti niitä osallistumaan tutkimukseen.

| (18) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(18)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

a)   Otanta

| (19) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa. |
| --- | --- |

(19)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

b)   Unionin tuottajia koskeva otanta

| (20) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti käyttäen perusteena unionin samankaltaisen tuotteen suurinta edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa ottaen huomioon myös otoksen maantieteellisen edustavuuden. Otos koostui kolmesta unionin tuottajasta. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus tiedossa olevien unionin tuottajien samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta oli lähes 76 prosenttia ja osuus kokonaismyyntimäärästä lähes 67 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta, mutta sille ei toimitettu huomautuksia. Näin ollen otos vahvistettiin. Otos on unionin tuotannonalaa edustava. |
| --- | --- |

(20)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti käyttäen perusteena unionin samankaltaisen tuotteen suurinta edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää, jota voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa ottaen huomioon myös otoksen maantieteellisen edustavuuden. Otos koostui kolmesta unionin tuottajasta. Otokseen valittujen unionin tuottajien osuus tiedossa olevien unionin tuottajien samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta oli lähes 76 prosenttia ja osuus kokonaismyyntimäärästä lähes 67 prosenttia. Komissio kehotti asianomaisia osapuolia perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta, mutta sille ei toimitettu huomautuksia. Näin ollen otos vahvistettiin. Otos on unionin tuotannonalaa edustava.

c)   Tuojia koskeva otanta

| (21) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. |
| --- | --- |

(21)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

| (22) | Vain yksi etuyhteydetön tuoja toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Näin vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(22)

Vain yksi etuyhteydetön tuoja toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Näin vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

d)   Kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (23) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(23)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi kaikkia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (24) | Kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa / vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen, vaan se tutki kaikkia ilmoittautuneita vientiä harjoittavia tuottajia. |
| --- | --- |

(24)

Kaksi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa / vientiä harjoittavien tuottajien ryhmää toimitti pyydetyt tiedot ja suostui osallistumaan otokseen. Vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen, vaan se tutki kaikkia ilmoittautuneita vientiä harjoittavia tuottajia.

e)   Kyselylomakkeet ja tarkastuskäynnit

| (25) | Komissio lähetti Kiinan viranomaisille kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. |
| --- | --- |

(25)

Komissio lähetti Kiinan viranomaisille kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa.

| (26) | Lisäksi komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille unionin tuottajille, etuyhteydettömille tuojille, käyttäjille, unionin tuottajien järjestölle ja vientiä harjoittaville tuottajille. Samat kyselylomakkeet oli asetettu saataville myös verkossa (4). |
| --- | --- |

(26)

Lisäksi komissio lähetti kyselylomakkeet otokseen valituille unionin tuottajille, etuyhteydettömille tuojille, käyttäjille, unionin tuottajien järjestölle ja vientiä harjoittaville tuottajille. Samat kyselylomakkeet oli asetettu saataville myös verkossa (4).

4

| (27) | Komissio sai vastauksen kyselylomakkeisiin otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta, yhdeltä etuyhteydettömältä tuojalta, unionin tuottajien järjestöltä ja kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta / vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä. |
| --- | --- |

(27)

Komissio sai vastauksen kyselylomakkeisiin otokseen valituilta kolmelta unionin tuottajalta, yhdeltä etuyhteydettömältä tuojalta, unionin tuottajien järjestöltä ja kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta / vientiä harjoittavien tuottajien ryhmältä.

| (28) | Komissio hankki ja tarkisti kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: | Unionin tuottajat







  — | Dalmine SpA, Bergamo, Italia |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Komissio hankki ja tarkisti kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottajat

Unionin tuottajat

—

Dalmine SpA, Bergamo, Italia

| — | Tubos Reunidos Group S.L.U., Trápaga, Vizcaya, Espanja |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos Group S.L.U., Trápaga, Vizcaya, Espanja

| — | Alchemia SA, Chorzow, Puola. |
| --- | --- |

—

Alchemia SA, Chorzow, Puola.

| | Unionin tuottajien järjestö |
| --- | --- |

Unionin tuottajien järjestö

Unionin tuottajien järjestö

| (29) | Komissio teki tarkastuskäynnin myös seuraavan järjestön tiloihin:






  — | European Steel Tube Association, Pariisi, Ranska.

  Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat |
| --- | --- | --- |

(29)

Komissio teki tarkastuskäynnin myös seuraavan järjestön tiloihin:

—

European Steel Tube Association, Pariisi, Ranska.

Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat

Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat

| (30) | Covid-19-pandemian puhkeamisen ja sen johdosta toteutettujen toimenpiteiden vuoksi (ks. asiaa koskeva ilmoitus (5), jäljempänä ’covid-19-epidemiaa koskeva ilmoitus’), komissio ei kyennyt tekemään tarkastuskäyntejä vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloihin. Sen sijaan komissio ristiintarkasti etätarkastuksena kaikki päätelmien tekemistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot covid-19-epidemiaa koskevan ilmoituksen mukaisesti. Komissio järjesti videoneuvottelun seuraavien vientiä harjoittavien tuottajien / vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien kanssa:






  — | CITIC Pacific Group: |
| --- | --- | --- |

(30)

Covid-19-pandemian puhkeamisen ja sen johdosta toteutettujen toimenpiteiden vuoksi (ks. asiaa koskeva ilmoitus (5), jäljempänä ’covid-19-epidemiaa koskeva ilmoitus’), komissio ei kyennyt tekemään tarkastuskäyntejä vientiä harjoittavien tuottajien toimitiloihin. Sen sijaan komissio ristiintarkasti etätarkastuksena kaikki päätelmien tekemistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot covid-19-epidemiaa koskevan ilmoituksen mukaisesti. Komissio järjesti videoneuvottelun seuraavien vientiä harjoittavien tuottajien / vientiä harjoittavien tuottajien ryhmien kanssa:

5

—

CITIC Pacific Group:

| — | Daye Special Steel Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Daye Special Steel Co., Ltd

| — | Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd

| — | Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

1.7   Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut huomautukset

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut huomautukset

| (31) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. ja Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, kyseenalaistivat sen, että alkuperäisessä tutkimuksessa otokseen valitut unionin tuottajat vaikuttivat puuttuvan tästä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta, sekä syyt siihen, miksi näitä tuottajia ei nyt sisällytetty otokseen. Lisäksi ne huomauttivat, ettei yritystä Huta Batory lueteltu otokseen valittujen unionin tuottajien joukossa tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Lisäksi ne ilmoittivat, että ne eivät voineet arvioida, liittyikö vahingon toistumisen määrittäminen otokseen näiden kahden tutkimuksen välillä tehtyihin muutoksiin. |
| --- | --- |

(31)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. ja Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, kyseenalaistivat sen, että alkuperäisessä tutkimuksessa otokseen valitut unionin tuottajat vaikuttivat puuttuvan tästä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevasta tarkastelusta, sekä syyt siihen, miksi näitä tuottajia ei nyt sisällytetty otokseen. Lisäksi ne huomauttivat, ettei yritystä Huta Batory lueteltu otokseen valittujen unionin tuottajien joukossa tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Lisäksi ne ilmoittivat, että ne eivät voineet arvioida, liittyikö vahingon toistumisen määrittäminen otokseen näiden kahden tutkimuksen välillä tehtyihin muutoksiin.

| (32) | Komissio totesi, että yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien esittämää väitettä on käsitelty johdanto-osan kappaleessa 7. Lisäksi unionin tuottaja Huta Batory kuului otokseen molemmissa tutkimuksissa, sekä alkuperäisessä tutkimuksessa että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Tämä yritys tunnetaan nykyisin nimellä Alchemia SA. |
| --- | --- |

(32)

Komissio totesi, että yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien esittämää väitettä on käsitelty johdanto-osan kappaleessa 7. Lisäksi unionin tuottaja Huta Batory kuului otokseen molemmissa tutkimuksissa, sekä alkuperäisessä tutkimuksessa että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Tämä yritys tunnetaan nykyisin nimellä Alchemia SA.

| (33) | Kuten johdanto-osan 20 kappaleessa selitetään, muiden yritysten osalta unionin tuottajat valittiin otokseen käyttäen perusteena samankaltaisen tuotteen suurinta edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää unionissa, jota voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Koska otoksesta ei esitetty huomautuksia, otos vahvistettiin ja sen todettiin edustavan unionin tuotannonalaa. Vaikka otos muuttui alkuperäisen tutkimuksen ja tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun välillä, vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimittaneet mitään näyttöä siitä, että otos ei olisi edustava. Lisäksi arvioidessaan unionin tuotannonalan tilannetta ja vahingon toistumista komissio perustaa analyysinsä myös makrotalouden indikaattoreihin, jotka koskevat kaikkia unionin tuottajia, myös niitä, jotka valittiin otokseen alkuperäisessä tutkimuksessa. Tämän perusteella kyseinen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(33)

Kuten johdanto-osan 20 kappaleessa selitetään, muiden yritysten osalta unionin tuottajat valittiin otokseen käyttäen perusteena samankaltaisen tuotteen suurinta edustavaa tuotanto- ja myyntimäärää unionissa, jota voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Koska otoksesta ei esitetty huomautuksia, otos vahvistettiin ja sen todettiin edustavan unionin tuotannonalaa. Vaikka otos muuttui alkuperäisen tutkimuksen ja tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun välillä, vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimittaneet mitään näyttöä siitä, että otos ei olisi edustava. Lisäksi arvioidessaan unionin tuotannonalan tilannetta ja vahingon toistumista komissio perustaa analyysinsä myös makrotalouden indikaattoreihin, jotka koskevat kaikkia unionin tuottajia, myös niitä, jotka valittiin otokseen alkuperäisessä tutkimuksessa. Tämän perusteella kyseinen väite hylättiin.

2.   MYÖHEMPI MENETTELY

MYÖHEMPI MENETTELY

| (34) | Komissio ilmoitti 21 päivänä huhtikuuta 2023 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää polkumyyntitullit voimassa. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa tästä ilmoituksesta. |
| --- | --- |

(34)

Komissio ilmoitti 21 päivänä huhtikuuta 2023 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää polkumyyntitullit voimassa. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa tästä ilmoituksesta.

| (35) | Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. Niille osapuolille, jotka pyysivät tulla kuulluiksi, järjestettiin kuuleminen. |
| --- | --- |

(35)

Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. Niille osapuolille, jotka pyysivät tulla kuulluiksi, järjestettiin kuuleminen.

3.   TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE, TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE, TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

3.1   Tarkastelun kohteena oleva tuote

Tarkastelun kohteena oleva tuote

| (36) | Tarkastelun kohteena on sama tuote kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli tietyt raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistetut poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruiset saumattomat putket, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 88 ja 7304 59 89 (Taric-koodi 7304299090), jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’. |
| --- | --- |

(36)

Tarkastelun kohteena on sama tuote kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli tietyt raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistetut poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruiset saumattomat putket, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 88 ja 7304 59 89 (Taric-koodi 7304299090), jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’.

| (37) | Tiettyjä raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettuja poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisia ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisia saumattomia putkia käytetään moniin eri käyttötarkoituksiin, esimerkiksi öljyn, kaasun ja nesteiden kuljettamiseen, rakennusalalla paalutukseen, mekaanisiin käyttötarkoituksiin sekä kattilaputkissa ja öljyteollisuudessa suojaputkina putkitarvikkeissa, jäljempänä ’OCTG-putket’. |
| --- | --- |

(37)

Tiettyjä raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettuja poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisia ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisia saumattomia putkia käytetään moniin eri käyttötarkoituksiin, esimerkiksi öljyn, kaasun ja nesteiden kuljettamiseen, rakennusalalla paalutukseen, mekaanisiin käyttötarkoituksiin sekä kattilaputkissa ja öljyteollisuudessa suojaputkina putkitarvikkeissa, jäljempänä ’OCTG-putket’.

3.2   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (38) | Tässä tutkimuksessa tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva tarkastelun kohteena oleva tuote. |
| --- | --- |

(38)

Tässä tutkimuksessa tarkasteltavana oleva tuote on Kiinasta peräisin oleva tarkastelun kohteena oleva tuote.

3.3   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (39) | Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistui, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:






  — | tarkasteltavana oleva tuote |
| --- | --- | --- |

(39)

Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tutkimuksessa vahvistui, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:

—

tarkasteltavana oleva tuote

| — | Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tarkastelun kohteena oleva tuote |
| --- | --- |

—

Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tarkastelun kohteena oleva tuote

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tarkastelun kohteena oleva tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tarkastelun kohteena oleva tuote.

| (40) | Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(40)

Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

4.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

4.1   Tuonnin kehitys toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen

Tuonnin kehitys toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen

| (41) | Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla (6) yli 42 000 tonnia, ja niiden osuus unionin markkinoista oli tuolloin noin 26 prosenttia. |
| --- | --- |

(41)

Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla (6) yli 42 000 tonnia, ja niiden osuus unionin markkinoista oli tuolloin noin 26 prosenttia.

6

| (42) | Tämän tutkimuksen tarkastelujaksolla ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä oli Comext-tietokannan ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tilastotietojen mukaan huomattavasti pienempi kuin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittama vientimäärä. Näin ollen komissio katsoi, että tässä tapauksessa tilastotiedot eivät olleet luotettavia eikä niitä voitu käyttää Kiinasta tulevan tuonnin määrän ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuuden määrittämiseksi. Sen vuoksi se perusti tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin tulleen tuonnin määrää ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuutta koskevat päätelmänsä yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien todennettuihin tietoihin ja tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin. |
| --- | --- |

(42)

Tämän tutkimuksen tarkastelujaksolla ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin määrä oli Comext-tietokannan ja 14 artiklan 6 kohdan mukaisen tietokannan tilastotietojen mukaan huomattavasti pienempi kuin yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittama vientimäärä. Näin ollen komissio katsoi, että tässä tapauksessa tilastotiedot eivät olleet luotettavia eikä niitä voitu käyttää Kiinasta tulevan tuonnin määrän ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuuden määrittämiseksi. Sen vuoksi se perusti tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin tulleen tuonnin määrää ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuutta koskevat päätelmänsä yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien todennettuihin tietoihin ja tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin.

| (43) | Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin noin 2,9 tuhatta tonnia, mikä vastasi [2,5–3,5 prosentin] osuutta unionin markkinoista (ks. taulukko 3). |
| --- | --- |

(43)

Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin noin 2,9 tuhatta tonnia, mikä vastasi [2,5–3,5 prosentin] osuutta unionin markkinoista (ks. taulukko 3).

| (44) | Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuotanto tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli vain noin 12 prosenttia tarkastelun kohteena olevan tuotteen arvioidusta kokonaistuotannosta (7) Kiinassa. Sen vuoksi komissio piti todennäköisenä, että kaikkien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien (otoksen ulkopuolisten tuottajien, joiden tietoja ei tutkittu tutkimuksessa) kokonaistuontimäärä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli suurempi kuin yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamat 2,9 tuhatta tonnia, sekä katsoi, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus oli hyvin todennäköisesti jäljempänä olevassa taulukossa 3 esitettyä [2,5–3,5 prosenttia] suurempi. |
| --- | --- |

(44)

Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuotanto tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli vain noin 12 prosenttia tarkastelun kohteena olevan tuotteen arvioidusta kokonaistuotannosta (7) Kiinassa. Sen vuoksi komissio piti todennäköisenä, että kaikkien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien (otoksen ulkopuolisten tuottajien, joiden tietoja ei tutkittu tutkimuksessa) kokonaistuontimäärä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli suurempi kuin yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamat 2,9 tuhatta tonnia, sekä katsoi, että kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus oli hyvin todennäköisesti jäljempänä olevassa taulukossa 3 esitettyä [2,5–3,5 prosenttia] suurempi.

7

| (45) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat jatkoivat tarkastelun kohteena olevan tuotteen vientiä unioniin myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, vaikkakin pienempinä määrinä. |
| --- | --- |

(45)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat jatkoivat tarkastelun kohteena olevan tuotteen vientiä unioniin myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, vaikkakin pienempinä määrinä.

4.2   Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

| (46) | Koska tutkimusta vireille pantaessa oli käytettävissä riittävästi näyttöä, joka viittasi Kiinan osalta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen, komissio pani tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(46)

Koska tutkimusta vireille pantaessa oli käytettävissä riittävästi näyttöä, joka viittasi Kiinan osalta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen, komissio pani tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan perusteella.

| (47) | Saadakseen tiedot, joita se piti tutkimuksensa kannalta tarpeellisina väitettyjen merkittävien vääristymien osalta, komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa. Näin ollen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että se käyttäisi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja määrittäessään, esiintyykö Kiinassa merkittäviä vääristymiä. |
| --- | --- |

(47)

Saadakseen tiedot, joita se piti tutkimuksensa kannalta tarpeellisina väitettyjen merkittävien vääristymien osalta, komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa. Näin ollen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että se käyttäisi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja määrittäessään, esiintyykö Kiinassa merkittäviä vääristymiä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (48) | Vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa komissio täsmensi myös, että käytettävissä olevan näytön perusteella se oli valinnut alustavasti Meksikon asianmukaiseksi edustavaksi maaksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti voidakseen määrittää vääristymättömiin hintoihin tai vertailuarvoihin perustuvan normaaliarvon. Lisäksi komissio ilmoitti tarkastelevansa muita mahdollisesti soveltuvia maita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyjen kriteerien mukaisesti. |
| --- | --- |

(48)

Vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa komissio täsmensi myös, että käytettävissä olevan näytön perusteella se oli valinnut alustavasti Meksikon asianmukaiseksi edustavaksi maaksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti voidakseen määrittää vääristymättömiin hintoihin tai vertailuarvoihin perustuvan normaaliarvon. Lisäksi komissio ilmoitti tarkastelevansa muita mahdollisesti soveltuvia maita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyjen kriteerien mukaisesti.

| (49) | Komissio ilmoitti 14 päivänä heinäkuuta 2022 asianomaisille osapuolille asiakirja-aineistoon liitettävällä muistiolla, jäljempänä ’tuotannontekijöitä ja edustavaa maata koskeva muistio’ tai ’muistio’, niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, työvoimasta ja energiasta, joita tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa käytetään. Lisäksi komissio yksilöi vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella mahdolliseksi edustavaksi maaksi Meksikon. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa vahvistaa myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voiton yrityksestä Tubos de Acero de México SA (Meksikossa toimiva tuottaja), jäljempänä ’Tamsa’, saatavilla olevien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(49)

Komissio ilmoitti 14 päivänä heinäkuuta 2022 asianomaisille osapuolille asiakirja-aineistoon liitettävällä muistiolla, jäljempänä ’tuotannontekijöitä ja edustavaa maata koskeva muistio’ tai ’muistio’, niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, työvoimasta ja energiasta, joita tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa käytetään. Lisäksi komissio yksilöi vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella mahdolliseksi edustavaksi maaksi Meksikon. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa vahvistaa myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voiton yrityksestä Tubos de Acero de México SA (Meksikossa toimiva tuottaja), jäljempänä ’Tamsa’, saatavilla olevien tietojen perusteella.

4.3   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (50) | Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”normaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”. |
| --- | --- |

(50)

Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”normaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

| (51) | Kyseisen asetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa todetaan kuitenkin myös, että ”jos [...] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja että ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. |
| --- | --- |

(51)

Kyseisen asetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa todetaan kuitenkin myös, että ”jos [...] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja että ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”.

| (52) | Kuten jäljempänä tarkemmin selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö ja Kiinan viranomaisten kieltäytyminen yhteistyöstä, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen on asianmukaista. |
| --- | --- |

(52)

Kuten jäljempänä tarkemmin selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö ja Kiinan viranomaisten kieltäytyminen yhteistyöstä, perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen on asianmukaista.

4.3.1   Merkittävien vääristymien esiintyminen

Merkittävien vääristymien esiintyminen

| (53) | Hiljattaisissa Kiinan terässektoria koskevissa tutkimuksissa (8) komissio totesi, että alalla esiintyy perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä. |
| --- | --- |

(53)

Hiljattaisissa Kiinan terässektoria koskevissa tutkimuksissa (8) komissio totesi, että alalla esiintyy perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä.

8

| (54) | Näissä tutkimuksissa komissio totesi, että Kiinassa valtio puuttuu merkittävästi toimintaan, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (9). Komissio päätteli erityisesti, että terässektorilla, josta saadaan pääraaka-aine tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseen, Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus (10) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, minkä lisäksi Kiinan viranomaiset kykenevät myös puuttumaan hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä (11) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Komissio totesi vielä, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja valtion puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisäävät vääristävää vaikutusta markkinoihin. Yleisesti ottaen Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (12). Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja varallisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät erityisesti maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa (13). Samalla tavalla komissio totesi terässektorin palkkakustannuksissa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä (14) sekä rahoitusmarkkinoilla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä, jotka liittyvät etenkin yritystoimijoiden pääoman saantiin Kiinassa (15). |
| --- | --- |

(54)

Näissä tutkimuksissa komissio totesi, että Kiinassa valtio puuttuu merkittävästi toimintaan, mikä vääristää markkinaperiaatteiden mukaista resurssien tehokasta jakamista (9). Komissio päätteli erityisesti, että terässektorilla, josta saadaan pääraaka-aine tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseen, Kiinan viranomaisilla on edelleen huomattava omistusosuus (10) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, minkä lisäksi Kiinan viranomaiset kykenevät myös puuttumaan hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä (11) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Komissio totesi vielä, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja valtion puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisäävät vääristävää vaikutusta markkinoihin. Yleisesti ottaen Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (12). Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja varallisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät erityisesti maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa (13). Samalla tavalla komissio totesi terässektorin palkkakustannuksissa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä (14) sekä rahoitusmarkkinoilla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaisia vääristymiä, jotka liittyvät etenkin yritystoimijoiden pääoman saantiin Kiinassa (15).

9

10

11

12

13

14

15

| (55) | Kuten aiemmissa Kiinan terässektoria koskevissa tutkimuksissa, komissio tarkasteli myös tässä tutkimuksessa sitä, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komission tarkastelu perustui asiakirja-aineistossa olevaan näyttöön, pyyntöön sisältyvä näyttö mukaan lukien, sekä julkisesti saatavilla oleviin lähteisiin pohjautuvan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations” (16), jäljempänä ’maaraportti’, sisältämään näyttöön. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan lukien. Komissio täydensi tätä näyttöä omalla tutkimuksellaan eri kriteereistä, jotka ovat merkityksellisiä vahvistettaessa – myös komission aiemmissa tätä koskevissa tutkimuksissa havaittujen – merkittävien vääristymien esiintyminen Kiinassa. |
| --- | --- |

(55)

Kuten aiemmissa Kiinan terässektoria koskevissa tutkimuksissa, komissio tarkasteli myös tässä tutkimuksessa sitä, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komission tarkastelu perustui asiakirja-aineistossa olevaan näyttöön, pyyntöön sisältyvä näyttö mukaan lukien, sekä julkisesti saatavilla oleviin lähteisiin pohjautuvan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations” (16), jäljempänä ’maaraportti’, sisältämään näyttöön. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan lukien. Komissio täydensi tätä näyttöä omalla tutkimuksellaan eri kriteereistä, jotka ovat merkityksellisiä vahvistettaessa – myös komission aiemmissa tätä koskevissa tutkimuksissa havaittujen – merkittävien vääristymien esiintyminen Kiinassa.

16

| (56) | Pyynnössä väitettiin, että Kiinan viranomaisten ja julkisen hallinnon eri tasojen viranomaisten laaja-alainen puuttuminen asioihin vaikuttaa laajasti Kiinan koko talouteen, joten kiinalaisen terästeollisuuden kotimarkkinahintoja ja -kustannuksia ei voida käyttää tässä tutkimuksessa. Väitteen tueksi pyynnössä viitattiin komission viimeaikaisiin Kiinan terässektoria koskeviin tutkimuksiin (17). |
| --- | --- |

(56)

Pyynnössä väitettiin, että Kiinan viranomaisten ja julkisen hallinnon eri tasojen viranomaisten laaja-alainen puuttuminen asioihin vaikuttaa laajasti Kiinan koko talouteen, joten kiinalaisen terästeollisuuden kotimarkkinahintoja ja -kustannuksia ei voida käyttää tässä tutkimuksessa. Väitteen tueksi pyynnössä viitattiin komission viimeaikaisiin Kiinan terässektoria koskeviin tutkimuksiin (17).

17

| (57) | Pyynnössä viitattiin erityisesti siihen, että Kiinan viranomaiset puuttuvat toimintaan monitahoisesti hallinnon, talouden ja sääntelyn avulla, kun otetaan huomioon Kiinan perustuslaissa vahvistettu sosialistisen markkinatalouden oppi sekä Kiinan kommunistisen puolueen läsnäolo kaikkialla ja sen vaikuttaminen talouteen strategisten suunnitelmien – kuten 13:nnen ja 14. viisivuotissuunnitelman – avulla. |
| --- | --- |

(57)

Pyynnössä viitattiin erityisesti siihen, että Kiinan viranomaiset puuttuvat toimintaan monitahoisesti hallinnon, talouden ja sääntelyn avulla, kun otetaan huomioon Kiinan perustuslaissa vahvistettu sosialistisen markkinatalouden oppi sekä Kiinan kommunistisen puolueen läsnäolo kaikkialla ja sen vaikuttaminen talouteen strategisten suunnitelmien – kuten 13:nnen ja 14. viisivuotissuunnitelman – avulla.

| (58) | Pyynnössä esitettiin esimerkkejä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kaikissa kuudessa luetelmakohdassa mainituista vääristymistä. Viitaten komission aiempiin teräsalaa koskeviin tutkimuksiin ja maaraporttiin pyynnön esittäjä väitti erityisesti seuraavaa:






  — | Kiinan talouden yleinen perusta ei pelkästään mahdollista valtion merkittävää puuttumista talouden toimintaan, vaan tällainen puuttuminen on nimenomaisena toimeksiantona. Käsitys julkisen omistajuuden paremmuudesta yksityisomistukseen nähden vallitsee koko oikeusjärjestelmässä, ja sitä korostetaan yleisenä periaatteena kaikessa keskeisessä lainsäädännössä. Kiinan varallisuusoikeus on tästä oiva esimerkki: siinä viitataan sosialismin ensisijaisuuteen ja annetaan valtiolle tehtäväksi pitää yllä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistajuudella on hallitseva asema. Muita omistajuusmuotoja siedetään, ja laissa annetaan mahdollisuus kehittää niitä rinnakkain valtion omistajuuden kanssa. |
| --- | --- | --- |

(58)

Pyynnössä esitettiin esimerkkejä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kaikissa kuudessa luetelmakohdassa mainituista vääristymistä. Viitaten komission aiempiin teräsalaa koskeviin tutkimuksiin ja maaraporttiin pyynnön esittäjä väitti erityisesti seuraavaa:

—

Kiinan talouden yleinen perusta ei pelkästään mahdollista valtion merkittävää puuttumista talouden toimintaan, vaan tällainen puuttuminen on nimenomaisena toimeksiantona. Käsitys julkisen omistajuuden paremmuudesta yksityisomistukseen nähden vallitsee koko oikeusjärjestelmässä, ja sitä korostetaan yleisenä periaatteena kaikessa keskeisessä lainsäädännössä. Kiinan varallisuusoikeus on tästä oiva esimerkki: siinä viitataan sosialismin ensisijaisuuteen ja annetaan valtiolle tehtäväksi pitää yllä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistajuudella on hallitseva asema. Muita omistajuusmuotoja siedetään, ja laissa annetaan mahdollisuus kehittää niitä rinnakkain valtion omistajuuden kanssa.

| — | Kiinan valtio muotoilee aktiivisesti yksittäisten valtion omistamien yritysten yleisen talouspolitiikan ja valvoo sen täytäntöönpanoa ja käyttää myös oikeuttaan osallistua näiden yritysten operatiiviseen päätöksentekoon. Tämä tapahtuu tyypillisesti kierrättämällä johtohenkilöitä viranomaisten ja valtion omistuksessa olevien yritysten välillä, sisällyttämällä puolueen jäseniä valtion omistuksessa olevien yritysten johtoelimiin ja puoluesolujen jäseniä yrityksiin sekä muokkaamalla yritysrakennetta valtion omistuksessa olevien yritysten sektorilla. Vastineeksi valtion omistat yritykset ovat erityisasemassa Kiinan taloudessa. Tämä asema tuo mukanaan monia taloudellisia etuja, joita ovat erityisesti näiden yritysten suojaaminen kilpailulta sekä etuuskohtelu tarvittavien tuotantopanosten, myös rahoituksen, saannissa. Velkaantumisasteen nousu ja työn tuottavuuden paraneminen ovat kasvattaneet jyrkästi valtio-omisteisten yritysten velkaa korkokustannusten laskun vauhdittamana. Tämä osoittaa, kuinka kevyt rahapolitiikka voi johtaa velan nopeaan kasvuun valtion omistamissa yrityksissä (18). |
| --- | --- |

—

Kiinan valtio muotoilee aktiivisesti yksittäisten valtion omistamien yritysten yleisen talouspolitiikan ja valvoo sen täytäntöönpanoa ja käyttää myös oikeuttaan osallistua näiden yritysten operatiiviseen päätöksentekoon. Tämä tapahtuu tyypillisesti kierrättämällä johtohenkilöitä viranomaisten ja valtion omistuksessa olevien yritysten välillä, sisällyttämällä puolueen jäseniä valtion omistuksessa olevien yritysten johtoelimiin ja puoluesolujen jäseniä yrityksiin sekä muokkaamalla yritysrakennetta valtion omistuksessa olevien yritysten sektorilla. Vastineeksi valtion omistat yritykset ovat erityisasemassa Kiinan taloudessa. Tämä asema tuo mukanaan monia taloudellisia etuja, joita ovat erityisesti näiden yritysten suojaaminen kilpailulta sekä etuuskohtelu tarvittavien tuotantopanosten, myös rahoituksen, saannissa. Velkaantumisasteen nousu ja työn tuottavuuden paraneminen ovat kasvattaneet jyrkästi valtio-omisteisten yritysten velkaa korkokustannusten laskun vauhdittamana. Tämä osoittaa, kuinka kevyt rahapolitiikka voi johtaa velan nopeaan kasvuun valtion omistamissa yrityksissä (18).

18

| — | Rahoitusresurssien jakamisen tasolla Kiinan rahoitusjärjestelmää hallitsevat valtion omistamat liikepankit. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan antolainauspolitiikkaansa näiden pankkien on noudatettava valtion teollisuuspolitiikan tavoitteita sen sijaan, että ne arvioisivat ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudelliset ansiot. Sama koskee Kiinan rahoitusjärjestelmän muita osatekijöitä, kuten osakemarkkinoita, joukkolainamarkkinoita ja yksityisen pääoman markkinoita. Lisäksi lainanoton kustannukset on pidetty keinotekoisen alhaisina, millä on pyritty kannustamaan investointien lisäämiseen. Tämä on puolestaan johtanut pääomainvestointien liialliseen käyttöön ja yhä pienempiin sijoitusten tuottoihin. |
| --- | --- |

—

Rahoitusresurssien jakamisen tasolla Kiinan rahoitusjärjestelmää hallitsevat valtion omistamat liikepankit. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan antolainauspolitiikkaansa näiden pankkien on noudatettava valtion teollisuuspolitiikan tavoitteita sen sijaan, että ne arvioisivat ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudelliset ansiot. Sama koskee Kiinan rahoitusjärjestelmän muita osatekijöitä, kuten osakemarkkinoita, joukkolainamarkkinoita ja yksityisen pääoman markkinoita. Lisäksi lainanoton kustannukset on pidetty keinotekoisen alhaisina, millä on pyritty kannustamaan investointien lisäämiseen. Tämä on puolestaan johtanut pääomainvestointien liialliseen käyttöön ja yhä pienempiin sijoitusten tuottoihin.

| — | Kiinan valtio pitää terästeollisuutta Kiinan talouden tärkeänä perustuotannonalana ja kansallisena kulmakivenä (19), ja siksi se nauttii teollisuudenalana erityistä tukea (20). Niistä Kiinan viidestä teräksentuottajasta, jotka kuuluvat maailman kymmenen suurimman teräksentuottajan joukkoon, neljä on valtion omistuksessa olevia yrityksiä. Koska valtio puuttuu voimakkaasti toimintaan ja valtion omistamia yrityksiä on paljon terästeollisuuden alalla, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat teräksen tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

—

Kiinan valtio pitää terästeollisuutta Kiinan talouden tärkeänä perustuotannonalana ja kansallisena kulmakivenä (19), ja siksi se nauttii teollisuudenalana erityistä tukea (20). Niistä Kiinan viidestä teräksentuottajasta, jotka kuuluvat maailman kymmenen suurimman teräksentuottajan joukkoon, neljä on valtion omistuksessa olevia yrityksiä. Koska valtio puuttuu voimakkaasti toimintaan ja valtion omistamia yrityksiä on paljon terästeollisuuden alalla, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat teräksen tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa.

19

20

| — | Kiinan konkurssijärjestelmä ei vaikuta olevan riittävä saavuttamaan omia päätavoitteitaan eli esimerkiksi selvittämään saatavia ja velkoja oikeudenmukaisesti ja turvaamaan velallisten ja velkojien laillisia oikeuksia ja etuja. |
| --- | --- |

—

Kiinan konkurssijärjestelmä ei vaikuta olevan riittävä saavuttamaan omia päätavoitteitaan eli esimerkiksi selvittämään saatavia ja velkoja oikeudenmukaisesti ja turvaamaan velallisten ja velkojien laillisia oikeuksia ja etuja.

| — | Omistusoikeusjärjestelmän puutteet ovat erityisen ilmeisiä suhteessa maan omistajuuteen ja maankäyttöoikeuksiin Kiinassa. Kiinan valtio omistaa kaiken maan (kollektiivisesti omistettu maa maaseudulla ja valtion omistama maa kaupunkialueilla). Sen jakaminen riippuu täysin valtiosta (21). |
| --- | --- |

—

Omistusoikeusjärjestelmän puutteet ovat erityisen ilmeisiä suhteessa maan omistajuuteen ja maankäyttöoikeuksiin Kiinassa. Kiinan valtio omistaa kaiken maan (kollektiivisesti omistettu maa maaseudulla ja valtion omistama maa kaupunkialueilla). Sen jakaminen riippuu täysin valtiosta (21).

21

| — | Työntekijät ja työnantajat eivät voi käyttää oikeuttaan järjestäytyä kollektiivisesti, ja liikkuvuutta rajoitetaan kotitalouksien rekisteröintijärjestelmällä, joka rajoittaa sosiaaliturva- ja muiden etuuksien saantia. Tämän vuoksi palkkakustannukset ovat vääristyneet, sillä ne eivät määräydy tavallisten markkinavoimien tai yritysten ja työvoiman välisten neuvottelujen perusteella. |
| --- | --- |

—

Työntekijät ja työnantajat eivät voi käyttää oikeuttaan järjestäytyä kollektiivisesti, ja liikkuvuutta rajoitetaan kotitalouksien rekisteröintijärjestelmällä, joka rajoittaa sosiaaliturva- ja muiden etuuksien saantia. Tämän vuoksi palkkakustannukset ovat vääristyneet, sillä ne eivät määräydy tavallisten markkinavoimien tai yritysten ja työvoiman välisten neuvottelujen perusteella.

| (59) | Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös maaraportissa, olevaa näyttöä tai pyynnön esittäjän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa tai kumonnut tämän näytön. |
| --- | --- |

(59)

Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa, myös maaraportissa, olevaa näyttöä tai pyynnön esittäjän toimittamaa lisänäyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa tai kumonnut tämän näytön.

| (60) | Erityisesti tarkastelun kohteena olevan tuotteen alalla eli teräsalalla Kiinan viranomaisten omistusosuus oli edelleen merkittävä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tutkimus vahvisti, että kaksi suurinta tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajaa, Daye Special Steel ltd ja Zhejiang Pacific Seamless Tube, ovat valtion omistuksessa. Daye Special Steel ltd ja Zhejiang Pacific Seamless Tube ovat yhtiön CITIC Pacific Special steel tytäryhtiöitä. CITIC Pacific Special Steel (22) on yksi Kiinan suurimmista erikoisteräksen valmistajista, ja se kuuluu CITIC Limited yhtiöön, joka on yksi Kiinan suurimmista monialayhtymistä (23) ja valtion omistuksessa. CITICin vuoden 2021 vuosikertomuksessa todetaan, että ”CITIC on sitoutunut noudattamaan kansallista strategiaa, vihreä ja vähähiilinen siirtymä mukaan lukien, 14. viisivuotissuunnitelman toteuttamiseksi” ja että yritys pyrkii myös ”valtio-omisteisten yritysten edelläkävijäksi kahden hiilitavoitteemme edistämisessä sekä roolimalliksi pääomamarkkinoilla ESG-näkökohtien huomioon ottamisessa” (24). |
| --- | --- |

(60)

Erityisesti tarkastelun kohteena olevan tuotteen alalla eli teräsalalla Kiinan viranomaisten omistusosuus oli edelleen merkittävä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tutkimus vahvisti, että kaksi suurinta tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajaa, Daye Special Steel ltd ja Zhejiang Pacific Seamless Tube, ovat valtion omistuksessa. Daye Special Steel ltd ja Zhejiang Pacific Seamless Tube ovat yhtiön CITIC Pacific Special steel tytäryhtiöitä. CITIC Pacific Special Steel (22) on yksi Kiinan suurimmista erikoisteräksen valmistajista, ja se kuuluu CITIC Limited yhtiöön, joka on yksi Kiinan suurimmista monialayhtymistä (23) ja valtion omistuksessa. CITICin vuoden 2021 vuosikertomuksessa todetaan, että ”CITIC on sitoutunut noudattamaan kansallista strategiaa, vihreä ja vähähiilinen siirtymä mukaan lukien, 14. viisivuotissuunnitelman toteuttamiseksi” ja että yritys pyrkii myös ”valtio-omisteisten yritysten edelläkävijäksi kahden hiilitavoitteemme edistämisessä sekä roolimalliksi pääomamarkkinoilla ESG-näkökohtien huomioon ottamisessa” (24).

22

23

24

| (61) | Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin kohdistetaan terässektorilla poliittista valvontaa ja ohjausta. Viimeisimmät terässektoria koskevat Kiinan poliittiset asiakirjat vahvistavat, että Kiinan viranomaiset pitävät sektoria edelleen tärkeänä ja aikovat puuttua sen toimintaan, jotta se vastaisi valtion politiikkaa. Esimerkkinä tästä on teollisuus- ja tietotekniikkaministeriön laatima, terästeollisuuden korkealaatuisen kehityksen edistämistä ohjaava lausuntoluonnos, jossa esitetään teollisen perustan konsolidoimisen jatkamista ja teollisen ketjun merkittävää nykyaikaistamista (25), sekä raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma, jonka mukaan sektori ”sitoutuu yhdistämään markkinajohtajuuden ja hallituksen edun” ja ”luo ekologisesti johdettujen ja kilpailukykyisten johtavien yritysten joukon” (26), ja myös teräsromuteollisuuden kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma, jonka yhtenä keskeisistä tavoitteista on ”kasvattaa jatkuvasti teräsromun käyttöosuutta pyrkien siihen, että 14. viisivuotissuunnitelman voimassaoloajan loppuun mennessä teräsromun käyttöosuus koko maan teräksenvalmistuksessa yltää 30 prosenttiin” (27). |
| --- | --- |

(61)

Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin kohdistetaan terässektorilla poliittista valvontaa ja ohjausta. Viimeisimmät terässektoria koskevat Kiinan poliittiset asiakirjat vahvistavat, että Kiinan viranomaiset pitävät sektoria edelleen tärkeänä ja aikovat puuttua sen toimintaan, jotta se vastaisi valtion politiikkaa. Esimerkkinä tästä on teollisuus- ja tietotekniikkaministeriön laatima, terästeollisuuden korkealaatuisen kehityksen edistämistä ohjaava lausuntoluonnos, jossa esitetään teollisen perustan konsolidoimisen jatkamista ja teollisen ketjun merkittävää nykyaikaistamista (25), sekä raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma, jonka mukaan sektori ”sitoutuu yhdistämään markkinajohtajuuden ja hallituksen edun” ja ”luo ekologisesti johdettujen ja kilpailukykyisten johtavien yritysten joukon” (26), ja myös teräsromuteollisuuden kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma, jonka yhtenä keskeisistä tavoitteista on ”kasvattaa jatkuvasti teräsromun käyttöosuutta pyrkien siihen, että 14. viisivuotissuunnitelman voimassaoloajan loppuun mennessä teräsromun käyttöosuus koko maan teräksenvalmistuksessa yltää 30 prosenttiin” (27).

25

26

27

| (62) | Myös maakuntien tasolla on nähtävissä vastaavia esimerkkejä Kiinan viranomaisten aikomuksesta valvoa ja ohjata sektorin kehitystä. Esimerkiksi Hebeissä suunnitelmana on ”panna vakaasti täytäntöön organisaatioiden ryhmätason kehittämistä koskeva tavoite, nopeuttaa valtion omistamien yritysten sekaomistusta koskevaa uudistusta, keskittyä edistämään yksityisten rauta- ja teräsyritysten aluerajat ylittäviä sulautumia ja uudelleenjärjestelyjä sekä pyrkiä luomaan yhdestä kahteen maailmanluokan suurryhmää ja niiden tueksi kolmesta viiteen kotimaisesti merkittävää suurryhmää”. Lisäksi tavoitteena on ”lisätä entisestään teräsromun kierrätys- ja kiertokäyttöreittejä sekä vahvistaa teräsromun lajittelua ja luokittelua” (28). Lisäksi Hebein teräsalaa koskevassa suunnitelmassa esitetään seuraavaa: ”Otetaan huomioon rakenteelliset sopeutukset ja korostetaan tuotteiden monipuolistamista. Edistetään määrätietoisesti rauta- ja terästeollisuuden rakenteellista sopeutusta ja alan rakenteen optimointia, edistetään yritysten konsolidointia, uudelleenjärjestelyjä, muutoksia ja parannuksia sekä edistetään kattavasti rauta- ja terästeollisuuden kehitystä suuryritysten suuntaan, teknisten laitteiden nykyaikaistamista sekä tuotantoprosessien ja jatkojalostustuotteiden monipuolistamista”. |
| --- | --- |

(62)

Myös maakuntien tasolla on nähtävissä vastaavia esimerkkejä Kiinan viranomaisten aikomuksesta valvoa ja ohjata sektorin kehitystä. Esimerkiksi Hebeissä suunnitelmana on ”panna vakaasti täytäntöön organisaatioiden ryhmätason kehittämistä koskeva tavoite, nopeuttaa valtion omistamien yritysten sekaomistusta koskevaa uudistusta, keskittyä edistämään yksityisten rauta- ja teräsyritysten aluerajat ylittäviä sulautumia ja uudelleenjärjestelyjä sekä pyrkiä luomaan yhdestä kahteen maailmanluokan suurryhmää ja niiden tueksi kolmesta viiteen kotimaisesti merkittävää suurryhmää”. Lisäksi tavoitteena on ”lisätä entisestään teräsromun kierrätys- ja kiertokäyttöreittejä sekä vahvistaa teräsromun lajittelua ja luokittelua” (28). Lisäksi Hebein teräsalaa koskevassa suunnitelmassa esitetään seuraavaa: ”Otetaan huomioon rakenteelliset sopeutukset ja korostetaan tuotteiden monipuolistamista. Edistetään määrätietoisesti rauta- ja terästeollisuuden rakenteellista sopeutusta ja alan rakenteen optimointia, edistetään yritysten konsolidointia, uudelleenjärjestelyjä, muutoksia ja parannuksia sekä edistetään kattavasti rauta- ja terästeollisuuden kehitystä suuryritysten suuntaan, teknisten laitteiden nykyaikaistamista sekä tuotantoprosessien ja jatkojalostustuotteiden monipuolistamista”.

28

| (63) | Vastaavasti 14. viisivuotissuunnitelman kanssa samaan aikaan toteutettavassa Henanin terästeollisuuden muuttamista ja parantamista koskevassa täytäntöönpanosuunnitelmassa tavoitteena on rakentaa yhteensä kuusi tyypillistä terästuotannon tukikohtaa esimerkiksi Anyangiin, Jiyuaniin, Pingdingshaniin, Xinyangiin, Shangqiuhun ja Zhououhun sekä ”laajentaa ja tehostaa terästeollisuutta ja parantaa erikoistumista tällä alalla”. Suunnitelmassa pyritään siihen, että ”vuoteen 2025 mennessä näistä tukikohdista Anyangissa raakaraudan tuotantokapasiteetti on rajattu 14 miljoonaan tonniin ja raakateräksen 15 miljoonaan tonniin” (29). |
| --- | --- |

(63)

Vastaavasti 14. viisivuotissuunnitelman kanssa samaan aikaan toteutettavassa Henanin terästeollisuuden muuttamista ja parantamista koskevassa täytäntöönpanosuunnitelmassa tavoitteena on rakentaa yhteensä kuusi tyypillistä terästuotannon tukikohtaa esimerkiksi Anyangiin, Jiyuaniin, Pingdingshaniin, Xinyangiin, Shangqiuhun ja Zhououhun sekä ”laajentaa ja tehostaa terästeollisuutta ja parantaa erikoistumista tällä alalla”. Suunnitelmassa pyritään siihen, että ”vuoteen 2025 mennessä näistä tukikohdista Anyangissa raakaraudan tuotantokapasiteetti on rajattu 14 miljoonaan tonniin ja raakateräksen 15 miljoonaan tonniin” (29).

29

| (64) | Myös muiden maakuntien, kuten Jiangsun (30), Shandongin (31), Shanxin (32), Liaoning Dalianin (33) ja Zhejiangin (34), suunnitteluasiakirjoissa asetetaan teollisuuspoliittisia tavoitteita. |
| --- | --- |

(64)

Myös muiden maakuntien, kuten Jiangsun (30), Shandongin (31), Shanxin (32), Liaoning Dalianin (33) ja Zhejiangin (34), suunnitteluasiakirjoissa asetetaan teollisuuspoliittisia tavoitteita.

30

31

32

33

34

| (65) | Mitä tulee siihen, että Kiinan viranomaiset voivat puuttua hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, tässä tutkimuksessa ei voitu järjestelmällisesti vahvistaa, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajien ja Kiinan kommunistisen puolueen välillä olisi henkilökohtaisia yhteyksiä. Tältä osin on kuitenkin olemassa joitakin esimerkkejä nimenomaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen alalta. |
| --- | --- |

(65)

Mitä tulee siihen, että Kiinan viranomaiset voivat puuttua hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, tässä tutkimuksessa ei voitu järjestelmällisesti vahvistaa, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajien ja Kiinan kommunistisen puolueen välillä olisi henkilökohtaisia yhteyksiä. Tältä osin on kuitenkin olemassa joitakin esimerkkejä nimenomaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen alalta.

| (66) | Esimerkiksi CITIC Pacific Special Steelin hallituksen puheenjohtaja toimii puoluekomitean sihteerinä (35). Lisäksi CITIC Pacific Special Steelin hallintoneuvoston puheenjohtaja hoitaa puoluekomitean varasihteerin tehtävää (36). |
| --- | --- |

(66)

Esimerkiksi CITIC Pacific Special Steelin hallituksen puheenjohtaja toimii puoluekomitean sihteerinä (35). Lisäksi CITIC Pacific Special Steelin hallintoneuvoston puheenjohtaja hoitaa puoluekomitean varasihteerin tehtävää (36).

35

36

| (67) | Tarkastelun kohteena olevan tuotteen sektorilla on myös voimassa syrjivää julkista politiikkaa, jolla suositaan kotimaisia tuottajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tutkimuksessa yksilöitiin myös muita asiakirjoja, jotka osoittivat, että tuotannonala hyötyy valtion ohjeistuksesta ja puuttumisesta terässektorin toimintaan, sillä tarkastelun kohteena oleva tuote edustaa yhtä sen alasektoreista. |
| --- | --- |

(67)

Tarkastelun kohteena olevan tuotteen sektorilla on myös voimassa syrjivää julkista politiikkaa, jolla suositaan kotimaisia tuottajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tutkimuksessa yksilöitiin myös muita asiakirjoja, jotka osoittivat, että tuotannonala hyötyy valtion ohjeistuksesta ja puuttumisesta terässektorin toimintaan, sillä tarkastelun kohteena oleva tuote edustaa yhtä sen alasektoreista.

| (68) | Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta edelleen keskeisenä tuotannonalana (37). Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla. Kiinan 14. viisivuotissuunnitelmassa Kiinan viranomaiset määrittivät terästeollisuuden muutos- ja päivitystyön sekä optimoinnin ja rakenteellisen sopeutuksen kohteeksi (38). Lisäksi raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskevassa 14. viisivuotissuunnitelmassa, jota sovelletaan myös terästeollisuuteen, ala mainitaan ”reaalitalouden peruskalliona” ja ”keskeisenä alana, joka muovaa Kiinan kansainvälistä kilpailuetua”. Siinä määritellään useita tavoitteita ja työmenetelmiä, joilla edistetään terästeollisuuden kehitystä vuosina 2021–2025 ja joita ovat esimerkiksi teknologian kehittäminen, alan rakenteen kehittäminen (erityisesti uusien yrityskeskittymien avulla) ja digitalisaatio (39). |
| --- | --- |

(68)

Kiinan viranomaiset pitävät terästeollisuutta edelleen keskeisenä tuotannonalana (37). Tämä vahvistetaan lukuisissa terästä koskevissa suunnitelmissa, ohjeissa ja muissa asiakirjoissa, joita on hyväksytty kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla. Kiinan 14. viisivuotissuunnitelmassa Kiinan viranomaiset määrittivät terästeollisuuden muutos- ja päivitystyön sekä optimoinnin ja rakenteellisen sopeutuksen kohteeksi (38). Lisäksi raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskevassa 14. viisivuotissuunnitelmassa, jota sovelletaan myös terästeollisuuteen, ala mainitaan ”reaalitalouden peruskalliona” ja ”keskeisenä alana, joka muovaa Kiinan kansainvälistä kilpailuetua”. Siinä määritellään useita tavoitteita ja työmenetelmiä, joilla edistetään terästeollisuuden kehitystä vuosina 2021–2025 ja joita ovat esimerkiksi teknologian kehittäminen, alan rakenteen kehittäminen (erityisesti uusien yrityskeskittymien avulla) ja digitalisaatio (39).

37

38

39

| (69) | Rautamalmi on tärkeä tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa käytettävä raaka-aine. Rautamalmi mainitaan myös raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskevassa 14. viisivuotissuunnitelmassa, jonka mukaan valtio aikoo ”kehittää kotimaisia mineraalivaroja järkevästi”. Suunnitelman tavoitteena on myös ”tehostaa rautamalmin etsintää – –, panna täytäntöön etuuskohteluun oikeuttavia veropolitiikkoja sekä edistää kehittyneen teknologian ja laitteiston käyttöönottoa kiinteän kaivosjätteen syntymisen vähentämiseksi” (40). Maakunnissa, muun muassa Hebeissä, viranomaisten suunnitelmissa on tukea sektoria ”uusiin hankeinvestointeihin kannustavalla alennustuella” sekä ”selvittämällä mahdollisuuksia myöntää rauta- ja teräsyrityksille matalakorkoisia lainoja, jotta nämä voivat siirtyä uusille teollisuudenaloille, ja ohjaamalla rahoituslaitoksia myöntämään tällaisia lainoja, minkä lisäksi hallitus aikoo myöntää alennustukea” (41). Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa käytettävien pääraaka-aineiden tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti. |
| --- | --- |

(69)

Rautamalmi on tärkeä tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa käytettävä raaka-aine. Rautamalmi mainitaan myös raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskevassa 14. viisivuotissuunnitelmassa, jonka mukaan valtio aikoo ”kehittää kotimaisia mineraalivaroja järkevästi”. Suunnitelman tavoitteena on myös ”tehostaa rautamalmin etsintää – –, panna täytäntöön etuuskohteluun oikeuttavia veropolitiikkoja sekä edistää kehittyneen teknologian ja laitteiston käyttöönottoa kiinteän kaivosjätteen syntymisen vähentämiseksi” (40). Maakunnissa, muun muassa Hebeissä, viranomaisten suunnitelmissa on tukea sektoria ”uusiin hankeinvestointeihin kannustavalla alennustuella” sekä ”selvittämällä mahdollisuuksia myöntää rauta- ja teräsyrityksille matalakorkoisia lainoja, jotta nämä voivat siirtyä uusille teollisuudenaloille, ja ohjaamalla rahoituslaitoksia myöntämään tällaisia lainoja, minkä lisäksi hallitus aikoo myöntää alennustukea” (41). Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa käytettävien pääraaka-aineiden tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti.

40

41

| (70) | Tarkastelun kohteena olevaan tuotteeseen vaikuttavat myös edellä johdanto-osan 58 kappaleessa mainitut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennessä luetelmakohdassa tarkoitetut palkkakustannusten vääristymät. Nämä vääristymät vaikuttavat alaan sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai sen tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun ala saa tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää) (42). |
| --- | --- |

(70)

Tarkastelun kohteena olevaan tuotteeseen vaikuttavat myös edellä johdanto-osan 58 kappaleessa mainitut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennessä luetelmakohdassa tarkoitetut palkkakustannusten vääristymät. Nämä vääristymät vaikuttavat alaan sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai sen tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun ala saa tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää) (42).

42

| (71) | Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannonalaan ei vaikuttaisi edellä johdanto-osan 58 kappaleessa mainittu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitettu valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan. Sen vuoksi valtion merkittävä puuttuminen rahoitusjärjestelmään vaikuttaa voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

(71)

Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannonalaan ei vaikuttaisi edellä johdanto-osan 58 kappaleessa mainittu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitettu valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan. Sen vuoksi valtion merkittävä puuttuminen rahoitusjärjestelmään vaikuttaa voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

| (72) | Komissio muistuttaa vielä, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon tarvitaan useita tuotantopanoksia. Kun tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajat ostavat tai hankkivat näitä tuotantopanoksia, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla. |
| --- | --- |

(72)

Komissio muistuttaa vielä, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon tarvitaan useita tuotantopanoksia. Kun tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajat ostavat tai hankkivat näitä tuotantopanoksia, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

| (73) | Näin ollen sen lisäksi, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. maaraportin I ja II osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen. |
| --- | --- |

(73)

Näin ollen sen lisäksi, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. maaraportin I ja II osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen.

| (74) | Kaiken kaikkiaan käytettävissä oleva näyttö osoitti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien mukaan, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen. Näin ollen komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiin hintoihin tai vertailuarvoihin perustuvien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavassa jaksossa selostetaan. |
| --- | --- |

(74)

Kaiken kaikkiaan käytettävissä oleva näyttö osoitti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien mukaan, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen. Näin ollen komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiin hintoihin tai vertailuarvoihin perustuvien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavassa jaksossa selostetaan.

| (75) | Kiinan viranomaiset eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä. |
| --- | --- |

(75)

Kiinan viranomaiset eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä.

4.4   Edustava maa

Edustava maa

4.4.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (76) | Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin:






  — | Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso; tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan (43) perusteella samanlainen kuin Kiinalla |
| --- | --- | --- |

(76)

Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin:

—

Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso; tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan (43) perusteella samanlainen kuin Kiinalla

43

| — | kyseisessä maassa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta (44) |
| --- | --- |

—

kyseisessä maassa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta (44)

44

| — | asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa |
| --- | --- |

—

asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

| — | jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetetaan tarvittaessa maa, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla. |
| --- | --- |

—

jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetetaan tarvittaessa maa, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

| (77) | Kuten johdanto-osan 49 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi muistion normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä. Tässä muistiossa kuvataan kriteerien pohjana olevat tosiseikat ja näyttö. Muistiossa myös ilmoitettiin asianomaisille osapuolille komission aikomuksesta pitää Meksikoa asianmukaisena edustavana maana käsillä olevassa tapauksessa, jos perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistuu. |
| --- | --- |

(77)

Kuten johdanto-osan 49 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi muistion normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä. Tässä muistiossa kuvataan kriteerien pohjana olevat tosiseikat ja näyttö. Muistiossa myös ilmoitettiin asianomaisille osapuolille komission aikomuksesta pitää Meksikoa asianmukaisena edustavana maana käsillä olevassa tapauksessa, jos perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistuu.

4.4.2   Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso ja tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto

Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso ja tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto

| (78) | Muistiossa komissio yksilöi 55 maata (45), joiden taloudellinen kehitys vastaa Maailmanpankin mukaan Kiinan tasoa, eli Maailmanpankki on luokitellut ne Kiinan tavoin ”ylemmän keskitulotason” maaksi bruttokansantulon perusteella. |
| --- | --- |

(78)

Muistiossa komissio yksilöi 55 maata (45), joiden taloudellinen kehitys vastaa Maailmanpankin mukaan Kiinan tasoa, eli Maailmanpankki on luokitellut ne Kiinan tavoin ”ylemmän keskitulotason” maaksi bruttokansantulon perusteella.

45

| (79) | Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuotetaan seitsemässä maassa: Etelä-Koreassa, Japanissa, Kanadassa, Meksikossa, Saudi-Arabiassa, Venäjän federaatiossa ja Yhdysvalloissa. Näistä seitsemästä maasta vain kaksi kuuluu niiden 55:n ylemmän keskitulotason maan joukkoon, joiden bruttokansantulo on Maailmanpankin mukaan samaa tasoa kuin Kiinan. Nämä maat ovat Meksiko ja Venäjän federaatio. |
| --- | --- |

(79)

Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuotetaan seitsemässä maassa: Etelä-Koreassa, Japanissa, Kanadassa, Meksikossa, Saudi-Arabiassa, Venäjän federaatiossa ja Yhdysvalloissa. Näistä seitsemästä maasta vain kaksi kuuluu niiden 55:n ylemmän keskitulotason maan joukkoon, joiden bruttokansantulo on Maailmanpankin mukaan samaa tasoa kuin Kiinan. Nämä maat ovat Meksiko ja Venäjän federaatio.

| (80) | Komissio arvioi myös, esiintyykö näissä maissa vienti- ja/tai tuontirajoituksista johtuvia markkinavääristymiä, jotka vaikuttaisivat tarkastelun kohteena olevaan tuotteeseen tai raaka-aineisiin eli siihen kuluerään, joka muodostaa suurimman osan valmistuskustannuksista tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Komissio totesi, että Venäjän federaatiossa on voimassa teräsromua, sähköä ja kaasua koskevia kaupan rajoituksia; nämä ovat kaikki tärkeitä tuotannontekijöitä tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Näiden Venäjän federaatiossa voimassa olevien kaupan rajoitusten vuoksi komissio katsoi, että Venäjän federaatiota ei voida pitää asianmukaisena edustavana maana. |
| --- | --- |

(80)

Komissio arvioi myös, esiintyykö näissä maissa vienti- ja/tai tuontirajoituksista johtuvia markkinavääristymiä, jotka vaikuttaisivat tarkastelun kohteena olevaan tuotteeseen tai raaka-aineisiin eli siihen kuluerään, joka muodostaa suurimman osan valmistuskustannuksista tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Komissio totesi, että Venäjän federaatiossa on voimassa teräsromua, sähköä ja kaasua koskevia kaupan rajoituksia; nämä ovat kaikki tärkeitä tuotannontekijöitä tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Näiden Venäjän federaatiossa voimassa olevien kaupan rajoitusten vuoksi komissio katsoi, että Venäjän federaatiota ei voida pitää asianmukaisena edustavana maana.

| (81) | Meksikon osalta tällaisia rajoituksia ei havaittu. Meksikon taloudellisen kehityksen taso vastaa Kiinan tasoa, eikä Meksikon osalta havaittu tuotannontekijöihin tai tarkastelun kohteena olevaan tuotteeseen vaikuttavia rajoituksia. |
| --- | --- |

(81)

Meksikon osalta tällaisia rajoituksia ei havaittu. Meksikon taloudellisen kehityksen taso vastaa Kiinan tasoa, eikä Meksikon osalta havaittu tuotannontekijöihin tai tarkastelun kohteena olevaan tuotteeseen vaikuttavia rajoituksia.

| (82) | Vireillepanon jälkeen vientiä harjoittavat tuottajat Daye Special Steel Co., Ltd ja Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd väittivät, ettei Meksiko välttämättä täytä kaikilta osin asianmukaiselta kolmannelta maalta vaadittuja edellytyksiä ensinnäkin siksi, että Meksikossa käytössä oleva tuotantoprosessi näyttää poikkeavan kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotantoprosessista, ja toiseksi sen takia, että meksikolaisten tuottajien tuotevalikoima vaikuttaa paljon suppeammalta (vähemmän monipuoliselta) kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuottama ja viemä tuotevalikoima. |
| --- | --- |

(82)

Vireillepanon jälkeen vientiä harjoittavat tuottajat Daye Special Steel Co., Ltd ja Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd väittivät, ettei Meksiko välttämättä täytä kaikilta osin asianmukaiselta kolmannelta maalta vaadittuja edellytyksiä ensinnäkin siksi, että Meksikossa käytössä oleva tuotantoprosessi näyttää poikkeavan kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuotantoprosessista, ja toiseksi sen takia, että meksikolaisten tuottajien tuotevalikoima vaikuttaa paljon suppeammalta (vähemmän monipuoliselta) kuin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien tuottama ja viemä tuotevalikoima.

| (83) | Vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot eivät tämän yleisen väitteen lisäksi sisältäneet mitään konkreettista näyttöä siitä, että meksikolaisten tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajien tuotantoprosessi ja tuotevalikoima olisivat erilaiset kuin kiinalaisten tuottajien ja miten tämä vaikuttaisi tuotannontekijöihin. Näin ollen komissio hylkäsi väitteen. Asiasta ei saatu muita huomautuksia. |
| --- | --- |

(83)

Vientiä harjoittavien tuottajien toimittamat tiedot eivät tämän yleisen väitteen lisäksi sisältäneet mitään konkreettista näyttöä siitä, että meksikolaisten tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajien tuotantoprosessi ja tuotevalikoima olisivat erilaiset kuin kiinalaisten tuottajien ja miten tämä vaikuttaisi tuotannontekijöihin. Näin ollen komissio hylkäsi väitteen. Asiasta ei saatu muita huomautuksia.

4.4.3   Asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

Asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus edustavassa maassa

| (84) | Komissio tarkasteli tärkeimpien tuotannontekijöiden tuontia Meksikoon. Tuontitietojen analyysi osoitti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon käytettäviä tuotannontekijöitä tuodaan Meksikoon riittäviä määriä asianmukaisen vertailuarvon määrittämiseksi ja että tämä tuonti ei sisältänyt Kiinasta tai muista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (46) liitteessä I luetelluista maista peräisin olevaa tuontia. |
| --- | --- |

(84)

Komissio tarkasteli tärkeimpien tuotannontekijöiden tuontia Meksikoon. Tuontitietojen analyysi osoitti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon käytettäviä tuotannontekijöitä tuodaan Meksikoon riittäviä määriä asianmukaisen vertailuarvon määrittämiseksi ja että tämä tuonti ei sisältänyt Kiinasta tai muista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (46) liitteessä I luetelluista maista peräisin olevaa tuontia.

46

| (85) | Komissio myös yksilöi yhden yrityksen (Tamsa), josta on saatavilla tuoreet taloudelliset tiedot osana Tenaris Groupin taloudellisia tietoja tuotannollisten yleiskulujen, myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämiseksi (ks. 4.7.5 jakso). |
| --- | --- |

(85)

Komissio myös yksilöi yhden yrityksen (Tamsa), josta on saatavilla tuoreet taloudelliset tiedot osana Tenaris Groupin taloudellisia tietoja tuotannollisten yleiskulujen, myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton määrittämiseksi (ks. 4.7.5 jakso).

| (86) | Edellä esitetyn perusteella komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa käyttää Meksikoa asianmukaisena edustavana maana ja yritystä Tamsa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen lähteenä normaaliarvon laskemista varten. |
| --- | --- |

(86)

Edellä esitetyn perusteella komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa käyttää Meksikoa asianmukaisena edustavana maana ja yritystä Tamsa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen lähteenä normaaliarvon laskemista varten.

| (87) | Asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksia Meksikon soveltuvuudesta edustavaksi maaksi ja Tamsan soveltuvuudesta tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajaksi edustavassa maassa. |
| --- | --- |

(87)

Asianomaisia osapuolia kehotettiin esittämään huomautuksia Meksikon soveltuvuudesta edustavaksi maaksi ja Tamsan soveltuvuudesta tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajaksi edustavassa maassa.

| (88) | Johdanto-osan 82 kappaleessa kuvattujen huomautusten lisäksi ei esitetty muita huomautuksia. |
| --- | --- |

(88)

Johdanto-osan 82 kappaleessa kuvattujen huomautusten lisäksi ei esitetty muita huomautuksia.

4.5   Sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun taso

Sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun taso

| (89) | Kun kaikkien edellä mainittujen tekijöiden perusteella oli vahvistettu, että Meksiko on ainoa käytettävissä oleva asianmukainen edustava maa, sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasoa ei ollut tarpeen arvioida perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti. |
| --- | --- |

(89)

Kun kaikkien edellä mainittujen tekijöiden perusteella oli vahvistettu, että Meksiko on ainoa käytettävissä oleva asianmukainen edustava maa, sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasoa ei ollut tarpeen arvioida perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti.

4.6   Päätelmät

Päätelmät

| (90) | Edellä esitetyn analyysin perusteella Meksiko täyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt kriteerit, minkä perusteella sitä voidaan pitää asianmukaisena edustavana maana. |
| --- | --- |

(90)

Edellä esitetyn analyysin perusteella Meksiko täyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt kriteerit, minkä perusteella sitä voidaan pitää asianmukaisena edustavana maana.

4.7   Vääristymättömien kustannusten määrittämisessä käytetyt lähteet

Vääristymättömien kustannusten määrittämisessä käytetyt lähteet

| (91) | Komissio luetteli normaaliarvon määrittämiseksi käytettäviä lähteitä koskevassa muistiossa tuotannontekijät, kuten raaka-aineet, energian ja työvoiman, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa, ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja ehdottamaan julkisesti saatavilla olevia tietoja muistiossa mainittujen tuotannontekijöiden vääristymättömistä arvoista. |
| --- | --- |

(91)

Komissio luetteli normaaliarvon määrittämiseksi käytettäviä lähteitä koskevassa muistiossa tuotannontekijät, kuten raaka-aineet, energian ja työvoiman, joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttävät tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa, ja kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia ja ehdottamaan julkisesti saatavilla olevia tietoja muistiossa mainittujen tuotannontekijöiden vääristymättömistä arvoista.

| (92) | Komissio myös totesi, että voidakseen muodostaa normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se käyttää Global Trade Atlas tietokantaa (47), jäljempänä ’GTA’, määrittääkseen useimpien tuotannontekijöiden, etenkin raaka-aineiden, vääristymättömät kustannukset. |
| --- | --- |

(92)

Komissio myös totesi, että voidakseen muodostaa normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se käyttää Global Trade Atlas tietokantaa (47), jäljempänä ’GTA’, määrittääkseen useimpien tuotannontekijöiden, etenkin raaka-aineiden, vääristymättömät kustannukset.

47

| (93) | Ottaen huomioon kaikki pyyntöön sisältyvät tiedot sekä pyynnön esittäjän ja asianomaisten osapuolten myöhemmin toimittamat ja tarkastuskäynneillä kerätyt tiedot seuraavat tuotannontekijät ja niiden lähteet yksilöitiin normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti:

  Taulukko 1


  Tuotannontekijät ja tietolähteet










  Raaka-aineet | Tavaran koodi Meksikossa | Arvo | Yksikkö | Tietolähde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teelmät (rautaa tai seostamatonta terästä oleva välituote, jossa on 0,25 painoprosenttia hiiltä) | 720720 | 4,72 | CNY/kg | GTA |
| Vesi | 22019001
  22019090 | 2,01 | CNY/l | GTA |
| Typpi | 280430 | 1,14 | CNY/kg | GTA |
| |
| Työvoima |
| Työvoima | [ei sovelleta] | 17,21 | CNY/tunti | Kansainvälinen työjärjestö (ILO) |
| Energia |
| Sähkö | [ei sovelleta] | 1,09 | CNY/kWh | GlobalPetrolPrices.com |
| Kaasu | [ei sovelleta] | 0,12 | CNY/m3 | CRE (Comisión Reguladora de Energía) |
| Sivutuotteet/jäte |
| Teräsromu | 720410
  720441
  720449 | 3,31 | CNY/kg | GTA |
| Kierrätysleikkurit (teräsromu) | 72041001 | 3,47 | CNY/kg | GTA |

(93)

Ottaen huomioon kaikki pyyntöön sisältyvät tiedot sekä pyynnön esittäjän ja asianomaisten osapuolten myöhemmin toimittamat ja tarkastuskäynneillä kerätyt tiedot seuraavat tuotannontekijät ja niiden lähteet yksilöitiin normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Tuotannontekijät ja tietolähteet

Tuotannontekijät ja tietolähteet

Raaka-aineet

Tavaran koodi Meksikossa

Arvo

Yksikkö

Tietolähde

Teelmät (rautaa tai seostamatonta terästä oleva välituote, jossa on 0,25 painoprosenttia hiiltä)

720720

4,72

CNY/kg

GTA

Vesi

22019001

22019090

2,01

CNY/l

GTA

Typpi

280430

1,14

CNY/kg

GTA

Työvoima

Työvoima

Työvoima

[ei sovelleta]

17,21

CNY/tunti

Kansainvälinen työjärjestö (ILO)

Energia

Energia

Sähkö

[ei sovelleta]

1,09

CNY/kWh

GlobalPetrolPrices.com

Kaasu

[ei sovelleta]

0,12

CNY/m3

CRE (Comisión Reguladora de Energía)

Sivutuotteet/jäte

Sivutuotteet/jäte

Teräsromu

720410

720441

720449

3,31

CNY/kg

GTA

Kierrätysleikkurit (teräsromu)

72041001

3,47

CNY/kg

GTA

4.7.1   Raaka-aineet

Raaka-aineet

| (94) | Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat edustavan maan tuottajan tehtaalle toimitettuna komissio käytti perustana edustavaan maahan tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa (GTA:n mukaan), johon lisättiin tuontitullit. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Huomioon ei otettu tuontia Kiinasta eikä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä ja jotka luetellaan asetuksen (EU) 2015/755 liitteessä I. Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta pääteltyään, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että samat vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi, että samat vääristymät vaikuttivat vientihintoihin. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä oli edelleen edustava senkin jälkeen, kun Kiinasta edustavaan maahan tuleva tuonti oli jätetty huomiotta. Painotettua keskimääräistä tuontihintaa oikaistiin tarvittaessa tuontitullien huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(94)

Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat edustavan maan tuottajan tehtaalle toimitettuna komissio käytti perustana edustavaan maahan tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa (GTA:n mukaan), johon lisättiin tuontitullit. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Huomioon ei otettu tuontia Kiinasta eikä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä ja jotka luetellaan asetuksen (EU) 2015/755 liitteessä I. Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta pääteltyään, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että samat vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi, että samat vääristymät vaikuttivat vientihintoihin. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä oli edelleen edustava senkin jälkeen, kun Kiinasta edustavaan maahan tuleva tuonti oli jätetty huomiotta. Painotettua keskimääräistä tuontihintaa oikaistiin tarvittaessa tuontitullien huomioon ottamiseksi.

| (95) | Yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille aiheutuneet tosiasialliset kustannukset muodostivat useiden tuotannontekijöiden osalta mitättömän pienen osuuden kaikista raaka-ainekustannuksista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska niiden osalta käytetyllä arvolla ei ollut – käytetystä lähteestä riippumatta – tuntuvaa vaikutusta polkumyyntimarginaalia koskeviin laskelmiin, komissio päätti sisällyttää nämä kustannukset kulutushyödykkeisiin. |
| --- | --- |

(95)

Yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille aiheutuneet tosiasialliset kustannukset muodostivat useiden tuotannontekijöiden osalta mitättömän pienen osuuden kaikista raaka-ainekustannuksista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska niiden osalta käytetyllä arvolla ei ollut – käytetystä lähteestä riippumatta – tuntuvaa vaikutusta polkumyyntimarginaalia koskeviin laskelmiin, komissio päätti sisällyttää nämä kustannukset kulutushyödykkeisiin.

| (96) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat kyseenalaistivat menetelmän, jota komissio käytti kulutushyödykkeiden vääristymättömien arvojen laskemiseen. Sen sijaan, että olisi määritetty kulutushyödykkeiden kokonaismäärä prosenttiosuutena välittömistä raaka-ainekustannuksista ja sovellettu tätä prosenttiosuutta yhteenlaskettuihin vääristymättömiin raaka-ainekustannuksiin (vertailuarvo), väitettiin, että komission olisi pitänyt käyttää vääristymätöntä arvoa kunkin yksittäisen erän osalta. |
| --- | --- |

(96)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat kyseenalaistivat menetelmän, jota komissio käytti kulutushyödykkeiden vääristymättömien arvojen laskemiseen. Sen sijaan, että olisi määritetty kulutushyödykkeiden kokonaismäärä prosenttiosuutena välittömistä raaka-ainekustannuksista ja sovellettu tätä prosenttiosuutta yhteenlaskettuihin vääristymättömiin raaka-ainekustannuksiin (vertailuarvo), väitettiin, että komission olisi pitänyt käyttää vääristymätöntä arvoa kunkin yksittäisen erän osalta.

| (97) | Komissio huomautti, että sen tavanomaisena käytäntönä ei ole laskea erillistä vertailuarvoa kulutushyödykkeille vaan ilmaista se prosenttiosuutena raaka-aineiden kokonaiskustannuksista vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamien kustannustietojen perusteella ja tämän jälkeen soveltaa tätä prosenttiosuutta uudelleen laskettuihin raaka-aineiden kustannuksiin käyttäen määritettyjä vääristymättömiä hintoja. Lisäksi, kuten johdanto-osan 95 kappaleessa selitetään, näiden kustannusten arvo oli vähäinen eikä niillä käytetystä menetelmästä riippumatta olisi ollut merkittävää vaikutusta polkumyyntimarginaalia koskeviin laskelmiin. Komissio katsoi, että sen käyttämä menetelmä vääristymättömän kulutushyödykkeiden arvon laskemiseksi oli asianmukainen, koska menetelmällä säilytettiin asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien kustannusrakenne. Lisäksi tutkimuksen aikana ei ollut saatavilla parempia tietoja, sillä vientiä harjoittavat tuottajat eivät tukeneet huomautuksiaan määrittämällä ehdottamansa menetelmän käytön vaikutusta. Sen vuoksi kulutushyödykkeitä koskeva väite hylättiin. |
| --- | --- |

(97)

Komissio huomautti, että sen tavanomaisena käytäntönä ei ole laskea erillistä vertailuarvoa kulutushyödykkeille vaan ilmaista se prosenttiosuutena raaka-aineiden kokonaiskustannuksista vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamien kustannustietojen perusteella ja tämän jälkeen soveltaa tätä prosenttiosuutta uudelleen laskettuihin raaka-aineiden kustannuksiin käyttäen määritettyjä vääristymättömiä hintoja. Lisäksi, kuten johdanto-osan 95 kappaleessa selitetään, näiden kustannusten arvo oli vähäinen eikä niillä käytetystä menetelmästä riippumatta olisi ollut merkittävää vaikutusta polkumyyntimarginaalia koskeviin laskelmiin. Komissio katsoi, että sen käyttämä menetelmä vääristymättömän kulutushyödykkeiden arvon laskemiseksi oli asianmukainen, koska menetelmällä säilytettiin asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien kustannusrakenne. Lisäksi tutkimuksen aikana ei ollut saatavilla parempia tietoja, sillä vientiä harjoittavat tuottajat eivät tukeneet huomautuksiaan määrittämällä ehdottamansa menetelmän käytön vaikutusta. Sen vuoksi kulutushyödykkeitä koskeva väite hylättiin.

| (98) | Komissio ilmaisi yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille raaka-aineiden hankinnasta aiheutuneet kuljetuskustannukset prosentteina näiden raaka-aineiden tosiasiallisista kustannuksista ja sovelsi sitten samaa prosenttiosuutta samojen raaka-aineiden vääristymättömiin kustannuksiin saadakseen vääristymättömät kuljetuskustannukset. Komissio katsoi, että vientiä harjoittavan tuottajan raaka-aineiden ja ilmoitettujen kuljetuskustannusten suhdetta voitaisiin kohtuudella käyttää tässä tutkimuksessa arviona raaka-aineiden vääristymättömistä kuljetuskustannuksista toimitettuna yrityksen tehtaalle. |
| --- | --- |

(98)

Komissio ilmaisi yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille raaka-aineiden hankinnasta aiheutuneet kuljetuskustannukset prosentteina näiden raaka-aineiden tosiasiallisista kustannuksista ja sovelsi sitten samaa prosenttiosuutta samojen raaka-aineiden vääristymättömiin kustannuksiin saadakseen vääristymättömät kuljetuskustannukset. Komissio katsoi, että vientiä harjoittavan tuottajan raaka-aineiden ja ilmoitettujen kuljetuskustannusten suhdetta voitaisiin kohtuudella käyttää tässä tutkimuksessa arviona raaka-aineiden vääristymättömistä kuljetuskustannuksista toimitettuna yrityksen tehtaalle.

4.7.2   Työvoima

Työvoima

| (99) | Kansainvälinen työjärjestö (ILO) julkaisee vuosittain tiedot työntekijöiden keskimääräisistä kuukausiansioista ja tosiasiallisesti tehdyistä keskimääräisistä viikkotyötunneista työntekijää kohti eri toimialoilla Meksikossa. |
| --- | --- |

(99)

Kansainvälinen työjärjestö (ILO) julkaisee vuosittain tiedot työntekijöiden keskimääräisistä kuukausiansioista ja tosiasiallisesti tehdyistä keskimääräisistä viikkotyötunneista työntekijää kohti eri toimialoilla Meksikossa.

| (100) | Komissio käytti näitä tietoja vuodelta 2021 määrittääkseen keskimääräisen tuntipalkan valmistussektorilla (48). Kaikkien työvoimakustannusten määrittämisessä komissio käytti OECD:n julkaisemia tietoja (49) (Taxing Wages 2021), jotka kattoivat vuoden 2021. Valmistussektorin tuntipalkkaan komissio lisäsi sosiaaliturvamaksut. |
| --- | --- |

(100)

Komissio käytti näitä tietoja vuodelta 2021 määrittääkseen keskimääräisen tuntipalkan valmistussektorilla (48). Kaikkien työvoimakustannusten määrittämisessä komissio käytti OECD:n julkaisemia tietoja (49) (Taxing Wages 2021), jotka kattoivat vuoden 2021. Valmistussektorin tuntipalkkaan komissio lisäsi sosiaaliturvamaksut.

48

49

4.7.3   Sähkö

Sähkö

| (101) | GlobalPetrolPrices.com (tarkastelupyynnössä yksilöity lähde) on julkaissut yritysten Meksikossa maksamat keskimääräiset sähkönhinnat kilowattituntia kohti vuodelta 2021. Tämän hinnan perusteella komissio määritti sähkön keskimääräisen hinnan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (2021) (50). |
| --- | --- |

(101)

GlobalPetrolPrices.com (tarkastelupyynnössä yksilöity lähde) on julkaissut yritysten Meksikossa maksamat keskimääräiset sähkönhinnat kilowattituntia kohti vuodelta 2021. Tämän hinnan perusteella komissio määritti sähkön keskimääräisen hinnan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (2021) (50).

50

4.7.4   Maakaasu

Maakaasu

| (102) | Energia-alan sääntelyviranomainen Comisión Reguladora de Energía (CRE) julkaisee kuukausittain Meksikossa toimivien yritysten (teollisten käyttäjien) maksamat maakaasun hinnat. Komissio käytti CRE:n tietoihin (51) perustuvaa keskimääräistä yritysten maksamaa hintaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(102)

Energia-alan sääntelyviranomainen Comisión Reguladora de Energía (CRE) julkaisee kuukausittain Meksikossa toimivien yritysten (teollisten käyttäjien) maksamat maakaasun hinnat. Komissio käytti CRE:n tietoihin (51) perustuvaa keskimääräistä yritysten maksamaa hintaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

51

4.7.5   Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto

Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto

| (103) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut kattamaan kustannukset, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin tuotannontekijöihin. |
| --- | --- |

(103)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut kattamaan kustannukset, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin tuotannontekijöihin.

| (104) | Vääristymättömän ja kohtuullisen määrän määrittämiseksi myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksille sekä voitolle komissio käytti Tamsan liiketoimintaa koskevia taloudellisia tietoja, jotka olivat saatavilla emoyhtiö Tenaris S.A:n konsolidoidusta tilinpäätöksestä (52). |
| --- | --- |

(104)

Vääristymättömän ja kohtuullisen määrän määrittämiseksi myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksille sekä voitolle komissio käytti Tamsan liiketoimintaa koskevia taloudellisia tietoja, jotka olivat saatavilla emoyhtiö Tenaris S.A:n konsolidoidusta tilinpäätöksestä (52).

52

| (105) | Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuotannolliset yleiskulut ilmaistiin osuutena vientiä harjoittaville tuottajille tosiasiallisesti aiheutuneista valmistuskustannuksista. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin. |
| --- | --- |

(105)

Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tuotannolliset yleiskulut ilmaistiin osuutena vientiä harjoittaville tuottajille tosiasiallisesti aiheutuneista valmistuskustannuksista. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin.

| (106) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat kyseenalaistivat komission yleiskustannusten laskemiseen käyttämän menetelmän samoista syistä kuin kulutushyödykkeiden laskentamenetelmän (ks. johdanto-osan 96 kappale) ja väittivät, että sen sijaan, että komissio oli käyttänyt suhdelukua yleiskustannuksiin ja soveltanut sitä vääristymättömiin välittömiin kustannuksiin, sen olisi pitänyt määrittää kaikki tekijät erikseen ja korvata ne sijaisarvoilla. |
| --- | --- |

(106)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat kyseenalaistivat komission yleiskustannusten laskemiseen käyttämän menetelmän samoista syistä kuin kulutushyödykkeiden laskentamenetelmän (ks. johdanto-osan 96 kappale) ja väittivät, että sen sijaan, että komissio oli käyttänyt suhdelukua yleiskustannuksiin ja soveltanut sitä vääristymättömiin välittömiin kustannuksiin, sen olisi pitänyt määrittää kaikki tekijät erikseen ja korvata ne sijaisarvoilla.

| (107) | Mitä tulee tähän väitteeseen, komissio totesi, että yleiskustannuksia koskevat tiedot eivät olleet helposti saatavilla erikseen kunkin tekijän osalta edustavan maan tuottajan tilinpäätöksessä. Sen vuoksi komissio katsoi, että sen käyttämä menetelmä vääristymättömän yleiskustannusten arvon laskemiseksi oli asianmukainen, koska menetelmällä säilytettiin asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien kustannusrakenne. Parempia tietoja ei myöskään ollut saatavilla, koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät ehdottaneet vaihtoehtoista vääristymätöntä vertailuarvoa yleiskustannuksille. Sen vuoksi kulutushyödykkeitä koskeva väite hylättiin. |
| --- | --- |

(107)

Mitä tulee tähän väitteeseen, komissio totesi, että yleiskustannuksia koskevat tiedot eivät olleet helposti saatavilla erikseen kunkin tekijän osalta edustavan maan tuottajan tilinpäätöksessä. Sen vuoksi komissio katsoi, että sen käyttämä menetelmä vääristymättömän yleiskustannusten arvon laskemiseksi oli asianmukainen, koska menetelmällä säilytettiin asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien kustannusrakenne. Parempia tietoja ei myöskään ollut saatavilla, koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät ehdottaneet vaihtoehtoista vääristymätöntä vertailuarvoa yleiskustannuksille. Sen vuoksi kulutushyödykkeitä koskeva väite hylättiin.

4.7.6   Normaaliarvon laskeminen

Normaaliarvon laskeminen

| (108) | Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen normaaliarvon noudettuna-tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(108)

Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen normaaliarvon noudettuna-tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (109) | Ensin komissio määritti vääristymättömät valmistuskustannukset. Sen jälkeen se sovelsi vääristymättömiä yksikkökustannuksia yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien yksittäisten tuotannontekijöiden tosiasialliseen kulutukseen. Komissio vähensi valmistuskustannuksista tuotantoprosessissa uudelleenkäytettyjen sivutuotteiden vääristymättömät kustannukset. Nämä kulutussuhteet tarkistettiin etätarkastuksessa. Lopuksi komissio kertoi nämä kulutussuhteet edustavan maan (Meksikon) vääristymättömillä yksikkökustannuksilla (ks. taulukko 1). |
| --- | --- |

(109)

Ensin komissio määritti vääristymättömät valmistuskustannukset. Sen jälkeen se sovelsi vääristymättömiä yksikkökustannuksia yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien yksittäisten tuotannontekijöiden tosiasialliseen kulutukseen. Komissio vähensi valmistuskustannuksista tuotantoprosessissa uudelleenkäytettyjen sivutuotteiden vääristymättömät kustannukset. Nämä kulutussuhteet tarkistettiin etätarkastuksessa. Lopuksi komissio kertoi nämä kulutussuhteet edustavan maan (Meksikon) vääristymättömillä yksikkökustannuksilla (ks. taulukko 1).

| (110) | Määritettyään vääristymättömät valmistuskustannukset komissio lisäsi niihin tuotannolliset yleiskulut, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voiton (ks. 4.7.5 jakso). Tuotannolliset yleiskulut määritettiin vientiä harjoittavien tuottajien tietojen perusteella. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto määritettiin puolestaan Tenaris Groupin eli meksikolaisen tytäryhtiön Tamsan emoyhtiön vuoden 2021 tilinpäätöksen (53) perusteella. Komissio lisäsi vääristymättömiin valmistuskustannuksiin seuraavat:






  — | tuotannolliset yleiskulut, joiden osuus suorista valmistuskustannuksista oli yhteensä 7,8 prosenttia |
| --- | --- | --- |

(110)

Määritettyään vääristymättömät valmistuskustannukset komissio lisäsi niihin tuotannolliset yleiskulut, myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voiton (ks. 4.7.5 jakso). Tuotannolliset yleiskulut määritettiin vientiä harjoittavien tuottajien tietojen perusteella. Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto määritettiin puolestaan Tenaris Groupin eli meksikolaisen tytäryhtiön Tamsan emoyhtiön vuoden 2021 tilinpäätöksen (53) perusteella. Komissio lisäsi vääristymättömiin valmistuskustannuksiin seuraavat:

53

—

tuotannolliset yleiskulut, joiden osuus suorista valmistuskustannuksista oli yhteensä 7,8 prosenttia

| — | myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset, joiden osuus Tenaris Groupin eli meksikolaisen tytäryhtiön Tamsan emoyhtiön myytyjen hyödykkeiden kustannuksista oli 26,16 prosenttia |
| --- | --- |

—

myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset, joiden osuus Tenaris Groupin eli meksikolaisen tytäryhtiön Tamsan emoyhtiön myytyjen hyödykkeiden kustannuksista oli 26,16 prosenttia

| — | voitto, jonka osuus Tenaris Groupin myytyjen hyödykkeiden kustannuksista oli 15,34 prosenttia. |
| --- | --- |

—

voitto, jonka osuus Tenaris Groupin myytyjen hyödykkeiden kustannuksista oli 15,34 prosenttia.

| (111) | Tämän perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna-tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(111)

Tämän perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna-tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (112) | Vientiä harjoittavat tuottajat kyseenalaistivat tavan, jolla komissio määritti myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton, ja kysyivät, miksi myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto ilmaistiin prosentteina myytyjen hyödykkeiden kustannuksista eikä liikevaihdosta, sisältyivätkö välittömät myyntikustannukset myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin ja miksi komissio oli käyttänyt Tenaris Groupin myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa eikä meksikolaisen tytäryhtiön Tamsan tarkasteltavana olevaa tuotetta. |
| --- | --- |

(112)

Vientiä harjoittavat tuottajat kyseenalaistivat tavan, jolla komissio määritti myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton, ja kysyivät, miksi myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto ilmaistiin prosentteina myytyjen hyödykkeiden kustannuksista eikä liikevaihdosta, sisältyivätkö välittömät myyntikustannukset myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin ja miksi komissio oli käyttänyt Tenaris Groupin myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa eikä meksikolaisen tytäryhtiön Tamsan tarkasteltavana olevaa tuotetta.

| (113) | Komissio huomautti, että komission vakiintuneena käytäntönä on myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton ilmaiseminen prosenttiosuutena myytyjen hyödykkeiden kustannuksista normaaliarvon määrittämiseksi ja välittömien myyntikustannusten sisällyttäminen myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa edellytetään, että normaaliarvo muodostetaan tuotantokustannusten perusteella ja että siihen sisältyy vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti-, ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Tästä seuraa, että kustannuksiin perustuvan normaaliarvon muodostamiseksi näihin kustannuksiin lisättävät myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto on ilmaistava tällaisten kustannusten perusteella. Komissio käytti Tenaris Groupin myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa, koska Tamsan myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto eivät olleet saatavilla ja koska Tenaris Groupin tiedot olivat paras helposti saatavilla oleva vaihtoehto. Sen vuoksi komissio katsoi, että sen myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton laskentamenetelmä oli asianmukainen, koska parempia tietoja ei ollut saatavilla, ja hylkäsi väitteen. |
| --- | --- |

(113)

Komissio huomautti, että komission vakiintuneena käytäntönä on myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten ja voiton ilmaiseminen prosenttiosuutena myytyjen hyödykkeiden kustannuksista normaaliarvon määrittämiseksi ja välittömien myyntikustannusten sisällyttäminen myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa edellytetään, että normaaliarvo muodostetaan tuotantokustannusten perusteella ja että siihen sisältyy vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti-, ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Tästä seuraa, että kustannuksiin perustuvan normaaliarvon muodostamiseksi näihin kustannuksiin lisättävät myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset sekä voitto on ilmaistava tällaisten kustannusten perusteella. Komissio käytti Tenaris Groupin myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa, koska Tamsan myynti-, yleis- ja hallintokustannukset ja voitto eivät olleet saatavilla ja koska Tenaris Groupin tiedot olivat paras helposti saatavilla oleva vaihtoehto. Sen vuoksi komissio katsoi, että sen myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä voiton laskentamenetelmä oli asianmukainen, koska parempia tietoja ei ollut saatavilla, ja hylkäsi väitteen.

4.7.7   Vientihinta

Vientihinta

| (114) | Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai Kiinassa sijaitsevan etuyhteydessä olevan kauppiaan välityksellä. |
| --- | --- |

(114)

Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat veivät tuotetta unioniin joko suoraan riippumattomille asiakkaille tai Kiinassa sijaitsevan etuyhteydessä olevan kauppiaan välityksellä.

| (115) | Sen vuoksi komissio määritti vientihinnan perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkastelun kohteena olevasta unioniin suuntautuvaa vientiä varten myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettuna tai maksettavaksi tulevana hintana. |
| --- | --- |

(115)

Sen vuoksi komissio määritti vientihinnan perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkastelun kohteena olevasta unioniin suuntautuvaa vientiä varten myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettuna tai maksettavaksi tulevana hintana.

4.7.8   Vertailu

Vertailu

| (116) | Komissio vertasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti määritettyä laskennallista normaaliarvoa tuotelajeittain edellä kuvatun mukaisesti määritettyyn yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaan (noudettuna-tasolla). |
| --- | --- |

(116)

Komissio vertasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti määritettyä laskennallista normaaliarvoa tuotelajeittain edellä kuvatun mukaisesti määritettyyn yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien vientihintaan (noudettuna-tasolla).

| (117) | Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin pankkimaksujen, palkkioiden, luottokustannusten, rahti- ja käsittelykustannusten, muiden alennusten sekä pakkaus- ja vakuutuskustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

(117)

Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi komissio oikaisi tarvittaessa normaaliarvoa ja/tai vientihintaa, jotta hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot voitiin ottaa huomioon perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Oikaisuja tehtiin pankkimaksujen, palkkioiden, luottokustannusten, rahti- ja käsittelykustannusten, muiden alennusten sekä pakkaus- ja vakuutuskustannusten huomioon ottamiseksi.

4.7.9   Polkumyyntimarginaalit

Polkumyyntimarginaalit

| (118) | Komissio vertasi yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkastelun kohteena olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(118)

Komissio vertasi yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta samankaltaisen tuotteen kunkin tuotelajin painotettua keskimääräistä normaaliarvoa tarkastelun kohteena olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (119) | Tällä perusteella yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit, jotka ilmaistiin prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, olivat 10–44 prosenttia. Näin ollen todettiin, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(119)

Tällä perusteella yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit, jotka ilmaistiin prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, olivat 10–44 prosenttia. Näin ollen todettiin, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

5.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (120) | Todettuaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia lisätekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus. |
| --- | --- |

(120)

Todettuaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia lisätekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus.

5.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

| (121) | Pyynnön esittäjien mukaan Kiina on maailman suurin tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottaja – tuottajia on yhteensä 23 ja tuotantolinjoja 33. |
| --- | --- |

(121)

Pyynnön esittäjien mukaan Kiina on maailman suurin tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottaja – tuottajia on yhteensä 23 ja tuotantolinjoja 33.

| (122) | Pyynnön esittäjien arvioiden mukaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen kokonaistuotanto Kiinassa oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 2,3 miljoonaa tonnia. Saman lähteen mukaan arvioitu kokonaistuotantokapasiteetti oli 5 miljoonaa tonnia. Näin ollen tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon käytettävissä oleva käyttämätön kapasiteetti Kiinassa oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 2,7 miljoonaa tonnia. Unionin kulutukseksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla arvioitiin noin 100 000 tonnia (ks. taulukko 2), joten kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti oli noin 27-kertainen verrattuna tarkastelun kohteena olevan tuotteen kulutukseen unionin markkinoilla. Vertailun vuoksi pyynnön esittäjät arvioivat, että muualla maailmassa (54) toimivien 12:n olemassa olevan yrityksen tuotantokapasiteetti oli samalla ajanjaksolla yhteensä noin 2,9 miljoonaa tonnia. Koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyö oli vähäistä, komissio ei saanut lisätietoa Kiinan tuotannosta tai unioniin suuntautuvasta tuonnista. |
| --- | --- |

(122)

Pyynnön esittäjien arvioiden mukaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen kokonaistuotanto Kiinassa oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 2,3 miljoonaa tonnia. Saman lähteen mukaan arvioitu kokonaistuotantokapasiteetti oli 5 miljoonaa tonnia. Näin ollen tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon käytettävissä oleva käyttämätön kapasiteetti Kiinassa oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 2,7 miljoonaa tonnia. Unionin kulutukseksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla arvioitiin noin 100 000 tonnia (ks. taulukko 2), joten kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti oli noin 27-kertainen verrattuna tarkastelun kohteena olevan tuotteen kulutukseen unionin markkinoilla. Vertailun vuoksi pyynnön esittäjät arvioivat, että muualla maailmassa (54) toimivien 12:n olemassa olevan yrityksen tuotantokapasiteetti oli samalla ajanjaksolla yhteensä noin 2,9 miljoonaa tonnia. Koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyö oli vähäistä, komissio ei saanut lisätietoa Kiinan tuotannosta tai unioniin suuntautuvasta tuonnista.

54

| (123) | Komissio kuitenkin katsoi, että kun otetaan huomioon Kiinan (suuri) tuotantomäärä ja käyttämätön kapasiteetti unioniin verrattuna, on todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat suuntaisivat käyttämätöntä kapasiteettiaan yhä enemmän unionin markkinoille suurina määrinä ja polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(123)

Komissio kuitenkin katsoi, että kun otetaan huomioon Kiinan (suuri) tuotantomäärä ja käyttämätön kapasiteetti unioniin verrattuna, on todennäköistä, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat suuntaisivat käyttämätöntä kapasiteettiaan yhä enemmän unionin markkinoille suurina määrinä ja polkumyyntihinnoin, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

5.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus ja hinnat unionin markkinoilla

Unionin markkinoiden houkuttelevuus ja hinnat unionin markkinoilla

| (124) | Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat jatkoivat tarkastelun kohteena olevan tuotteen vientiä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viennin määrä oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 2,9 tuhatta tonnia, mikä vastasi [2,5–3,5 prosentin] osuutta unionin markkinoista. Kuten johdanto-osan 43 kappaleessa selitetään tarkemmin, koska tiedot unioniin suuntautuvasta tuonnista kattavat ainoastaan yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tiedot ja kun otetaan huomioon, että Kiinan kokonaistuotanto tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli huomattavasti suurempi, kaikkien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osuus tarkastelun kohteena olevan tuotteen markkinoista unionissa oli todennäköisesti suurempi. Näin ollen unionin markkinat ovat edelleen houkutteleva vientimarkkina kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta. |
| --- | --- |

(124)

Kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat jatkoivat tarkastelun kohteena olevan tuotteen vientiä unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien viennin määrä oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 2,9 tuhatta tonnia, mikä vastasi [2,5–3,5 prosentin] osuutta unionin markkinoista. Kuten johdanto-osan 43 kappaleessa selitetään tarkemmin, koska tiedot unioniin suuntautuvasta tuonnista kattavat ainoastaan yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tiedot ja kun otetaan huomioon, että Kiinan kokonaistuotanto tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli huomattavasti suurempi, kaikkien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osuus tarkastelun kohteena olevan tuotteen markkinoista unionissa oli todennäköisesti suurempi. Näin ollen unionin markkinat ovat edelleen houkutteleva vientimarkkina kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta.

| (125) | Pyynnön esittäjien mukaan unionin markkinat ovat houkuttelevat myös niiden suhteellisen korkean keskimääräisen hintatason, asiakkaiden maksukyvyn, hyvin toimivan logistiikkainfrastruktuurin (hyvin varustellut satamat ja varastointi- ja jakelulaitokset) sekä suuren teollisen kulutuksen vuoksi. Lisäksi unioni on tällä hetkellä määrällisesti maailman suurin teräksen markkina-alue. |
| --- | --- |

(125)

Pyynnön esittäjien mukaan unionin markkinat ovat houkuttelevat myös niiden suhteellisen korkean keskimääräisen hintatason, asiakkaiden maksukyvyn, hyvin toimivan logistiikkainfrastruktuurin (hyvin varustellut satamat ja varastointi- ja jakelulaitokset) sekä suuren teollisen kulutuksen vuoksi. Lisäksi unioni on tällä hetkellä määrällisesti maailman suurin teräksen markkina-alue.

| (126) | Lisäksi otokseen valittujen unionin tuottajien ja yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintojen vertailun perusteella Kiinan vientihinnat alittivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin hinnat (ks. johdanto-osan 152 kappale), kun ei oteta huomioon polkumyyntitulleja, mikä osoittaa, että unionin markkinat ovat hinnoiltaan houkuttelevat. |
| --- | --- |

(126)

Lisäksi otokseen valittujen unionin tuottajien ja yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien hintojen vertailun perusteella Kiinan vientihinnat alittivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin hinnat (ks. johdanto-osan 152 kappale), kun ei oteta huomioon polkumyyntitulleja, mikä osoittaa, että unionin markkinat ovat hinnoiltaan houkuttelevat.

| (127) | Myös Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpano ja erityisesti Yhdysvaltojen asettamat tuontitullit, jotka koskevat kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia, rajoittavat vientiä harjoittavien tuottajien mahdollisuuksia viedä tarkasteltavana olevaa tuotetta muille merkittäville kohdealueille kuin unioniin. |
| --- | --- |

(127)

Myös Yhdysvaltojen 232 §:n mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpano ja erityisesti Yhdysvaltojen asettamat tuontitullit, jotka koskevat kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia, rajoittavat vientiä harjoittavien tuottajien mahdollisuuksia viedä tarkasteltavana olevaa tuotetta muille merkittäville kohdealueille kuin unioniin.

| (128) | Näin ollen unionin markkinat olivat kokonsa ja hintojen puolesta edelleen houkuttelevat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille. |
| --- | --- |

(128)

Näin ollen unionin markkinat olivat kokonsa ja hintojen puolesta edelleen houkuttelevat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille.

5.3   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät

| (129) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti Kiinasta unionin markkinoille jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(129)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti Kiinasta unionin markkinoille jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (130) | Kiinan käyttämätön kapasiteetti oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana merkittävä unionin kulutukseen nähden. Lisäksi unionin markkinoiden houkuttelevuus kokonsa ja hintojensa puolesta lisää todennäköisyyttä sille, että Kiinan vientiä ja käyttämätöntä kapasiteettia suunnattaisiin unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(130)

Kiinan käyttämätön kapasiteetti oli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana merkittävä unionin kulutukseen nähden. Lisäksi unionin markkinoiden houkuttelevuus kokonsa ja hintojensa puolesta lisää todennäköisyyttä sille, että Kiinan vientiä ja käyttämätöntä kapasiteettia suunnattaisiin unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (131) | Näin ollen komissio päätteli, että on todennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi tarkastelun kohteena olevan tuotteen Kiinasta unionin markkinoille tulevan polkumyyntituonnin merkittävään lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(131)

Näin ollen komissio päätteli, että on todennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi tarkastelun kohteena olevan tuotteen Kiinasta unionin markkinoille tulevan polkumyyntituonnin merkittävään lisääntymiseen.

| (132) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen. |
| --- | --- |

(132)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen.

6.   VAHINKO

VAHINKO

6.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (133) | Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelujaksolla kuusi unionin tuottajaa, jotka sijaitsevat eri jäsenvaltioissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. |
| --- | --- |

(133)

Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelujaksolla kuusi unionin tuottajaa, jotka sijaitsevat eri jäsenvaltioissa. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

| (134) | Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 196 050 tonnia. Komissio määritti tämän luvun kaikkien käytettävissä olevien unionin tuotannonalaa koskevien tietojen perusteella, joita olivat muun muassa European Steel Tube Association -järjestön tiedot otoksen ulkopuolisten unionin tuottajien osalta sekä otokseen valittujen unionin tuottajien antamat kyselyvastaukset. Kuten johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus tiedossa olevien unionin tuottajien samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta oli lähes 76 prosenttia ja osuus kokonaismyyntimäärästä lähes 67 prosenttia. |
| --- | --- |

(134)

Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 196 050 tonnia. Komissio määritti tämän luvun kaikkien käytettävissä olevien unionin tuotannonalaa koskevien tietojen perusteella, joita olivat muun muassa European Steel Tube Association -järjestön tiedot otoksen ulkopuolisten unionin tuottajien osalta sekä otokseen valittujen unionin tuottajien antamat kyselyvastaukset. Kuten johdanto-osan 20 kappaleessa todetaan, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus tiedossa olevien unionin tuottajien samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta oli lähes 76 prosenttia ja osuus kokonaismyyntimäärästä lähes 67 prosenttia.

6.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (135) | Komissio määritti unionin kulutuksen Eurostatin tuontitilastojen ja unionin tuotannonalan unionissa toteutuneiden myyntimäärien perusteella. Tiedot myyntimääristä perustuivat pyynnön esittäjän toimittamiin tietoihin otoksen ulkopuolisten unionin tuottajien osalta sekä otokseen valittujen unionin tuottajien antamiin kyselyvastauksiin. Komissio käytti vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden sekä markkinaosuuksien yhteydessä vaihteluvälejä varmistaakseen, että yhden unionin tuottajan arkaluonteisia tietoja ei paljasteta. |
| --- | --- |

(135)

Komissio määritti unionin kulutuksen Eurostatin tuontitilastojen ja unionin tuotannonalan unionissa toteutuneiden myyntimäärien perusteella. Tiedot myyntimääristä perustuivat pyynnön esittäjän toimittamiin tietoihin otoksen ulkopuolisten unionin tuottajien osalta sekä otokseen valittujen unionin tuottajien antamiin kyselyvastauksiin. Komissio käytti vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden sekä markkinaosuuksien yhteydessä vaihteluvälejä varmistaakseen, että yhden unionin tuottajan arkaluonteisia tietoja ei paljasteta.

| (136) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 2


  Unionin kulutus (tonnia) | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus yhteensä | 111 875 | 108 571 | 95 285 | 102 189 |
| Indeksi | 100 | 97 | 85 | 91 |
| Kytkösmarkkinat | [4 500 –5 500 ] | [9 000 –10 000 ] | [5 500 –6 500 ] | [6 000 –7 000 ] |
| Indeksi | 100 | 188 | 119 | 126 |
| Vapaat markkinat | [100 000 –110 000 ] | [90 000 –100 000 ] | [80 000 –90 000 ] | [86 000 –96 000 ] |
| Indeksi | 100 | 93 | 84 | 90 |
| Lähde: | Comext, yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, ESTA ja otokseen valitut unionin tuottajat. |

(136)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 2

Taulukko 2

Unionin kulutus (tonnia)

Unionin kulutus (tonnia)

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kulutus yhteensä

111 875

108 571

95 285

102 189

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

85

85

91

91

Kytkösmarkkinat

[4 500 –5 500 ]

[9 000 –10 000 ]

[5 500 –6 500 ]

[6 000 –7 000 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

188

188

119

119

126

126

Vapaat markkinat

[100 000 –110 000 ]

[90 000 –100 000 ]

[80 000 –90 000 ]

[86 000 –96 000 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

93

93

84

84

90

90

Lähde:

Lähde:

Comext, yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, ESTA ja otokseen valitut unionin tuottajat.

| (137) | Unionin kulutus väheni 3 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019 ja yli 12 prosenttia vuodesta 2019 vuoteen 2020, minkä jälkeen se kasvoi yli 5 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kaikkiaan unionin kulutus väheni 9 prosenttia vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(137)

Unionin kulutus väheni 3 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019 ja yli 12 prosenttia vuodesta 2019 vuoteen 2020, minkä jälkeen se kasvoi yli 5 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kaikkiaan unionin kulutus väheni 9 prosenttia vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

| (138) | Unionin tuotannonalan ilmoittamien tietojen mukaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen kytköskäytön osuus unionin kokonaiskulutuksesta oli alle 5 prosenttia vuonna 2018. Tarkastelujaksolla se kasvoi 26 prosenttia. |
| --- | --- |

(138)

Unionin tuotannonalan ilmoittamien tietojen mukaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen kytköskäytön osuus unionin kokonaiskulutuksesta oli alle 5 prosenttia vuonna 2018. Tarkastelujaksolla se kasvoi 26 prosenttia.

| (139) | Vapaiden markkinoiden kulutus väheni tarkastelujaksolla 10 prosenttia. Se väheni ensin 7 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019 ja edelleen 9,6 prosenttia vuodesta 2019 vuoteen 2020, minkä jälkeen se kasvoi 7 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. |
| --- | --- |

(139)

Vapaiden markkinoiden kulutus väheni tarkastelujaksolla 10 prosenttia. Se väheni ensin 7 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019 ja edelleen 9,6 prosenttia vuodesta 2019 vuoteen 2020, minkä jälkeen se kasvoi 7 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana.

6.3   Tuonti asianomaisesta maasta unioniin

Tuonti asianomaisesta maasta unioniin

6.3.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (140) | Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella jäljempänä esitetyllä tavalla. Koska tiedot ovat peräisin vain kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta, ne esitetään luottamuksellisuussyistä vaihteluväleinä. |
| --- | --- |

(140)

Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonnin määrä ja markkinaosuus kehittyivät yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta saatujen tietojen perusteella jäljempänä esitetyllä tavalla. Koska tiedot ovat peräisin vain kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta, ne esitetään luottamuksellisuussyistä vaihteluväleinä.

| (141) | Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 3


  Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti asianomaisesta maasta (tonnia) | [1 300 –1 400 ] | [1 500 –1 600 ] | [1 250 –1 350 ] | [2 800 –2 900 ] |
| Indeksi | 100 | 111 | 95 | 204 |
| Markkinaosuus | [1 –3 ] % | [1,2 –3,2 ] % | [1,1 –3,1 ] % | [2,5 –3,5 ] % |
| Indeksi | 100 | 120 | 113 | 227 |
| Lähde: | Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat. |

(141)

Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuonti asianomaisesta maasta (tonnia)

[1 300 –1 400 ]

[1 500 –1 600 ]

[1 250 –1 350 ]

[2 800 –2 900 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

111

111

95

95

204

204

Markkinaosuus

[1 –3 ] %

[1,2 –3,2 ] %

[1,1 –3,1 ] %

[2,5 –3,5 ] %

Indeksi

Indeksi

100

100

120

120

113

113

227

227

Lähde:

Lähde:

Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat.

| (142) | Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus unionissa oli alkuperäisessä tutkimuksessa 26,8 prosenttia. Tämän tutkimuksen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kyseisen tuonnin markkinaosuus oli sitä vastoin [2,5–3,5] prosenttia. Näin ollen Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni huomattavasti voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden seurauksena. Kiinasta tuleva tuonti kuitenkin lisääntyi tarkastelujaksolla – unionin tuotannonalan kustannuksella – samalla, kun kulutus väheni. Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärä kasvoi tarkastelujaksolla 104 prosenttia ja oli [2 800–2 900] tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi, se pysyi kyseisenä ajanjaksona edelleen suhteellisen pienenä, [2,5–3,5] prosentissa. |
| --- | --- |

(142)

Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus unionissa oli alkuperäisessä tutkimuksessa 26,8 prosenttia. Tämän tutkimuksen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kyseisen tuonnin markkinaosuus oli sitä vastoin [2,5–3,5] prosenttia. Näin ollen Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni huomattavasti voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden seurauksena. Kiinasta tuleva tuonti kuitenkin lisääntyi tarkastelujaksolla – unionin tuotannonalan kustannuksella – samalla, kun kulutus väheni. Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärä kasvoi tarkastelujaksolla 104 prosenttia ja oli [2 800–2 900] tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vaikka Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi, se pysyi kyseisenä ajanjaksona edelleen suhteellisen pienenä, [2,5–3,5] prosentissa.

| (143) | Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 20 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019 ja kaikkiaan 13 prosenttia vuosien 2018 ja 2020 välillä, vaikka samaan aikaan unionin kulutus vapailla markkinoilla väheni 16 prosenttia. Tarkastelujaksolla Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi kaikkiaan 127 prosenttia. Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä ja covid-19-kriisistä huolimatta. |
| --- | --- |

(143)

Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 20 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019 ja kaikkiaan 13 prosenttia vuosien 2018 ja 2020 välillä, vaikka samaan aikaan unionin kulutus vapailla markkinoilla väheni 16 prosenttia. Tarkastelujaksolla Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi kaikkiaan 127 prosenttia. Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla voimassa olevista polkumyyntitoimenpiteistä ja covid-19-kriisistä huolimatta.

| (144) | Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa todetaan, tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontimäärä Kiinasta unioniin ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus perustuvat yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tarkistettuihin tietoihin sekä tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin tarkastelujaksolta ja tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta. |
| --- | --- |

(144)

Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa todetaan, tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontimäärä Kiinasta unioniin ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien markkinaosuus perustuvat yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tarkistettuihin tietoihin sekä tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin tarkastelujaksolta ja tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta.

| (145) | Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. ja Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, väittivät, että on epäselvää, miksi tutkimuksessa käytetyt tuontimäärät perustuivat yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamiin tietoihin eikä Comext-tietokantaan. |
| --- | --- |

(145)

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat, Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. ja Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd, väittivät, että on epäselvää, miksi tutkimuksessa käytetyt tuontimäärät perustuivat yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittamiin tietoihin eikä Comext-tietokantaan.

| (146) | Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että tässä tapauksessa tilastotiedot eivät olleet luotettavia eikä niitä voitu käyttää Kiinasta tulevan tuonnin todellisen määrän määrittämiseen, vaan piti parempana perustaa päätelmänsä vientiä harjoittavien tuottajien tarkistettuihin tietoihin. Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty mitään näyttöä siitä, että yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittaman vientimäärän käyttäminen ei olisi asianmukaista. Tämän perusteella kyseinen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(146)

Kuten johdanto-osan 42 kappaleessa todetaan, komissio katsoi, että tässä tapauksessa tilastotiedot eivät olleet luotettavia eikä niitä voitu käyttää Kiinasta tulevan tuonnin todellisen määrän määrittämiseen, vaan piti parempana perustaa päätelmänsä vientiä harjoittavien tuottajien tarkistettuihin tietoihin. Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty mitään näyttöä siitä, että yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien ilmoittaman vientimäärän käyttäminen ei olisi asianmukaista. Tämän perusteella kyseinen väite hylättiin.

6.3.2   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (147) | Komissio määritti Kiinasta unioniin tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuuden yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(147)

Komissio määritti Kiinasta unioniin tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuuden yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien tietojen perusteella.

| (148) | Koska tiedot olivat peräisin vain kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta, keskimääräinen tuontihinta esitetään luottamuksellisuussyistä vaihteluväleinä. |
| --- | --- |

(148)

Koska tiedot olivat peräisin vain kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta, keskimääräinen tuontihinta esitetään luottamuksellisuussyistä vaihteluväleinä.

| (149) | Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuontihinta (euroa/tonni) | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen tuontihinta (euroa/tonni) | [1 300 –1 400 ] | [1 300 –1 400 ] | [1 300 –1 400 ] | [1 500 –1 600 ] |
| Indeksi | 100 | 99 | 96 | 113 |
| Lähde: | Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat. |

(149)

Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuontihinta (euroa/tonni)

Tuontihinta (euroa/tonni)

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräinen tuontihinta (euroa/tonni)

[1 300 –1 400 ]

[1 300 –1 400 ]

[1 300 –1 400 ]

[1 500 –1 600 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

99

99

96

96

113

113

Lähde:

Lähde:

Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat.

| (150) | Keskimääräinen tuontihinta laski 1 prosentin vuosien 2018 ja 2019 välillä ja 4 prosenttia vuosien 2018 ja 2020 välillä. Kaikkiaan se kuitenkin nousi 13 prosenttia vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(150)

Keskimääräinen tuontihinta laski 1 prosentin vuosien 2018 ja 2019 välillä ja 4 prosenttia vuosien 2018 ja 2020 välillä. Kaikkiaan se kuitenkin nousi 13 prosenttia vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

| (151) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia:






  1. | otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna-tasolle; sekä |
| --- | --- | --- |

(151)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia:

1.

otokseen valittujen unionin tuottajien etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla veloittamat tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka on oikaistu noudettuna-tasolle; sekä

| 2. | yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina), ilman polkumyyntitullia, ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi. |
| --- | --- |

2.

yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta tulevassa tuonnissa ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta unionin markkinoilla veloitetut tuotelajikohtaiset painotetut keskimääräiset hinnat, jotka on määritetty CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina), ilman polkumyyntitullia, ja oikaistu asianmukaisesti tullien ja tuonnin jälkeisten kustannusten huomioon ottamiseksi.

| (152) | Liiketoimissa toteutuneita hintoja, joista oli vähennetty hyvitykset ja alennukset, verrattiin tuotelajeittain. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti asianomaisesta maasta unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 21,6–27 prosenttia ilman polkumyyntitulleja. Kun sama vertailu tehtiin ottaen huomioon myös polkumyyntitullit, hinnan alittavuutta ei kuitenkaan havaittu. |
| --- | --- |

(152)

Liiketoimissa toteutuneita hintoja, joista oli vähennetty hyvitykset ja alennukset, verrattiin tuotelajeittain. Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina otokseen valittujen unionin tuottajien liikevaihdosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Tulos osoitti asianomaisesta maasta unionin markkinoille tulevan tuonnin painotetun keskimääräisen hinnan alittavuuden marginaalin olevan 21,6–27 prosenttia ilman polkumyyntitulleja. Kun sama vertailu tehtiin ottaen huomioon myös polkumyyntitullit, hinnan alittavuutta ei kuitenkaan havaittu.

6.3.3   Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti

Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti

| (153) | Suurin osa muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuodusta tarkastelun kohteena olevasta tuotteesta tuli Thaimaasta, Ukrainasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta. |
| --- | --- |

(153)

Suurin osa muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuodusta tarkastelun kohteena olevasta tuotteesta tuli Thaimaasta, Ukrainasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta.

| (154) | Muista kolmansista maista unioniin tulevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonnin kokonaismäärä sekä markkinaosuus ja hinta kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuonti kolmansista maista











  Maa | | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Thaimaa | Määrä (tonnia) | 1 657 | 4 406 | 4 925 | 3 579 |
| | Indeksi | 100 | 266 | 297 | 216 |
| | Markkinaosuus | [1,1 –2,1 ] % | [4 –5 ] % | [5 –6 ] % | [3,2 –4,2 ] % |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 059 | 1 105 | 962 | 1 071 |
| | Indeksi | 100 | 104 | 91 | 101 |
| Ukraina | Määrä (tonnia) | 1 275 | 779 | 1 323 | 772 |
| | Indeksi | 100 | 61 | 104 | 61 |
| | Markkinaosuus | [0,7 –1,7 ] % | [0,5 –1,5 ] % | [1 –2 ] % | [0,5 –1,5 ] % |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 990 | 800 | 672 | 667 |
| | Indeksi | 100 | 81 | 68 | 67 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Määrä (tonnia) | 332 | 542 | 525 | 658 |
| | Indeksi | 100 | 163 | 158 | 198 |
| | Markkinaosuus | [0,1 –0,5 ] % | [0,3 –0,7 ] % | [0,4 –0,8 ] % | [0,5 –0,9 ] % |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 3 100 | 2 850 | 2 050 | 2 169 |
| | Indeksi | 100 | 92 | 66 | 70 |
| Muut kolmannet maat | Määrä (tonnia) | 4 979 | 4 390 | 2 795 | 1 502 |
| | Indeksi | 100 | 88 | 56 | 30 |
| | Markkinaosuus | [4,2 –5,2 ] % | [4 –5 ] % | [2,5 –3,5 ] % | [1 –2 ] % |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 3 469 | 1 668 | 1 832 | 3 628 |
| | Indeksi | 100 | 48 | 53 | 105 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaista maata lukuun ottamatta | Määrä (tonnia) | 8 243 | 10 117 | 9 568 | 6 511 |
| | Indeksi | 100 | 123 | 116 | 79 |
| | Markkinaosuus | [7 –8 ] % | [9,5 –10,5 ] % | [10,5 –11,5 ] % | [6,5 –7,5 ] % |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 2 586 | 1 419 | 1 236 | 1 724 |
| | Indeksi | 100 | 55 | 48 | 67 |
| Lähde: | Comext. |

(154)

Muista kolmansista maista unioniin tulevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonnin kokonaismäärä sekä markkinaosuus ja hinta kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

Maa

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Thaimaa

Määrä (tonnia)

1 657

4 406

4 925

3 579

Indeksi

Indeksi

100

100

266

266

297

297

216

216

Markkinaosuus

[1,1 –2,1 ] %

[4 –5 ] %

[5 –6 ] %

[3,2 –4,2 ] %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 059

1 105

962

1 071

Indeksi

Indeksi

100

100

104

104

91

91

101

101

Ukraina

Määrä (tonnia)

1 275

779

1 323

772

Indeksi

Indeksi

100

100

61

61

104

104

61

61

Markkinaosuus

[0,7 –1,7 ] %

[0,5 –1,5 ] %

[1 –2 ] %

[0,5 –1,5 ] %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

990

800

672

667

Indeksi

Indeksi

100

100

81

81

68

68

67

67

Yhdistynyt kuningaskunta

Määrä (tonnia)

332

542

525

658

Indeksi

Indeksi

100

100

163

163

158

158

198

198

Markkinaosuus

[0,1 –0,5 ] %

[0,3 –0,7 ] %

[0,4 –0,8 ] %

[0,5 –0,9 ] %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

3 100

2 850

2 050

2 169

Indeksi

Indeksi

100

100

92

92

66

66

70

70

Muut kolmannet maat

Määrä (tonnia)

4 979

4 390

2 795

1 502

Indeksi

Indeksi

100

100

88

88

56

56

30

30

Markkinaosuus

[4,2 –5,2 ] %

[4 –5 ] %

[2,5 –3,5 ] %

[1 –2 ] %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

3 469

1 668

1 832

3 628

Indeksi

Indeksi

100

100

48

48

53

53

105

105

Kaikki kolmannet maat yhteensä asianomaista maata lukuun ottamatta

Määrä (tonnia)

8 243

10 117

9 568

6 511

Indeksi

Indeksi

100

100

123

123

116

116

79

79

Markkinaosuus

[7 –8 ] %

[9,5 –10,5 ] %

[10,5 –11,5 ] %

[6,5 –7,5 ] %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

2 586

1 419

1 236

1 724

Indeksi

100

55

48

67

Lähde:

Lähde:

Comext.

| (155) | Thaimaasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 116 prosenttia tarkastelujaksolla. Sen markkinaosuus saavutti [5–6] prosenttia vuonna 2020 ja pieneni sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla [3,2–4,2] prosenttiin. Keskimääräinen tuontihinta pysyi melko vakaana tarkastelujaksolla. Johdanto-osan 140 kappaleessa selitetyistä syistä kaikkien muiden maiden kuin Kiinan markkinaosuudet esitetään vaihteluväleinä. |
| --- | --- |

(155)

Thaimaasta tulevan tuonnin määrä kasvoi 116 prosenttia tarkastelujaksolla. Sen markkinaosuus saavutti [5–6] prosenttia vuonna 2020 ja pieneni sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla [3,2–4,2] prosenttiin. Keskimääräinen tuontihinta pysyi melko vakaana tarkastelujaksolla. Johdanto-osan 140 kappaleessa selitetyistä syistä kaikkien muiden maiden kuin Kiinan markkinaosuudet esitetään vaihteluväleinä.

| (156) | Ukrainasta tulevan tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 39 prosenttia. Sen markkinaosuus saavutti [1–2] prosenttia vuonna 2020 ja pieneni sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla [0,5–1,5] prosenttiin. Keskimääräinen tuontihinta laski tarkastelujaksolla 33 prosenttia. |
| --- | --- |

(156)

Ukrainasta tulevan tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 39 prosenttia. Sen markkinaosuus saavutti [1–2] prosenttia vuonna 2020 ja pieneni sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla [0,5–1,5] prosenttiin. Keskimääräinen tuontihinta laski tarkastelujaksolla 33 prosenttia.

| (157) | Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 98 prosenttia. Sen markkinaosuus kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla [0,5–0,9] prosenttiin. Keskimääräinen tuontihinta laski tarkastelujaksolla 30 prosenttia. |
| --- | --- |

(157)

Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 98 prosenttia. Sen markkinaosuus kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla [0,5–0,9] prosenttiin. Keskimääräinen tuontihinta laski tarkastelujaksolla 30 prosenttia.

| (158) | Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 70 prosenttia. Tämän tuonnin markkinaosuus saavutti [4–5] prosenttia vuonna 2019 ja pieneni sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla [1–2] prosenttiin. Kaiken kaikkiaan keskimääräinen tuontihinta nousi 5 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(158)

Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 70 prosenttia. Tämän tuonnin markkinaosuus saavutti [4–5] prosenttia vuonna 2019 ja pieneni sitten tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla [1–2] prosenttiin. Kaiken kaikkiaan keskimääräinen tuontihinta nousi 5 prosenttia tarkastelujakson aikana.

| (159) | Tuonnin määrä kaikista kolmansista maista yhteensä asianomaista maata lukuun ottamatta väheni 21 prosenttia tarkastelujakson aikana. Lisäksi kaikista muista kolmansista maista kuin asianomaisesta maasta tulevan tuonnin yhteenlaskettu markkinaosuus pieneni [6,5–7,5] prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(159)

Tuonnin määrä kaikista kolmansista maista yhteensä asianomaista maata lukuun ottamatta väheni 21 prosenttia tarkastelujakson aikana. Lisäksi kaikista muista kolmansista maista kuin asianomaisesta maasta tulevan tuonnin yhteenlaskettu markkinaosuus pieneni [6,5–7,5] prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

6.4   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

6.4.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (160) | Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioinnissa otettiin huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(160)

Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioinnissa otettiin huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (161) | Kuten johdanto-osan 20 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioimiseen käytettiin otantamenetelmää. Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit pyynnön esittäjän toimittamien tietojen pohjalta, jotka se ristiintarkasti otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistettujen kyselyvastausten sekä saatavilla olevien virallisten tilastojen perusteella. Tiedot koskevat kaikkia unionin tuottajia. Mikrotaloudelliset indikaattorit komissio arvioi otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen ja saatavilla olevien virallisten tilastojen perusteella. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(161)

Kuten johdanto-osan 20 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioimiseen käytettiin otantamenetelmää. Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit pyynnön esittäjän toimittamien tietojen pohjalta, jotka se ristiintarkasti otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistettujen kyselyvastausten sekä saatavilla olevien virallisten tilastojen perusteella. Tiedot koskevat kaikkia unionin tuottajia. Mikrotaloudelliset indikaattorit komissio arvioi otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen ja saatavilla olevien virallisten tilastojen perusteella. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (162) | Makrotaloudelliset indikaattorit ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(162)

Makrotaloudelliset indikaattorit ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

| (163) | Mikrotaloudelliset indikaattorit ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(163)

Mikrotaloudelliset indikaattorit ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

6.4.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

6.4.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (164) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 6


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 354 212 | 294 365 | 237 208 | 196 050 |
| Indeksi | 100 | 83 | 67 | 55 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 462 885 | 393 154 | 378 657 | 365 740 |
| Indeksi | 100 | 85 | 82 | 79 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 76,5  % | 74,9  % | 62,6  % | 53,6  % |
| Indeksi | 100 | 98 | 82 | 70 |
| Lähde: | ESTA, otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset. |

(164)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

354 212

294 365

237 208

196 050

Indeksi

Indeksi

100

100

83

83

67

67

55

55

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

462 885

393 154

378 657

365 740

Indeksi

Indeksi

100

100

85

85

82

82

79

79

Kapasiteetin käyttöaste

76,5  %

74,9  %

62,6  %

53,6  %

Indeksi

Indeksi

100

100

98

98

82

82

70

70

Lähde:

Lähde:

ESTA, otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.

| (165) | Tuotantomäärä laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ennätyksellisen alhaiselle tasolle. Se väheni kaikkiaan 45 prosenttia tarkastelujaksolla. Tarkemmin tarkasteltuna tuotantomäärä supistui 17 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019, yli 19 prosenttia vuodesta 2019 vuoteen 2020 ja edelleen yli 17 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä tuotantomäärän supistuminen johtui unionin kulutuksen hiipumisesta, kuten edellä 6.2 jaksossa selitetään. |
| --- | --- |

(165)

Tuotantomäärä laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ennätyksellisen alhaiselle tasolle. Se väheni kaikkiaan 45 prosenttia tarkastelujaksolla. Tarkemmin tarkasteltuna tuotantomäärä supistui 17 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019, yli 19 prosenttia vuodesta 2019 vuoteen 2020 ja edelleen yli 17 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä tuotantomäärän supistuminen johtui unionin kulutuksen hiipumisesta, kuten edellä 6.2 jaksossa selitetään.

| (166) | Tuotantokapasiteetti noudatteli samanlaista suuntausta supistuen kaikkiaan 21 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(166)

Tuotantokapasiteetti noudatteli samanlaista suuntausta supistuen kaikkiaan 21 prosenttia tarkastelujakson aikana.

| (167) | Komissio huomautti tuotantokapasiteetin vähenemisen johtuneen osittain siitä, että kaksi yritystä (AMTP Roman Romaniassa ja Vallourec Deutschland Saksassa), jotka eivät kuuluneet pyynnön esittäjiin, lopettivat samankaltaisen tuotteen tuotannon vuonna 2020. Näistä jälkimmäinen sulki Reisholzissa Saksassa sijaitsevan tuotantolaitoksensa kesäkuussa 2020 ja Rathissa sijaitsevan tuotantolaitoksensa vuoden 2021 lopussa. |
| --- | --- |

(167)

Komissio huomautti tuotantokapasiteetin vähenemisen johtuneen osittain siitä, että kaksi yritystä (AMTP Roman Romaniassa ja Vallourec Deutschland Saksassa), jotka eivät kuuluneet pyynnön esittäjiin, lopettivat samankaltaisen tuotteen tuotannon vuonna 2020. Näistä jälkimmäinen sulki Reisholzissa Saksassa sijaitsevan tuotantolaitoksensa kesäkuussa 2020 ja Rathissa sijaitsevan tuotantolaitoksensa vuoden 2021 lopussa.

| (168) | Tuotantomäärän ja tuotantokapasiteetin samanaikainen supistuminen tarkastelujaksolla johti siihen, että kapasiteetin käyttöaste laski 30 prosenttia tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(168)

Tuotantomäärän ja tuotantokapasiteetin samanaikainen supistuminen tarkastelujaksolla johti siihen, että kapasiteetin käyttöaste laski 30 prosenttia tarkastelujaksolla.

| (169) | Vaikka kapasiteetin käyttöaste ei ole tärkein kannattavuutta määrittävä tekijä, se vaikuttaa suoraan tuloksiin lisäämällä kiinteiden kustannusten painoarvoa. Kapasiteetin käyttöaste oli hyvin alhainen, minkä vuoksi tuotannonalan tilanne oli erittäin haavoittuva. |
| --- | --- |

(169)

Vaikka kapasiteetin käyttöaste ei ole tärkein kannattavuutta määrittävä tekijä, se vaikuttaa suoraan tuloksiin lisäämällä kiinteiden kustannusten painoarvoa. Kapasiteetin käyttöaste oli hyvin alhainen, minkä vuoksi tuotannonalan tilanne oli erittäin haavoittuva.

6.4.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (170) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Myyntimäärä ja markkinaosuus (tonnia) | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokonaismyyntimäärä unionin markkinoilla (vapaat markkinat ja kytkösmarkkinat) | 102 246 | 96 910 | 84 406 | 92 851 |
| Indeksi | 100 | 95 | 83 | 91 |
| Markkinaosuus kokonaiskulutuksesta | 91,4  % | 89,3  % | 88,6  % | 90,9  % |
| Indeksi | 100 | 98 | 97 | 99 |
| Myynti kytkösmarkkinoilla | [4 500 –5 500 ] | [9 000 –10 000 ] | [5 500 –6 500 ] | [6 000 –7 000 ] |
| Indeksi | 100 | 188 | 119 | 126 |
| Kytkösmarkkinamyynnin markkinaosuus | [3,6 –5,6  %] | [7,9 –9,9  %] | [6,0 –7,0  %] | [6,0 –7,0  %] |
| Indeksi | 100 | 193 | 140 | 138 |
| Myynti vapailla markkinoilla | [95 000 –99 000 ] | [85 000 –89 000 ] | [75 000 –79 000 ] | [85 000 –89 000 ] |
| Indeksi | 100 | 90 | 81 | 89 |
| Vapaille markkinoille suuntautuvan myynnin markkinaosuus kokonaiskulutuksesta | [83 –88  %] | [77 –82  %] | [79 –84  %] | [82 –87  %] |
| Indeksi | 100 | 93 | 95 | 97 |
| Lähde: | ESTA, otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset. |

(170)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Myyntimäärä ja markkinaosuus (tonnia)

Myyntimäärä ja markkinaosuus (tonnia)

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kokonaismyyntimäärä unionin markkinoilla (vapaat markkinat ja kytkösmarkkinat)

102 246

96 910

84 406

92 851

Indeksi

Indeksi

100

100

95

95

83

83

91

91

Markkinaosuus kokonaiskulutuksesta

91,4  %

89,3  %

88,6  %

90,9  %

Indeksi

Indeksi

100

100

98

98

97

97

99

99

Myynti kytkösmarkkinoilla

[4 500 –5 500 ]

[9 000 –10 000 ]

[5 500 –6 500 ]

[6 000 –7 000 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

188

188

119

119

126

126

Kytkösmarkkinamyynnin markkinaosuus

[3,6 –5,6  %]

[7,9 –9,9  %]

[6,0 –7,0  %]

[6,0 –7,0  %]

Indeksi

Indeksi

100

100

193

193

140

140

138

138

Myynti vapailla markkinoilla

[95 000 –99 000 ]

[85 000 –89 000 ]

[75 000 –79 000 ]

[85 000 –89 000 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

90

90

81

81

89

89

Vapaille markkinoille suuntautuvan myynnin markkinaosuus kokonaiskulutuksesta

[83 –88  %]

[77 –82  %]

[79 –84  %]

[82 –87  %]

Indeksi

Indeksi

100

100

93

93

95

95

97

97

Lähde:

Lähde:

ESTA, otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.

| (171) | Unionin tuotannonalan kokonaismyynti unionin markkinoilla (vapailla ja kytkösmarkkinoilla) väheni tarkastelujakson aikana huomattavasti, 9 prosenttia. Tarkemmin sanottuna myynti väheni 5 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019 ja sitten yli 12 prosenttia vuodesta 2019 vuoteen 2020, minkä jälkeen se kasvoi yli 9 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan markkinaosuus kokonaiskulutuksesta saavutti 90,9 prosenttia. Kaikkiaan se pieneni 1 prosentin tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(171)

Unionin tuotannonalan kokonaismyynti unionin markkinoilla (vapailla ja kytkösmarkkinoilla) väheni tarkastelujakson aikana huomattavasti, 9 prosenttia. Tarkemmin sanottuna myynti väheni 5 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019 ja sitten yli 12 prosenttia vuodesta 2019 vuoteen 2020, minkä jälkeen se kasvoi yli 9 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin tuotannonalan markkinaosuus kokonaiskulutuksesta saavutti 90,9 prosenttia. Kaikkiaan se pieneni 1 prosentin tarkastelujakson aikana.

6.4.2.3   Kasvu

Kasvu

| (172) | Unionin tuotannonalan tuotantomäärä supistui 45 prosenttia ja myyntimäärä unionin markkinoilla (vapaat markkinat ja kytkösmarkkinat) 9 prosenttia tarkastelujaksolla samalla, kun kulutus väheni 9 prosenttia. |
| --- | --- |

(172)

Unionin tuotannonalan tuotantomäärä supistui 45 prosenttia ja myyntimäärä unionin markkinoilla (vapaat markkinat ja kytkösmarkkinat) 9 prosenttia tarkastelujaksolla samalla, kun kulutus väheni 9 prosenttia.

6.4.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

| (173) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Työllisyys ja tuottavuus | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 2 114 | 1 729 | 1 568 | 1 270 |
| Indeksi | 100 | 82 | 74 | 60 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 168 | 170 | 151 | 154 |
| Indeksi | 100 | 102 | 90 | 92 |
| Lähde: | ESTA, otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset. |

(173)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

2 114

1 729

1 568

1 270

Indeksi

Indeksi

100

100

82

82

74

74

60

60

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

168

170

151

154

Indeksi

Indeksi

100

100

102

102

90

90

92

92

Lähde:

Lähde:

ESTA, otokseen valittujen unionin tuottajien tarkistetut kyselyvastaukset.

| (174) | Unionin tuotannonalan työllisyys heikkeni tarkastelujaksolla 40 prosenttia ja noudatti samaa suuntausta kuin unionin tuotannonalan tuotantomäärät. |
| --- | --- |

(174)

Unionin tuotannonalan työllisyys heikkeni tarkastelujaksolla 40 prosenttia ja noudatti samaa suuntausta kuin unionin tuotannonalan tuotantomäärät.

| (175) | Unionin tuottajien työvoiman tuottavuus mitattuna tuotoksena (tonnia) työntekijää kohti vuodessa heikkeni 8 prosenttia tarkastelujakson aikana, mikä johtui markkinoiden kysynnän hiipumisesta ja sitä seuranneesta tuotannon supistumisesta. |
| --- | --- |

(175)

Unionin tuottajien työvoiman tuottavuus mitattuna tuotoksena (tonnia) työntekijää kohti vuodessa heikkeni 8 prosenttia tarkastelujakson aikana, mikä johtui markkinoiden kysynnän hiipumisesta ja sitä seuranneesta tuotannon supistumisesta.

6.4.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (176) | Kaikki tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistetut polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa suuremmat. Kiinasta unioniin tulevan tuonnin taso tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli kuitenkin suhteellisen alhainen, vain [2,5–3,5] % prosenttia unionin kulutuksesta. Näin ollen tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien suuruudella oli vain vähäinen vaikutus unionin tuotannonalaan. |
| --- | --- |

(176)

Kaikki tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistetut polkumyyntimarginaalit olivat merkittävästi vähimmäistasoa suuremmat. Kiinasta unioniin tulevan tuonnin taso tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli kuitenkin suhteellisen alhainen, vain [2,5–3,5] % prosenttia unionin kulutuksesta. Näin ollen tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien suuruudella oli vain vähäinen vaikutus unionin tuotannonalaan.

6.4.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

6.4.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (177) | Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Myyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa (euroa/tonni) | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionin koko markkinoilla | 1 328 | 1 331 | 1 249 | 1 312 |
| Indeksi | 100 | 100 | 94 | 98 |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta kytkösmarkkinoilla (55) | [900 –1 100 ] | [1 100 –1 300 ] | [1 100 –1 300 ] | [1 100 –1 300 ] |
| Indeksi | 100 | 115 | 106 | 116 |
| Keskimääräinen yksikkömyyntihinta vapailla markkinoilla | 1 353 | 1 354 | 1 265 | 1 321 |
| Indeksi | 100 | 100 | 94 | 98 |
| Tuotannon yksikkökustannukset | 1 227 | 1 221 | 1 217 | 1 416 |
| Indeksi | 100 | 100 | 99 | 115 |
| Lähde: | Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset. |

(177)

Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Myyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa (euroa/tonni)

Myyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa (euroa/tonni)

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta unionin koko markkinoilla

1 328

1 331

1 249

1 312

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

94

94

98

98

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta kytkösmarkkinoilla (55)

55

[900 –1 100 ]

[1 100 –1 300 ]

[1 100 –1 300 ]

[1 100 –1 300 ]

Indeksi

Indeksi

100

100

115

115

106

106

116

116

Keskimääräinen yksikkömyyntihinta vapailla markkinoilla

1 353

1 354

1 265

1 321

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

94

94

98

98

Tuotannon yksikkökustannukset

1 227

1 221

1 217

1 416

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

99

99

115

115

Lähde:

Lähde:

Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset.

| (178) | Unionin tuotannonalan hinta vapailla markkinoilla laski yli 2 prosenttia ja yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat 15 prosenttia tarkastelujaksolla. Marraskuussa 2016 tapahtuneen Kiinasta tulevaa tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen unionin tuottajat pystyivät säilyttämään myyntihintansa unionissa samalla tasolla vuosina 2018 ja 2019. Yksikkömyyntihinta kuitenkin laski yli 6 prosenttia vuodesta 2019 vuoteen 2020. Vuodesta 2020 vuoteen 2021 se nousi yli 4 prosenttia. |
| --- | --- |

(178)

Unionin tuotannonalan hinta vapailla markkinoilla laski yli 2 prosenttia ja yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat 15 prosenttia tarkastelujaksolla. Marraskuussa 2016 tapahtuneen Kiinasta tulevaa tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen unionin tuottajat pystyivät säilyttämään myyntihintansa unionissa samalla tasolla vuosina 2018 ja 2019. Yksikkömyyntihinta kuitenkin laski yli 6 prosenttia vuodesta 2019 vuoteen 2020. Vuodesta 2020 vuoteen 2021 se nousi yli 4 prosenttia.

| (179) | Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset pysyivät vuodesta 2018 vuoteen 2019 vakaina ja laskivat hieman (1 %) vuosina 2018–2020. Tarkastelujaksolla ne nousivat 15 prosenttia. Vuodesta 2020 vuoteen 2021 yksikkökohtaiset tuotantokustannukset kasvoivat yli 16 prosenttia, mikä johtui energia- ja raaka-ainekustannusten jyrkästä kasvusta kyseisenä ajanjaksona. |
| --- | --- |

(179)

Yksikkökohtaiset tuotantokustannukset pysyivät vuodesta 2018 vuoteen 2019 vakaina ja laskivat hieman (1 %) vuosina 2018–2020. Tarkastelujaksolla ne nousivat 15 prosenttia. Vuodesta 2020 vuoteen 2021 yksikkökohtaiset tuotantokustannukset kasvoivat yli 16 prosenttia, mikä johtui energia- ja raaka-ainekustannusten jyrkästä kasvusta kyseisenä ajanjaksona.

6.4.3.2   Työvoimakustannukset

Työvoimakustannukset

| (180) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 62 122 | 64 071 | 66 134 | 65 599 |
| Indeksi | 100 | 103 | 106 | 106 |
| Lähde: | Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset. |

(180)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

62 122

64 071

66 134

65 599

Indeksi

Indeksi

100

100

103

103

106

106

106

106

Lähde:

Lähde:

Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset.

| (181) | Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat 3 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019. Ne myös kasvoivat vuodesta 2018 vuoteen 2020 kaikkiaan 6 prosenttia. Kaiken kaikkiaan keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat 6 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(181)

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti kasvoivat 3 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019. Ne myös kasvoivat vuodesta 2018 vuoteen 2020 kaikkiaan 6 prosenttia. Kaiken kaikkiaan keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat 6 prosenttia tarkastelujakson aikana.

6.4.3.3   Varastot

Varastot

| (182) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Varastot | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 22 334 | 19 256 | 14 497 | 13 692 |
| Indeksi | 100 | 86 | 65 | 61 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta | 8,8 | 8,7 | 8,1 | 8,9 |
| Indeksi | 100 | 99 | 93 | 102 |
| Lähde: | Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset. |

(182)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Varastot

Varastot

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

22 334

19 256

14 497

13 692

Indeksi

Indeksi

100

100

86

86

65

65

61

61

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

8,8

8,7

8,1

8,9

Indeksi

Indeksi

100

100

99

99

93

93

102

102

Lähde:

Lähde:

Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset.

| (183) | Otokseen valittujen unionin tuottajien loppuvarastot pysyivät vakaina suhteessa tuotantoon. Loppuvarastot pienenivät tarkastelujakson aikana 39 prosenttia. Unionin tuottajat pitävät omat varastonsa yleensä alhaisina. Sen vuoksi varastoja ei voida pitää merkittävänä vahinkoindikaattorina tuotannonalalla. Tätä tukee myös analyysi loppuvarastojen kehityksestä ilmaistuna prosentteina tuotannosta. Tutkimusajanjaksolla jotkin tuottajat vähensivät tuotantoaan ja pienensivät varastojaan selviytyäkseen vaikeasta taloudellisesta tilanteestaan vuosina 2020 ja 2021 (ks. taulukko 6). |
| --- | --- |

(183)

Otokseen valittujen unionin tuottajien loppuvarastot pysyivät vakaina suhteessa tuotantoon. Loppuvarastot pienenivät tarkastelujakson aikana 39 prosenttia. Unionin tuottajat pitävät omat varastonsa yleensä alhaisina. Sen vuoksi varastoja ei voida pitää merkittävänä vahinkoindikaattorina tuotannonalalla. Tätä tukee myös analyysi loppuvarastojen kehityksestä ilmaistuna prosentteina tuotannosta. Tutkimusajanjaksolla jotkin tuottajat vähensivät tuotantoaan ja pienensivät varastojaan selviytyäkseen vaikeasta taloudellisesta tilanteestaan vuosina 2020 ja 2021 (ks. taulukko 6).

6.4.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (184) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 9,3 | 9,9 | 3,8 | –7,2 |
| Indeksi | 100 | 106 | 41 | –77 |
| Kassavirta (euroa) | 54 041 814 | 65 623 240 | 56 907 181 | 6 140 456 |
| Indeksi | 100 | 121 | 105 | 11 |
| Investoinnit (euroa) | 26 907 236 | 9 977 233 | 3 253 779 | 4 952 232 |
| Indeksi | 100 | 37 | 12 | 18 |
| Investointien tuotto | 10,6  % | 22,3  % | 18,1  % | 0,3  % |
| Indeksi | 100 | 211 | 171 | 3 |
| Lähde: | Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset. |

(184)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

9,3

9,9

3,8

–7,2

Indeksi

Indeksi

100

100

106

106

41

41

–77

–77

Kassavirta (euroa)

54 041 814

65 623 240

56 907 181

6 140 456

Indeksi

Indeksi

100

100

121

121

105

105

11

11

Investoinnit (euroa)

26 907 236

9 977 233

3 253 779

4 952 232

Indeksi

Indeksi

100

100

37

37

12

12

18

18

Investointien tuotto

10,6  %

22,3  %

18,1  %

0,3  %

Indeksi

Indeksi

100

100

211

211

171

171

3

3

Lähde:

Lähde:

Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset.

| (185) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kannattavuus putosi vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 9,3 prosentista [–7,2] prosenttiin. Vuodesta 2018 vuoteen 2019 se pysyi lähes samalla tasolla, mutta vuosien 2018 ja 2020 välillä se heikkeni 59 prosenttia. Tarkastelujaksolla otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus heikkeni [–77] prosenttia. |
| --- | --- |

(185)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. Kannattavuus putosi vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 9,3 prosentista [–7,2] prosenttiin. Vuodesta 2018 vuoteen 2019 se pysyi lähes samalla tasolla, mutta vuosien 2018 ja 2020 välillä se heikkeni 59 prosenttia. Tarkastelujaksolla otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus heikkeni [–77] prosenttia.

| (186) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että komissio ei selittänyt, miten kannattavuuden heikkeneminen liittyi asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hintojen nousuun. |
| --- | --- |

(186)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että komissio ei selittänyt, miten kannattavuuden heikkeneminen liittyi asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hintojen nousuun.

| (187) | Kuten johdanto-osan 200 kappaleessa selitetään, komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä ei voinut olla Kiinasta tuleva tuonti. Tämän perusteella kyseinen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(187)

Kuten johdanto-osan 200 kappaleessa selitetään, komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä ei voinut olla Kiinasta tuleva tuonti. Tämän perusteella kyseinen väite hylättiin.

| (188) | Nettokassavirralla tarkoitetaan unionin tuottajien kykyä rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta kasvoi 21 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019, ja vuosien 2018 ja 2020 välillä se pysyi vakaana. Kaikkiaan nettokassavirta kuitenkin supistui 89 prosenttia tarkastelujakson aikana seuraten myynnin kannattavuuden kehitystä. |
| --- | --- |

(188)

Nettokassavirralla tarkoitetaan unionin tuottajien kykyä rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta kasvoi 21 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019, ja vuosien 2018 ja 2020 välillä se pysyi vakaana. Kaikkiaan nettokassavirta kuitenkin supistui 89 prosenttia tarkastelujakson aikana seuraten myynnin kannattavuuden kehitystä.

| (189) | Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta, joka osoittaa omaisuuseristä tehtävien poistojen tason. Kaiken kaikkiaan investointien tuotto pieneni 97 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tarkemmin sanottuna se kasvoi 111 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019 – pääasiassa vuonna 2019 saavutetun voittotason ansiosta –, ja vuosien 2018 ja 2020 välillä se kasvoi 71 prosenttia; vuosien 2018 ja 2021 välillä investointien tuotto kuitenkin pieneni 97 prosenttia vuoden 2021 edellä mainitun alhaisen voittotason vuoksi. |
| --- | --- |

(189)

Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta, joka osoittaa omaisuuseristä tehtävien poistojen tason. Kaiken kaikkiaan investointien tuotto pieneni 97 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tarkemmin sanottuna se kasvoi 111 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2019 – pääasiassa vuonna 2019 saavutetun voittotason ansiosta –, ja vuosien 2018 ja 2020 välillä se kasvoi 71 prosenttia; vuosien 2018 ja 2021 välillä investointien tuotto kuitenkin pieneni 97 prosenttia vuoden 2021 edellä mainitun alhaisen voittotason vuoksi.

| (190) | Komissio totesi, että huolimatta vuodesta 2020 lähtien toteutuneista pienistä voittomarginaaleista unionin tuotannonala on säilyttänyt kohtuullisen tuottavuuden eikä se missään vaiheessa lopettanut tuotantoprosessinsa, logistiikkansa, myyntinsä ja markkinointinsa optimointia, vaan jatkoi investointeja. |
| --- | --- |

(190)

Komissio totesi, että huolimatta vuodesta 2020 lähtien toteutuneista pienistä voittomarginaaleista unionin tuotannonala on säilyttänyt kohtuullisen tuottavuuden eikä se missään vaiheessa lopettanut tuotantoprosessinsa, logistiikkansa, myyntinsä ja markkinointinsa optimointia, vaan jatkoi investointeja.

| (191) | Unionin tuotannonalan suunnittelemien investointien korkea taso osoittaa sen vahvan halun mukautua, parantaa toimintaansa ja pysyä markkinoilla vastoinkäymisistä ja taloudellisista vaikeuksista huolimatta. |
| --- | --- |

(191)

Unionin tuotannonalan suunnittelemien investointien korkea taso osoittaa sen vahvan halun mukautua, parantaa toimintaansa ja pysyä markkinoilla vastoinkäymisistä ja taloudellisista vaikeuksista huolimatta.

| (192) | Unionin tuotannonalan heikko taloudellinen tulos tarkastelujaksolla rajoitti sen kykyä hankkia pääomaa. Unionin tuotannonala on pääomavaltaista ja vaatii merkittäviä investointeja. Tarkastelujakson aikainen nettokassavirta oli liian pieni kattamaan tällaiset merkittävät investoinnit. |
| --- | --- |

(192)

Unionin tuotannonalan heikko taloudellinen tulos tarkastelujaksolla rajoitti sen kykyä hankkia pääomaa. Unionin tuotannonala on pääomavaltaista ja vaatii merkittäviä investointeja. Tarkastelujakson aikainen nettokassavirta oli liian pieni kattamaan tällaiset merkittävät investoinnit.

6.5   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (193) | Mikro- ja makroindikaattoreiden kehitys tarkastelujaksolla osoitti, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni. Yleisesti ottaen tärkeimpien taloudellisten indikaattoreiden suuntaus heikkeni tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(193)

Mikro- ja makroindikaattoreiden kehitys tarkastelujaksolla osoitti, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkeni. Yleisesti ottaen tärkeimpien taloudellisten indikaattoreiden suuntaus heikkeni tarkastelujaksolla.

| (194) | Kuten tutkimuksessa kävi ilmi, kaikki vahinkoindikaattorit osoittivat tarkastelujaksolla negatiivista suuntausta. Sekä myyntimäärä vapailla markkinoilla että tuotantomäärä supistuivat (myynti –9 % ja tuotantomäärä –45 %) samalla, kun kysyntä väheni 9 prosenttia. Tämä johti kapasiteetin vähenemiseen (–21 %) ja työllisyyden heikkenemiseen (–40 %). Koska tuotanto väheni nopeammin (45 % tarkastelujakson aikana) kuin kapasiteetti ja työllisyys, myös kapasiteetin käyttöaste ja tuottavuus heikkenivät, kapasiteetin käyttöaste 30 prosenttia ja tuottavuus 8 prosenttia. |
| --- | --- |

(194)

Kuten tutkimuksessa kävi ilmi, kaikki vahinkoindikaattorit osoittivat tarkastelujaksolla negatiivista suuntausta. Sekä myyntimäärä vapailla markkinoilla että tuotantomäärä supistuivat (myynti –9 % ja tuotantomäärä –45 %) samalla, kun kysyntä väheni 9 prosenttia. Tämä johti kapasiteetin vähenemiseen (–21 %) ja työllisyyden heikkenemiseen (–40 %). Koska tuotanto väheni nopeammin (45 % tarkastelujakson aikana) kuin kapasiteetti ja työllisyys, myös kapasiteetin käyttöaste ja tuottavuus heikkenivät, kapasiteetin käyttöaste 30 prosenttia ja tuottavuus 8 prosenttia.

| (195) | Samana ajanjaksona myös keskimääräinen yksikköhinta vapailla markkinoilla laski yli 2 prosenttia, kun taas yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat 15 prosenttia. Tämän seurauksena kannattavuus heikkeni tarkastelujaksolla [–77] prosenttia ja voitto putosi vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 9,3 prosentista [–7,2] prosenttiin. |
| --- | --- |

(195)

Samana ajanjaksona myös keskimääräinen yksikköhinta vapailla markkinoilla laski yli 2 prosenttia, kun taas yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat 15 prosenttia. Tämän seurauksena kannattavuus heikkeni tarkastelujaksolla [–77] prosenttia ja voitto putosi vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 9,3 prosentista [–7,2] prosenttiin.

| (196) | Vahinkoindikaattorit osoittavat näin ollen, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska se alensi myyntihintojaan tuotantokustannusten kohoamisesta huolimatta, minkä seurauksena sen kannattavuus romahti, mikä puolestaan vaikutti kielteisesti investointeihin, investointien tuottoon ja kassavirtaan. |
| --- | --- |

(196)

Vahinkoindikaattorit osoittavat näin ollen, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska se alensi myyntihintojaan tuotantokustannusten kohoamisesta huolimatta, minkä seurauksena sen kannattavuus romahti, mikä puolestaan vaikutti kielteisesti investointeihin, investointien tuottoon ja kassavirtaan.

| (197) | Näin ollen komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(197)

Näin ollen komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

| (198) | Komissio tutki vielä perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(198)

Komissio tutki vielä perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti, oliko asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (199) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 104 prosenttia [1 300–1 400] tonnista [2 800–2 900] tonniin. Myös sen markkinaosuus yli kaksinkertaistui [1–3] prosentista [2,5–3,5] prosenttiin mutta pysyi kuitenkin huomattavasti alle alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla todetun markkinaosuuden, joka oli 26,8 prosenttia. Mikä tärkeämpää, Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen myyntihinta ([1 500–1 600] euroa/tonni) oli korkeampi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta (1 321 euroa/tonni) ja sen keskimääräiset tuotantokustannukset (1 416 euroa/tonni) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Komissio ei myöskään havainnut hinnan alittavuutta tuotelajikohtaisessa vertailussa silloin, kun vientiä harjoittavien tuottajien hintoihin lisättiin tullit. Näin ollen Kiinasta tuleva tuonti ei määrien ja markkinaosuuden kasvusta huolimatta aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(199)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta tulevan tuonnin määrä kasvoi tarkastelujaksolla 104 prosenttia [1 300–1 400] tonnista [2 800–2 900] tonniin. Myös sen markkinaosuus yli kaksinkertaistui [1–3] prosentista [2,5–3,5] prosenttiin mutta pysyi kuitenkin huomattavasti alle alkuperäisen tutkimuksen tutkimusajanjaksolla todetun markkinaosuuden, joka oli 26,8 prosenttia. Mikä tärkeämpää, Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen myyntihinta ([1 500–1 600] euroa/tonni) oli korkeampi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta (1 321 euroa/tonni) ja sen keskimääräiset tuotantokustannukset (1 416 euroa/tonni) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Komissio ei myöskään havainnut hinnan alittavuutta tuotelajikohtaisessa vertailussa silloin, kun vientiä harjoittavien tuottajien hintoihin lisättiin tullit. Näin ollen Kiinasta tuleva tuonti ei määrien ja markkinaosuuden kasvusta huolimatta aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (200) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä ei voinut olla Kiinasta tuleva tuonti. |
| --- | --- |

(200)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon syynä ei voinut olla Kiinasta tuleva tuonti.

7.   VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (201) | Komissio päätteli johdanto-osan 200 kappaleessa, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttaman vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(201)

Komissio päätteli johdanto-osan 200 kappaleessa, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi komissio tarkasteli perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttaman vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

| (202) | Tässä yhteydessä komissio tarkasteli seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, unionin hintojen ja Kiinan hintojen välinen suhde, kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason välinen suhde, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja Kiinasta mahdollisesti tulevan tuonnin vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(202)

Tässä yhteydessä komissio tarkasteli seuraavia tekijöitä: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, unionin hintojen ja Kiinan hintojen välinen suhde, kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja unionin hintatason välinen suhde, unionin markkinoiden houkuttelevuus ja Kiinasta mahdollisesti tulevan tuonnin vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

7.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

| (203) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokapasiteetiksi Kiinassa arvioidaan 5 miljoonaa tonnia vuodessa. Kiinassa käytettävissä oleva käyttämätön kapasiteetti on noin 2,7 miljoonaa tonnia vuodessa, mikä on lähes 27 kertaa suurempi kuin tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionin markkinoilla (102 189 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). Näin ollen Kiinan markkinoilla on huomattavasti ylitarjontaa kysyntään nähden. Tämä kannustaisi kiinalaisia tuottajia keskittymään yhä enemmän vientimarkkinoihin, jos uusia vientimahdollisuuksia avautuu. |
| --- | --- |

(203)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantokapasiteetiksi Kiinassa arvioidaan 5 miljoonaa tonnia vuodessa. Kiinassa käytettävissä oleva käyttämätön kapasiteetti on noin 2,7 miljoonaa tonnia vuodessa, mikä on lähes 27 kertaa suurempi kuin tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus unionin markkinoilla (102 189 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla). Näin ollen Kiinan markkinoilla on huomattavasti ylitarjontaa kysyntään nähden. Tämä kannustaisi kiinalaisia tuottajia keskittymään yhä enemmän vientimarkkinoihin, jos uusia vientimahdollisuuksia avautuu.

7.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (204) | Kuten edellä 4.2 jaksossa todetaan, unionin markkinat ovat kokonsa ja hintojensa puolesta houkuttelevat. Unioni on tällä hetkellä määrällisesti maailman suurin tarkastelun kohteena olevan tuotteen markkina-alue. Unionissa on myös hyvin toimiva logistiikkainfrastruktuuri (hyvin varustellut satamat ja varastointi- ja jakelulaitokset) sekä suuri teollinen kulutus. |
| --- | --- |

(204)

Kuten edellä 4.2 jaksossa todetaan, unionin markkinat ovat kokonsa ja hintojensa puolesta houkuttelevat. Unioni on tällä hetkellä määrällisesti maailman suurin tarkastelun kohteena olevan tuotteen markkina-alue. Unionissa on myös hyvin toimiva logistiikkainfrastruktuuri (hyvin varustellut satamat ja varastointi- ja jakelulaitokset) sekä suuri teollinen kulutus.

| (205) | Komissio myös totesi, että ilman toimenpiteitä Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittaisivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat (ks. johdanto-osan 152 kappale). Lisäksi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräinen vientihinta tärkeimpiin kolmansiin kohdemaihin (1 135 euroa/tonni (56)), kuten Etelä-Koreaan, Intiaan ja Thaimaahan, oli alhaisempi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta, joka oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 1 321 euroa/tonni vapailla markkinoilla. Jos toimenpiteiden annetaan raueta, vientiä harjoittavilla tuottajilla olisi näin ollen vahva kannustin lisätä myyntiään unioniin hinnoilla, jotka ovat alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla veloittamat hinnat. |
| --- | --- |

(205)

Komissio myös totesi, että ilman toimenpiteitä Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittaisivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat (ks. johdanto-osan 152 kappale). Lisäksi kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien keskimääräinen vientihinta tärkeimpiin kolmansiin kohdemaihin (1 135 euroa/tonni (56)), kuten Etelä-Koreaan, Intiaan ja Thaimaahan, oli alhaisempi kuin unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta, joka oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 1 321 euroa/tonni vapailla markkinoilla. Jos toimenpiteiden annetaan raueta, vientiä harjoittavilla tuottajilla olisi näin ollen vahva kannustin lisätä myyntiään unioniin hinnoilla, jotka ovat alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla veloittamat hinnat.

56

| (206) | Unionin markkinoita on siis pidettävä kiinalaisten tuottajien kannalta hyvin houkuttelevina, ja voidaan päätellä, että Kiinassa käytettävissä olevaa käyttämätöntä kapasiteettia hyödynnettäisiin ainakin osittain lisäämään merkittävästi vientiä unionin markkinoille vahinkoa aiheuttavaan polkumyyntihintaan, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyisi. Edellä kuvattu unionin markkinoiden houkuttelevuus johtaisi Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin merkittävään kasvuun. Koska tarkasteltavana oleva tuote on laadultaan melko homogeeninen tuote, hintataso on tärkein tekijä, joka määrää, ostetaanko tuotetta unionin tuottajilta vai kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. Kiinan viennin äkillinen väheneminen polkumyyntitoimenpiteiden seurauksena osoittaa, että asiakkaat voivat helposti vaihtaa tavarantoimittajaan, jonka hinta on kilpailukykyisin (eli kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista unionin tuottajiin tai päinvastoin, jos toimenpiteiden annetaan raueta). |
| --- | --- |

(206)

Unionin markkinoita on siis pidettävä kiinalaisten tuottajien kannalta hyvin houkuttelevina, ja voidaan päätellä, että Kiinassa käytettävissä olevaa käyttämätöntä kapasiteettia hyödynnettäisiin ainakin osittain lisäämään merkittävästi vientiä unionin markkinoille vahinkoa aiheuttavaan polkumyyntihintaan, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyisi. Edellä kuvattu unionin markkinoiden houkuttelevuus johtaisi Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin merkittävään kasvuun. Koska tarkasteltavana oleva tuote on laadultaan melko homogeeninen tuote, hintataso on tärkein tekijä, joka määrää, ostetaanko tuotetta unionin tuottajilta vai kiinalaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta. Kiinan viennin äkillinen väheneminen polkumyyntitoimenpiteiden seurauksena osoittaa, että asiakkaat voivat helposti vaihtaa tavarantoimittajaan, jonka hinta on kilpailukykyisin (eli kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista unionin tuottajiin tai päinvastoin, jos toimenpiteiden annetaan raueta).

7.3   Kiinasta mahdollisesti tulevan tuonnin vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annetaan raueta

Kiinasta mahdollisesti tulevan tuonnin vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annetaan raueta

| (207) | Koska otokseen valittujen unionin tuottajien voittomarginaali tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli negatiivinen [–7,2 prosenttia], niillä ei ole varaa alentaa enää myyntihintaansa tai menettää enempää markkinaosuuttaan tuonnin kasvun seurauksena – kuten käy, jos ne eivät laske hintaansa –, koska tämä lisäisi entisestään niiden tappioita. |
| --- | --- |

(207)

Koska otokseen valittujen unionin tuottajien voittomarginaali tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli negatiivinen [–7,2 prosenttia], niillä ei ole varaa alentaa enää myyntihintaansa tai menettää enempää markkinaosuuttaan tuonnin kasvun seurauksena – kuten käy, jos ne eivät laske hintaansa –, koska tämä lisäisi entisestään niiden tappioita.

| (208) | Koska on todennäköistä, että vientiä harjoittavat tuottajat toisivat tuotettaan alhaisemmilla hinnoilla ja suurempina määrinä, unionin tuotannonalan olisi joko alennettava myyntihintojaan kannattavuutensa kustannuksella tai pidettävä myyntihinnat entisellä tasolla, jolloin se mitä todennäköisimmin menettäisi myyntimääriään ja markkinaosuuttaan kiinalaisille viejille. Vielä realistisemmalta vaikuttaa näiden skenaarioiden yhdistelmä. Tämä johtaisi lopulta hintojen laskupaineeseen, entistä suurempiin tappioihin ja siihen, että Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus palaisi todennäköisesti toimenpiteitä edeltävälle tasolle (26 %). Tässä yhteydessä on syytä huomata, että kaksi aiempaa unionin tuottajaa, AMTP Roman Romaniassa ja Vallourec Deutschland Saksassa, lopetti kokonaan samankaltaisen tuotteen tuotantonsa vuonna 2020. |
| --- | --- |

(208)

Koska on todennäköistä, että vientiä harjoittavat tuottajat toisivat tuotettaan alhaisemmilla hinnoilla ja suurempina määrinä, unionin tuotannonalan olisi joko alennettava myyntihintojaan kannattavuutensa kustannuksella tai pidettävä myyntihinnat entisellä tasolla, jolloin se mitä todennäköisimmin menettäisi myyntimääriään ja markkinaosuuttaan kiinalaisille viejille. Vielä realistisemmalta vaikuttaa näiden skenaarioiden yhdistelmä. Tämä johtaisi lopulta hintojen laskupaineeseen, entistä suurempiin tappioihin ja siihen, että Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus palaisi todennäköisesti toimenpiteitä edeltävälle tasolle (26 %). Tässä yhteydessä on syytä huomata, että kaksi aiempaa unionin tuottajaa, AMTP Roman Romaniassa ja Vallourec Deutschland Saksassa, lopetti kokonaan samankaltaisen tuotteen tuotantonsa vuonna 2020.

| (209) | Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi hyvin suurella todennäköisyydellä siihen, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti unionin tuotannonalan hinnat alittavilla hinnoilla lisääntyisi merkittävästi ja lisäisi näin ollen edelleen unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa, kun Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin alun perin aiheuttama merkittävä vahinko todennäköisesti toistuisi. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan elinkelpoisuus olisi vakavasti uhattuna. |
| --- | --- |

(209)

Edellä esitetyn perusteella komissio totesi, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi hyvin suurella todennäköisyydellä siihen, että Kiinasta tuleva polkumyyntituonti unionin tuotannonalan hinnat alittavilla hinnoilla lisääntyisi merkittävästi ja lisäisi näin ollen edelleen unionin tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa, kun Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin alun perin aiheuttama merkittävä vahinko todennäköisesti toistuisi. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan elinkelpoisuus olisi vakavasti uhattuna.

7.4   Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut huomautukset

Lopullisten päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut huomautukset

| (210) | Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että komissio ei ollut arvioinut Thaimaasta peräisin olevan tuonnin vaikutusta vahingon toistumista koskevassa analyysissa, kun otetaan huomioon se, että Kiinasta tuleva tuonti ei aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle tarkastelujaksolla. Lisäksi se väitti, että Thaimaasta peräisin olevan tuonnin alhaiset hinnat ja määrä saattavat pahentaa unionin tuotannonalan heikkoa tilannetta. |
| --- | --- |

(210)

Päätelmien ilmoittamisen jälkeen yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat väittivät, että komissio ei ollut arvioinut Thaimaasta peräisin olevan tuonnin vaikutusta vahingon toistumista koskevassa analyysissa, kun otetaan huomioon se, että Kiinasta tuleva tuonti ei aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle tarkastelujaksolla. Lisäksi se väitti, että Thaimaasta peräisin olevan tuonnin alhaiset hinnat ja määrä saattavat pahentaa unionin tuotannonalan heikkoa tilannetta.

| (211) | Koska tämä tutkimus rajoittuu Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin, komissio rajoitti vahingon toistumista koskevan analyysinsa koskemaan johdanto-osan 202 kappaleessa mainittuja tekijöitä, jotka voisivat vaikuttaa unionin tuotannonalaan, jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden annettaisiin raueta. Thaimaasta peräisin oleva tuonti ei ollut tekijä tässä arvioinnissa. Tämän perusteella kyseinen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(211)

Koska tämä tutkimus rajoittuu Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuontiin, komissio rajoitti vahingon toistumista koskevan analyysinsa koskemaan johdanto-osan 202 kappaleessa mainittuja tekijöitä, jotka voisivat vaikuttaa unionin tuotannonalaan, jos Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden annettaisiin raueta. Thaimaasta peräisin oleva tuonti ei ollut tekijä tässä arvioinnissa. Tämän perusteella kyseinen väite hylättiin.

| (212) | Samat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että komissio ei selittänyt, miksi unionin tuotannonala ilmoitti tappioita tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(212)

Samat vientiä harjoittavat tuottajat väittivät myös, että komissio ei selittänyt, miksi unionin tuotannonala ilmoitti tappioita tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (213) | Kuten johdanto-osan 195 kappaleessa todetaan, keskimääräinen yksikköhinta laski 2 prosenttia tarkastelujaksolla, kun taas yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat 15 prosenttia. Koska unionin tuotannonala ei näin ollen pystynyt siirtämään kustannusten nousua pitkäaikaisten sopimusten vuoksi, se ilmoitti tappioista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi, kuten johdanto-osan 200 kappaleessa todetaan, komissio päätteli, että Kiinasta tuleva tuonti ei määrien ja markkinaosuuden kasvusta huolimatta aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näin ollen komissio keskittyi analyysissaan vahingon toistumiseen johdanto-osan 202 kappaleessa mainittujen tekijöiden perusteella. Tämän perusteella ja kuten johdanto-osan 209 kappaleessa mainitaan, se päätteli, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin alun perin aiheuttama merkittävä vahinko todennäköisesti toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tämän perusteella kyseinen väite hylättiin. |
| --- | --- |

(213)

Kuten johdanto-osan 195 kappaleessa todetaan, keskimääräinen yksikköhinta laski 2 prosenttia tarkastelujaksolla, kun taas yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat 15 prosenttia. Koska unionin tuotannonala ei näin ollen pystynyt siirtämään kustannusten nousua pitkäaikaisten sopimusten vuoksi, se ilmoitti tappioista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi, kuten johdanto-osan 200 kappaleessa todetaan, komissio päätteli, että Kiinasta tuleva tuonti ei määrien ja markkinaosuuden kasvusta huolimatta aiheuttanut unionin tuotannonalalle vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näin ollen komissio keskittyi analyysissaan vahingon toistumiseen johdanto-osan 202 kappaleessa mainittujen tekijöiden perusteella. Tämän perusteella ja kuten johdanto-osan 209 kappaleessa mainitaan, se päätteli, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin alun perin aiheuttama merkittävä vahinko todennäköisesti toistuisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tämän perusteella kyseinen väite hylättiin.

| (214) | Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat viittasivat myös kahteen valituselimen raporttiin (57) ja väittivät, että ”perustellut päätelmät on tehtävä tarkastelemalla huolellisesti asiakirja-aineistoa, ja mahdollisia tulevia ennusteita tai päätelmiä on myös käsiteltävä asiaa tukevan näytön perusteella”. Ne väittivät erityisesti, että käyttämätön kapasiteetti oli yliarvioitu ja että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat keskittyivät kotimarkkinoihin eivätkä vieneet käyttämätöntä kapasiteettiaan unioniin. Lisäksi ne väittivät, että unionin markkinoiden houkuttelevuutta ja ”Kiinasta muihin maihin suuntautuvia hintoja” ei pitäisi ottaa huomioon todennäköisyyttä koskevassa analyysissä vaan analyysin olisi perustuttava ”vaihtoehtoisen tilanteen analyysiin tulevasta kehityksestä, pääasiassa ennustetun polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin, hintojen ja unionin tuotannonalaan kohdistuvien vaikutusten pohjalta”. |
| --- | --- |

(214)

Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat viittasivat myös kahteen valituselimen raporttiin (57) ja väittivät, että ”perustellut päätelmät on tehtävä tarkastelemalla huolellisesti asiakirja-aineistoa, ja mahdollisia tulevia ennusteita tai päätelmiä on myös käsiteltävä asiaa tukevan näytön perusteella”. Ne väittivät erityisesti, että käyttämätön kapasiteetti oli yliarvioitu ja että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat keskittyivät kotimarkkinoihin eivätkä vieneet käyttämätöntä kapasiteettiaan unioniin. Lisäksi ne väittivät, että unionin markkinoiden houkuttelevuutta ja ”Kiinasta muihin maihin suuntautuvia hintoja” ei pitäisi ottaa huomioon todennäköisyyttä koskevassa analyysissä vaan analyysin olisi perustuttava ”vaihtoehtoisen tilanteen analyysiin tulevasta kehityksestä, pääasiassa ennustetun polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin, hintojen ja unionin tuotannonalaan kohdistuvien vaikutusten pohjalta”.

57

| (215) | Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimittaneet uutta näyttöä väitteensä tueksi kapasiteetin ja käyttämättömän kapasiteetin osalta. Koska uusia tietoja ei esitetty, väite hylättiin. |
| --- | --- |

(215)

Yhteistyössä toimineet vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimittaneet uutta näyttöä väitteensä tueksi kapasiteetin ja käyttämättömän kapasiteetin osalta. Koska uusia tietoja ei esitetty, väite hylättiin.

| (216) | Mitä tulee todennäköisyysanalyysissä huomioon otettaviin seikkoihin, komissio katsoi, että analysoimalla sellaisia tekijöitä kuin unionin markkinoiden houkuttelevuus ja kolmansiin maihin suuntautuvat hinnat se toteutti tällaisen vaihtoehtoista tilannetta koskevan analyysin tavanomaisen käytäntönsä mukaisesti ja käytti siinä kaikkia saatavilla olevia tekijöitä, jotka mahdollistavat ennakoivan tutkimuksen vahingon toistumisen todennäköisyydestä. Koska ei esitetty seikkoja, jotka kumoaisivat komission tätä asiaa koskevat päätelmät, väite hylättiin. |
| --- | --- |

(216)

Mitä tulee todennäköisyysanalyysissä huomioon otettaviin seikkoihin, komissio katsoi, että analysoimalla sellaisia tekijöitä kuin unionin markkinoiden houkuttelevuus ja kolmansiin maihin suuntautuvat hinnat se toteutti tällaisen vaihtoehtoista tilannetta koskevan analyysin tavanomaisen käytäntönsä mukaisesti ja käytti siinä kaikkia saatavilla olevia tekijöitä, jotka mahdollistavat ennakoivan tutkimuksen vahingon toistumisen todennäköisyydestä. Koska ei esitetty seikkoja, jotka kumoaisivat komission tätä asiaa koskevat päätelmät, väite hylättiin.

8.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (217) | Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli muun muassa unionin tuotannonalan, etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(217)

Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli muun muassa unionin tuotannonalan, etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien edut.

8.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (218) | Unionin tuotannonala koostuu kuudesta tuottajasta, jotka sijaitsevat eri jäsenvaltioissa. Niistä Dalmine S.p.A, Tubos Reunidos Group SA ja Valcovni Trub Chomutov AS ovat pyynnön esittäjiä ja muut, Huta Batory Sp. Z o.o., Vallourec Deutschland GmbH (jotka eivät kuulu pyynnön esittäjiin) Saksassa ja Ranskassa sekä AMTP Roman, toimivat yhteistyössä. |
| --- | --- |

(218)

Unionin tuotannonala koostuu kuudesta tuottajasta, jotka sijaitsevat eri jäsenvaltioissa. Niistä Dalmine S.p.A, Tubos Reunidos Group SA ja Valcovni Trub Chomutov AS ovat pyynnön esittäjiä ja muut, Huta Batory Sp. Z o.o., Vallourec Deutschland GmbH (jotka eivät kuulu pyynnön esittäjiin) Saksassa ja Ranskassa sekä AMTP Roman, toimivat yhteistyössä.

| (219) | Tutkimuksessa tuli esiin, että jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy, sillä olisi todennäköisesti merkittävä kielteinen vaikutus unionin tuotannonalaan. Unionin tuotannonalan tilanne heikkenisi nopeasti myyntimäärien ja -hintojen pienentyessä, mikä johtaisi kannattavuuden voimakkaaseen heikkenemiseen. Toisaalta toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden jatkaa toipumista aiemmasta polkumyyntituonnin aiheuttamasta vahingosta ja hyödyntää potentiaaliaan unionin markkinoilla, joihin eivät vaikuta Kiinan harjoittamat hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt. |
| --- | --- |

(219)

Tutkimuksessa tuli esiin, että jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy, sillä olisi todennäköisesti merkittävä kielteinen vaikutus unionin tuotannonalaan. Unionin tuotannonalan tilanne heikkenisi nopeasti myyntimäärien ja -hintojen pienentyessä, mikä johtaisi kannattavuuden voimakkaaseen heikkenemiseen. Toisaalta toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen antaisi unionin tuotannonalalle mahdollisuuden jatkaa toipumista aiemmasta polkumyyntituonnin aiheuttamasta vahingosta ja hyödyntää potentiaaliaan unionin markkinoilla, joihin eivät vaikuta Kiinan harjoittamat hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt.

| (220) | Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden pitäminen voimassa on unionin tuotannonalan edun mukaista. |
| --- | --- |

(220)

Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden pitäminen voimassa on unionin tuotannonalan edun mukaista.

8.2   Etuyhteydettömien tuojien, kauppiaiden ja käyttäjien etu

Etuyhteydettömien tuojien, kauppiaiden ja käyttäjien etu

| (221) | Komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin, kauppiaisiin ja käyttäjiin. Yksikään kauppiaista tai käyttäjistä ei vastannut komission kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(221)

Komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa oleviin etuyhteydettömiin tuojiin, kauppiaisiin ja käyttäjiin. Yksikään kauppiaista tai käyttäjistä ei vastannut komission kyselylomakkeeseen.

| (222) | Alkuperäisen tutkimuksen tapaan tähänkään tarkasteluun ei ilmoittautunut yhtäkään käyttäjää. Tiedossa olevia etuyhteydettömiä tuojia on yhteensä 79, joista tutkimukseen ilmoittautui ainoastaan Siderpighi spa Con Socio Unico, joka on tiedossa oleva etuyhteydetön tuoja. Siderpighi spa Con Socio Unico vastasi, ettei se kannata polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkamista. Se väitti, että unioni tarvitsee Kiinasta tulevaa tuontia, koska kysyntää on enemmän kuin tarjontaa. Komissio totesi, että tarkastelun kohteena oleva tuote muodostaa alle prosentin kyseisen etuyhteydettömän tuojan liikevaihdosta. Näin ollen toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei missään tapauksessa muuta kyseisen yrityksen tulosnäkymiä kokonaisuutena tarkasteltuna. |
| --- | --- |

(222)

Alkuperäisen tutkimuksen tapaan tähänkään tarkasteluun ei ilmoittautunut yhtäkään käyttäjää. Tiedossa olevia etuyhteydettömiä tuojia on yhteensä 79, joista tutkimukseen ilmoittautui ainoastaan Siderpighi spa Con Socio Unico, joka on tiedossa oleva etuyhteydetön tuoja. Siderpighi spa Con Socio Unico vastasi, ettei se kannata polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon jatkamista. Se väitti, että unioni tarvitsee Kiinasta tulevaa tuontia, koska kysyntää on enemmän kuin tarjontaa. Komissio totesi, että tarkastelun kohteena oleva tuote muodostaa alle prosentin kyseisen etuyhteydettömän tuojan liikevaihdosta. Näin ollen toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei missään tapauksessa muuta kyseisen yrityksen tulosnäkymiä kokonaisuutena tarkasteltuna.

| (223) | Sekä käyttäjien että tuojien etujen osalta todetaan vielä, että alkuperäisessä tutkimuksessa komissio päätteli, että tarkastelun kohteena olevalle tuotteelle on olemassa riittävästi vaihtoehtoisia hankintalähteitä. Tämä päätelmä pätee edelleen, sillä kaikista muista alkuperämaista tuleva tuonti kattaa edelleen noin 10 prosenttia markkinoista. Lisäksi unionin tuotannonalan käyttämätön kapasiteetti oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yli 46 prosenttia, mikä on huomattavasti enemmän kuin unionin nykyinen kulutus. |
| --- | --- |

(223)

Sekä käyttäjien että tuojien etujen osalta todetaan vielä, että alkuperäisessä tutkimuksessa komissio päätteli, että tarkastelun kohteena olevalle tuotteelle on olemassa riittävästi vaihtoehtoisia hankintalähteitä. Tämä päätelmä pätee edelleen, sillä kaikista muista alkuperämaista tuleva tuonti kattaa edelleen noin 10 prosenttia markkinoista. Lisäksi unionin tuotannonalan käyttämätön kapasiteetti oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yli 46 prosenttia, mikä on huomattavasti enemmän kuin unionin nykyinen kulutus.

| (224) | Tämän perusteella komissio päätteli, ettei toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen vaikuttaisi kielteisesti markkinoiden nykyiseen tarjontaan eikä edellä mainitun tuojan tai minkään markkinoilla olevan käyttäjän taloudelliseen tilanteeseen. |
| --- | --- |

(224)

Tämän perusteella komissio päätteli, ettei toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen vaikuttaisi kielteisesti markkinoiden nykyiseen tarjontaan eikä edellä mainitun tuojan tai minkään markkinoilla olevan käyttäjän taloudelliseen tilanteeseen.

| (225) | Näin ollen komissio päätteli, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei olisi käyttäjien ja tuojien edun vastaista. |
| --- | --- |

(225)

Näin ollen komissio päätteli, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei olisi käyttäjien ja tuojien edun vastaista.

8.3   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (226) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta Kiinasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontia koskevien toimenpiteiden voimassaoloa. |
| --- | --- |

(226)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta Kiinasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontia koskevien toimenpiteiden voimassaoloa.

9.   POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

| (227) | Komission polkumyynnin jatkumisesta, vahingon toistumisesta ja unionin edusta tekemien päätelmien perusteella Kiinasta peräisin olevia tiettyjä raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettuja poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisia ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisia saumattomia putkia koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. |
| --- | --- |

(227)

Komission polkumyynnin jatkumisesta, vahingon toistumisesta ja unionin edusta tekemien päätelmien perusteella Kiinasta peräisin olevia tiettyjä raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettuja poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisia ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisia saumattomia putkia koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

| (228) | Tullien väliset erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(228)

Tullien väliset erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi tarvitaan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

| (229) | Laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa tuontiin yksilöllisiä polkumyyntitulleja, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten on tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esimerkiksi lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(229)

Laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa tuontiin yksilöllisiä polkumyyntitulleja, mutta se ei ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten on tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esimerkiksi lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti.

| (230) | Jos sellaisen yrityksen vientimäärä, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä polkumyyntitullia, kasvaa huomattavasti asianomaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tarkastella muun muassa tarvetta poistaa yksilölliset tullit ja ottaa käyttöön maan laajuinen tulli. |
| --- | --- |

(230)

Jos sellaisen yrityksen vientimäärä, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä polkumyyntitullia, kasvaa huomattavasti asianomaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tarkastella muun muassa tarvetta poistaa yksilölliset tullit ja ottaa käyttöön maan laajuinen tulli.

| (231) | Tässä asetuksessa määritettyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan yksinomaan Kiinasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Siihen ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(231)

Tässä asetuksessa määritettyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan yksinomaan Kiinasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Siihen ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

| (232) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (58). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva asetus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(232)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (58). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva asetus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

58

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (233) | Viejät ja tuottajat, jotka eivät vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin sen ajanjakson aikana, jota käytettiin niiden vientiin tällä hetkellä sovellettavan tullin tason vahvistamiseen, voivat pyytää komissiolta, että niihin sovelletaan yhteistyössä toimineisiin, otoksen ulkopuolisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavaa polkumyyntitullia. Komission olisi hyväksyttävä tällainen pyyntö edellyttäen, että seuraavat kolme edellytystä täyttyvät: uuden vientiä harjoittavan tuottajan olisi osoitettava, että i) se ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin sen ajanjakson aikana, jota käytettiin kyseisen tuottajan vientiin sovellettavan tullin tason vahvistamiseen, ii) se ei ole etuyhteydessä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin kyseisenä ajanjaksona vieneeseen yritykseen, johon sovelletaan siten polkumyyntitulleja, ja iii) se on vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite suuren tuotemäärän viemiseksi unioniin tutkimusajanjakson jälkeen. |
| --- | --- |

(233)

Viejät ja tuottajat, jotka eivät vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin sen ajanjakson aikana, jota käytettiin niiden vientiin tällä hetkellä sovellettavan tullin tason vahvistamiseen, voivat pyytää komissiolta, että niihin sovelletaan yhteistyössä toimineisiin, otoksen ulkopuolisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavaa polkumyyntitullia. Komission olisi hyväksyttävä tällainen pyyntö edellyttäen, että seuraavat kolme edellytystä täyttyvät: uuden vientiä harjoittavan tuottajan olisi osoitettava, että i) se ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin sen ajanjakson aikana, jota käytettiin kyseisen tuottajan vientiin sovellettavan tullin tason vahvistamiseen, ii) se ei ole etuyhteydessä tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin kyseisenä ajanjaksona vieneeseen yritykseen, johon sovelletaan siten polkumyyntitulleja, ja iii) se on vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite suuren tuotemäärän viemiseksi unioniin tutkimusajanjakson jälkeen.

| (234) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (59) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko. |
| --- | --- |

(234)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (59) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

59

Euroopan unionin virallisen lehden

| (235) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(235)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia tiettyjä raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettuja poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisia ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisia saumattomia putkia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 19 90, ex 7304 29 90 (Taric-koodi 7304299090), 7304 39 88 ja 7304 59 89.

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraavat:

| Yritys | Lopullinen polkumyyntitulli (%) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd | 29,2 | C171 |
| CITIC Pacific Group:






  — | Daye Special Steel Co., Ltd |

Yritys

Lopullinen polkumyyntitulli (%)

Taric-lisäkoodi

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd

29,2

C171

CITIC Pacific Group:

—

Daye Special Steel Co., Ltd

| — | Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd

51,8

899H

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd

39,9

C173

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

48,2

C174

Muut liitteessä luetellut yhteistyössä toimineet yritykset

45,6

C998

Kaikki muut yritykset

54,9

C999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn (tarkastelun kohteena oleva tuote) (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi) Kiinassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

4.   Edellä olevaa 1 artiklan 2 kohtaa voidaan muuttaa lisäämällä liitteessä olevaan luetteloon uusia vientiä harjoittavia tuottajia Kiinasta ja soveltamalla niihin asianmukaista painotettua keskimääräistä polkumyyntitullia, jota sovelletaan yhteistyössä toimineisiin otoksen ulkopuolisiin yrityksiin. Uuden vientiä harjoittavan tuottajan on toimitettava näyttöä siitä, että

| a) | se ei vienyt Kiinasta peräisin olevia 1 artiklan 1 kohdassa kuvattuja tavaroita 1 päivän tammikuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välisenä aikana, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimusajanjakso’; |
| --- | --- |

a)

se ei vienyt Kiinasta peräisin olevia 1 artiklan 1 kohdassa kuvattuja tavaroita 1 päivän tammikuuta 2015 ja 31 päivän joulukuuta 2015 välisenä aikana, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimusajanjakso’;

| b) | se ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä, ja |
| --- | --- |

b)

se ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä, ja

| c) | joko se on tosiasiallisesti vienyt Kiinasta peräisin olevaa tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi unioniin alkuperäisen tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen. |
| --- | --- |

c)

joko se on tosiasiallisesti vienyt Kiinasta peräisin olevaa tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tuotemäärän viemiseksi unioniin alkuperäisen tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/804, annettu 11 päivänä toukokuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta (muusta kuin valuraudasta) tai teräksestä (muusta kuin ruostumattomasta teräksestä) valmistettujen poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoisten ja ulkoläpimitaltaan yli 406,4 mm:n suuruisten saumattomien putkien tuonnissa (EUVL L 121, 12.5.2017, s. 3).

2

(3)  
  EUVL C 193, 12.5.2022, s. 5.

3

(4)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2603

4

(5)  Ilmoitus covid-19-epidemian vaikutuksista polkumyynnin ja tukien vastaisiin tutkimuksiin (2020/C 86/06) (EUVL C 86, 16.3.2020, s. 6).

5

(6)  
  1.1.–31.12.2015.

6

(7)  Pyynnön esittäjän mukaan tarkastelun kohteena olevan tuotteen arvioitu tuotantomäärä Kiinassa vuonna 2021 oli 2,3 miljoonaa tonnia. Yhteistyössä toimineiden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien todennettu tuotantomäärä oli lähes 260 tuhatta tonnia.

7

(8)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2068, annettu 26 päivänä lokakuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Venäjän federaatiosta peräisin olevien tiettyjen kylmävalssattujen teräslevytuotteiden tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 277, 27.10.2022, s. 149); komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/191, annettu 16 päivänä helmikuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen rauta- ja teräskiinnittimien tuonnissa (EUVL L 36, 17.2.2022, s. 1); komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/95, annettu 24 päivänä tammikuuta 2022, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuonnissa sellaisena kuin se on laajennettuna koskemaan tiettyjen Taiwanista, Indonesiasta, Sri Lankasta ja Filippiineiltä lähetettyjen raudasta tai teräksestä valmistettujen putkien liitososien tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu jokin näistä maista, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 16, 25.1.2022, s. 36); komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2239, annettu 15 päivänä joulukuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien voimalaitoskoon teräksisten tuulivoimalatornien tuonnissa (EUVL L 450, 16.12.2021, s. 59); sekä komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/635, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Valko-Venäjältä, Kiinan kansantasavallasta ja Venäjältä peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen hitsattujen putkien tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella (EUVL L 132, 19.4.2021, s. 145).

8

(9)  Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2068 johdanto-osan 80 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 208 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/95 johdanto-osan 59 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 67–74 kappale ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 149 ja 150 kappale.

9

(10)  Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2068 johdanto-osan 64 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 192 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/95 johdanto-osan 46 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 67–74 kappale ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 115–118 kappale.

10

(11)  Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2068 johdanto-osan 66 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 193 ja 194 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/95 johdanto-osan 47 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 67–74 kappale ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 119–122 kappale. Kiinan lainsäädännön mukaan viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia, ja toisen merkityksellisen kanavan, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin, muodostavat Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä) ja yrityksen on tarjottava tarvittavat puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Ainakin vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria. Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä. Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajat ja niiden raaka-aineiden toimittajat.

11

(12)  Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2068 johdanto-osan 68 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 195–201 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/95 johdanto-osan 48–52 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 67–74 kappale ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 123–129 kappale.

12

(13)  Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2068 johdanto-osan 74 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 202 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/95 johdanto-osan 53 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 67–74 kappale ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 130–133 kappale.

13

(14)  Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2068 johdanto-osan 75 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 203 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/95 johdanto-osan 54 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 67–74 kappale ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 134 ja 135 kappale.

14

(15)  Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/2068 johdanto-osan 76 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/191 johdanto-osan 204 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2022/95 johdanto-osan 55 kappale, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/2239 johdanto-osan 67–74 kappale ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 136–145 kappale.

15

(16)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SWD(2017)483&lang=en

16

(17)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/649, annettu 5 päivänä huhtikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa (EUVL L 92, 6.4.2017, s. 68); komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/969, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2017, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen raudasta, seostamattomasta teräksestä tai muusta seosteräksestä valmistettujen kuumavalssattujen levyvalmisteiden tuonnissa annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/649 muuttamisesta (EUVL L 146, 9.6.2017, s. 17); sekä komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/688, annettu 2 päivänä toukokuuta 2019, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen orgaanisella aineella pinnoitettujen terästuotteiden tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 116, 3.5.2019, s. 39).

17

(18)  OECD, ”State-owned Firms behind China’s Corporate Debt”, Economics Department Working Papers no. 1536, helmikuu 2019.

18

https://www.oecd-ilibrary.org/economics/state-owned-firms-behind-china-s-corporate-debt_7c66570e-en

(19)  Terästeollisuuden mukautus- ja päivityssuunnitelman johdanto.

19

(20)  Kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 9 annettu teollisuuden rakennemuutoksia koskeva ohjeistava luettelo (vuoden 2011 versio, vuoden 2013 muutos), annettu 27.3.2011, ja muutettu kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission päätöksellä, joka koskee kansallisen kehittämis- ja uudistamiskomission määräyksellä nro 21 annetun teollisuuden rakennemuutoksia koskevan ohjeistavan luettelon (vuoden 2011 versio) asiaa koskevien lausekkeiden muuttamista, annettu 16.2.2013.

20

(21)  Marketplace, ”Industrial Policy: If China does it, why can’t we?”, 1.3.2021.

21

https://www.marketplace.org/2021/03/01/industrial-policy-if-china-does-it-why-cant-we/

(22)  Ks. https://en.citicsteel.com

22

(23)  Ks. CITIC Limited -yhtiön vuoden 2021 vuosikertomus. 20220421630869.pdf (citic.com).

23

(24)  Ks. CITICin vuoden 2021 vuosikertomus, s. 144. 20220421630869.pdf (citic.com).

24

(25)  Ks. https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (sivustolla käyty 24.2.2023).

25

(26)  Ks. raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskevan 14. viisivuotissuunnitelman IV jakson 3 alajakso.

26

(27)  Ks. teräsromuteollisuuden kehittämistä koskevan 14. viisivuotissuunnitelman II jakson 1 alajakso.

27

(28)  Ks. Hebein maakunnan terästeollisuusketjun klustereiden kehittämistä koskevan kolmivuotisen toimintasuunnitelman I luvun 3 jakso, saatavilla osoitteessa https://huanbao.bjx.com.cn/news/20200717/1089773.shtml (sivustolla käyty 24.2.2023).

28

(29)  Ks. 14. viisivuotissuunnitelman aikana toteutettavan Henanin terästeollisuuden muuttamista ja parantamista koskevan täytäntöönpanosuunnitelman II luvun 3 jakso, saatavilla osoitteessa https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211210/1192881.shtml (sivustolla käyty 23.2.2023).

29

(30)  Jiangsun maakunnan työsuunnitelma terässektorin muuttamiseksi ja parantamiseksi sekä sektorin toiminnan järjestämisen optimoimiseksi (2019–2025), saatavilla osoitteessa http://www.jiangsu.gov.cn/art/2019/5/5/art_46144_8322422.html (sivustolla käyty 23.2.2023).

30

(31)  Shandongin maakunnan terästeollisuuden kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma, saatavilla osoitteessa http://gxt.shandong.gov.cn/art/2021/11/18/art_15681_10296246.html (sivustolla käyty 23.2.2023).

31

(32)  Shanxin maakunnan vuoden 2020 terästeollisuuden muuttamista ja parantamista koskeva toimintasuunnitelma, saatavilla osoitteessa http://gxt.shanxi.gov.cn/zfxxgk/zfxxgkml/cl/202110/t20211018_2708031.shtml (sivustolla käyty 23.2.2023).

32

(33)  Liaoning Dalianin kunnan valmistusteollisuuden kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma (”Vuoteen 2025 mennessä uusien materiaalien tuotannon arvo on vähintään 15 miljoonaa juan renminbiä ja laitteiden ja keskeisten materiaalien toimitusvarmuus on selvästi parantunut.”), saatavilla osoitteessa https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (sivustolla käyty 23.2.2023).

33

(34)  Zhejiangin maakunnan toimintasuunnitelma terästeollisuuden korkealaatuisen kehityksen edistämiseksi (”Edistetään yritysten sulautumia ja uudelleenjärjestelyjä, nopeutetaan keskittymien luomiseen tähtäävää prosessia, vähennetään teräksen sulattamista harjoittavien yritysten määrä noin kymmeneen yritykseen”), saatavilla osoitteessa https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (sivustolla käyty 23.2.2023).

34

(35)  CITIC Pacific Special Steelin vuoden 2021 vuosikertomuksen s. 38, saatavilla osoitteessa file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESZ_STOCK/2022/2022–3/2022-03-11/7877748.PDF (sivustolla käyty 23.2.2023).

35

(36)  Ks. edellinen alaviite, s. 39.

36

(37)  Maaraportti, III osa, luku 14, s. 346 ja sitä seuraavat sivut.

37

(38)  Ks. Kiinan talouden ja yhteiskunnan kehityksen kansallinen 14. viisivuotissuunnitelma ja pitkän aikavälin tavoitteet vuodelle 2035, III osa, VIII artikla, saatavilla osoitteessa https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (sivustolla käyty 23.2.2023).

38

(39)  Ks. erityisesti raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskevan 14. viisivuotissuunnitelman I ja II jakso.

39

(40)  Ks. raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskevan 14. viisivuotissuunnitelman s. 22.

40

(41)  Ks. Hebei Tangshanin kunnan vuoden 2022 rauta- ja teräsalan 1 + 3 toimintasuunnitelman 4 luvun 2 jakso, saatavilla osoitteessa http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=e2bb5519aa49b566863081d57aea9dfdd59e1a4f482bb7acd243e3ae7657c70b&columnId=3683d857cc4577e4cb75f76522b7b82cda039ef70be46ee37f9385ed3198f68a (sivustolla käyty 23.2.2023).

41

(42)  Ks. täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/635 johdanto-osan 134 ja 135 kappale sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/508 johdanto-osan 143 ja 144 kappale.

42

(43)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

43

(44)  Jos tarkastelun kohteena olevaa tuotetta ei tuoteta missään maassa, jolla on vastaava kehitystaso, voidaan ottaa huomioon sellaisen tuotteen tuotanto, joka kuuluu tarkastelun kohteena olevan tuotteen kanssa samaan yleiseen luokkaan ja/tai samalle sektorille.

44

(45)  Kun unioniin kuuluvaa Bulgariaa ei oteta huomioon, mahdolliseksi edustavaksi maaksi voitiin harkita seuraavia ylemmän keskitulotason maita: Albania, Amerikan Samoa, Argentiina, Armenia, Azerbaidžan, Belize, Bosnia ja Hertsegovina, Botswana, Brasilia, Costa Rica, Dominica, Dominikaaninen tasavalta, Ecuador, Etelä-Afrikka, Fidži, Gabon, Georgia, Grenada, Guatemala, Guyana, Indonesia, Irak, Iran, Jamaika, Jordania, Kazakstan, Kolumbia, Kosovo, Kuuba, Libanon, Libya, Malediivit, Malesia, Marshallinsaaret, Meksiko, Montenegro, Namibia, Paraguay, Peru, Pohjois-Makedonia, Päiväntasaajan Guinea, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit, Samoa, Serbia, Suriname, Thaimaa, Tonga, Turkki, Turkmenistan, Tuvalu, Valko-Venäjä, Venezuela ja Venäjän federaatio.

45

(46)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/755, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 33), sellaisena kuin se on muutettuna 24 päivänä helmikuuta 2017 annetulla komission delegoidulla asetuksella (EU) 2017/749 (EUVL L 113, 29.4.2017, s. 11).

46

(47)  https://www.gtis.com/gta/

47

(48)  Saatavilla osoitteessa https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fwww.ilo.org%2Filostat-files%2FDocuments%2FExcel%2FIndicator%2FEAR_4MTH_SEX_ECO_CUR_NB_A_EN.xlsx&wdOrigin=BROWSELINK (sivustolla käyty 11.2.2023).

48

(49)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/83a87978-en/1/3/2/24/index.html?itemId=/content/publication/83a87978-en&_csp_=3445743d6909dcc02824b5f0a2e07895&itemIGO=oecd&itemContentType=book (sivustolla käyty 14.2.2023).

49

(50)  https://www.globalpetrolprices.com/Mexico/ (sivustolla käyty 14.2.2023).

50

(51)  https://www.cre.gob.mx/IPGN/index.html (sivustolla käyty 14.2.2023).

51

(52)  https://ir.tenaris.com/static-files/ddffd7cb-994e-493a-b85a-2586f03046c6 (sivustolla käyty 14.2.2023).

52

(53)  https://ir.tenaris.com/static-files/ddffd7cb-994e-493a-b85a-2586f03046c6 (sivustolla käyty 14.2.2023).

53

(54)  Unionin markkinoita lukuun ottamatta.

54

(55)  Kytkösmarkkinoiden keskimääräinen hinta esitetään luottamuksellisuussyistä vaihteluväleinä.

55

(56)  GTA:n perusteella. Käytetyt tilastot koskevat tuontia Kiinasta asianomaisiin kolmansiin maihin. Tiedoista myös poistettiin sellaisten HS-koodien tiedot, jotka sisältävät halkaisijaltaan 406 mm:n suuruisia tai sitä pienempiä tuotteita, jotta tiedot vastaisivat tarkastelun kohteena olevan tuotteen määritelmää.

56

(57)  Ks. myös valituselimen raportti, US – Corrosion Resistant Steel Sunset Reviews, 111 kohta, ja valituselimen raportti, US – Oil Country Tubular Goods Sunset Reviews, 7 166 kohta.

57

US – Corrosion Resistant Steel Sunset Reviews

US – Oil Country Tubular Goods Sunset Reviews

(58)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

58

(59)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

59

---

LIITE

Yhteistyössä toimineet, otokseen kuulumattomat kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat:

| Yritys | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- |
| Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | C998 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd | C998 |
| Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd | C998 |
| TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd | C998 |
| Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd | C998 |

Yritys

Taric-lisäkoodi

Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd

C998

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

C998

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd

C998

Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd

C998

Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd

C998

TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd

C998

Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd

C998

---

| 14.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/48

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1451,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2002 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse taudeista ilmoittamisesta ja tiedoista, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava pakollisten ja valinnaisten hävittämisohjelmien hyväksymistä ja raportointia varten sekä taudista vapaata asemaa koskevissa hakemuksissa

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (1), jäljempänä ’eläinterveyssäännöstö’, ja erityisesti sen 23, 35 ja 40 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EU) 2016/429 vahvistetaan eläimiin tai ihmisiin tarttuvia eläintauteja koskevat säännöt, mukaan lukien taudeista ilmoittamista ja raportointia, unionin seurantaohjelmia, hävittämisohjelmia ja taudista vapaata asemaa koskevat säännökset. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EU) 2016/429 vahvistetaan eläimiin tai ihmisiin tarttuvia eläintauteja koskevat säännöt, mukaan lukien taudeista ilmoittamista ja raportointia, unionin seurantaohjelmia, hävittämisohjelmia ja taudista vapaata asemaa koskevat säännökset.

| (2) | Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2020/689 (2) täydennetään asetusta (EU) 2016/429 tiettyjen luetteloitujen ja uusien tautien seurantaa, hävittämisohjelmia ja taudista vapaata asemaa koskevien sääntöjen osalta. |
| --- | --- |

(2)

Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2020/689 (2) täydennetään asetusta (EU) 2016/429 tiettyjen luetteloitujen ja uusien tautien seurantaa, hävittämisohjelmia ja taudista vapaata asemaa koskevien sääntöjen osalta.

| (3) | Jotta voidaan varmistaa asetuksessa (EU) 2016/429 ja delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/689 vahvistettujen taudeista ilmoittamista ja niistä raportointia, unionin seurantaohjelmia, hävittämisohjelmia ja taudista vapaata asemaa koskevien säännösten yhdenmukainen soveltaminen unionissa, komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/2002 (3) vahvistetaan seurantaohjelmiin, hävittämisohjelmiin ja taudista vapaaseen asemaan liittyviä tieto-, muoto- ja menettelyvaatimuksia koskevat täytäntöönpanosäännöt. |
| --- | --- |

(3)

Jotta voidaan varmistaa asetuksessa (EU) 2016/429 ja delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/689 vahvistettujen taudeista ilmoittamista ja niistä raportointia, unionin seurantaohjelmia, hävittämisohjelmia ja taudista vapaata asemaa koskevien säännösten yhdenmukainen soveltaminen unionissa, komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/2002 (3) vahvistetaan seurantaohjelmiin, hävittämisohjelmiin ja taudista vapaaseen asemaan liittyviä tieto-, muoto- ja menettelyvaatimuksia koskevat täytäntöönpanosäännöt.

| (4) | Hyväksyttyjen hävittämisohjelmien tuloksia koskevien tietojen toimittamisesta ja taudista vapaata asemaa koskevista hakemuksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2002 soveltamispäivän jälkeen saadut kokemukset – erityisesti kun otetaan huomioon tiedot, jotka ovat jo saatavilla asetuksen (EU) 2016/429 22 artiklassa säädetystä eläintautien tietojärjestelmästä (ADIS) – osoittavat, että tietyt kyseisessä täytäntöönpanoasetuksessa tällä hetkellä vaaditut tiedot eivät ole välttämättömiä, jotta komissio voi arvioida taudista vapaata asemaa koskevia hakemuksia. Näitä tietoja ei pitäisi vaatia, jotta voidaan vähentää jäsenvaltioille aiheutuva hallinnollista rasitetta. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2020/2002 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(4)

Hyväksyttyjen hävittämisohjelmien tuloksia koskevien tietojen toimittamisesta ja taudista vapaata asemaa koskevista hakemuksista täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2002 soveltamispäivän jälkeen saadut kokemukset – erityisesti kun otetaan huomioon tiedot, jotka ovat jo saatavilla asetuksen (EU) 2016/429 22 artiklassa säädetystä eläintautien tietojärjestelmästä (ADIS) – osoittavat, että tietyt kyseisessä täytäntöönpanoasetuksessa tällä hetkellä vaaditut tiedot eivät ole välttämättömiä, jotta komissio voi arvioida taudista vapaata asemaa koskevia hakemuksia. Näitä tietoja ei pitäisi vaatia, jotta voidaan vähentää jäsenvaltioille aiheutuva hallinnollista rasitetta. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2020/2002 olisi muutettava,

| (5) | Hävittämisohjelmien täytäntöönpanon tuloksista toimitettavat tiedot ovat saatavilla ADIS-järjestelmässä. Komissiolle hyväksyttäviksi toimitetut hävittämisohjelmaluonnokset olisi johdonmukaisuuden varmistamiseksi toimitettava myös sähköisesti ADIS-järjestelmän kautta. |
| --- | --- |

(5)

Hävittämisohjelmien täytäntöönpanon tuloksista toimitettavat tiedot ovat saatavilla ADIS-järjestelmässä. Komissiolle hyväksyttäviksi toimitetut hävittämisohjelmaluonnokset olisi johdonmukaisuuden varmistamiseksi toimitettava myös sähköisesti ADIS-järjestelmän kautta.

| (6) | Lisäksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2002 soveltamisesta saadut kokemukset ovat osoittaneet, että on tarpeen selventää tiettyjä sen liitteiden V, VI ja VII säännöksiä sen varmistamiseksi, että käy selvästi ilmi, että vesieläimiä koskevan hyväksytyn hävittämisohjelman alueellista soveltamisalaa ja kyseisten eläinten taudista vapaan aseman hyväksymistä voidaan soveltaa jäsenvaltion, vyöhykkeen tai lokeron tasolla. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2002 liitteitä V, VI ja VII olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Lisäksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2002 soveltamisesta saadut kokemukset ovat osoittaneet, että on tarpeen selventää tiettyjä sen liitteiden V, VI ja VII säännöksiä sen varmistamiseksi, että käy selvästi ilmi, että vesieläimiä koskevan hyväksytyn hävittämisohjelman alueellista soveltamisalaa ja kyseisten eläinten taudista vapaan aseman hyväksymistä voidaan soveltaa jäsenvaltion, vyöhykkeen tai lokeron tasolla. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2002 liitteitä V, VI ja VII olisi muutettava.

| (7) | Delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/689 säädetään useista poikkeuksista, jotka ovat merkityksellisiä luokkien B ja C vesieläintautien hävittämisohjelman toimittamiseksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2002 liitteessä VII olevan 4 jakson mukaisesti. Tällä hetkellä kyseisessä liitteessä mainitaan vain yksi tällainen poikkeus. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2020/2002 olisi muutettava sen varmistamiseksi, että kaikki asiaankuuluvat poikkeukset mainitaan sen liitteessä VII olevassa 4 jaksossa. |
| --- | --- |

(7)

Delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/689 säädetään useista poikkeuksista, jotka ovat merkityksellisiä luokkien B ja C vesieläintautien hävittämisohjelman toimittamiseksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2002 liitteessä VII olevan 4 jakson mukaisesti. Tällä hetkellä kyseisessä liitteessä mainitaan vain yksi tällainen poikkeus. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetusta (EU) 2020/2002 olisi muutettava sen varmistamiseksi, että kaikki asiaankuuluvat poikkeukset mainitaan sen liitteessä VII olevassa 4 jaksossa.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2002 seuraavasti:

| 1) | Korvataan 7 artikla seuraavasti:

  ”7 artikla
  Hyväksyttyjen hävittämisohjelmien täytäntöönpanon vuotuisia tuloksia koskeva raportointi unionissa

  1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain viimeistään 30 päivänä huhtikuuta raportit käynnissä olevien hyväksyttyjen hävittämisohjelmiensa täytäntöönpanon tuloksista.


  2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen raporttien on sisällettävä kunakin vuonna tiedot, jotka kattavat edellisen kalenterivuoden ja jotka täsmennetään






  a) | liitteessä V olevassa 1 jaksossa luokkien B ja C maaeläintautien hävittämisohjelmien osalta, kun taudista vapaa asema myönnetään pitopaikkatasolla; |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 7 artikla seuraavasti:

”7 artikla

Hyväksyttyjen hävittämisohjelmien täytäntöönpanon vuotuisia tuloksia koskeva raportointi unionissa

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain viimeistään 30 päivänä huhtikuuta raportit käynnissä olevien hyväksyttyjen hävittämisohjelmiensa täytäntöönpanon tuloksista.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen raporttien on sisällettävä kunakin vuonna tiedot, jotka kattavat edellisen kalenterivuoden ja jotka täsmennetään

a)

liitteessä V olevassa 1 jaksossa luokkien B ja C maaeläintautien hävittämisohjelmien osalta, kun taudista vapaa asema myönnetään pitopaikkatasolla;

| b) | liitteessä V olevassa 2 jaksossa raivotautiviruksen aiheuttamien tartuntojen hävittämisohjelmien osalta; |
| --- | --- |

b)

liitteessä V olevassa 2 jaksossa raivotautiviruksen aiheuttamien tartuntojen hävittämisohjelmien osalta;

| c) | liitteessä V olevassa 3 jaksossa sinikieliviruksen aiheuttamien tartuntojen (serotyypit 1–24) hävittämisohjelmien osalta; |
| --- | --- |

c)

liitteessä V olevassa 3 jaksossa sinikieliviruksen aiheuttamien tartuntojen (serotyypit 1–24) hävittämisohjelmien osalta;

| d) | liitteessä V olevassa 4 jaksossa luokkien B ja C vesieläintautien hävittämisohjelmien osalta. |
| --- | --- |

d)

liitteessä V olevassa 4 jaksossa luokkien B ja C vesieläintautien hävittämisohjelmien osalta.

3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut raportit on toimitettava sähköisesti ADIS-järjestelmän kautta.”

| 2) | Kumotaan 8 artiklan 2 kohta. |
| --- | --- |

2)

Kumotaan 8 artiklan 2 kohta.

| 3) | Muutetaan 10 artikla seuraavasti:






  a) | korvataan 1 kohdan johdantolause seuraavasti:

  ”Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle hyväksyttäväksi”; |
| --- | --- | --- |

3)

Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

a)

korvataan 1 kohdan johdantolause seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle hyväksyttäväksi”;

| b) | lisätään 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut hävittämisohjelmat on toimitettava sähköisesti ADIS-järjestelmän kautta.” |
| --- | --- |

b)

lisätään 3 kohta seuraavasti:

”3.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut hävittämisohjelmat on toimitettava sähköisesti ADIS-järjestelmän kautta.”

| 4) | Korvataan 11 artiklan 1 kohdan johdantolause seuraavasti:

  ”Kun jäsenvaltiot hakevat komissiolta taudista vapaan aseman tunnustamista delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 II osan 4 luvun 1 ja 2 jakson mukaisesti, niiden on sisällytettävä hakemuksiinsa asiaankuuluvat tiedot – lukuun ottamatta tämän asetuksen 7 artiklassa tarkoitetuissa raporteissa aiemmin toimitettuja tietoja – jotka täsmennetään”. |
| --- | --- |

4)

Korvataan 11 artiklan 1 kohdan johdantolause seuraavasti:

”Kun jäsenvaltiot hakevat komissiolta taudista vapaan aseman tunnustamista delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 II osan 4 luvun 1 ja 2 jakson mukaisesti, niiden on sisällytettävä hakemuksiinsa asiaankuuluvat tiedot – lukuun ottamatta tämän asetuksen 7 artiklassa tarkoitetuissa raporteissa aiemmin toimitettuja tietoja – jotka täsmennetään”.

| 5) | Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2002 liitteet V, VI ja VII tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

5)

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2002 liitteet V, VI ja VII tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/689, annettu 17 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen luetteloitujen ja uusien tautien seurantaa, hävittämisohjelmia ja taudista vapaata asemaa koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 211).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2002, annettu 7 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 soveltamissäännöistä siltä osin kuin on kyse luetteloiduista taudeista ilmoittamisesta ja raportoinnista unionissa, unionin seuranta- ja hävittämisohjelmien sekä taudista vapaan aseman tunnustamista koskevien hakemusten toimittamis- ja raportointimuodoista ja -menettelyistä sekä sähköisestä tietojärjestelmästä (EUVL L 412, 8.12.2020, s. 1).

3

---

LIITE

Muutetaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/2002 liitteet V, VI ja VII seuraavasti:

| 1) | Liitteessä V:






  a) | korvataan 1 jakson 6 kohta seuraavasti:






  ”6. | Tiedot asianomaisista pitopaikoista ja eläimistä, jotka sijaitsevat 5 kohdan mukaisella alueella, vyöhykkeittäin, jos ohjelman alueelliseen soveltamisalaan kuuluu useampi kuin yksi vyöhyke:






  a) | kohteena olevaan eläinpopulaatioon kuuluvien eläinten pitopaikkojen lukumäärä 31. joulukuuta, lukuun ottamatta pitopaikkoja, joihin sovelletaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 (*1) 19 artiklan mukaista poikkeusta; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Liitteessä V:

a)

korvataan 1 jakson 6 kohta seuraavasti:

”6.

Tiedot asianomaisista pitopaikoista ja eläimistä, jotka sijaitsevat 5 kohdan mukaisella alueella, vyöhykkeittäin, jos ohjelman alueelliseen soveltamisalaan kuuluu useampi kuin yksi vyöhyke:

a)

kohteena olevaan eläinpopulaatioon kuuluvien eläinten pitopaikkojen lukumäärä 31. joulukuuta, lukuun ottamatta pitopaikkoja, joihin sovelletaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 (*1) 19 artiklan mukaista poikkeusta;

| b) | edellä a alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettävien kohteena olevaan eläinpopulaatioon kuuluvien eläinten lukumäärä 31. joulukuuta; |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettävien kohteena olevaan eläinpopulaatioon kuuluvien eläinten lukumäärä 31. joulukuuta;

| c) | niiden pitopaikkojen, joilla on taudista vapaa asema, mukaan lukien pitopaikat, joiden taudista vapaa asema on peruutettu väliaikaisesti, ilman rokotuksia tai kun tautia torjutaan rokotuksin (tapauksen mukaan), lukumäärä a alakohdassa tarkoitettujen pitopaikkojen lukumäärästä 31. joulukuuta; |
| --- | --- |

c)

niiden pitopaikkojen, joilla on taudista vapaa asema, mukaan lukien pitopaikat, joiden taudista vapaa asema on peruutettu väliaikaisesti, ilman rokotuksia tai kun tautia torjutaan rokotuksin (tapauksen mukaan), lukumäärä a alakohdassa tarkoitettujen pitopaikkojen lukumäärästä 31. joulukuuta;

| d) | edellä c alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettävien eläinten lukumäärä; |
| --- | --- |

d)

edellä c alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettävien eläinten lukumäärä;

| e) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa on vahvistettu tartunta raportointijakson aikana. |
| --- | --- |

e)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa on vahvistettu tartunta raportointijakson aikana.

(*1)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/689, annettu 17 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen luetteloitujen ja uusien tautien seurantaa, hävittämisohjelmia ja taudista vapaata asemaa koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 211).”;"

| b) | korvataan 4 jakson 6 kohta seuraavasti:






  ”6. | Tiedot asianomaisista vesiviljelypitopaikoista ja eläimistä, jotka sijaitsevat 5 kohdassa tarkoitetulla alueella, jäsenvaltioittain, vyöhykkeittäin tai lokeroittain:






  a) | niiden hyväksyttyjen vesiviljelypitopaikkojen lukumäärä ja niiden rekisteröityjen vesiviljelypitopaikkojen lukumäärä, joissa pidetään kohteena olevaan eläinpopulaatioon kuuluvia eläimiä, ja tarvittaessa niiden luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen lukumäärä, jotka kuuluvat hävittämisohjelmaan 31. joulukuuta; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

korvataan 4 jakson 6 kohta seuraavasti:

”6.

Tiedot asianomaisista vesiviljelypitopaikoista ja eläimistä, jotka sijaitsevat 5 kohdassa tarkoitetulla alueella, jäsenvaltioittain, vyöhykkeittäin tai lokeroittain:

a)

niiden hyväksyttyjen vesiviljelypitopaikkojen lukumäärä ja niiden rekisteröityjen vesiviljelypitopaikkojen lukumäärä, joissa pidetään kohteena olevaan eläinpopulaatioon kuuluvia eläimiä, ja tarvittaessa niiden luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen lukumäärä, jotka kuuluvat hävittämisohjelmaan 31. joulukuuta;

| b) | niiden vesiviljelypitopaikkojen ja tarvittaessa luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen, joissa ei 31. joulukuuta ollut tartuntaa, lukumäärä a alakohdassa tarkoitettujen pitopaikkojen tai näytteenottopaikkojen lukumäärästä; |
| --- | --- |

b)

niiden vesiviljelypitopaikkojen ja tarvittaessa luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen, joissa ei 31. joulukuuta ollut tartuntaa, lukumäärä a alakohdassa tarkoitettujen pitopaikkojen tai näytteenottopaikkojen lukumäärästä;

| c) | niiden tartunnan saaneiden vesiviljelypitopaikkojen ja tarvittaessa luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen, joissa oli vahvistettu tapaus (vahvistettuja tapauksia), lukumäärä a alakohdassa tarkoitettujen pitopaikkojen ja näytteenottopaikkojen lukumäärästä 31. joulukuuta; |
| --- | --- |

c)

niiden tartunnan saaneiden vesiviljelypitopaikkojen ja tarvittaessa luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen, joissa oli vahvistettu tapaus (vahvistettuja tapauksia), lukumäärä a alakohdassa tarkoitettujen pitopaikkojen ja näytteenottopaikkojen lukumäärästä 31. joulukuuta;

| d) | niiden uusien tartunnan saaneiden vesiviljelypitopaikkojen ja tarvittaessa luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen, joissa oli vahvistettu tapaus (vahvistettuja tapauksia), lukumäärä a alakohdassa tarkoitettujen pitopaikkojen ja näytteenottopaikkojen lukumäärästä 31. joulukuuta.” |
| --- | --- |

d)

niiden uusien tartunnan saaneiden vesiviljelypitopaikkojen ja tarvittaessa luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen, joissa oli vahvistettu tapaus (vahvistettuja tapauksia), lukumäärä a alakohdassa tarkoitettujen pitopaikkojen ja näytteenottopaikkojen lukumäärästä 31. joulukuuta.”

| 2) | Muutetaan liite VI seuraavasti:






  a) | Korvataan otsikko seuraavasti:

  ”
  Tiedot, jotka on 11 artiklan mukaisesti sisällytettävä jäsenvaltioiden tai vyöhykkeiden taudista vapaan aseman tunnustamista maa- ja vesieläintautien osalta koskeviin hakemuksiin sekä lokeroiden taudista vapaan aseman tunnustamista vesieläintautien osalta koskeviin hakemuksiin
  ”; |
| --- | --- | --- |

2)

Muutetaan liite VI seuraavasti:

a)

Korvataan otsikko seuraavasti:

”
  Tiedot, jotka on 11 artiklan mukaisesti sisällytettävä jäsenvaltioiden tai vyöhykkeiden taudista vapaan aseman tunnustamista maa- ja vesieläintautien osalta koskeviin hakemuksiin sekä lokeroiden taudista vapaan aseman tunnustamista vesieläintautien osalta koskeviin hakemuksiin
  ”;

| b) | Muutetaan 6 jakso seuraavasti:






  i) | Korvataan 1–7 alakohta seuraavasti:






  ”1. | kun kyseessä ovat Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartuntojen hävittämisohjelmat pidettävien nautaeläinten osalta, vyöhykkeittäin, jos ohjelman alueelliseen soveltamisalaan kuuluu useampi kuin yksi vyöhyke:






  a) | nautaeläinten pitopaikkojen lukumäärä, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 19 artiklan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvia pitopaikkoja, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Muutetaan 6 jakso seuraavasti:

i)

Korvataan 1–7 alakohta seuraavasti:

”1.

kun kyseessä ovat Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartuntojen hävittämisohjelmat pidettävien nautaeläinten osalta, vyöhykkeittäin, jos ohjelman alueelliseen soveltamisalaan kuuluu useampi kuin yksi vyöhyke:

a)

nautaeläinten pitopaikkojen lukumäärä, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 19 artiklan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvia pitopaikkoja, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| b) | edellä a alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| c) | nautaeläinten niiden pitopaikkojen lukumäärä, joilla on Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnasta vapaa asema ilman rokotuksia, mukaan lukien pitopaikat, joiden taudista vapaa asema on peruutettu, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

c)

nautaeläinten niiden pitopaikkojen lukumäärä, joilla on Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnasta vapaa asema ilman rokotuksia, mukaan lukien pitopaikat, joiden taudista vapaa asema on peruutettu, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| d) | edellä c alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

d)

edellä c alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| e) | niiden nautaeläinten pitopaikkojen lukumäärä, joissa nautaeläimille on tehty serologinen testi Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnan varalta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

e)

niiden nautaeläinten pitopaikkojen lukumäärä, joissa nautaeläimille on tehty serologinen testi Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnan varalta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| f) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa epäillään tartuntaa e alakohdassa tarkoitetun testauksen perusteella, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

f)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa epäillään tartuntaa e alakohdassa tarkoitetun testauksen perusteella, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| g) | niiden pidettävien nautaeläinten tutkittujen keskenmenotapausten lukumäärä, jotka ovat mahdollisesti aiheutuneet Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnasta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

g)

niiden pidettävien nautaeläinten tutkittujen keskenmenotapausten lukumäärä, jotka ovat mahdollisesti aiheutuneet Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnasta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| h) | päivä, jona pidettävissä nautaeläimissä on viimeksi vahvistettu Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunta; |
| --- | --- |

h)

päivä, jona pidettävissä nautaeläimissä on viimeksi vahvistettu Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunta;

| i) | päivä, jona pidettävät nautaeläimet on viimeksi rokotettu Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartuntaa vastaan. |
| --- | --- |

i)

päivä, jona pidettävät nautaeläimet on viimeksi rokotettu Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartuntaa vastaan.

| 2. | kun kyseessä ovat Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartuntojen hävittämisohjelmat pidettävien lammas- ja vuohieläinten osalta, vyöhykkeittäin, jos ohjelman alueelliseen soveltamisalaan kuuluu useampi kuin yksi vyöhyke:






  a) | lammas- tai vuohieläinten pitopaikkojen lukumäärä, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 19 artiklan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvia pitopaikkoja, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- | --- |

2.

kun kyseessä ovat Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartuntojen hävittämisohjelmat pidettävien lammas- ja vuohieläinten osalta, vyöhykkeittäin, jos ohjelman alueelliseen soveltamisalaan kuuluu useampi kuin yksi vyöhyke:

a)

lammas- tai vuohieläinten pitopaikkojen lukumäärä, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 19 artiklan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvia pitopaikkoja, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| b) | edellä a alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen lammas- tai vuohieläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen lammas- tai vuohieläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| c) | lammas- tai vuohieläinten niiden pitopaikkojen lukumäärä, joilla on Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnasta vapaa asema ilman rokotuksia, mukaan lukien pitopaikat, joiden taudista vapaa asema on peruutettu, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

c)

lammas- tai vuohieläinten niiden pitopaikkojen lukumäärä, joilla on Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnasta vapaa asema ilman rokotuksia, mukaan lukien pitopaikat, joiden taudista vapaa asema on peruutettu, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| d) | edellä c alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen lammas- tai vuohieläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

d)

edellä c alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen lammas- tai vuohieläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| e) | lammas- tai vuohieläinten niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa lammas- tai vuohieläimille on tehty testi Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnan varalta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

e)

lammas- tai vuohieläinten niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa lammas- tai vuohieläimille on tehty testi Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnan varalta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| f) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa epäillään tartuntaa e alakohdassa tarkoitetun testauksen perusteella, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

f)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa epäillään tartuntaa e alakohdassa tarkoitetun testauksen perusteella, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| g) | niiden pidettävien lammas- tai vuohieläinten tutkittujen keskenmenotapausten lukumäärä, jotka ovat mahdollisesti aiheutuneet Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnasta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

g)

niiden pidettävien lammas- tai vuohieläinten tutkittujen keskenmenotapausten lukumäärä, jotka ovat mahdollisesti aiheutuneet Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunnasta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| h) | päivä, jona pidettävissä lammas- tai vuohieläimissä on viimeksi vahvistettu Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunta; |
| --- | --- |

h)

päivä, jona pidettävissä lammas- tai vuohieläimissä on viimeksi vahvistettu Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartunta;

| i) | päivä, jona pidettävät lammas- tai vuohieläimet on viimeksi rokotettu Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartuntaa vastaan. |
| --- | --- |

i)

päivä, jona pidettävät lammas- tai vuohieläimet on viimeksi rokotettu Brucella abortus-, B. melitensis- ja B. suis -tartuntaa vastaan.

| 3. | kun kyseessä ovat MTBC-tartuntojen hävittämisohjelmat, vyöhykkeittäin, jos ohjelman alueelliseen soveltamisalaan kuuluu useampi kuin yksi vyöhyke:






  a) | nautaeläinten pitopaikkojen lukumäärä, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 19 artiklan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvia pitopaikkoja, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- | --- |

3.

kun kyseessä ovat MTBC-tartuntojen hävittämisohjelmat, vyöhykkeittäin, jos ohjelman alueelliseen soveltamisalaan kuuluu useampi kuin yksi vyöhyke:

a)

nautaeläinten pitopaikkojen lukumäärä, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 19 artiklan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvia pitopaikkoja, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| b) | edellä a alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| c) | nautaeläinten niiden pitopaikkojen lukumäärä, joilla on MTBC-tartunnasta vapaa asema, mukaan lukien pitopaikat, joiden taudista vapaa asema on peruutettu, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

c)

nautaeläinten niiden pitopaikkojen lukumäärä, joilla on MTBC-tartunnasta vapaa asema, mukaan lukien pitopaikat, joiden taudista vapaa asema on peruutettu, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| d) | edellä c alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

d)

edellä c alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| e) | nautaeläinten niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa nautaeläimet on testattu MTBC:n varalta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

e)

nautaeläinten niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa nautaeläimet on testattu MTBC:n varalta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| f) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa epäillään tartuntaa e alakohdassa tarkoitetun testauksen perusteella, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

f)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa epäillään tartuntaa e alakohdassa tarkoitetun testauksen perusteella, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| g) | niiden teurastettujen nautaeläinten lukumäärä, joissa on vaurioita, jotka antavat aihetta epäillä MTBC-tartuntaa, ja jotka on tutkittu, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

g)

niiden teurastettujen nautaeläinten lukumäärä, joissa on vaurioita, jotka antavat aihetta epäillä MTBC-tartuntaa, ja jotka on tutkittu, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| h) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa on vahvistettu MTBC-tartunta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana. |
| --- | --- |

h)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa on vahvistettu MTBC-tartunta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana.

| 4. | kun kyseessä ovat nautojen tarttuvan leukoosin (EBL) hävittämisohjelmat, vyöhykkeittäin, jos ohjelman alueelliseen soveltamisalaan kuuluu useampi kuin yksi vyöhyke:






  a) | nautaeläinten pitopaikkojen lukumäärä, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 19 artiklan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvia pitopaikkoja, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- | --- |

4.

kun kyseessä ovat nautojen tarttuvan leukoosin (EBL) hävittämisohjelmat, vyöhykkeittäin, jos ohjelman alueelliseen soveltamisalaan kuuluu useampi kuin yksi vyöhyke:

a)

nautaeläinten pitopaikkojen lukumäärä, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 19 artiklan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvia pitopaikkoja, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| b) | edellä a alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| c) | nautaeläinten niiden pitopaikkojen lukumäärä, joilla on EBL:stä vapaa asema, mukaan lukien pitopaikat, joiden taudista vapaa asema on peruutettu, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

c)

nautaeläinten niiden pitopaikkojen lukumäärä, joilla on EBL:stä vapaa asema, mukaan lukien pitopaikat, joiden taudista vapaa asema on peruutettu, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| d) | edellä c alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

d)

edellä c alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| e) | nautaeläinten niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa nautaeläimet on testattu EBL:n varalta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

e)

nautaeläinten niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa nautaeläimet on testattu EBL:n varalta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| f) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa epäillään tartuntaa e alakohdassa tarkoitetun testauksen perusteella, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

f)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa epäillään tartuntaa e alakohdassa tarkoitetun testauksen perusteella, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| g) | yli 24 kuukauden ikäisistä sellaisista teurastetuista nautaeläimistä otettujen näytteiden lukumäärä, joissa on mahdollisesti EBL:n aiheuttamia kasvaimia ja joille on tehty laboratoriotutkimus EBL:n esiintymisen vahvistamiseksi tai poissulkemiseksi, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

g)

yli 24 kuukauden ikäisistä sellaisista teurastetuista nautaeläimistä otettujen näytteiden lukumäärä, joissa on mahdollisesti EBL:n aiheuttamia kasvaimia ja joille on tehty laboratoriotutkimus EBL:n esiintymisen vahvistamiseksi tai poissulkemiseksi, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| h) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa on vahvistettu EBL-tartunta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana. |
| --- | --- |

h)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa on vahvistettu EBL-tartunta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana.

| 5. | kun kyseessä ovat naudan tarttuvan rinotrakeiitin / tarttuvan pustulaarisen vulvovaginiitin (IBR/IPV) hävittämisohjelmat, vyöhykkeittäin, jos ohjelman alueelliseen soveltamisalaan kuuluu useampi kuin yksi vyöhyke:






  a) | nautaeläinten pitopaikkojen lukumäärä, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 19 artiklan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvia pitopaikkoja, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- | --- |

5.

kun kyseessä ovat naudan tarttuvan rinotrakeiitin / tarttuvan pustulaarisen vulvovaginiitin (IBR/IPV) hävittämisohjelmat, vyöhykkeittäin, jos ohjelman alueelliseen soveltamisalaan kuuluu useampi kuin yksi vyöhyke:

a)

nautaeläinten pitopaikkojen lukumäärä, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 19 artiklan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvia pitopaikkoja, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| b) | edellä a alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| c) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, joilla on IBR:stä/IPV:stä vapaa asema, mukaan lukien pitopaikat, joiden taudista vapaa asema on peruutettu, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

c)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, joilla on IBR:stä/IPV:stä vapaa asema, mukaan lukien pitopaikat, joiden taudista vapaa asema on peruutettu, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| d) | edellä c alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

d)

edellä c alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| e) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa nautaeläimet on testattu IBR:n/IPV:n varalta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

e)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa nautaeläimet on testattu IBR:n/IPV:n varalta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| f) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa epäillään tartuntaa e alakohdassa tarkoitetun testauksen perusteella, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

f)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa epäillään tartuntaa e alakohdassa tarkoitetun testauksen perusteella, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| g) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa on vahvistettu IBR/IPV-tartunta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

g)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa on vahvistettu IBR/IPV-tartunta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| h) | päivämäärä, jolloin pidettävien nautaeläinten rokottaminen IBR:ää/IPV:tä vastaan kiellettiin. |
| --- | --- |

h)

päivämäärä, jolloin pidettävien nautaeläinten rokottaminen IBR:ää/IPV:tä vastaan kiellettiin.

| 6. | kun kyseessä ovat ADV-tartuntojen hävittämisohjelmat, vyöhykkeittäin, jos ohjelman alueelliseen soveltamisalaan kuuluu useampi kuin yksi vyöhyke:






  a) | sikaeläinten pitopaikkojen lukumäärä, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 19 artiklan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvia pitopaikkoja, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- | --- |

6.

kun kyseessä ovat ADV-tartuntojen hävittämisohjelmat, vyöhykkeittäin, jos ohjelman alueelliseen soveltamisalaan kuuluu useampi kuin yksi vyöhyke:

a)

sikaeläinten pitopaikkojen lukumäärä, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 19 artiklan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvia pitopaikkoja, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| b) | edellä a alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen sikaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen sikaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| c) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, joilla on ADV-tartunnasta vapaa asema, mukaan lukien pitopaikat, joiden taudista vapaa asema on peruutettu, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

c)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, joilla on ADV-tartunnasta vapaa asema, mukaan lukien pitopaikat, joiden taudista vapaa asema on peruutettu, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| d) | edellä c alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen sikaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

d)

edellä c alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen sikaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| e) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa on toteutettu seurantaa kliinisen, virologisen tai serologisen näytön saamiseksi ADV-tartunnasta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

e)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa on toteutettu seurantaa kliinisen, virologisen tai serologisen näytön saamiseksi ADV-tartunnasta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| f) | edellä e alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa testattujen sikaeläinten lukumäärä kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

f)

edellä e alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa testattujen sikaeläinten lukumäärä kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| g) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa on vahvistettu ADV-tartunta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana. |
| --- | --- |

g)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa on vahvistettu ADV-tartunta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana.

| h) | päivämäärä, jolloin pidettävien sikaeläinten rokottaminen ADV:tä vastaan kiellettiin. |
| --- | --- |

h)

päivämäärä, jolloin pidettävien sikaeläinten rokottaminen ADV:tä vastaan kiellettiin.

| 7. | kun kyseessä ovat naudan virusripulin (BVD) hävittämisohjelmat, vyöhykkeittäin, jos ohjelman alueelliseen soveltamisalaan kuuluu useampi kuin yksi vyöhyke:






  a) | nautaeläinten pitopaikkojen lukumäärä, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 19 artiklan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvia pitopaikkoja, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- | --- |

7.

kun kyseessä ovat naudan virusripulin (BVD) hävittämisohjelmat, vyöhykkeittäin, jos ohjelman alueelliseen soveltamisalaan kuuluu useampi kuin yksi vyöhyke:

a)

nautaeläinten pitopaikkojen lukumäärä, lukuun ottamatta delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 19 artiklan mukaisen poikkeuksen soveltamisalaan kuuluvia pitopaikkoja, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| b) | edellä a alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| c) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, joilla on BVD:stä vapaa asema, mukaan lukien pitopaikat, joiden taudista vapaa asema on peruutettu, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

c)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, joilla on BVD:stä vapaa asema, mukaan lukien pitopaikat, joiden taudista vapaa asema on peruutettu, kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| d) | edellä c alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

d)

edellä c alakohdassa tarkoitetuissa pitopaikoissa pidettyjen nautaeläinten lukumäärä kunkin vuoden 31. joulukuuta kolmen viime vuoden aikana;

| e) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, jotka on testattu BVD:n varalta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

e)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, jotka on testattu BVD:n varalta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| f) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa epäillään tartuntaa e alakohdassa tarkoitetun testauksen perusteella, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana; |
| --- | --- |

f)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa epäillään tartuntaa e alakohdassa tarkoitetun testauksen perusteella, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana;

| g) | niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa on vahvistettu BVD-tartunta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana. |
| --- | --- |

g)

niiden pitopaikkojen lukumäärä, joissa on vahvistettu BVD-tartunta, kunakin vuonna kolmen viime vuoden aikana.

| h) | päivämäärä, jolloin pidettävien nautaeläinten rokottaminen BVD:tä vastaan kiellettiin.”; |
| --- | --- |

h)

päivämäärä, jolloin pidettävien nautaeläinten rokottaminen BVD:tä vastaan kiellettiin.”;

| ii) | Korvataan 10 kohta seuraavasti:






  ”10. | kun kyseessä ovat luokkien B ja C vesieläintautien hävittämisohjelmat, toimitetaan seuraavat tiedot kultakin ohjelmavuodelta jäsenvaltioittain, vyöhykkeittäin tai lokeroittain alueellisen soveltamisalan mukaisesti:






  a) | niiden hyväksyttyjen vesiviljelypitopaikkojen lukumäärä ja tapauksen mukaan niiden rekisteröityjen vesiviljelypitopaikkojen lukumäärä, joissa pidetään kohteena olevaan eläinpopulaatioon kuuluvia eläimiä, ja niiden luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen lukumäärä, jotka kuuluvat hävittämisohjelmaan, sekä kartat, joista näkyy pitopaikkojen ja luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen sijainti; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

Korvataan 10 kohta seuraavasti:

”10.

kun kyseessä ovat luokkien B ja C vesieläintautien hävittämisohjelmat, toimitetaan seuraavat tiedot kultakin ohjelmavuodelta jäsenvaltioittain, vyöhykkeittäin tai lokeroittain alueellisen soveltamisalan mukaisesti:

a)

niiden hyväksyttyjen vesiviljelypitopaikkojen lukumäärä ja tapauksen mukaan niiden rekisteröityjen vesiviljelypitopaikkojen lukumäärä, joissa pidetään kohteena olevaan eläinpopulaatioon kuuluvia eläimiä, ja niiden luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen lukumäärä, jotka kuuluvat hävittämisohjelmaan, sekä kartat, joista näkyy pitopaikkojen ja luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen sijainti;

| b) | niiden vesiviljelypitopaikkojen ja tarvittaessa luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen, joissa ei ollut tartuntaa, lukumäärä a alakohdassa tarkoitettujen pitopaikkojen ja näytteenottopaikkojen lukumäärästä; |
| --- | --- |

b)

niiden vesiviljelypitopaikkojen ja tarvittaessa luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen, joissa ei ollut tartuntaa, lukumäärä a alakohdassa tarkoitettujen pitopaikkojen ja näytteenottopaikkojen lukumäärästä;

| c) | eläinterveyskäyntien lukumäärä kutakin hyväksyttyä ja tapauksen mukaan rekisteröityä vesiviljelypitopaikkaa kohden; |
| --- | --- |

c)

eläinterveyskäyntien lukumäärä kutakin hyväksyttyä ja tapauksen mukaan rekisteröityä vesiviljelypitopaikkaa kohden;

| d) | näytteenottokertojen lukumäärä hyväksyttyjä ja tapauksen mukaan rekisteröityjä vesiviljelypitopaikkoja ja luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkoja kohden sekä yksityiskohtaiset tiedot lajeista, näytteenoton tuloksista (positiiviset tai negatiiviset) ja veden lämpötilasta näytteenottohetkellä; |
| --- | --- |

d)

näytteenottokertojen lukumäärä hyväksyttyjä ja tapauksen mukaan rekisteröityjä vesiviljelypitopaikkoja ja luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkoja kohden sekä yksityiskohtaiset tiedot lajeista, näytteenoton tuloksista (positiiviset tai negatiiviset) ja veden lämpötilasta näytteenottohetkellä;

| e) | niiden tartunnan saaneiden vesiviljelypitopaikkojen ja tarvittaessa luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen, joissa oli vahvistettu tapaus (vahvistettuja tapauksia), lukumäärä a alakohdassa tarkoitettujen pitopaikkojen lukumäärästä; |
| --- | --- |

e)

niiden tartunnan saaneiden vesiviljelypitopaikkojen ja tarvittaessa luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen, joissa oli vahvistettu tapaus (vahvistettuja tapauksia), lukumäärä a alakohdassa tarkoitettujen pitopaikkojen lukumäärästä;

| f) | niiden uusien tartunnan saaneiden vesiviljelypitopaikkojen ja tarvittaessa luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen, joissa oli vahvistettu tapaus (vahvistettuja tapauksia), lukumäärä a alakohdassa tarkoitettujen pitopaikkojen lukumäärästä.”; |
| --- | --- |

f)

niiden uusien tartunnan saaneiden vesiviljelypitopaikkojen ja tarvittaessa luonnonvaraisten populaatioiden näytteenottopaikkojen, joissa oli vahvistettu tapaus (vahvistettuja tapauksia), lukumäärä a alakohdassa tarkoitettujen pitopaikkojen lukumäärästä.”;

| 3) | Muutetaan liite VII seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 jakson 9 kohta seuraavasti:






  ”9. | Hävittämisohjelman välitavoitteet, jotka liittyvät tautikohtaisiin kriteereihin taudista vapaan aseman saamiseksi, mukaan lukien vähintään seuraavat:






  a) | tartunnan saaneiden pitopaikkojen lukumäärän odotettu vuotuinen väheneminen; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

Muutetaan liite VII seuraavasti:

a)

Korvataan 1 jakson 9 kohta seuraavasti:

”9.

Hävittämisohjelman välitavoitteet, jotka liittyvät tautikohtaisiin kriteereihin taudista vapaan aseman saamiseksi, mukaan lukien vähintään seuraavat:

a)

tartunnan saaneiden pitopaikkojen lukumäärän odotettu vuotuinen väheneminen;

| b) | taudista vapaiden pitopaikkojen lukumäärän odotettu vuotuinen kasvu.”; |
| --- | --- |

b)

taudista vapaiden pitopaikkojen lukumäärän odotettu vuotuinen kasvu.”;

| b) | Korvataan 4 jakson 5 ja 6 kohta seuraavasti:






  ”5. | Kuvaus epidemiologisesta tilanteesta jäsenvaltiossa, vyöhykkeellä tai lokerossa ohjelman alueellisen soveltamisalan mukaisesti, mukaan lukien seuraavat:






  a) | niiden hyväksyttyjen vesiviljelypitopaikkojen lukumäärä ja niiden rekisteröityjen vesiviljelypitopaikkojen lukumäärä, jotka pitävät kohteena olevaan eläinpopulaatioon kuuluvia eläimiä, tuotantotyypin ja pitopaikan terveystilanteen mukaan luokiteltuina; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Korvataan 4 jakson 5 ja 6 kohta seuraavasti:

”5.

Kuvaus epidemiologisesta tilanteesta jäsenvaltiossa, vyöhykkeellä tai lokerossa ohjelman alueellisen soveltamisalan mukaisesti, mukaan lukien seuraavat:

a)

niiden hyväksyttyjen vesiviljelypitopaikkojen lukumäärä ja niiden rekisteröityjen vesiviljelypitopaikkojen lukumäärä, jotka pitävät kohteena olevaan eläinpopulaatioon kuuluvia eläimiä, tuotantotyypin ja pitopaikan terveystilanteen mukaan luokiteltuina;

| b) | edellä a alakohdassa tarkoitetuissa terveystilanteen mukaan luokitelluissa vesiviljelypitopaikoissa pidettävät luetteloidut lajit; |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa tarkoitetuissa terveystilanteen mukaan luokitelluissa vesiviljelypitopaikoissa pidettävät luetteloidut lajit;

| c) | kartat, joista ilmenee:






  i) | edellä a alakohdassa tarkoitettujen vesiviljelypitopaikkojen maantieteellinen sijainti ja kyseeseen tulevat valuma-alueet; sekä |
| --- | --- | --- |

c)

kartat, joista ilmenee:

i)

edellä a alakohdassa tarkoitettujen vesiviljelypitopaikkojen maantieteellinen sijainti ja kyseeseen tulevat valuma-alueet; sekä

| ii) | merkityksellisen luokan B tai C taudin aiheuttamien tartuntatapausten maantieteellinen jakautuminen vähintään edeltävien 5 vuoden ajalta; |
| --- | --- |

ii)

merkityksellisen luokan B tai C taudin aiheuttamien tartuntatapausten maantieteellinen jakautuminen vähintään edeltävien 5 vuoden ajalta;

| d) | tarvittaessa tiedot luonnonvaraisten vesieläinten epidemiologisesta tilanteesta. |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa tiedot luonnonvaraisten vesieläinten epidemiologisesta tilanteesta.

| 6. | Kuvaus hävittämisohjelmaan kuuluvasta taudintorjuntastrategiasta delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 46 artiklan mukaisesti, mukaan lukien vähintään seuraavat:






  a) | delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 liitteen VI mukaisesti käytettävät näytteenotto-ohjelmat ja diagnoosimenetelmät seuraavien osalta:






  i) | eläinterveyskäynnit ja näytteenotto vesiviljelypitopaikoissa; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Kuvaus hävittämisohjelmaan kuuluvasta taudintorjuntastrategiasta delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 46 artiklan mukaisesti, mukaan lukien vähintään seuraavat:

a)

delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 liitteen VI mukaisesti käytettävät näytteenotto-ohjelmat ja diagnoosimenetelmät seuraavien osalta:

i)

eläinterveyskäynnit ja näytteenotto vesiviljelypitopaikoissa;

| ii) | tarvittaessa luonnonvaraisten populaatioiden kohdennettu seuranta; |
| --- | --- |

ii)

tarvittaessa luonnonvaraisten populaatioiden kohdennettu seuranta;

| b) | vahvistetun tapauksen yhteydessä sovellettavat taudintorjuntatoimenpiteet; |
| --- | --- |

b)

vahvistetun tapauksen yhteydessä sovellettavat taudintorjuntatoimenpiteet;

| c) | toteutettavat bioturvaamis- ja riskinvähentämistoimenpiteet; |
| --- | --- |

c)

toteutettavat bioturvaamis- ja riskinvähentämistoimenpiteet;

| d) | tarvittaessa rokotusohjelmat; |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa rokotusohjelmat;

| e) | tarvittaessa luonnonvaraisten vesieläinten osalta toteutettavat toimenpiteet ja näytteenottopaikkojen lukumäärä ja maantieteellinen sijainti; |
| --- | --- |

e)

tarvittaessa luonnonvaraisten vesieläinten osalta toteutettavat toimenpiteet ja näytteenottopaikkojen lukumäärä ja maantieteellinen sijainti;

| f) | tarvittaessa delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 47 artiklan 4 kohdan, 51 artiklan 2 kohdan tai 53 artiklan mukaisesti sovellettavat poikkeukset; |
| --- | --- |

f)

tarvittaessa delegoidun asetuksen (EU) 2020/689 47 artiklan 4 kohdan, 51 artiklan 2 kohdan tai 53 artiklan mukaisesti sovellettavat poikkeukset;

| g) | tarvittaessa muiden jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden kanssa toteutettavat koordinoidut toimenpiteet.” |
| --- | --- |

g)

tarvittaessa muiden jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden kanssa toteutettavat koordinoidut toimenpiteet.”

---

(*1)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/689, annettu 17 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen luetteloitujen ja uusien tautien seurantaa, hävittämisohjelmia ja taudista vapaata asemaa koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 211).”;”

---

| 14.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/57

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1452,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

Aiemmat tutkimukset ja voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 248/2011 (2), jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden, jäljempänä ’lasikuitufilamenttituote’, ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’tarkastelun kohteena oleva tuote’, tuonnissa. Tulli perustui vahingon korjaavaan tasoon ja vaihteli 7,3 prosentista 13,8 prosenttiin. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti neuvoston täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 248/2011 (2), jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden, jäljempänä ’lasikuitufilamenttituote’, ’tarkasteltavana oleva tuote’ tai ’tarkastelun kohteena oleva tuote’, tuonnissa. Tulli perustui vahingon korjaavaan tasoon ja vaihteli 7,3 prosentista 13,8 prosenttiin.

2

| (2) | Tukien vastaisen tutkimuksen ja polkumyyntitoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen komissio muutti komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1379/2014 (3) alkuperäistä polkumyyntitullia niin, että se oli 0–19,9 prosenttia, ja otti lisäksi käyttöön 4,9–10,3 prosentin suuruisen tasoitustullin. Tasoitustoimenpiteet ja polkumyyntitoimenpiteet vaihtelivat yhteenlaskettuina 4,9 prosentista 30,2 prosenttiin. |
| --- | --- |

(2)

Tukien vastaisen tutkimuksen ja polkumyyntitoimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen komissio muutti komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1379/2014 (3) alkuperäistä polkumyyntitullia niin, että se oli 0–19,9 prosenttia, ja otti lisäksi käyttöön 4,9–10,3 prosentin suuruisen tasoitustullin. Tasoitustoimenpiteet ja polkumyyntitoimenpiteet vaihtelivat yhteenlaskettuina 4,9 prosentista 30,2 prosenttiin.

3

| (3) | Polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen komissio päätti komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/724 (4) pitää voimassa nämä täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1379/2014 vahvistetut toimenpiteet. |
| --- | --- |

(3)

Polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen komissio päätti komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2017/724 (4) pitää voimassa nämä täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1379/2014 vahvistetut toimenpiteet.

4

| (4) | Tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen komissio päätti komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/328 (5) pitää voimassa nämä täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1379/2014 vahvistetut toimenpiteet. |
| --- | --- |

(4)

Tasoitustoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen komissio päätti komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2021/328 (5) pitää voimassa nämä täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1379/2014 vahvistetut toimenpiteet.

5

| (5) | Tasoitustoimenpiteet ja polkumyyntitoimenpiteet vaihtelevat näin ollen yhteenlaskettuina 4,9 prosentista 30,2 prosenttiin. |
| --- | --- |

(5)

Tasoitustoimenpiteet ja polkumyyntitoimenpiteet vaihtelevat näin ollen yhteenlaskettuina 4,9 prosentista 30,2 prosenttiin.

| (6) | Voimassa on myös toimenpiteitä Egyptistä peräisin olevien lasikuitufilamenttituotteiden tuonnissa. Tukien vastaisen tutkimuksen jälkeen komissio otti komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/870 (6) käyttöön lopullisen tasoitustullin tiettyjen Egyptistä peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa. Tuen tasoon perustuva tulli oli 13,1 prosenttia. |
| --- | --- |

(6)

Voimassa on myös toimenpiteitä Egyptistä peräisin olevien lasikuitufilamenttituotteiden tuonnissa. Tukien vastaisen tutkimuksen jälkeen komissio otti komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) 2020/870 (6) käyttöön lopullisen tasoitustullin tiettyjen Egyptistä peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa. Tuen tasoon perustuva tulli oli 13,1 prosenttia.

6

1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (7) | Komissio vastaanotti 19 päivänä tammikuuta 2022 pyynnön voimassa olevien polkumyyntitullien päättymistä koskevasta tarkastelusta Euroopan lasikuitutuottajien järjestöltä (European Glass Fibre Producers Association), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, jatkuvakuituisia lasikuitutuotteita valmistavan unionin tuotannonalan puolesta asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(7)

Komissio vastaanotti 19 päivänä tammikuuta 2022 pyynnön voimassa olevien polkumyyntitullien päättymistä koskevasta tarkastelusta Euroopan lasikuitutuottajien järjestöltä (European Glass Fibre Producers Association), jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, jatkuvakuituisia lasikuitutuotteita valmistavan unionin tuotannonalan puolesta asetuksen (EU) 2016/1036, jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (8) | Komissio pani 21 päivänä huhtikuuta 2022 vireille Kiinasta peräisin olevien lasikuitufilamenttituotteiden tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’ (7). |
| --- | --- |

(8)

Komissio pani 21 päivänä huhtikuuta 2022 vireille Kiinasta peräisin olevien lasikuitufilamenttituotteiden tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Se julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä menettelyn vireillepanoa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’ (7).

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

7

| (9) | Tarkastelupyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen. |
| --- | --- |

(9)

Tarkastelupyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen.

1.3   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (10) | Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2018 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(10)

Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä suuntauksia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2018 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.4   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (11) | Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, asianomaisen maan viranomaisille sekä tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. |
| --- | --- |

(11)

Komissio pyysi vireillepanoilmoituksessa asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, tiedossa oleville Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, asianomaisen maan viranomaisille sekä tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan.

| (12) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(12)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

1.5   Otanta

Otanta

| (13) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa. |
| --- | --- |

(13)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se saattaa soveltaa asianomaisiin osapuoliin perusasetuksen 17 artiklan mukaista otantaa.

1.5.1   Unionin tuottajia koskeva otanta

Unionin tuottajia koskeva otanta

| (14) | Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen käyttäen perusteena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla lasikuitufilamenttituotteiden tuotannon ja myynnin suurinta edustavaa määrää, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa. Otokseen valitut unionin tuottajat vastasivat 76 prosentista unionin tuotannonalan tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Huomautuksia ei saatu. Otos on unionin tuotannonalaa edustava. |
| --- | --- |

(14)

Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se oli valinnut alustavasti otoksen unionin tuottajista. Komissio valitsi otoksen käyttäen perusteena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla lasikuitufilamenttituotteiden tuotannon ja myynnin suurinta edustavaa määrää, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa. Otokseen valitut unionin tuottajat vastasivat 76 prosentista unionin tuotannonalan tuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksia alustavasta otoksesta. Huomautuksia ei saatu. Otos on unionin tuotannonalaa edustava.

1.5.2   Tuojia koskeva otanta

Tuojia koskeva otanta

| (15) | Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. |
| --- | --- |

(15)

Voidakseen päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen komissio pyysi etuyhteydettömiä tuojia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

| (16) | Pyydetyt tiedot toimitti yksi etuyhteydetön tuoja, joka myös suostui osallistumaan otokseen. Vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. |
| --- | --- |

(16)

Pyydetyt tiedot toimitti yksi etuyhteydetön tuoja, joka myös suostui osallistumaan otokseen. Vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen.

1.5.3   Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (17) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin. |
| --- | --- |

(17)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevaa edustustoa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen, ja/tai ottamaan yhteyttä niihin.

| (18) | Yksi asianomaisessa maassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimitti pyydetyt tiedot vireillepanoilmoituksessa vahvistetussa määräajassa ja suostui osallistumaan otokseen. Vastausten vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. Se ilmoitti asiasta ainoalle vastanneelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevalle edustustolle. Huomautuksia ei esitetty. |
| --- | --- |

(18)

Yksi asianomaisessa maassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja toimitti pyydetyt tiedot vireillepanoilmoituksessa vahvistetussa määräajassa ja suostui osallistumaan otokseen. Vastausten vähäisen määrän vuoksi komissio päätti, ettei otanta ollut tarpeen. Se ilmoitti asiasta ainoalle vastanneelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ja Kiinan kansantasavallan Euroopan unionissa olevalle edustustolle. Huomautuksia ei esitetty.

1.6   Kyselyvastaukset

Kyselyvastaukset

| (19) | Komissio lähetti Kiinan kansantasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Kiinan viranomaiset’, kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. |
| --- | --- |

(19)

Komissio lähetti Kiinan kansantasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Kiinan viranomaiset’, kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa.

| (20) | Komissio lähetti kyselylomakkeita yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, unionin tuottajille, käyttäjille ja tuojille. Lisäksi samat kyselylomakkeet asetettiin saataville verkossa (8) vireillepanopäivänä. |
| --- | --- |

(20)

Komissio lähetti kyselylomakkeita yhteistyössä toimineille vientiä harjoittaville tuottajille, unionin tuottajille, käyttäjille ja tuojille. Lisäksi samat kyselylomakkeet asetettiin saataville verkossa (8) vireillepanopäivänä.

8

| (21) | Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kolmelta unionin tuottajalta. |
| --- | --- |

(21)

Kyselylomakkeeseen saatiin vastaukset kolmelta unionin tuottajalta.

| (22) | Komissio ei saanut yhtään vastausta yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, Kiinan viranomaisilta, etuyhteydettömiltä tuojilta tai käyttäjiltä. |
| --- | --- |

(22)

Komissio ei saanut yhtään vastausta yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, Kiinan viranomaisilta, etuyhteydettömiltä tuojilta tai käyttäjiltä.

1.7   Tarkastus

Tarkastus

| (23) | Koska yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei tehnyt yhteistyötä, komissio teki polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevan analysointinsa perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Se käytti tarkastelupyynnössä toimitettuja tietoja sekä Comextin ja Global Trade Atlas -tietokannan, jäljempänä ’GTA’, tilastoja ja muita julkisesti saatavilla olevia lähteitä. Kaikille asianomaisille osapuolille ja Kiinan viranomaisille ilmoitettiin asiasta, eivätkä ne vastustaneet sitä. |
| --- | --- |

(23)

Koska yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ei tehnyt yhteistyötä, komissio teki polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevan analysointinsa perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Se käytti tarkastelupyynnössä toimitettuja tietoja sekä Comextin ja Global Trade Atlas -tietokannan, jäljempänä ’GTA’, tilastoja ja muita julkisesti saatavilla olevia lähteitä. Kaikille asianomaisille osapuolille ja Kiinan viranomaisille ilmoitettiin asiasta, eivätkä ne vastustaneet sitä.

| (24) | Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi sen määrittämiseksi, onko vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
  Unionin tuottajat






  — | 3B-Fibreglass S.P.R.L., Bryssel, Belgia |
| --- | --- | --- |

(24)

Komissio pyysi ja tarkisti kaikki tiedot, jotka se katsoi tarpeellisiksi sen määrittämiseksi, onko vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Perusasetuksen 16 artiklan mukaisia tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:

Unionin tuottajat

—

3B-Fibreglass S.P.R.L., Bryssel, Belgia

| — | European Owens Corning Fiberglas S.P.R.L., Bryssel, Belgia |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fiberglas S.P.R.L., Bryssel, Belgia

| — | Johns Manville Slovakia, a.s., Trnava, Slovakia |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia, a.s., Trnava, Slovakia

1.8   Myöhempi menettely

Myöhempi menettely

| (25) | Komissio ilmoitti 28 päivänä huhtikuuta 2023 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää polkumyyntitullit voimassa. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa tästä ilmoituksesta. |
| --- | --- |

(25)

Komissio ilmoitti 28 päivänä huhtikuuta 2023 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää polkumyyntitullit voimassa. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa tästä ilmoituksesta.

| (26) | Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. Niille osapuolille, jotka pyysivät tulla kuulluiksi, järjestettiin kuuleminen. |
| --- | --- |

(26)

Komissio tarkasteli asianomaisten osapuolten toimittamia huomautuksia ja otti ne huomioon soveltuvin osin. Niille osapuolille, jotka pyysivät tulla kuulluiksi, järjestettiin kuuleminen.

2.   TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE, TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE, TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkastelun kohteena oleva tuote

Tarkastelun kohteena oleva tuote

| (27) | Tarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa eli enintään 50 mm pituiset silvotut lasikuitusäikeet, jatkuvakuituiset kiertämättömät lasikuitulangat, pois luettuna kyllästetty ja päällystetty jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, jolla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO-standardin 1887 mukaisesti), ja lasikuitufilamenteista valmistetut matot, pois luettuna lasivillasta valmistetut matot, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric-koodit 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039) ja 7019 14 00 ja 7019 15 00 (9). Nämä CN- ja Taric-koodit annetaan ainoastaan ohjeellisina rajoittamatta mahdollisuutta muuttaa tariffiluokittelua myöhemmin. |
| --- | --- |

(27)

Tarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa ja aiemmassa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa eli enintään 50 mm pituiset silvotut lasikuitusäikeet, jatkuvakuituiset kiertämättömät lasikuitulangat, pois luettuna kyllästetty ja päällystetty jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, jolla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO-standardin 1887 mukaisesti), ja lasikuitufilamenteista valmistetut matot, pois luettuna lasivillasta valmistetut matot, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric-koodit 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039) ja 7019 14 00 ja 7019 15 00 (9). Nämä CN- ja Taric-koodit annetaan ainoastaan ohjeellisina rajoittamatta mahdollisuutta muuttaa tariffiluokittelua myöhemmin.

9

| (28) | Tarkasteltavana oleva tuote on yleisimmin käytetty raaka-aine komposiittiteollisuudessa termoplastisten ja lämpökovettuvien hartsien lujittamiseksi. Tuloksena olevia komposiittimateriaaleja (filamenttilasikuitulujitemateriaaleja) käytetään monilla tuotannonaloilla, kuten kuljetusalalla (autoteollisuus, merenkulku-, ilmailu- ja avaruusala, sotilaskäyttö), sähkö- ja elektroniikka-alalla, tuulienergian alalla, rakennuksissa ja rakennusalalla, säiliöissä ja putkissa sekä kulutushyödykkeissä. |
| --- | --- |

(28)

Tarkasteltavana oleva tuote on yleisimmin käytetty raaka-aine komposiittiteollisuudessa termoplastisten ja lämpökovettuvien hartsien lujittamiseksi. Tuloksena olevia komposiittimateriaaleja (filamenttilasikuitulujitemateriaaleja) käytetään monilla tuotannonaloilla, kuten kuljetusalalla (autoteollisuus, merenkulku-, ilmailu- ja avaruusala, sotilaskäyttö), sähkö- ja elektroniikka-alalla, tuulienergian alalla, rakennuksissa ja rakennusalalla, säiliöissä ja putkissa sekä kulutushyödykkeissä.

2.2   Tarkasteltavana oleva tuote

Tarkasteltavana oleva tuote

| (29) | Tässä tutkimuksessa tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva tarkastelun kohteena oleva tuote. |
| --- | --- |

(29)

Tässä tutkimuksessa tarkasteltavana oleva tuote on Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva tarkastelun kohteena oleva tuote.

2.3   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (30) | Alkuperäisen tutkimuksen ja aiemman toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tavoin tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa vahvistettiin, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:






  — | tarkasteltavana oleva tuote, |
| --- | --- | --- |

(30)

Alkuperäisen tutkimuksen ja aiemman toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tavoin tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa vahvistettiin, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset, kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:

—

tarkasteltavana oleva tuote,

| — | Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote, ja |
| --- | --- |

—

Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote, ja

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

| (31) | Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. |
| --- | --- |

(31)

Tämän vuoksi näiden tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   POLKUMYYNTI

POLKUMYYNTI

| (32) | Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisen toimenpiteen voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(32)

Komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisen toimenpiteen voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

3.1   Alustavat huomautukset

Alustavat huomautukset

| (33) | Kuten johdanto-osan 22 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei tehnyt yhteistyötä tutkimuksessa. Sen vuoksi komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi komissio voisi soveltaa Kiinaa koskevien päätelmien osalta perusasetuksen 18 artiklaa. Vastausta ei saatu, minkä vuoksi komissio päätti soveltaa 18 artiklaa. |
| --- | --- |

(33)

Kuten johdanto-osan 22 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja ei tehnyt yhteistyötä tutkimuksessa. Sen vuoksi komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että yhteistyöstä kieltäytymisen vuoksi komissio voisi soveltaa Kiinaa koskevien päätelmien osalta perusasetuksen 18 artiklaa. Vastausta ei saatu, minkä vuoksi komissio päätti soveltaa 18 artiklaa.

| (34) | Näin ollen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät tehtiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Näitä olivat erityisesti tarkastelupyynnössä esitetyt tiedot ja yhteistyössä toimineilta osapuolilta eli pyynnön esittäjältä ja otokseen valituilta unionin tuottajilta tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana saadut tiedot. |
| --- | --- |

(34)

Näin ollen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät tehtiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella. Näitä olivat erityisesti tarkastelupyynnössä esitetyt tiedot ja yhteistyössä toimineilta osapuolilta eli pyynnön esittäjältä ja otokseen valituilta unionin tuottajilta tarkastelua koskevan tutkimuksen aikana saadut tiedot.

3.2   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukainen menettely normaaliarvon määrittämiseksi Kiinasta peräisin olevien lasikuitufilamenttituotteiden tuonnille

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukainen menettely normaaliarvon määrittämiseksi Kiinasta peräisin olevien lasikuitufilamenttituotteiden tuonnille

| (35) | Koska tutkimusta vireille pantaessa oli käytettävissä riittävästi näyttöä, joka viittasi Kiinan osalta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen, komissio pani tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan perusteella. |
| --- | --- |

(35)

Koska tutkimusta vireille pantaessa oli käytettävissä riittävästi näyttöä, joka viittasi Kiinan osalta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen, komissio pani tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan perusteella.

| (36) | Saadakseen tiedot, joita se piti tutkimuksensa kannalta tarpeellisina väitettyjen merkittävien vääristymien osalta, komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa. Näin ollen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että se käyttäisi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja selvittäessään merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tästä asiasta. |
| --- | --- |

(36)

Saadakseen tiedot, joita se piti tutkimuksensa kannalta tarpeellisina väitettyjen merkittävien vääristymien osalta, komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia määräajassa. Näin ollen komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille, että se käyttäisi perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja selvittäessään merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tästä asiasta.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (37) | Komissio myös täsmensi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa, että käytettävissä olevan näytön perusteella saattaa olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voidaan määrittää normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella. Komissio yksilöi tuolloin käytettävissä olleiden tietojen perusteella Brasilian ja Turkin mahdollisiksi asianmukaisiksi edustaviksi maiksi Kiinalle. Lisäksi komissio ilmoitti tarkastelevansa muita mahdollisesti soveltuvia maita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyjen kriteerien mukaisesti. |
| --- | --- |

(37)

Komissio myös täsmensi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa, että käytettävissä olevan näytön perusteella saattaa olla tarpeen valita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla asianmukainen edustava maa, jotta voidaan määrittää normaaliarvo vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen perusteella. Komissio yksilöi tuolloin käytettävissä olleiden tietojen perusteella Brasilian ja Turkin mahdollisiksi asianmukaisiksi edustaviksi maiksi Kiinalle. Lisäksi komissio ilmoitti tarkastelevansa muita mahdollisesti soveltuvia maita perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädettyjen kriteerien mukaisesti.

| (38) | Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 5 päivänä elokuuta 2022 päivätyllä muistiolla niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen valittuaan Turkin edustavaksi maaksi. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa vahvistaa hallinto-, myynti- ja yleiskustannukset sekä voiton yrityksen Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. (edustavassa maassa toimiva tuottaja) käytettävissä olevien tietojen perusteella. Huomautuksia ei saatu. |
| --- | --- |

(38)

Komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille 5 päivänä elokuuta 2022 päivätyllä muistiolla niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen valittuaan Turkin edustavaksi maaksi. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa vahvistaa hallinto-, myynti- ja yleiskustannukset sekä voiton yrityksen Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. (edustavassa maassa toimiva tuottaja) käytettävissä olevien tietojen perusteella. Huomautuksia ei saatu.

3.3   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (39) | Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”. |
| --- | --- |

(39)

Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

| (40) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa todetaan kuitenkin myös, että ”jos [...] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja että ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. |
| --- | --- |

(40)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa todetaan kuitenkin myös, että ”jos [...] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja että ”muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”.

| (41) | Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli asianmukaista, kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö sekä Kiinan viranomaisten ja vientiä harjoittavien tuottajien kieltäytyminen yhteistyöstä. |
| --- | --- |

(41)

Kuten jäljempänä selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli asianmukaista, kun otetaan huomioon saatavilla oleva näyttö sekä Kiinan viranomaisten ja vientiä harjoittavien tuottajien kieltäytyminen yhteistyöstä.

3.4   Merkittävien vääristymien esiintyminen

Merkittävien vääristymien esiintyminen

| (42) | Komissio havaitsi Kiinan lasikuitusektoria koskevassa viimeaikaisessa tutkimuksessa (10) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä. |
| --- | --- |

(42)

Komissio havaitsi Kiinan lasikuitusektoria koskevassa viimeaikaisessa tutkimuksessa (10) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettuja merkittäviä vääristymiä.

10

| (43) | Komissio totesi kyseisessä tutkimuksessa, että Kiinassa valtio puuttuu merkittävästi toimintaan, minkä tuloksena resurssien jakaminen vääristyy eikä ole markkinaperiaatteiden mukaista (11). Komissio teki erityisesti sen päätelmän, että Kiinan viranomaisilla on lasikuitusektorilla, lasikuitufilamenttituotteet mukaan luettuna, huomattava omistusosuus (12) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, minkä lisäksi Kiinan viranomaiset kykenevät myös puuttumaan hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla (13). Komissio totesi vielä, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin. Yleisesti ottaen Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (14). Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja varallisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät erityisesti maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa (15). Samalla tavalla komissio totesi lasikuitusektorin, lasikuitufilamenttituotteet mukaan luettuna, palkkakustannuksissa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennessä luetelmakohdassa tarkoitettuja vääristymiä (16) sekä rahoitusmarkkinoilla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitettuja vääristymiä, jotka liittyvät etenkin yritystoimijoiden pääoman saantiin Kiinassa (17). |
| --- | --- |

(43)

Komissio totesi kyseisessä tutkimuksessa, että Kiinassa valtio puuttuu merkittävästi toimintaan, minkä tuloksena resurssien jakaminen vääristyy eikä ole markkinaperiaatteiden mukaista (11). Komissio teki erityisesti sen päätelmän, että Kiinan viranomaisilla on lasikuitusektorilla, lasikuitufilamenttituotteet mukaan luettuna, huomattava omistusosuus (12) perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, minkä lisäksi Kiinan viranomaiset kykenevät myös puuttumaan hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on läsnä yrityksissä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla (13). Komissio totesi vielä, että valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin. Yleisesti ottaen Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja keskitetään sektoreille, jotka Kiinan viranomaiset ovat nimenneet strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (14). Lisäksi komissio päätteli, että Kiinan konkurssi- ja varallisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät erityisesti maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa (15). Samalla tavalla komissio totesi lasikuitusektorin, lasikuitufilamenttituotteet mukaan luettuna, palkkakustannuksissa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennessä luetelmakohdassa tarkoitettuja vääristymiä (16) sekä rahoitusmarkkinoilla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitettuja vääristymiä, jotka liittyvät etenkin yritystoimijoiden pääoman saantiin Kiinassa (17).

11

12

13

14

15

16

17

| (44) | Kuten aiemmassa Kiinan lasikuitusektoria koskevassa komission tutkimuksessa, komissio tarkasteli myös tässä tutkimuksessa sitä, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna pyyntöön sisältyvä näyttö ja julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan raporttiin (18) sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan lukien. Komissio täydensi tätä näyttöä ja teki omia tutkimuksia eri kriteereistä, jotka ovat merkityksellisiä vahvistettaessa merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa, kuten myös sen aiemmissa tutkimuksissa todettiin. |
| --- | --- |

(44)

Kuten aiemmassa Kiinan lasikuitusektoria koskevassa komission tutkimuksessa, komissio tarkasteli myös tässä tutkimuksessa sitä, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna pyyntöön sisältyvä näyttö ja julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan raporttiin (18) sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin merkittävää valtion puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan lukien. Komissio täydensi tätä näyttöä ja teki omia tutkimuksia eri kriteereistä, jotka ovat merkityksellisiä vahvistettaessa merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa, kuten myös sen aiemmissa tutkimuksissa todettiin.

18

| (45) | Pyynnön esittäjä väitti pyynnössä, että Kiinan lasikuitufilamenttituotteiden sektorille ovat tunnusomaisia merkittävät vääristymät, jotka johtuvat valtion puuttumisesta talouteen yleisesti sekä erityisesti tarkastelun kohteena olevan tuotteen sektorilla. Pyynnössä väitettiin, että vääristymät vaikuttavat yhtä lailla tuotannontekijöihin (maahan, energiaan, pääomaan, raaka-aineisiin ja työvoimaan), koska niihin kohdistuu Kiinan viranomaisten toimia, jotka ovat viime kädessä aiheuttaneet merkittäviä vääristymiä Kiinan lasikuitufilamenttituotteiden sektorilla. |
| --- | --- |

(45)

Pyynnön esittäjä väitti pyynnössä, että Kiinan lasikuitufilamenttituotteiden sektorille ovat tunnusomaisia merkittävät vääristymät, jotka johtuvat valtion puuttumisesta talouteen yleisesti sekä erityisesti tarkastelun kohteena olevan tuotteen sektorilla. Pyynnössä väitettiin, että vääristymät vaikuttavat yhtä lailla tuotannontekijöihin (maahan, energiaan, pääomaan, raaka-aineisiin ja työvoimaan), koska niihin kohdistuu Kiinan viranomaisten toimia, jotka ovat viime kädessä aiheuttaneet merkittäviä vääristymiä Kiinan lasikuitufilamenttituotteiden sektorilla.

| (46) | Väitteen tueksi pyynnössä viitattiin useisiin julkisesti saatavilla oleviin tietolähteisiin, kuten raporttiin, lasikuitukankaiden sektoria koskevaan viimeaikaiseen komission tutkimukseen ja sen seurauksena annettuun täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2020/492, rakennusaineteollisuuden kehityksen 13. viisivuotissuunnitelmaan, Kiinan kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen 13. viisivuotissuunnitelmaan, kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen ja vuodelle 2035 asetettujen pitkän aikavälin tavoitteiden 14. viisivuotissuunnitelmaan sekä Made in China 2025 -teollisuusstrategiaan. |
| --- | --- |

(46)

Väitteen tueksi pyynnössä viitattiin useisiin julkisesti saatavilla oleviin tietolähteisiin, kuten raporttiin, lasikuitukankaiden sektoria koskevaan viimeaikaiseen komission tutkimukseen ja sen seurauksena annettuun täytäntöönpanoasetukseen (EU) 2020/492, rakennusaineteollisuuden kehityksen 13. viisivuotissuunnitelmaan, Kiinan kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen 13. viisivuotissuunnitelmaan, kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen ja vuodelle 2035 asetettujen pitkän aikavälin tavoitteiden 14. viisivuotissuunnitelmaan sekä Made in China 2025 -teollisuusstrategiaan.

| (47) | Edellä esitetyn perusteella pyynnössä korostettiin, että Kiinan viranomaiset omistavat valtaosan suurista kiinalaisista lasikuitufilamenttituotteiden tuottajista sekä tuotantoketjun alkupään toimittajista ja tuotantoketjun loppupään käyttäjistä. Kaksi suurinta kiinalaista lasikuitufilamenttituotteiden tuottajaa, CPIC ja Jushi, ovat merkittäviä valtion omistamia monialakeskittymiä. Asiaan liittyvä toimialajärjestö China Building Materials Federation toimii valtion omistamien omaisuuserien valvonta- ja hallintokomission ohjauksessa ja valvonnassa. Jushin hallituksen puheenjohtaja ja Jushin emoyhtiön CNBM:n varapuheenjohtaja ovat molemmat China Building Materials Federation -toimialajärjestön varapuheenjohtajia. |
| --- | --- |

(47)

Edellä esitetyn perusteella pyynnössä korostettiin, että Kiinan viranomaiset omistavat valtaosan suurista kiinalaisista lasikuitufilamenttituotteiden tuottajista sekä tuotantoketjun alkupään toimittajista ja tuotantoketjun loppupään käyttäjistä. Kaksi suurinta kiinalaista lasikuitufilamenttituotteiden tuottajaa, CPIC ja Jushi, ovat merkittäviä valtion omistamia monialakeskittymiä. Asiaan liittyvä toimialajärjestö China Building Materials Federation toimii valtion omistamien omaisuuserien valvonta- ja hallintokomission ohjauksessa ja valvonnassa. Jushin hallituksen puheenjohtaja ja Jushin emoyhtiön CNBM:n varapuheenjohtaja ovat molemmat China Building Materials Federation -toimialajärjestön varapuheenjohtajia.

| (48) | Koska valtio puuttuu voimakkaasti toimintaan ja valtion omistusosuus on suuri lasikuitufilamenttituotteiden tuotannonalalla, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(48)

Koska valtio puuttuu voimakkaasti toimintaan ja valtion omistusosuus on suuri lasikuitufilamenttituotteiden tuotannonalalla, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa.

| (49) | Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa esitetään prioriteetteja ja vahvistetaan tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Tällaisia suunnitelmia ovat esimerkiksi rakennusaineteollisuuden kehityksen 13. viisivuotissuunnitelma, älykkään tuotannon kehittämistä koskeva suunnitelma (2016–2020), Kiinan kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen 13. viisivuotissuunnitelma, kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen ja vuodelle 2035 asetettujen pitkän aikavälin tavoitteiden 14. viisivuotissuunnitelma, jäljempänä ’14. viisivuotissuunnitelma’, sekä Made in China 2025 -strategia. Niissä kannustetaan kaikkien hallinnon tasojen valtion viranomaisia ja valtion omistamia rahoituslaitoksia tukemaan lasikuitufilamenttituotteiden tuotannonalan kehitystä Kiinassa. Kiinan viranomaiset aikovat 14. viisivuotissuunnitelman puitteissa keskittyä uusiin materiaaleihin samalla kun luodaan uusi teollisuusjärjestelmän pilari. Suunnitelmalla mahdollistetaan teollisuuden investointirahastojen kattava hyödyntäminen ja lisätään maksuvakuuksia ja riskien korvaamista. Kiinan suunnitelmajärjestelmä estää näin ollen vapaiden markkinavoimien toiminnan lasikuitufilamenttituotteiden sektorilla. |
| --- | --- |

(49)

Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa esitetään prioriteetteja ja vahvistetaan tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Tällaisia suunnitelmia ovat esimerkiksi rakennusaineteollisuuden kehityksen 13. viisivuotissuunnitelma, älykkään tuotannon kehittämistä koskeva suunnitelma (2016–2020), Kiinan kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen 13. viisivuotissuunnitelma, kansallisen talouden ja yhteiskunnan kehityksen ja vuodelle 2035 asetettujen pitkän aikavälin tavoitteiden 14. viisivuotissuunnitelma, jäljempänä ’14. viisivuotissuunnitelma’, sekä Made in China 2025 -strategia. Niissä kannustetaan kaikkien hallinnon tasojen valtion viranomaisia ja valtion omistamia rahoituslaitoksia tukemaan lasikuitufilamenttituotteiden tuotannonalan kehitystä Kiinassa. Kiinan viranomaiset aikovat 14. viisivuotissuunnitelman puitteissa keskittyä uusiin materiaaleihin samalla kun luodaan uusi teollisuusjärjestelmän pilari. Suunnitelmalla mahdollistetaan teollisuuden investointirahastojen kattava hyödyntäminen ja lisätään maksuvakuuksia ja riskien korvaamista. Kiinan suunnitelmajärjestelmä estää näin ollen vapaiden markkinavoimien toiminnan lasikuitufilamenttituotteiden sektorilla.

| (50) | Uusien materiaalien sektoreilla (joihin lasikuitufilamenttituotteet lukeutuvat) toimivat yritykset voivat hyödyntää useita tukimekanismeja, kuten rahoitustukitoimia, etuuskohteluun perustuvia veropolitiikkoja ja T&K-tukea. |
| --- | --- |

(50)

Uusien materiaalien sektoreilla (joihin lasikuitufilamenttituotteet lukeutuvat) toimivat yritykset voivat hyödyntää useita tukimekanismeja, kuten rahoitustukitoimia, etuuskohteluun perustuvia veropolitiikkoja ja T&K-tukea.

| (51) | Raaka-aineiden (kuten kaoliinin ja dolomiitin) kustannukset eivät määräydy vapaiden markkinavoimien mukaan, sillä Kiinan valtio tukee näiden raaka-aineiden tuotantoa. Myös pääoman, maan ja työvoiman saatavuuteen liittyy merkittäviä systeemisiä vääristymiä. Komission viimeaikaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa, joka koski lasikuitufilamenttituotteiden tuontia Kiinasta, kävi ilmi, että kiinalaiset lasikuitufilamenttituotteiden tuottajat saivat helpommin maan käyttöoikeuksia ja etuuskohteluun perustuvia lainoja valtion omistamilta pankeilta ja yksityisiltä pankeilta (19). |
| --- | --- |

(51)

Raaka-aineiden (kuten kaoliinin ja dolomiitin) kustannukset eivät määräydy vapaiden markkinavoimien mukaan, sillä Kiinan valtio tukee näiden raaka-aineiden tuotantoa. Myös pääoman, maan ja työvoiman saatavuuteen liittyy merkittäviä systeemisiä vääristymiä. Komission viimeaikaisessa tukien vastaisessa tutkimuksessa, joka koski lasikuitufilamenttituotteiden tuontia Kiinasta, kävi ilmi, että kiinalaiset lasikuitufilamenttituotteiden tuottajat saivat helpommin maan käyttöoikeuksia ja etuuskohteluun perustuvia lainoja valtion omistamilta pankeilta ja yksityisiltä pankeilta (19).

19

| (52) | Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa olevaa näyttöä tai näyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa tai kumonnut tämän näytön. |
| --- | --- |

(52)

Kiinan viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia tai toimittaneet näyttöä, joka olisi tukenut asiakirja-aineistossa olevaa näyttöä tai näyttöä merkittävien vääristymien esiintymisestä ja/tai perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen asianmukaisuudesta tässä tapauksessa tai kumonnut tämän näytön.

| (53) | Kiinan viranomaisten omistusosuus lasikuitufilamenttituotteiden sektorilla on huomattava perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Koska tarkastelun kohteena olevan tuotteen kiinalaiset viejät eivät tehneet yhteistyötä, yksityisten ja valtion omistamien tuottajien tarkkaa suhdetta ei voitu määrittää. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että lasikuitufilamenttituotteiden sektorin kolme suurinta tuottajaa, Jushi, Taishan Glassfiber ja CPIC, ovat joko kokonaan valtion omistuksessa tai valtiolla on niissä määräysvalta. Näiden kolmen tuottajan osuus kiinalaisista lasikuitufilamenttituotteiden tuottajista on noin 75 prosenttia. |
| --- | --- |

(53)

Kiinan viranomaisten omistusosuus lasikuitufilamenttituotteiden sektorilla on huomattava perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetulla tavalla. Koska tarkastelun kohteena olevan tuotteen kiinalaiset viejät eivät tehneet yhteistyötä, yksityisten ja valtion omistamien tuottajien tarkkaa suhdetta ei voitu määrittää. Tutkimuksessa kuitenkin vahvistettiin, että lasikuitufilamenttituotteiden sektorin kolme suurinta tuottajaa, Jushi, Taishan Glassfiber ja CPIC, ovat joko kokonaan valtion omistuksessa tai valtiolla on niissä määräysvalta. Näiden kolmen tuottajan osuus kiinalaisista lasikuitufilamenttituotteiden tuottajista on noin 75 prosenttia.

| (54) | Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin lasikuitufilamenttituotteiden sektorilla kohdistetaan poliittista valvontaa ja ohjausta. Viimeisimmät lasikuitufilamenttituotteiden sektoria koskevat Kiinan poliittiset asiakirjat vahvistavat, että Kiinan viranomaiset pitävät sektoria edelleen tärkeänä ja aikovat puuttua sen toimintaan, jotta se vastaisi valtion politiikkaa. Esimerkkinä tästä on raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma, jonka mukaan tämän sektorin materiaaleihin, erityisesti erityiskäyttöön tarkoitettuihin lasikuituihin, liittyvää teknologista innovointia tuetaan suunnitelman mukaisilla toimintapolitiikoilla (20). Lasikuidut mainitaan myös yhtenä edistettävistä sektoreista teollisuuden rakennesopeutusta koskevan ohjeistavan luettelon vuoden 2019 versiossa (21) ja ensimmäistä käyttöä tai demonstrointia koskeviin ohjelmiin valintakelpoisia keskeisiä uusia materiaaleja koskevassa vuoden 2021 ohjeistavassa luettelossa (22). |
| --- | --- |

(54)

Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin lasikuitufilamenttituotteiden sektorilla kohdistetaan poliittista valvontaa ja ohjausta. Viimeisimmät lasikuitufilamenttituotteiden sektoria koskevat Kiinan poliittiset asiakirjat vahvistavat, että Kiinan viranomaiset pitävät sektoria edelleen tärkeänä ja aikovat puuttua sen toimintaan, jotta se vastaisi valtion politiikkaa. Esimerkkinä tästä on raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskeva 14. viisivuotissuunnitelma, jonka mukaan tämän sektorin materiaaleihin, erityisesti erityiskäyttöön tarkoitettuihin lasikuituihin, liittyvää teknologista innovointia tuetaan suunnitelman mukaisilla toimintapolitiikoilla (20). Lasikuidut mainitaan myös yhtenä edistettävistä sektoreista teollisuuden rakennesopeutusta koskevan ohjeistavan luettelon vuoden 2019 versiossa (21) ja ensimmäistä käyttöä tai demonstrointia koskeviin ohjelmiin valintakelpoisia keskeisiä uusia materiaaleja koskevassa vuoden 2021 ohjeistavassa luettelossa (22).

20

21

22

| (55) | Myös maakuntien tasolla on nähtävissä vastaavia esimerkkejä Kiinan viranomaisten aikomuksesta valvoa ja ohjata sektorin kehitystä. Esimerkiksi Shandongissa erityisesti lasikuitujen ja komposiittimateriaalien tuotannonala aikoo ”edistää aktiivisesti johtavia yrityksiä ja runkoyrityksiä, jotka ovat markkinoinnin kannalta houkuttelevia ja joilla on vahva brändivaikutus, hyvät integrointivalmiudet ja edistävä vaikutus tuotannonalan ketjuihin ja klustereihin, sekä tukea monialaista, alueiden rajat ylittäviä ja moniomisteisia yritysfuusioita ja uudelleenjärjestelyjä”. Se aikoo myös ”kehittää suorituskykyisiä lasikuituja ja tuotteita sekä kannustaa kehittämään erittäin hienojakoisia, lujia, suurimoduulisia, alkalinkestäviä, permittiivisyydeltään pieniä, vähän laajenevia, paljon piidioksidia sisältäviä, hajoavia, katkaisupinnaltaan erityisen muotoisia ja muita korkean suorituskyvyn lasikuituja ja lasikuitutuotteita”. Lisäksi tuotannonala aikoo ”keskittyä sähköisten tietojen, avaruusalan, uuden energian, laajamittaisten kasvatustilojen, maatalouden kasvihuoneiden ja muiden alojen tarpeisiin ja sen perusteella tutkia, kehittää ja edistää lasikuituvahvisteisia termoplastisia ja lämpökovettuvia komposiittituotteita ja lasikuitukomposiittiverkkoja infrastruktuurihankkeita varten” (23). Vastaavasti strategisten ja uusien tuotannonalojen kehittämistä koskevassa Chongqingin 14. viisivuotissuunnitelmassa aiotaan ”laajentaa korkean suorituskyvyn kuitu- ja komposiittimateriaalien teollisuusketjuja sekä vauhdittaa hankkeiden rakentamista, kuten [...] korkean suorituskyvyn lasikuitutuotantolinjaa, jonka vuotuinen tuotos on 150 000 tonnia, ja erittäin hienojakoisten lasikuitu- ja komposiittimateriaalien tuotantopohjaa, jotta voidaan lisätä korkean suorituskyvyn lasikuitu- ja komposiittimateriaalien tuotantokapasiteettia” (24)
  . Myös muiden maakuntien, kuten Guanxin (25), Hubein (26) ja Zhejiangin (27), suunnitteluasiakirjoista käy ilmi lasikuitujen painotus. |
| --- | --- |

(55)

Myös maakuntien tasolla on nähtävissä vastaavia esimerkkejä Kiinan viranomaisten aikomuksesta valvoa ja ohjata sektorin kehitystä. Esimerkiksi Shandongissa erityisesti lasikuitujen ja komposiittimateriaalien tuotannonala aikoo ”edistää aktiivisesti johtavia yrityksiä ja runkoyrityksiä, jotka ovat markkinoinnin kannalta houkuttelevia ja joilla on vahva brändivaikutus, hyvät integrointivalmiudet ja edistävä vaikutus tuotannonalan ketjuihin ja klustereihin, sekä tukea monialaista, alueiden rajat ylittäviä ja moniomisteisia yritysfuusioita ja uudelleenjärjestelyjä”. Se aikoo myös ”kehittää suorituskykyisiä lasikuituja ja tuotteita sekä kannustaa kehittämään erittäin hienojakoisia, lujia, suurimoduulisia, alkalinkestäviä, permittiivisyydeltään pieniä, vähän laajenevia, paljon piidioksidia sisältäviä, hajoavia, katkaisupinnaltaan erityisen muotoisia ja muita korkean suorituskyvyn lasikuituja ja lasikuitutuotteita”. Lisäksi tuotannonala aikoo ”keskittyä sähköisten tietojen, avaruusalan, uuden energian, laajamittaisten kasvatustilojen, maatalouden kasvihuoneiden ja muiden alojen tarpeisiin ja sen perusteella tutkia, kehittää ja edistää lasikuituvahvisteisia termoplastisia ja lämpökovettuvia komposiittituotteita ja lasikuitukomposiittiverkkoja infrastruktuurihankkeita varten” (23). Vastaavasti strategisten ja uusien tuotannonalojen kehittämistä koskevassa Chongqingin 14. viisivuotissuunnitelmassa aiotaan ”laajentaa korkean suorituskyvyn kuitu- ja komposiittimateriaalien teollisuusketjuja sekä vauhdittaa hankkeiden rakentamista, kuten [...] korkean suorituskyvyn lasikuitutuotantolinjaa, jonka vuotuinen tuotos on 150 000 tonnia, ja erittäin hienojakoisten lasikuitu- ja komposiittimateriaalien tuotantopohjaa, jotta voidaan lisätä korkean suorituskyvyn lasikuitu- ja komposiittimateriaalien tuotantokapasiteettia” (24)
  . Myös muiden maakuntien, kuten Guanxin (25), Hubein (26) ja Zhejiangin (27), suunnitteluasiakirjoista käy ilmi lasikuitujen painotus.

23

24

.

25

26

27

| (56) | Seuraavaksi tarkasteltiin, ovatko Kiinan viranomaiset sellaisessa asemassa, että ne voivat puuttua hintoihin ja kustannuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetun yrityksissä tapahtuvan valtion läsnäolon kautta. Tältä osin voidaan todeta, että useat tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajat korostavat nimenomaisesti puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia verkkosivustoillaan tai niiden yritysjohdossa on puolueen jäseniä ja ne korostavat yritysjohtajien kuuluvan kommunistiseen puolueeseen. |
| --- | --- |

(56)

Seuraavaksi tarkasteltiin, ovatko Kiinan viranomaiset sellaisessa asemassa, että ne voivat puuttua hintoihin ja kustannuksiin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetun yrityksissä tapahtuvan valtion läsnäolon kautta. Tältä osin voidaan todeta, että useat tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajat korostavat nimenomaisesti puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia verkkosivustoillaan tai niiden yritysjohdossa on puolueen jäseniä ja ne korostavat yritysjohtajien kuuluvan kommunistiseen puolueeseen.

| (57) | Esimerkiksi Jushi Groupin hallituksen puheenjohtaja toimii samanaikaisesti puoluekomitean varasihteerinä CNMB:ssä (28). Vastaavasti Taishan Fiberglassin holdingyhtiön Sinoma Science and Technologyn puheenjohtaja toimii puoluekomitean sihteerinä ja toimitusjohtaja puoluekomitean varasihteerinä (29). CPIC:n hallituksen varapuheenjohtaja ja toimitusjohtaja toimii samanaikaisesti puoluekomitean varasihteerinä, CPIC:n emoyhtiön konsernin puheenjohtaja toimii myös puoluekomitean sihteerinä ja konsernin varapuheenjohtaja toimii puoluekomitean varasihteerinä (30). |
| --- | --- |

(57)

Esimerkiksi Jushi Groupin hallituksen puheenjohtaja toimii samanaikaisesti puoluekomitean varasihteerinä CNMB:ssä (28). Vastaavasti Taishan Fiberglassin holdingyhtiön Sinoma Science and Technologyn puheenjohtaja toimii puoluekomitean sihteerinä ja toimitusjohtaja puoluekomitean varasihteerinä (29). CPIC:n hallituksen varapuheenjohtaja ja toimitusjohtaja toimii samanaikaisesti puoluekomitean varasihteerinä, CPIC:n emoyhtiön konsernin puheenjohtaja toimii myös puoluekomitean sihteerinä ja konsernin varapuheenjohtaja toimii puoluekomitean varasihteerinä (30).

28

29

30

| (58) | Lisäksi Jushin yhtiöjärjestyksen 195 artiklassa määrätään nimenomaisesti, että puolue valvoo suoraan olennaisia yritysasioita. Artiklan mukaan ”yrityksen puoluekomitea keskustelee ja päättää tärkeistä yrityksen asioista säädösten mukaisesti”, ja puoluekomitean tärkeimpiä vastuutehtäviä ovat ”tutustua yrityksen tärkeisiin liikkeenjohtoon liittyviin asioihin ja keskustella niistä sekä tukea yhtiökokousta, hallitusta, hallintoneuvostoa ja johtoa niiden lakisääteisten tehtävien hoitamisessa” sekä ”vahvistaa johtajuutta ja yrityksen työntekijöiden valintaan ja tehtävien osoittamiseen sovellettavaa valvontaa ja rakentaa menestyksekkäästi yrityksen johtoryhmä, erityisryhmä ja osaamisryhmä” (31)
  . |
| --- | --- |

(58)

Lisäksi Jushin yhtiöjärjestyksen 195 artiklassa määrätään nimenomaisesti, että puolue valvoo suoraan olennaisia yritysasioita. Artiklan mukaan ”yrityksen puoluekomitea keskustelee ja päättää tärkeistä yrityksen asioista säädösten mukaisesti”, ja puoluekomitean tärkeimpiä vastuutehtäviä ovat ”tutustua yrityksen tärkeisiin liikkeenjohtoon liittyviin asioihin ja keskustella niistä sekä tukea yhtiökokousta, hallitusta, hallintoneuvostoa ja johtoa niiden lakisääteisten tehtävien hoitamisessa” sekä ”vahvistaa johtajuutta ja yrityksen työntekijöiden valintaan ja tehtävien osoittamiseen sovellettavaa valvontaa ja rakentaa menestyksekkäästi yrityksen johtoryhmä, erityisryhmä ja osaamisryhmä” (31)
  .

31

.

| (59) | Lisäksi Taishan Fiberglass järjesti kommunistisen puolueen perustamisen 99-vuotisjuhlan ja yrityksen puoluekomitean sihteeri piti puheen: ”Tämä johtuu juuri siitä, että Taishan Fiberglass on aina noudattanut puolueen johdon tahtoa ja kahta pysyvää periaatetta ja ollut mukana konsernin puolueen vahvistamistyössä, johon liittyy yksi valtio, neljä integraatiota, neljä modernisaatiota ja integraatiota sekä muita puolueen vahvistamista koskevia käsitteitä” (32)
  . |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi Taishan Fiberglass järjesti kommunistisen puolueen perustamisen 99-vuotisjuhlan ja yrityksen puoluekomitean sihteeri piti puheen: ”Tämä johtuu juuri siitä, että Taishan Fiberglass on aina noudattanut puolueen johdon tahtoa ja kahta pysyvää periaatetta ja ollut mukana konsernin puolueen vahvistamistyössä, johon liittyy yksi valtio, neljä integraatiota, neljä modernisaatiota ja integraatiota sekä muita puolueen vahvistamista koskevia käsitteitä” (32)
  .

32

.

| (60) | Lisäksi lasikuitufilamenttituotteiden sektorilla on käytössä syrjiviä politiikkoja, joilla suositaan kotimaisia tuottajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti. Teollisuuspolitiikat liittyvät tavallisesti useisiin sektoreihin eivätkä pelkästään yhteen. Lasikuitufilamenttituotteiden sektoriin sovelletaan kuitenkin useita kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla laadittuja suunnitelmia, suuntaviivoja, ohjeita ja muita poliittisia asiakirjoja (ks. johdanto-osan 47 ja 48 kappale edellä). Nämä politiikat eivät toisinaan sovi lainkaan yhteen markkinavoimien kanssa. Yksi esimerkki tästä on strategisia ja uusia tuotannonaloja koskeva Guangxin kolmivuotinen toimintasuunnitelma, jossa määritetään hallinnollisella tasolla tulevat tavoitellut tuotosmäärät ja kasvuluvut: ”vuoteen 2023 mennessä uusien materiaalien tuotannonalan tuotoksen arvo on 133 miljardia juania (renminbi) ja lisäarvo on 44 miljardia juania (renminbi)” (33). |
| --- | --- |

(60)

Lisäksi lasikuitufilamenttituotteiden sektorilla on käytössä syrjiviä politiikkoja, joilla suositaan kotimaisia tuottajia tai vaikutetaan muutoin markkinoihin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti. Teollisuuspolitiikat liittyvät tavallisesti useisiin sektoreihin eivätkä pelkästään yhteen. Lasikuitufilamenttituotteiden sektoriin sovelletaan kuitenkin useita kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla laadittuja suunnitelmia, suuntaviivoja, ohjeita ja muita poliittisia asiakirjoja (ks. johdanto-osan 47 ja 48 kappale edellä). Nämä politiikat eivät toisinaan sovi lainkaan yhteen markkinavoimien kanssa. Yksi esimerkki tästä on strategisia ja uusia tuotannonaloja koskeva Guangxin kolmivuotinen toimintasuunnitelma, jossa määritetään hallinnollisella tasolla tulevat tavoitellut tuotosmäärät ja kasvuluvut: ”vuoteen 2023 mennessä uusien materiaalien tuotannonalan tuotoksen arvo on 133 miljardia juania (renminbi) ja lisäarvo on 44 miljardia juania (renminbi)” (33).

33

| (61) | Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa käytettävien keskeisten tuotantopanosten tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti. |
| --- | --- |

(61)

Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa käytettävien keskeisten tuotantopanosten tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti.

| (62) | Tässä tutkimuksessa ei ole tullut esiin mitään näyttöä, joka osoittaisi, että edellä johdanto-osan 43 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukainen konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivä tai riittämätön täytäntöönpano lasikuitufilamenttituotteiden sektorilla ei vaikuttaisi tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistajiin. |
| --- | --- |

(62)

Tässä tutkimuksessa ei ole tullut esiin mitään näyttöä, joka osoittaisi, että edellä johdanto-osan 43 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukainen konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivä tai riittämätön täytäntöönpano lasikuitufilamenttituotteiden sektorilla ei vaikuttaisi tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistajiin.

| (63) | Lasikuitufilamenttituotteiden sektoriin vaikuttavat myös edellä johdanto-osan 43 kappaleessa tarkoitetut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset palkkakustannusten vääristymät. Nämä vääristymät vaikuttavat alaan sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai sen tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää). |
| --- | --- |

(63)

Lasikuitufilamenttituotteiden sektoriin vaikuttavat myös edellä johdanto-osan 43 kappaleessa tarkoitetut perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset palkkakustannusten vääristymät. Nämä vääristymät vaikuttavat alaan sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai sen tärkeimpiä tuotantopanoksia valmistettaessa) että välillisesti (kun sektori saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää).

| (64) | Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että lasikuitufilamenttituotteiden sektoriin ei vaikuttaisi edellä johdanto-osan 43 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukainen valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan. Sen vuoksi valtion merkittävä puuttuminen rahoitusjärjestelmään vaikuttaa voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

(64)

Tässä tutkimuksessa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että lasikuitufilamenttituotteiden sektoriin ei vaikuttaisi edellä johdanto-osan 43 kappaleessa tarkoitettu perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukainen valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan. Sen vuoksi valtion merkittävä puuttuminen rahoitusjärjestelmään vaikuttaa voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

| (65) | Komissio muistuttaa vielä, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon tarvitaan useita tuotantopanoksia. Kun tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajat ostavat tai hankkivat näitä tuotantopanoksia, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkeinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä, tai ne saattavat lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista tai pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla sektoreilla. |
| --- | --- |

(65)

Komissio muistuttaa vielä, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon tarvitaan useita tuotantopanoksia. Kun tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajat ostavat tai hankkivat näitä tuotantopanoksia, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkeinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä, tai ne saattavat lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista tai pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla sektoreilla.

| (66) | Näin ollen sen lisäksi, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin I ja II osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen. |
| --- | --- |

(66)

Näin ollen sen lisäksi, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin I ja II osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen.

| (67) | Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä. |
| --- | --- |

(67)

Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä.

| (68) | Kaiken kaikkiaan käytettävissä oleva näyttö osoitti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, komissio päätteli, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen. Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavassa jaksossa esitetään. |
| --- | --- |

(68)

Kaiken kaikkiaan käytettävissä oleva näyttö osoitti, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä tutkimuksessa, komissio päätteli, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen. Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisen edustavan maan vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavassa jaksossa esitetään.

3.5   Edustava maa

Edustava maa

3.5.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (69) | Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin:






  — | maan talouden kehitystaso on samankaltainen kuin Kiinan; tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan (34) perusteella samanlainen kuin Kiinalla |
| --- | --- | --- |

(69)

Edustavan maan valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin:

—

maan talouden kehitystaso on samankaltainen kuin Kiinan; tätä varten komissio käytti maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan (34) perusteella samanlainen kuin Kiinalla

34

| — | kyseisessä maassa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta (35) |
| --- | --- |

—

kyseisessä maassa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta (35)

35

| — | asiaankuuluvat tiedot ovat julkisesti saatavilla edustavassa maassa |
| --- | --- |

—

asiaankuuluvat tiedot ovat julkisesti saatavilla edustavassa maassa

| — | jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetetaan tarvittaessa maa, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla. |
| --- | --- |

—

jos mahdollisia edustavia maita on useampi kuin yksi, etusijalle asetetaan tarvittaessa maa, jossa sosiaaliturva ja ympäristönsuojelu ovat riittävällä tasolla.

| (70) | Kuten johdanto-osan 38 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi 5 päivänä elokuuta 2022 asiakirja-aineistoon liitetyn muistion normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä lähteistä. Tässä muistiossa kuvattiin asiaan liittyvien kriteereiden perustana olevat tosiseikat ja näyttö ja ilmoitettiin asianomaisille osapuolille komission aikomuksesta pitää Turkkia asianmukaisena edustavana maana käsiteltävänä olevassa tapauksessa, jos perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistuisi. |
| --- | --- |

(70)

Kuten johdanto-osan 38 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi 5 päivänä elokuuta 2022 asiakirja-aineistoon liitetyn muistion normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä lähteistä. Tässä muistiossa kuvattiin asiaan liittyvien kriteereiden perustana olevat tosiseikat ja näyttö ja ilmoitettiin asianomaisille osapuolille komission aikomuksesta pitää Turkkia asianmukaisena edustavana maana käsiteltävänä olevassa tapauksessa, jos perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintyminen vahvistuisi.

| (71) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa lueteltujen kriteerien mukaisesti komissio nimesi Turkin maaksi, jonka taloudellinen kehitys vastaa Kiinan tasoa. Maailmanpankki on luokitellut Turkin ”ylemmän keskitulotason” maaksi bruttokansantulon perusteella. Lisäksi Turkki todettiin maaksi, jossa tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuotetaan ja jossa asiaankuuluvat tiedot olivat helposti saatavilla. |
| --- | --- |

(71)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdassa lueteltujen kriteerien mukaisesti komissio nimesi Turkin maaksi, jonka taloudellinen kehitys vastaa Kiinan tasoa. Maailmanpankki on luokitellut Turkin ”ylemmän keskitulotason” maaksi bruttokansantulon perusteella. Lisäksi Turkki todettiin maaksi, jossa tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuotetaan ja jossa asiaankuuluvat tiedot olivat helposti saatavilla.

| (72) | Koska kiinalaiset tuottajat eivät tehneet yhteistyötä ja kun komissio oli kaikkien edellä mainittujen tekijöiden perusteella vahvistanut, että Turkki oli asianmukainen edustava maa, ei ollut tarpeen arvioida sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasoa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti. |
| --- | --- |

(72)

Koska kiinalaiset tuottajat eivät tehneet yhteistyötä ja kun komissio oli kaikkien edellä mainittujen tekijöiden perusteella vahvistanut, että Turkki oli asianmukainen edustava maa, ei ollut tarpeen arvioida sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasoa perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan viimeisen virkkeen mukaisesti.

3.5.2   Päätelmä

Päätelmä

| (73) | Koska yhteistyöhön ei suostuttu, kuten tarkastelupyynnössä ehdotettiin, ja koska Turkki täyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt kriteerit, komissio valitsi Turkin asianmukaiseksi edustavaksi maaksi. |
| --- | --- |

(73)

Koska yhteistyöhön ei suostuttu, kuten tarkastelupyynnössä ehdotettiin, ja koska Turkki täyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa säädetyt kriteerit, komissio valitsi Turkin asianmukaiseksi edustavaksi maaksi.

3.6   Vääristymättömien kustannusten määrittämisessä käytetyt lähteet

Vääristymättömien kustannusten määrittämisessä käytetyt lähteet

| (74) | Normaaliarvon määrittämisessä käytettäviä merkityksellisiä lähteitä koskevassa muistiossa komissio luetteli tuotannontekijät (esimerkiksi materiaalit, energia ja työvoima), joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttivät tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa. Komissio myös totesi, että voidakseen muodostaa normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se käyttää GTA:ta määrittääkseen useimpien tuotannontekijöiden, etenkin raaka-aineiden, vääristymättömät kustannukset. Lisäksi komissio ilmoitti käyttävänsä Turkin tilastolaitoksen (TurkStat) tietoja määrittääkseen työvoiman (36) ja energian (37) vääristymättömät kustannukset. |
| --- | --- |

(74)

Normaaliarvon määrittämisessä käytettäviä merkityksellisiä lähteitä koskevassa muistiossa komissio luetteli tuotannontekijät (esimerkiksi materiaalit, energia ja työvoima), joita vientiä harjoittavat tuottajat käyttivät tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa. Komissio myös totesi, että voidakseen muodostaa normaaliarvon perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti se käyttää GTA:ta määrittääkseen useimpien tuotannontekijöiden, etenkin raaka-aineiden, vääristymättömät kustannukset. Lisäksi komissio ilmoitti käyttävänsä Turkin tilastolaitoksen (TurkStat) tietoja määrittääkseen työvoiman (36) ja energian (37) vääristymättömät kustannukset.

36

37

| (75) | Komissio myös ilmoitti asianomaisille osapuolille, että koska kiinalaiset viejät eivät tehneet yhteistyötä, se sisällytti laskelmiin tuotannollisten yleiskulujen ja tarvikkeiden arvon kattamaan kustannukset, jotka eivät sisältyneet edellä tarkoitettuihin tuotannontekijöihin. Komissio määritti tuotannon yleiskulujen ja tarvikkeiden osuuden suorista valmistuskustannuksista kullekin lasikuitufilamenttituotteiden luokalle pyynnön esittäjien tarkastelupyynnössä toimittamien tietojen pohjalta. |
| --- | --- |

(75)

Komissio myös ilmoitti asianomaisille osapuolille, että koska kiinalaiset viejät eivät tehneet yhteistyötä, se sisällytti laskelmiin tuotannollisten yleiskulujen ja tarvikkeiden arvon kattamaan kustannukset, jotka eivät sisältyneet edellä tarkoitettuihin tuotannontekijöihin. Komissio määritti tuotannon yleiskulujen ja tarvikkeiden osuuden suorista valmistuskustannuksista kullekin lasikuitufilamenttituotteiden luokalle pyynnön esittäjien tarkastelupyynnössä toimittamien tietojen pohjalta.

| (76) | Komissio myös ilmoitti, että määrittääkseen hallinto-, myynti- ja yleiskustannukset sekä voiton se käyttäisi tarkastelun kohteena olevan tuotteen turkkilaisen tuottajan taloudellisia tietoja, kuten edellä johdanto-osan 38 kappaleessa esitetään. |
| --- | --- |

(76)

Komissio myös ilmoitti, että määrittääkseen hallinto-, myynti- ja yleiskustannukset sekä voiton se käyttäisi tarkastelun kohteena olevan tuotteen turkkilaisen tuottajan taloudellisia tietoja, kuten edellä johdanto-osan 38 kappaleessa esitetään.

3.7   Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

Vääristymättömät kustannukset ja vertailuarvot

3.7.1   Tuotannontekijät

Tuotannontekijät

| (77) | Ottaen huomioon kaikki pyyntöön sisältyvät tiedot sekä pyynnön esittäjän myöhemmin toimittamat tiedot seuraavat tuotannontekijät ja niiden lähteet yksilöitiin normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti:

  Taulukko 1


  Tiettyjen lasikuitufilamenttituotteiden tuotannontekijät










  Tuotannontekijä | Tavaran koodi | Lähteet | Vääristymätön arvo (CNY) | Mittayksikkö |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Raaka-aineet |
| Kaoliini | 25070020 | Global Trade Atlas (GTA) (38) | 1,04 | kg |
| Dolomiitti | 251810 ,251820 | GTA | 2,03 | kg |
| Kalkkikivi | 2521 | GTA | 5,8 | kg |
| Piidioksidi | 250510 | GTA | 0,31 | kg |
| Platina | 711011 | GTA | 224,24 | g |
| Rodium | 711031 | GTA | 2 721,49 | g |
| Sideaineet, happi, varaosat, pakkaukset | | | % välittömistä kustannuksista | % |
| Työvoima |
| Välitön työvoima | – | Turkstat (39) | 28,16 | tunti |
| Energia |
| Sähkö | – | Turkstat (40) | 0,52 | kWh |
| Maakaasu | – | TurkStat (40) | 165,95 | m3 |

(77)

Ottaen huomioon kaikki pyyntöön sisältyvät tiedot sekä pyynnön esittäjän myöhemmin toimittamat tiedot seuraavat tuotannontekijät ja niiden lähteet yksilöitiin normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Tiettyjen lasikuitufilamenttituotteiden tuotannontekijät

Tiettyjen lasikuitufilamenttituotteiden tuotannontekijät

Tuotannontekijä

Tavaran koodi

Lähteet

Vääristymätön arvo (CNY)

Mittayksikkö

Raaka-aineet

Kaoliini

25070020

Global Trade Atlas (GTA) (38)

38

1,04

kg

Dolomiitti

251810 ,251820

GTA

2,03

kg

Kalkkikivi

2521

GTA

5,8

kg

Piidioksidi

250510

GTA

0,31

kg

Platina

711011

GTA

224,24

g

Rodium

711031

GTA

2 721,49

g

Sideaineet, happi, varaosat, pakkaukset

% välittömistä kustannuksista

%

Työvoima

Välitön työvoima

–

Turkstat (39)

39

28,16

tunti

Energia

Sähkö

–

Turkstat (40)

40

0,52

kWh

Maakaasu

–

TurkStat (40)

40

165,95

m3

3

3.7.2   Raaka-aineet

Raaka-aineet

| (78) | Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat edustavan maan tuottajan tehtaalle toimitettuna komissio käytti perustana edustavaan maahan tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa (GTA:n mukaan), johon lisätiin tuontitullit. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Huomioon ei otettu tuontia Kiinasta eikä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä ja jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (41) liitteessä 1. |
| --- | --- |

(78)

Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat edustavan maan tuottajan tehtaalle toimitettuna komissio käytti perustana edustavaan maahan tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä hintaa (GTA:n mukaan), johon lisätiin tuontitullit. Edustavan maan tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Huomioon ei otettu tuontia Kiinasta eikä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä ja jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (41) liitteessä 1.

41

| (79) | Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta pääteltyään 3.4 jaksossa, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että samat vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi, että samat vääristymät vaikuttivat vientihintoihin. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä oli edelleen edustava senkin jälkeen, kun Kiinasta edustavaan maahan tuleva tuonti oli jätetty huomiotta. |
| --- | --- |

(79)

Komissio päätti jättää Kiinasta edustavaan maahan tulevan tuonnin huomiotta pääteltyään 3.4 jaksossa, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että samat vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi, että samat vääristymät vaikuttivat vientihintoihin. Muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä oli edelleen edustava senkin jälkeen, kun Kiinasta edustavaan maahan tuleva tuonti oli jätetty huomiotta.

| (80) | Komissio laski tarvikkeiden osuuden suorista valmistuskustannuksista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tarvikkeet sisälsivät sideaineiden, hapen, varaosien ja pakkausten kustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät tehneet yhteistyötä, komissio käytti perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja voidakseen vahvistaa vääristymättömän arvon näille kustannustekijöille. Kyseisiä prosenttiosuuksia, jotka olivat yksilöllisiä kullekin lasikuitufilamenttituotteiden luokalle, sovellettiin tämän jälkeen valmistuskustannusten vääristymättömään arvoon, jotta voitiin määrittää vääristymätön arvo tarvikkeille. |
| --- | --- |

(80)

Komissio laski tarvikkeiden osuuden suorista valmistuskustannuksista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tarvikkeet sisälsivät sideaineiden, hapen, varaosien ja pakkausten kustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät tehneet yhteistyötä, komissio käytti perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja voidakseen vahvistaa vääristymättömän arvon näille kustannustekijöille. Kyseisiä prosenttiosuuksia, jotka olivat yksilöllisiä kullekin lasikuitufilamenttituotteiden luokalle, sovellettiin tämän jälkeen valmistuskustannusten vääristymättömään arvoon, jotta voitiin määrittää vääristymätön arvo tarvikkeille.

| (81) | Yleensä raaka-aineiden tuontihintoihin olisi vielä lisättävä kotimaan kuljetuskustannukset. Kun otetaan huomioon, että yhteistyötä ei ollut, ja tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun luonne eli sen toteaminen, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tai voisiko se toistua, eikä niinkään polkumyynnin suuruuden toteaminen, komissio päätti, että kotimaan kuljetuskustannuksia koskevat oikaisut eivät olleet tarpeen. Tällaiset oikaisut vain kasvattaisivat normaaliarvoa ja näin ollen myös polkumyyntimarginaalia. |
| --- | --- |

(81)

Yleensä raaka-aineiden tuontihintoihin olisi vielä lisättävä kotimaan kuljetuskustannukset. Kun otetaan huomioon, että yhteistyötä ei ollut, ja tämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun luonne eli sen toteaminen, jatkuiko polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tai voisiko se toistua, eikä niinkään polkumyynnin suuruuden toteaminen, komissio päätti, että kotimaan kuljetuskustannuksia koskevat oikaisut eivät olleet tarpeen. Tällaiset oikaisut vain kasvattaisivat normaaliarvoa ja näin ollen myös polkumyyntimarginaalia.

3.7.3   Työvoima

Työvoima

| (82) | Työvoimakustannusten vertailuarvon määrittämiseen edustavassa maassa komissio käytti saatavilla olevia Turkin tilastolaitoksen (TurkStat) julkaisemia tietoja. TurkStat julkaisee tarkkoja tietoja palkoista talouden eri sektoreilla Turkissa. Komissio käytti vuoden 2020 tilastoja keskimääräisistä työvoimakustannuksista lasikuitujen valmistusteollisuudessa (NACE 2.0 -luokituksen luokka 23) (42). Tuloksena ollut vuotta 2020 koskeva tuntikohtainen kustannus sidottiin sitten keskimääräiseen tuottajahintaindeksiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(82)

Työvoimakustannusten vertailuarvon määrittämiseen edustavassa maassa komissio käytti saatavilla olevia Turkin tilastolaitoksen (TurkStat) julkaisemia tietoja. TurkStat julkaisee tarkkoja tietoja palkoista talouden eri sektoreilla Turkissa. Komissio käytti vuoden 2020 tilastoja keskimääräisistä työvoimakustannuksista lasikuitujen valmistusteollisuudessa (NACE 2.0 -luokituksen luokka 23) (42). Tuloksena ollut vuotta 2020 koskeva tuntikohtainen kustannus sidottiin sitten keskimääräiseen tuottajahintaindeksiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

42

3.7.4   Sähkö

Sähkö

| (83) | TurkStat julkaisee yritysten sähkön hinnat Turkissa puolivuosittain. Komissio käytti uusimpia saatavilla olevia tietoja teollisuuden loppukäyttäjiin sovellettavista sähkön hinnoista Turkissa (43)1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisenä aikana (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Koska saadut loppukäyttäjän keskihintoja koskevat tiedot sisälsivät kaikki verot, komissio laski loppukäyttäjän keskihinnat ilman arvonlisäveroa. |
| --- | --- |

(83)

TurkStat julkaisee yritysten sähkön hinnat Turkissa puolivuosittain. Komissio käytti uusimpia saatavilla olevia tietoja teollisuuden loppukäyttäjiin sovellettavista sähkön hinnoista Turkissa (43)1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2021 välisenä aikana (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Koska saadut loppukäyttäjän keskihintoja koskevat tiedot sisälsivät kaikki verot, komissio laski loppukäyttäjän keskihinnat ilman arvonlisäveroa.

43

3.7.5   Maakaasu

Maakaasu

| (84) | TurkStat julkaisee yritysten (teollisten käyttäjien) maakaasun hinnat Turkissa puolivuosittain. Komissio käytti uusimpia saatavilla olevia tietoja teollisuuden loppukäyttäjiin sovellettavista maakaasun hinnoista Turkissa (44) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska saadut loppukäyttäjän keskihintoja koskevat tiedot sisälsivät kaikki verot, komissio laski loppukäyttäjän keskihinnat ilman arvonlisäveroa. |
| --- | --- |

(84)

TurkStat julkaisee yritysten (teollisten käyttäjien) maakaasun hinnat Turkissa puolivuosittain. Komissio käytti uusimpia saatavilla olevia tietoja teollisuuden loppukäyttäjiin sovellettavista maakaasun hinnoista Turkissa (44) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska saadut loppukäyttäjän keskihintoja koskevat tiedot sisälsivät kaikki verot, komissio laski loppukäyttäjän keskihinnat ilman arvonlisäveroa.

44

3.7.6   Tuotannolliset yleiskulut, hallinto-, myynti- ja yleiskustannukset, voitto ja poistot

Tuotannolliset yleiskulut, hallinto-, myynti- ja yleiskustannukset, voitto ja poistot

| (85) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Kuten johdanto-osan 80 kappaleessa selitettiin, määritettiin myös tuotannollisten yleiskulujen arvo kattamaan kustannukset, jotka eivät sisältyneet edellä tarkoitettuihin tuotannontekijöihin. |
| --- | --- |

(85)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan ”[m]uodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. Kuten johdanto-osan 80 kappaleessa selitettiin, määritettiin myös tuotannollisten yleiskulujen arvo kattamaan kustannukset, jotka eivät sisältyneet edellä tarkoitettuihin tuotannontekijöihin.

| (86) | Koska kiinalaiset tuottajat eivät tehneet yhteistyötä, komissio käytti perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja voidakseen vahvistaa vääristymättömän arvon tuotannollisille yleiskuluille. Komissio vahvisti pyynnön esittäjän toimittajien tietojen perusteella tuotannollisten yleiskulujen osuuden kaikista suorista valmistuskustannuksista. Tuotannolliset yleiskulut sisälsivät jätteiden, välillisen työvoiman sekä aineellisen käyttöomaisuuden kunnossapidon ja poistojen kustannukset. Kyseisiä prosenttiosuuksia, jotka olivat yksilöllisiä kullekin lasikuitufilamenttituotteiden luokalle, sovellettiin tämän jälkeen valmistuskustannusten vääristymättömään arvoon, jotta voitiin laskea vääristymätön arvo tuotannollisille yleiskuluille sen mukaan, mitä lasikuitufilamenttituotteiden luokkaa tuotettiin. |
| --- | --- |

(86)

Koska kiinalaiset tuottajat eivät tehneet yhteistyötä, komissio käytti perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja voidakseen vahvistaa vääristymättömän arvon tuotannollisille yleiskuluille. Komissio vahvisti pyynnön esittäjän toimittajien tietojen perusteella tuotannollisten yleiskulujen osuuden kaikista suorista valmistuskustannuksista. Tuotannolliset yleiskulut sisälsivät jätteiden, välillisen työvoiman sekä aineellisen käyttöomaisuuden kunnossapidon ja poistojen kustannukset. Kyseisiä prosenttiosuuksia, jotka olivat yksilöllisiä kullekin lasikuitufilamenttituotteiden luokalle, sovellettiin tämän jälkeen valmistuskustannusten vääristymättömään arvoon, jotta voitiin laskea vääristymätön arvo tuotannollisille yleiskuluille sen mukaan, mitä lasikuitufilamenttituotteiden luokkaa tuotettiin.

| (87) | Määrittääkseen hallinto-, myynti- ja yleiskustannusten ja voiton vääristymättömän ja kohtuullisen määrän komissio käytti tuoreimpia saatavilla olevia taloudellisia tietoja Turkissa toimivalta tuottajalta, joka oli muistiossa yksilöity lasikuitufilamenttituotteiden toiminnassa olevaksi ja kannattavaksi tuottajaksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Laskelmassa käytettiin seuraavan yrityksen verkkosivustolla julkaistuja julkisesti saatavilla olevia taloudellisia tietoja:






  — | Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. (varainhoitovuosi 2021) (45). |
| --- | --- | --- |

(87)

Määrittääkseen hallinto-, myynti- ja yleiskustannusten ja voiton vääristymättömän ja kohtuullisen määrän komissio käytti tuoreimpia saatavilla olevia taloudellisia tietoja Turkissa toimivalta tuottajalta, joka oli muistiossa yksilöity lasikuitufilamenttituotteiden toiminnassa olevaksi ja kannattavaksi tuottajaksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Laskelmassa käytettiin seuraavan yrityksen verkkosivustolla julkaistuja julkisesti saatavilla olevia taloudellisia tietoja:

—

Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. (varainhoitovuosi 2021) (45).

45

3.8   Normaaliarvon laskeminen

Normaaliarvon laskeminen

| (88) | Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti kullekin lasikuitufilamenttituotelajin luokalle laskennallisen normaaliarvon noudettuna-tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(88)

Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti kullekin lasikuitufilamenttituotelajin luokalle laskennallisen normaaliarvon noudettuna-tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (89) | Ensin komissio määritti vääristymättömät valmistuskustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät tehneet yhteistyötä, komissio käytti pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä esittämiä tietoja kunkin tekijän (raaka-aineet, energia ja työvoima) käytöstä tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. |
| --- | --- |

(89)

Ensin komissio määritti vääristymättömät valmistuskustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät tehneet yhteistyötä, komissio käytti pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä esittämiä tietoja kunkin tekijän (raaka-aineet, energia ja työvoima) käytöstä tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa.

| (90) | Määritettyään vääristymättömät valmistuskustannukset komissio lisäsi niihin tuotannolliset yleiskulut ja tarvikkeet, hallinto-, myynti- ja yleiskustannukset sekä voiton (ks. johdanto-osan 80 ja 85–87 kappale). Komissio lisäsi vääristymättömiin valmistuskustannuksiin seuraavat tekijät:






  — | johdanto-osan 80 ja 86 kappaleen mukaisesti määritetyt tarvikkeet ja tuotannolliset yleiskulut, |
| --- | --- | --- |

(90)

Määritettyään vääristymättömät valmistuskustannukset komissio lisäsi niihin tuotannolliset yleiskulut ja tarvikkeet, hallinto-, myynti- ja yleiskustannukset sekä voiton (ks. johdanto-osan 80 ja 85–87 kappale). Komissio lisäsi vääristymättömiin valmistuskustannuksiin seuraavat tekijät:

—

johdanto-osan 80 ja 86 kappaleen mukaisesti määritetyt tarvikkeet ja tuotannolliset yleiskulut,

| — | hallinto-, myynti- ja yleiskustannukset ja muut kustannukset, joiden osuus Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. -yrityksen myytyjen hyödykkeiden kustannuksista oli 16,8 prosenttia, ja |
| --- | --- |

—

hallinto-, myynti- ja yleiskustannukset ja muut kustannukset, joiden osuus Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. -yrityksen myytyjen hyödykkeiden kustannuksista oli 16,8 prosenttia, ja

| — | voitot, joiden osuus Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. -yrityksen myytyjen hyödykkeiden kustannuksista varainhoitovuonna 2021 oli 36,74 prosenttia. |
| --- | --- |

—

voitot, joiden osuus Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. -yrityksen myytyjen hyödykkeiden kustannuksista varainhoitovuonna 2021 oli 36,74 prosenttia.

| (91) | Tietolähteitä koskevan muistion julkaisun jälkeen ei saatu tätä asiaa koskevia huomautuksia. Komissio totesi siitä huolimatta, että Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. -yrityksen tulot ja voitot olivat vuonna 2021 suhteellisen korkeat vuoteen 2020 verrattuna. Saman yrityksen vuoden 2020 voittojen, jotka olivat 10,4 prosenttia, käyttäminen normaaliarvon määrittämiseen ei kuitenkaan olisi muuttanut havaintoa, jonka mukaan Kiinasta vietävät lasikuitufilamenttituotteet vietiin unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla normaaliarvoa alhaisemmalla hinnalla. |
| --- | --- |

(91)

Tietolähteitä koskevan muistion julkaisun jälkeen ei saatu tätä asiaa koskevia huomautuksia. Komissio totesi siitä huolimatta, että Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. -yrityksen tulot ja voitot olivat vuonna 2021 suhteellisen korkeat vuoteen 2020 verrattuna. Saman yrityksen vuoden 2020 voittojen, jotka olivat 10,4 prosenttia, käyttäminen normaaliarvon määrittämiseen ei kuitenkaan olisi muuttanut havaintoa, jonka mukaan Kiinasta vietävät lasikuitufilamenttituotteet vietiin unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla normaaliarvoa alhaisemmalla hinnalla.

3.9   Vientihinta

Vientihinta

| (92) | Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät tehneet yhteistyötä, vientihinta määritettiin Eurostatin tiedoista saatujen, noudettuna-tasolle oikaistujen CIF-hintojen perusteella. CIF-hinnasta vähennettiin siis merirahti, kotimaan kuljetuskustannukset ja EU:n tullikäsittely. Tällaiset kustannukset perustuivat pyynnön esittäjien tarkastelupyynnössä toimittamiin tietoihin. |
| --- | --- |

(92)

Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät tehneet yhteistyötä, vientihinta määritettiin Eurostatin tiedoista saatujen, noudettuna-tasolle oikaistujen CIF-hintojen perusteella. CIF-hinnasta vähennettiin siis merirahti, kotimaan kuljetuskustannukset ja EU:n tullikäsittely. Tällaiset kustannukset perustuivat pyynnön esittäjien tarkastelupyynnössä toimittamiin tietoihin.

3.10   Vertailu

Vertailu

| (93) | Komissio vertasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti kullekin lasikuitufilamenttituotteiden tyypin luokalle muodostettua laskennallista normaaliarvoa edellä esitetyn mukaisesti määritettyyn vientihintaan (noudettuna-tasolla). |
| --- | --- |

(93)

Komissio vertasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti kullekin lasikuitufilamenttituotteiden tyypin luokalle muodostettua laskennallista normaaliarvoa edellä esitetyn mukaisesti määritettyyn vientihintaan (noudettuna-tasolla).

3.11   Polkumyyntimarginaalit

Polkumyyntimarginaalit

| (94) | Tämän perusteella painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli 50–54 prosenttia. Näin ollen todettiin, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(94)

Tämän perusteella painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana oli 50–54 prosenttia. Näin ollen todettiin, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (95) | Todettuaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumotaan. Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia lisätekijöitä: i) tuotantokapasiteetin ja käyttämättömän kapasiteetin kehittyminen Kiinassa, ii) Kiinasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin hintojen suhde ja iii) unionin markkinoiden houkuttelevuus. |
| --- | --- |

(95)

Todettuaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumotaan. Tässä yhteydessä tarkasteltiin seuraavia lisätekijöitä: i) tuotantokapasiteetin ja käyttämättömän kapasiteetin kehittyminen Kiinassa, ii) Kiinasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin hintojen suhde ja iii) unionin markkinoiden houkuttelevuus.

4.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

| (96) | Tutkiessaan tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia Kiinassa ja ottaen huomioon, että Kiinan viranomaiset ja kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät tehneet yhteistyötä, komissio käytti pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä toimittamia tietoja jäljempänä olevissa johdanto-osan kappaleissa täsmennetyllä tavalla. |
| --- | --- |

(96)

Tutkiessaan tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia Kiinassa ja ottaen huomioon, että Kiinan viranomaiset ja kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät tehneet yhteistyötä, komissio käytti pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä toimittamia tietoja jäljempänä olevissa johdanto-osan kappaleissa täsmennetyllä tavalla.

| (97) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että tiettyjen lasikuitufilamenttituotteiden tuotannossa Kiinassa on yleistä ylikapasiteettia. Kiinan tuotantokapasiteetin arvioitiin olleen vuosina 2020–2021 noin 3,8–4,4 miljoonaa tonnia. Pyynnön esittäjän markkinatietojen mukaan Kiinan kotimainen lasikuitufilamenttituotteiden kysyntä oli 2,4–2,9 miljoonaa tonnia eli ylikapasiteettia oli vähintään 1,1 miljoonaa tonnia. Tämä on yli 100 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(97)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että tiettyjen lasikuitufilamenttituotteiden tuotannossa Kiinassa on yleistä ylikapasiteettia. Kiinan tuotantokapasiteetin arvioitiin olleen vuosina 2020–2021 noin 3,8–4,4 miljoonaa tonnia. Pyynnön esittäjän markkinatietojen mukaan Kiinan kotimainen lasikuitufilamenttituotteiden kysyntä oli 2,4–2,9 miljoonaa tonnia eli ylikapasiteettia oli vähintään 1,1 miljoonaa tonnia. Tämä on yli 100 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (98) | Lisäksi Kiinan kotimarkkinoiden rakenteellisesta ylikapasiteetista huolimatta kiinalaiset tuottajat jatkoivat olemassa olevan kapasiteetin laajentamista ja uusien tuotantolaitosten rakentamista sekä Kiinassa että ulkomailla. |
| --- | --- |

(98)

Lisäksi Kiinan kotimarkkinoiden rakenteellisesta ylikapasiteetista huolimatta kiinalaiset tuottajat jatkoivat olemassa olevan kapasiteetin laajentamista ja uusien tuotantolaitosten rakentamista sekä Kiinassa että ulkomailla.

| (99) | Vuonna 2020 Jushi lisäsi yhden tuotantopaikkansa alkuperäiseen tuotantokapasiteettiin 30 000 tonnia tuotantokapasiteettia, minkä seurauksena Jushin lasikuitufilamenttituotteiden vuotuinen kokonaistuotos kasvoi 250 000 tonniin. Samaa kehitystä on havaittu myös muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien lasikuitufilamenttituotteiden tuottajien osalta. Esimerkiksi CPIP on lisännyt kapasiteettiaan 88 000 tonnia, Hebei Jinniu Energy Resources Co. Ltd 100 000 tonnia ja Weibo 15 000 tonnia. Lisäksi Kiinassa valmistellaan tulevina vuosina uusia lasikuitufilamenttituotteiden kapasiteetin lisäyksiä, joiden myötä lasikuitufilamenttituotteiden tuotoksen odotetaan kasvavan 780 000 tonnia. Siksi Kiinan arvioitu käyttämätön kapasiteetti voitaisiin ohjata unionin markkinoille, jos nykyisten toimenpiteiden soveltaminen päättyisi (46). |
| --- | --- |

(99)

Vuonna 2020 Jushi lisäsi yhden tuotantopaikkansa alkuperäiseen tuotantokapasiteettiin 30 000 tonnia tuotantokapasiteettia, minkä seurauksena Jushin lasikuitufilamenttituotteiden vuotuinen kokonaistuotos kasvoi 250 000 tonniin. Samaa kehitystä on havaittu myös muiden kiinalaisten vientiä harjoittavien lasikuitufilamenttituotteiden tuottajien osalta. Esimerkiksi CPIP on lisännyt kapasiteettiaan 88 000 tonnia, Hebei Jinniu Energy Resources Co. Ltd 100 000 tonnia ja Weibo 15 000 tonnia. Lisäksi Kiinassa valmistellaan tulevina vuosina uusia lasikuitufilamenttituotteiden kapasiteetin lisäyksiä, joiden myötä lasikuitufilamenttituotteiden tuotoksen odotetaan kasvavan 780 000 tonnia. Siksi Kiinan arvioitu käyttämätön kapasiteetti voitaisiin ohjata unionin markkinoille, jos nykyisten toimenpiteiden soveltaminen päättyisi (46).

46

| (100) | Kun otetaan huomioon se, että unionin tuotantotasot ovat unionin kulutustasoja alhaisemmat (kuten vahinkoanalyysistä kävi ilmi), ja unionin markkinoiden houkuttelevuus (kuten jäljempänä selvennetään), komissio päätteli, että Kiinan ylikapasiteetti voitaisiin helposti ohjata unionin markkinoille kysyntään vastaamiseksi, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(100)

Kun otetaan huomioon se, että unionin tuotantotasot ovat unionin kulutustasoja alhaisemmat (kuten vahinkoanalyysistä kävi ilmi), ja unionin markkinoiden houkuttelevuus (kuten jäljempänä selvennetään), komissio päätteli, että Kiinan ylikapasiteetti voitaisiin helposti ohjata unionin markkinoille kysyntään vastaamiseksi, jos voimassa olevat toimenpiteet kumottaisiin.

4.2   Kiinasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin hintojen suhde

Kiinasta muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen ja Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin hintojen suhde

| (101) | Määrittääkseen tuonnin mahdollisen kehittymisen siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan, komissio analysoi Kiinasta unionin markkinoille suuntautuvan viennin tuontihintoja. Komissio analysoi Kiinasta tulevien tiettyjen lasikuitufilamenttituotteiden vientitietoja CN-koodin tasolla (47) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(101)

Määrittääkseen tuonnin mahdollisen kehittymisen siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan, komissio analysoi Kiinasta unionin markkinoille suuntautuvan viennin tuontihintoja. Komissio analysoi Kiinasta tulevien tiettyjen lasikuitufilamenttituotteiden vientitietoja CN-koodin tasolla (47) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

47

| (102) | Analysoinnissa selvisi, että unionin markkinat olivat Kiinasta tulevan tiettyjen lasikuitufilamenttituotteiden (CN-koodit 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 14 00, 7019 15 00) tuonnin toiseksi suurimmat määrämarkkinat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vain Yhdysvaltojen jälkeen. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta 2 käy ilmi, lasikuitufilamenttituotteiden hinnat unionissa ovat erityisen kannattavia kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille verrattuna muihin merkittäviin määrämaihin, kuten Yhdysvaltoihin, Etelä-Koreaan, Intiaan, Venäjään, Japaniin tai Turkkiin.

  Taulukko 2


  Lasikuitufilamenttituotteiden vienti Kiinasta keskeisiin kauppakumppanimaihin








  Määrämaa | Määrä (kg) | Keskimääräinen yksikköhinta (euroa/kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Yhdysvallat | 141 337 277 | 0,98 |
| Euroopan unioni | 112 219 001 | 1,33 |
| Etelä-Korea | 107 628 028 | 1,00 |
| Intia | 68 040 603 | 0,95 |
| Venäjä | 58 719 928 | 1,05 |
| Japani | 52 798 901 | 1,09 |
| Turkki | 42 275 522 | 1,16 |
| Lähde: GTA. Keskimääräinen yksikköhinta kaikille lasikuitufilamenttituotteiden luokille. |

(102)

Analysoinnissa selvisi, että unionin markkinat olivat Kiinasta tulevan tiettyjen lasikuitufilamenttituotteiden (CN-koodit 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 14 00, 7019 15 00) tuonnin toiseksi suurimmat määrämarkkinat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vain Yhdysvaltojen jälkeen. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta 2 käy ilmi, lasikuitufilamenttituotteiden hinnat unionissa ovat erityisen kannattavia kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille verrattuna muihin merkittäviin määrämaihin, kuten Yhdysvaltoihin, Etelä-Koreaan, Intiaan, Venäjään, Japaniin tai Turkkiin.

Taulukko 2

Taulukko 2

Lasikuitufilamenttituotteiden vienti Kiinasta keskeisiin kauppakumppanimaihin

Lasikuitufilamenttituotteiden vienti Kiinasta keskeisiin kauppakumppanimaihin

Määrämaa

Määrä (kg)

Keskimääräinen yksikköhinta (euroa/kg)

Yhdysvallat

141 337 277

0,98

Euroopan unioni

112 219 001

1,33

Etelä-Korea

107 628 028

1,00

Intia

68 040 603

0,95

Venäjä

58 719 928

1,05

Japani

52 798 901

1,09

Turkki

42 275 522

1,16

Lähde: GTA. Keskimääräinen yksikköhinta kaikille lasikuitufilamenttituotteiden luokille.

Lähde

| (103) | Unionin markkinat olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla CN-koodin tasolla silvottujen lasikuitusäikeiden viennin osalta toiseksi tärkeimmät markkinat Kiinasta vietyjen määrien suhteen. Hinnat unionissa (1,61 euroa/kg) olivat merkittävästi korkeampia kuin tärkeimmillä vientimarkkinoilla, jotka olivat tärkeysjärjestyksessä Etelä-Korea (0,85 euroa/kg), Japani (0,82 euroa/kg), Yhdysvallat (1,05 euroa/kg) ja Intia (0,82 euroa/kg). |
| --- | --- |

(103)

Unionin markkinat olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla CN-koodin tasolla silvottujen lasikuitusäikeiden viennin osalta toiseksi tärkeimmät markkinat Kiinasta vietyjen määrien suhteen. Hinnat unionissa (1,61 euroa/kg) olivat merkittävästi korkeampia kuin tärkeimmillä vientimarkkinoilla, jotka olivat tärkeysjärjestyksessä Etelä-Korea (0,85 euroa/kg), Japani (0,82 euroa/kg), Yhdysvallat (1,05 euroa/kg) ja Intia (0,82 euroa/kg).

| (104) | Myös rovings-lankojen osalta unionin markkinat olivat määrien suhteen Kiinan toiseksi tärkeimmät vientimarkkinat Yhdysvaltojen jälkeen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Hinnat olivat samansuuntaisia maailmanlaajuisesti, mutta ne olivat korkeimmat unionissa (1,11 euroa/kg). Vertailun vuoksi hinnat olivat niinkin alhaiset kuin 0,77 euroa/kg Yhdysvalloissa, 0,88 euroa/kg Etelä-Koreassa ja 0,80 euroa/kg Venäjällä. Unioniin suuntautuvan viennin hinnat olivat korkeimmat 18 suurimman vientimarkkina-alueen joukossa. |
| --- | --- |

(104)

Myös rovings-lankojen osalta unionin markkinat olivat määrien suhteen Kiinan toiseksi tärkeimmät vientimarkkinat Yhdysvaltojen jälkeen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Hinnat olivat samansuuntaisia maailmanlaajuisesti, mutta ne olivat korkeimmat unionissa (1,11 euroa/kg). Vertailun vuoksi hinnat olivat niinkin alhaiset kuin 0,77 euroa/kg Yhdysvalloissa, 0,88 euroa/kg Etelä-Koreassa ja 0,80 euroa/kg Venäjällä. Unioniin suuntautuvan viennin hinnat olivat korkeimmat 18 suurimman vientimarkkina-alueen joukossa.

| (105) | Lasikuitufilamentista valmistettujen mattojen osalta unionin markkinat olivat määrien suhteen Kiinan kolmanneksi tärkeimmät vientimarkkinat Intian ja Yhdysvaltojen jälkeen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin hinnat olivat jälleen korkeimpien joukossa. Vuonna 2021 unionin hinnat olivat 1,48 euroa/kg, kun hinnat olivat alhaisempia Intiassa (1,25 euroa/kg), Yhdysvalloissa (1,11 euroa/kg), Meksikossa (1,34 euroa/kg) ja Turkissa (1,41 euroa/kg). Unioniin suuntautuvan mattojen viennin hinnat olivat korkeimmat kymmenen myytyjen määrien suhteen suurimman vientimarkkina-alueen joukossa. |
| --- | --- |

(105)

Lasikuitufilamentista valmistettujen mattojen osalta unionin markkinat olivat määrien suhteen Kiinan kolmanneksi tärkeimmät vientimarkkinat Intian ja Yhdysvaltojen jälkeen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin hinnat olivat jälleen korkeimpien joukossa. Vuonna 2021 unionin hinnat olivat 1,48 euroa/kg, kun hinnat olivat alhaisempia Intiassa (1,25 euroa/kg), Yhdysvalloissa (1,11 euroa/kg), Meksikossa (1,34 euroa/kg) ja Turkissa (1,41 euroa/kg). Unioniin suuntautuvan mattojen viennin hinnat olivat korkeimmat kymmenen myytyjen määrien suhteen suurimman vientimarkkina-alueen joukossa.

| (106) | Komissio perusti edellä kuvatun analyysin kolmea lasikuitufilamenttituotteen luokkaa koskeviin tietoihin 8-numeroisten CN-koodien tasolla: silvotut lasikuitusäikeet (7019 11 00), rovings-langat (7019 12 00) ja matot (7019 14 00, 7019 15 00). Koska Kiinan viranomaiset ja kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät tehneet yhteistyötä, komissiolla ei ollut tietoa hinnoista tuotevalvontakoodien tasolla eivätkä ne olleet saatavilla analyysia varten. Tiedot hinnoista tuotevalvontakoodien tasolla olisivat olleet tarkempia eivätkä ne olisi olleet alttiita mahdollisille epätarkkuuksille, jotka johtuvat suurista hintavaihteluista samassa lasikuitufilamenttituotteiden luokassa (esim. halkaisijaltaan erilaiset silvotut säikeet). |
| --- | --- |

(106)

Komissio perusti edellä kuvatun analyysin kolmea lasikuitufilamenttituotteen luokkaa koskeviin tietoihin 8-numeroisten CN-koodien tasolla: silvotut lasikuitusäikeet (7019 11 00), rovings-langat (7019 12 00) ja matot (7019 14 00, 7019 15 00). Koska Kiinan viranomaiset ja kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät tehneet yhteistyötä, komissiolla ei ollut tietoa hinnoista tuotevalvontakoodien tasolla eivätkä ne olleet saatavilla analyysia varten. Tiedot hinnoista tuotevalvontakoodien tasolla olisivat olleet tarkempia eivätkä ne olisi olleet alttiita mahdollisille epätarkkuuksille, jotka johtuvat suurista hintavaihteluista samassa lasikuitufilamenttituotteiden luokassa (esim. halkaisijaltaan erilaiset silvotut säikeet).

| (107) | Tästä rajoituksesta huolimatta käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että Kiinan lasikuitufilamenttituotteiden viennin tärkeimpien määrämaiden hinnat alittivat unionin markkinoille suuntautuvan viennin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon unionin markkinoiden houkuttelevuus markkinoiden koon ja perinteisten kauppavirtojen vuoksi, on siksi todennäköistä, että merkittäviä tällä hetkellä muille markkinoille myytyjä määriä suunnattaisiin unionin markkinoille ja että Kiinan nykyistä käyttämätöntä kapasiteettia voitaisiin toimittaa unionin markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(107)

Tästä rajoituksesta huolimatta käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että Kiinan lasikuitufilamenttituotteiden viennin tärkeimpien määrämaiden hinnat alittivat unionin markkinoille suuntautuvan viennin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon unionin markkinoiden houkuttelevuus markkinoiden koon ja perinteisten kauppavirtojen vuoksi, on siksi todennäköistä, että merkittäviä tällä hetkellä muille markkinoille myytyjä määriä suunnattaisiin unionin markkinoille ja että Kiinan nykyistä käyttämätöntä kapasiteettia voitaisiin toimittaa unionin markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteet kumottaisiin.

4.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (108) | Määrittääkseen tuonnin mahdollisen kehittymisen siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan, komissio analysoi unionin markkinoiden houkuttelevuutta. Komissio analysoi unioniin tulevien tiettyjen lasikuitufilamenttituotteiden vientitietoja CN-koodin tasolla (48) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(108)

Määrittääkseen tuonnin mahdollisen kehittymisen siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan, komissio analysoi unionin markkinoiden houkuttelevuutta. Komissio analysoi unioniin tulevien tiettyjen lasikuitufilamenttituotteiden vientitietoja CN-koodin tasolla (48) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

48

| (109) | Analysoiduista tiedoista kävi ilmi, että Kiina on kolmanneksi suurin lasikuitufilamenttituotteiden viejä unioniin ja että Kiinasta peräisin olevan viennin osuus kaikesta tuonnista unioniin on noin 13 prosenttia, tärkeysjärjestyksessä vain Malesian ja Egyptin jälkeen. |
| --- | --- |

(109)

Analysoiduista tiedoista kävi ilmi, että Kiina on kolmanneksi suurin lasikuitufilamenttituotteiden viejä unioniin ja että Kiinasta peräisin olevan viennin osuus kaikesta tuonnista unioniin on noin 13 prosenttia, tärkeysjärjestyksessä vain Malesian ja Egyptin jälkeen.

| (110) | Komissio totesi, että lasikuitufilamenttituotteiden tuonti kasvoi vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, mikä vahvistettiin myös 5 jaksossa kuvatussa vahinkoanalyysissa. |
| --- | --- |

(110)

Komissio totesi, että lasikuitufilamenttituotteiden tuonti kasvoi vuoden 2018 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, mikä vahvistettiin myös 5 jaksossa kuvatussa vahinkoanalyysissa.

| (111) | Unionin markkinoiden houkuttelevuuden vahvistavat myös kiinalaisten viejien investoinnit kolmansiin maihin, erityisesti Egyptiin, joka on toiseksi suurin lasikuitufilamenttituotteiden viejä Euroopassa. Kuten tukien vastaisessa tutkimuksessa todettiin, näistä tuotantolaitoksista peräisin olevat tuotteet ohjataan unionin markkinoille ja ne ovat myös saaneet huomattavan markkinaosuuden (49). Kiinassa toimivat kiinalaiset tuottajat ovat siis jatkaneet kapasiteettinsa laajentamista ulkomaisissa tuotantolaitoksissa. Jushi ilmoitti maaliskuussa 2021 yhteensä 40 000 tonnin kapasiteetin lisäyksestä yhdessä Jushin Egyptissä sijaitsevista tämänhetkisistä uuneista ja elokuussa 2021 uuden 120 000 tonnin uunin lisäämisestä, minkä seurauksena kokonaiskapasiteetti kasvaa siellä 360 000 tonniin vuoteen 2023 mennessä (50). Samanaikaisesti CPIC Bahrain ilmoitti vuonna 2021, että se oli käynnistänyt uudelleen yhden uuneistaan ja lisännyt kapasiteettia 100 000 tonnilla. Kuten edellä mainitussa tukien vastaisessa tutkimuksessa todettiin, kiinalaisten tuottajien havaittiin investoivan Egyptissä sijaitseviin laitoksiin nimenomaisesti unionin markkinoille pääsyä varten, mikä vahvistaa unionin markkinoiden houkuttelevuuden. |
| --- | --- |

(111)

Unionin markkinoiden houkuttelevuuden vahvistavat myös kiinalaisten viejien investoinnit kolmansiin maihin, erityisesti Egyptiin, joka on toiseksi suurin lasikuitufilamenttituotteiden viejä Euroopassa. Kuten tukien vastaisessa tutkimuksessa todettiin, näistä tuotantolaitoksista peräisin olevat tuotteet ohjataan unionin markkinoille ja ne ovat myös saaneet huomattavan markkinaosuuden (49). Kiinassa toimivat kiinalaiset tuottajat ovat siis jatkaneet kapasiteettinsa laajentamista ulkomaisissa tuotantolaitoksissa. Jushi ilmoitti maaliskuussa 2021 yhteensä 40 000 tonnin kapasiteetin lisäyksestä yhdessä Jushin Egyptissä sijaitsevista tämänhetkisistä uuneista ja elokuussa 2021 uuden 120 000 tonnin uunin lisäämisestä, minkä seurauksena kokonaiskapasiteetti kasvaa siellä 360 000 tonniin vuoteen 2023 mennessä (50). Samanaikaisesti CPIC Bahrain ilmoitti vuonna 2021, että se oli käynnistänyt uudelleen yhden uuneistaan ja lisännyt kapasiteettia 100 000 tonnilla. Kuten edellä mainitussa tukien vastaisessa tutkimuksessa todettiin, kiinalaisten tuottajien havaittiin investoivan Egyptissä sijaitseviin laitoksiin nimenomaisesti unionin markkinoille pääsyä varten, mikä vahvistaa unionin markkinoiden houkuttelevuuden.

49

50

| (112) | Kuten edellä johdanto-osan 102 kappaleessa selitettiin, unionin markkinat olivat Kiinasta tulevan lasikuitufilamenttituotteiden toiseksi suurimmat vientimarkkinat yhteensä 112 000 tonnilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta 3 käy ilmi, unionin kokonaiskulutus oli samana aikana 941 000 tonnia. Unioniin suuntautuvan viennin merkitys, unionin markkinoiden koko ja Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin kasvupotentiaali ovat kaikki tekijöitä, jotka tekevät unionin markkinoista houkuttelevat kiinalaisille viejille. |
| --- | --- |

(112)

Kuten edellä johdanto-osan 102 kappaleessa selitettiin, unionin markkinat olivat Kiinasta tulevan lasikuitufilamenttituotteiden toiseksi suurimmat vientimarkkinat yhteensä 112 000 tonnilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten jäljempänä olevasta taulukosta 3 käy ilmi, unionin kokonaiskulutus oli samana aikana 941 000 tonnia. Unioniin suuntautuvan viennin merkitys, unionin markkinoiden koko ja Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin kasvupotentiaali ovat kaikki tekijöitä, jotka tekevät unionin markkinoista houkuttelevat kiinalaisille viejille.

4.4   Päätelmä

Päätelmä

| (113) | Ottaen huomioon päätelmänsä polkumyynnin jatkumisesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja viennin todennäköisestä kehityksestä siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annettaisiin raueta, komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että unioniin viedään merkittäviä määriä lasikuitufilamenttituotteita. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritettyjen merkittävien polkumyyntimarginaalien vuoksi ei ole syytä uskoa, että polkumyynti lakkaisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Siksi on hyvin todennäköistä, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi polkumyynnin jatkumiseen. |
| --- | --- |

(113)

Ottaen huomioon päätelmänsä polkumyynnin jatkumisesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja viennin todennäköisestä kehityksestä siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annettaisiin raueta, komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että unioniin viedään merkittäviä määriä lasikuitufilamenttituotteita. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määritettyjen merkittävien polkumyyntimarginaalien vuoksi ei ole syytä uskoa, että polkumyynti lakkaisi, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Siksi on hyvin todennäköistä, että Kiinasta tulevaa tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi polkumyynnin jatkumiseen.

5.   VAHINKO

VAHINKO

5.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (114) | Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelujakson alussa yhdeksän unionin tuottajaa, joista yksi lopetti toimintansa vuonna 2019. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’. |
| --- | --- |

(114)

Samankaltaista tuotetta valmisti tarkastelujakson alussa yhdeksän unionin tuottajaa, joista yksi lopetti toimintansa vuonna 2019. Nämä tuottajat muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ’unionin tuotannonalan’.

| (115) | Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 594 500 tonnia. Komissio määritti tämän luvun kaikkien käytettävissä olevien unionin tuotannonalaa koskevien tietojen perusteella, kuten pyynnön esittäjän toimittamien tietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen todennettujen kyselyvastausten perusteella. Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli noin 76 prosenttia. |
| --- | --- |

(115)

Unionin kokonaistuotannoksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vahvistettiin noin 594 500 tonnia. Komissio määritti tämän luvun kaikkien käytettävissä olevien unionin tuotannonalaa koskevien tietojen perusteella, kuten pyynnön esittäjän toimittamien tietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen todennettujen kyselyvastausten perusteella. Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa todettiin, otokseen valittiin kolme unionin tuottajaa, joiden osuus samankaltaisen tuotteen unionin kokonaistuotannosta oli noin 76 prosenttia.

5.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (116) | Komissio määritti unionin kulutuksen Eurostatin, pyynnön esittäjän toimittamien tietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen todennettujen kyselyvastausten perusteella. |
| --- | --- |

(116)

Komissio määritti unionin kulutuksen Eurostatin, pyynnön esittäjän toimittamien tietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen todennettujen kyselyvastausten perusteella.

| (117) | Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 3


  Unionin kulutus (tonnia) | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus yhteensä | 934 988 | 857 298 | 782 515 | 941 231 |
| Indeksi | 100 | 92 | 84 | 101 |
| Lähde: Eurostat, pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien todennetut kyselyvastaukset. |

(117)

Unionin kulutus kehittyi seuraavasti:

Taulukko 3

Taulukko 3

Unionin kulutus (tonnia)

Unionin kulutus (tonnia)

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kulutus yhteensä

934 988

857 298

782 515

941 231

Indeksi

Indeksi

100

100

92

92

84

84

101

101

Lähde: Eurostat, pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien todennetut kyselyvastaukset.

Lähde

| (118) | Vuodesta 2018 vuoteen 2019 unionin kulutus väheni 8 prosenttia, minkä jälkeen se putosi jyrkästi (–16 %) vuonna 2020. Vuoden 2020 lasku oli tilapäinen ja johtui pääosin maailmanlaajuisista covid-19-pandemiaan liittyvistä valtioiden sulkutoimista. Useat suuret lasikuitufilamenttituotteiden käyttäjät (merenkulku- ja rakennusala mukaan luettuna) unionissa joutuvat tilapäisesti vähentämään tuotantoaan tai lopettamaan sen. Tilanne vaikutti lasikuitufilamenttituotteiden käyttäjistä eniten autoteollisuuteen, jonka osuus EU:n kysynnästä on jopa 45 prosenttia. Autoteollisuuden toiminta seisahtui lähes kokonaan. Elpyminen ja kysynnän kasvu näkyi kuitenkin jo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (+20 % verrattuna vuoteen 2020 ja +1 % verrattuna vuoteen 2018). |
| --- | --- |

(118)

Vuodesta 2018 vuoteen 2019 unionin kulutus väheni 8 prosenttia, minkä jälkeen se putosi jyrkästi (–16 %) vuonna 2020. Vuoden 2020 lasku oli tilapäinen ja johtui pääosin maailmanlaajuisista covid-19-pandemiaan liittyvistä valtioiden sulkutoimista. Useat suuret lasikuitufilamenttituotteiden käyttäjät (merenkulku- ja rakennusala mukaan luettuna) unionissa joutuvat tilapäisesti vähentämään tuotantoaan tai lopettamaan sen. Tilanne vaikutti lasikuitufilamenttituotteiden käyttäjistä eniten autoteollisuuteen, jonka osuus EU:n kysynnästä on jopa 45 prosenttia. Autoteollisuuden toiminta seisahtui lähes kokonaan. Elpyminen ja kysynnän kasvu näkyi kuitenkin jo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (+20 % verrattuna vuoteen 2020 ja +1 % verrattuna vuoteen 2018).

5.3   Tuonti asianomaisesta maasta

Tuonti asianomaisesta maasta

5.3.1   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus

| (119) | Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tilastojen perusteella ja vertasi sitä jäsenvaltioiden perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan nojalla keräämiin tietoihin, jäljempänä ’14(6)-tietokanta’. Tuonnin markkinaosuus määritettiin Eurostatin, pyynnön esittäjän toimittamien tietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen todennettujen kyselyvastausten perusteella. |
| --- | --- |

(119)

Komissio määritti tuonnin määrän Eurostatin tilastojen perusteella ja vertasi sitä jäsenvaltioiden perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan nojalla keräämiin tietoihin, jäljempänä ’14(6)-tietokanta’. Tuonnin markkinaosuus määritettiin Eurostatin, pyynnön esittäjän toimittamien tietojen ja otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen todennettujen kyselyvastausten perusteella.

| (120) | Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

  Taulukko 4


  Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia) | 49 596 | 49 997 | 46 455 | 61 005 |
| Indeksi | 100 | 101 | 94 | 123 |
| Markkinaosuus | 5,3  % | 5,8  % | 5,9  % | 6,5  % |
| Indeksi | 100 | 110 | 112 | 122 |
| Lähde: Eurostat, pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien todennetut kyselyvastaukset. |

(120)

Tuonti asianomaisesta maasta unioniin kehittyi seuraavasti:

Taulukko 4

Taulukko 4

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

Tuontimäärä (tonnia) ja markkinaosuus

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiinasta tulevan tuonnin määrä (tonnia)

49 596

49 997

46 455

61 005

Indeksi

Indeksi

100

100

101

101

94

94

123

123

Markkinaosuus

5,3  %

5,8  %

5,9  %

6,5  %

Indeksi

Indeksi

100

100

110

110

112

112

122

122

Lähde: Eurostat, pyynnön esittäjän toimittamat tiedot ja otokseen valittujen unionin tuottajien todennetut kyselyvastaukset.

Lähde

| (121) | Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta supistui (–6 %) vuonna 2020 covid-19-pandemiaan liittyvien toimenpiteiden seurauksena. Tuonti kasvoi kuitenkin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla nopeammin kuin kysyntä (+31 % verrattuna vuoteen 2020 ja +23 % verrattuna vuoteen 2018). Tämän seurauksena Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 6,5 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (kun vuonna 2018 markkinaosuus oli 5,3 %). |
| --- | --- |

(121)

Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti Kiinasta supistui (–6 %) vuonna 2020 covid-19-pandemiaan liittyvien toimenpiteiden seurauksena. Tuonti kasvoi kuitenkin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla nopeammin kuin kysyntä (+31 % verrattuna vuoteen 2020 ja +23 % verrattuna vuoteen 2018). Tämän seurauksena Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 6,5 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (kun vuonna 2018 markkinaosuus oli 5,3 %).

5.3.2   Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus

| (122) | Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella. Tuonnin hinnan alittavuus määritettiin Eurostatin ja otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen todennettujen kyselyvastausten perusteella. |
| --- | --- |

(122)

Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella. Tuonnin hinnan alittavuus määritettiin Eurostatin ja otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen todennettujen kyselyvastausten perusteella.

| (123) | Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 5


  Tuontihinnat (euroa/tonni) | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | 1 058 | 1 046 | 931 | 1 363 |
| Indeksi | 100 | 99 | 88 | 129 |
| Lähde: Eurostat. |

(123)

Asianomaisesta maasta unioniin tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuontihinnat (euroa/tonni)

Tuontihinnat (euroa/tonni)

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiina

1 058

1 046

931

1 363

Indeksi

Indeksi

100

100

99

99

88

88

129

129

Lähde: Eurostat.

Lähde

| (124) | Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta ilman tulleja laski ja pysyi johdonmukaisesti unionin tuottajien keskimääräisen hinnan alapuolella ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa. Hinta kuitenkin nousi vuositasolla 46 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja oli lopulta 1 363 euroa/tonni. Hinta oli korkeampi kuin unionin tuottajien keskimääräinen hinta (1 092 euroa/tonni) ja korkeampi kuin unionin tuotannonalan tuotantokustannukset (1 181 euroa/tonni) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun näihin hintoihin lisätään tuonnin jälkeiset kustannukset ja voimassa olevat toimenpiteet yhteensä vientiä harjoittavan tuottajan tosiasiassa maksamien tullien tasolla 14(6)-tietokannasta peräisin olevien tietojen mukaisesti, Kiinan tuonti tuli unioniin jopa 53 prosenttia unionin tuotannonalaa korkeammilla hinnoilla. Näin ollen Kiinan tuonti ei aiheuttanut alihinnoittelua eikä estänyt hinnankorotuksia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(124)

Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräinen hinta ilman tulleja laski ja pysyi johdonmukaisesti unionin tuottajien keskimääräisen hinnan alapuolella ennen tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa. Hinta kuitenkin nousi vuositasolla 46 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja oli lopulta 1 363 euroa/tonni. Hinta oli korkeampi kuin unionin tuottajien keskimääräinen hinta (1 092 euroa/tonni) ja korkeampi kuin unionin tuotannonalan tuotantokustannukset (1 181 euroa/tonni) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun näihin hintoihin lisätään tuonnin jälkeiset kustannukset ja voimassa olevat toimenpiteet yhteensä vientiä harjoittavan tuottajan tosiasiassa maksamien tullien tasolla 14(6)-tietokannasta peräisin olevien tietojen mukaisesti, Kiinan tuonti tuli unioniin jopa 53 prosenttia unionin tuotannonalaa korkeammilla hinnoilla. Näin ollen Kiinan tuonti ei aiheuttanut alihinnoittelua eikä estänyt hinnankorotuksia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

5.4   Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti

Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti

| (125) | Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva lasikuitufilamenttituotteiden tuonti tuli pääosin Egyptistä ja Malesiasta. |
| --- | --- |

(125)

Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva lasikuitufilamenttituotteiden tuonti tuli pääosin Egyptistä ja Malesiasta.

| (126) | Kolmansista maista unioniin tulevan lasikuitufilamenttituotteiden tuonnin kokonaismäärä sekä markkinaosuus ja hinta kehittyivät seuraavasti:

  Taulukko 6


  Tuonti kolmansista maista











  Maa | | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malesia | Määrä (tonnia) | 120 557 | 77 708 | 86 829 | 135 919 |
| | Indeksi | 100 | 64 | 72 | 113 |
| | Markkinaosuus | 12,9  % | 9,1  % | 11,1  % | 14,4  % |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 981 | 950 | 873 | 1 056 |
| | Indeksi | 100 | 97 | 89 | 108 |
| Egypti | Määrä (tonnia) | 118 575 | 114 872 | 91 327 | 119 150 |
| | Indeksi | 100 | 97 | 77 | 100 |
| | Markkinaosuus | 12,7  % | 13,4  % | 11,7  % | 12,7  % |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 888 | 882 | 765 | 849 |
| | Indeksi | 100 | 99 | 86 | 96 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | Määrä (tonnia) | 42 950 | 38 520 | 34 829 | 40 147 |
| | Indeksi | 100 | 90 | 81 | 93 |
| | Markkinaosuus | 4,6  % | 4,5  % | 4,5  % | 4,3  % |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 185 | 1 145 | 1 102 | 1 083 |
| | Indeksi | 100 | 97 | 93 | 91 |
| Muut kolmannet maat | Määrä (tonnia) | 133 064 | 127 133 | 119 291 | 158 978 |
| | Indeksi | 100 | 96 | 90 | 119 |
| | Markkinaosuus | 14,2  % | 14,8  % | 15,2  % | 16,9  % |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 150 | 1 190 | 1 024 | 1 149 |
| | Indeksi | 100 | 103 | 89 | 100 |
| Kaikki kolmannet maat yhteensä Kiinaa lukuun ottamatta | Määrä (tonnia) | 415 146 | 358 233 | 332 277 | 454 194 |
| | Indeksi | 100 | 86 | 80 | 109 |
| | Markkinaosuus | 44,4  % | 41,8  % | 42,5  % | 48,3  % |
| | Keskimääräinen hinta (euroa/tonni) | 1 030 | 1 034 | 921 | 1 037 |
| | Indeksi | 100 | 100 | 89 | 101 |
| Lähde: Eurostat. |

(126)

Kolmansista maista unioniin tulevan lasikuitufilamenttituotteiden tuonnin kokonaismäärä sekä markkinaosuus ja hinta kehittyivät seuraavasti:

Taulukko 6

Taulukko 6

Tuonti kolmansista maista

Tuonti kolmansista maista

Maa

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Malesia

Määrä (tonnia)

120 557

77 708

86 829

135 919

Indeksi

Indeksi

100

100

64

64

72

72

113

113

Markkinaosuus

12,9  %

9,1  %

11,1  %

14,4  %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

981

950

873

1 056

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

89

89

108

108

Egypti

Määrä (tonnia)

118 575

114 872

91 327

119 150

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

77

77

100

100

Markkinaosuus

12,7  %

13,4  %

11,7  %

12,7  %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

888

882

765

849

Indeksi

Indeksi

100

100

99

99

86

86

96

96

Yhdistynyt kuningaskunta

Määrä (tonnia)

42 950

38 520

34 829

40 147

Indeksi

Indeksi

100

100

90

90

81

81

93

93

Markkinaosuus

4,6  %

4,5  %

4,5  %

4,3  %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 185

1 145

1 102

1 083

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

93

93

91

91

Muut kolmannet maat

Määrä (tonnia)

133 064

127 133

119 291

158 978

Indeksi

Indeksi

100

100

96

96

90

90

119

119

Markkinaosuus

14,2  %

14,8  %

15,2  %

16,9  %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 150

1 190

1 024

1 149

Indeksi

Indeksi

100

100

103

103

89

89

100

100

Kaikki kolmannet maat yhteensä Kiinaa lukuun ottamatta

Määrä (tonnia)

415 146

358 233

332 277

454 194

Indeksi

Indeksi

100

100

86

86

80

80

109

109

Markkinaosuus

44,4  %

41,8  %

42,5  %

48,3  %

Keskimääräinen hinta (euroa/tonni)

1 030

1 034

921

1 037

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

89

89

101

101

Lähde: Eurostat.

Lähde:

| (127) | Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yhteensä 454 000 tonnia eli 48 prosenttia markkinaosuudesta. Noin neljännes eli 26 prosenttia kolmansista maista tulevasta tuonnista tuli Kiinan laajennetusta tuotantokapasiteetista Egyptissä, jota koskevat tasoitustoimenpiteet ovat olleet voimassa kesäkuusta 2020. Egyptistä tulevan tuonnin osuus unionin markkinoista oli 12,7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Egyptin tuontihinnat olivat merkittävästi alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat. |
| --- | --- |

(127)

Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin määrä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yhteensä 454 000 tonnia eli 48 prosenttia markkinaosuudesta. Noin neljännes eli 26 prosenttia kolmansista maista tulevasta tuonnista tuli Kiinan laajennetusta tuotantokapasiteetista Egyptissä, jota koskevat tasoitustoimenpiteet ovat olleet voimassa kesäkuusta 2020. Egyptistä tulevan tuonnin osuus unionin markkinoista oli 12,7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Egyptin tuontihinnat olivat merkittävästi alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan hinnat.

| (128) | Lisäksi 30 prosenttia muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevasta tuonnista tuli Malesiasta. Sen osuus unionin markkinoista oli 14,4 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Malesiasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat olivat alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan keskimääräiset hinnat. Tuotelajikohtaisen vertailun perusteella Malesian hinnat (1 056 euroa/tonni) olivat kuitenkin korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat, koska tuonti koostui vain yhdestä tuotelajista (silvotut säikeet), jonka osalta unionin tuotannonalan hinta oli 1 015 euroa/tonni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(128)

Lisäksi 30 prosenttia muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevasta tuonnista tuli Malesiasta. Sen osuus unionin markkinoista oli 14,4 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Malesiasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat olivat alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan keskimääräiset hinnat. Tuotelajikohtaisen vertailun perusteella Malesian hinnat (1 056 euroa/tonni) olivat kuitenkin korkeammat kuin unionin tuotannonalan hinnat, koska tuonti koostui vain yhdestä tuotelajista (silvotut säikeet), jonka osalta unionin tuotannonalan hinta oli 1 015 euroa/tonni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (129) | Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulevan tuonnin osuus unionin markkinoista oli noin 4,5 prosenttia koko tarkastelujaksolla ja tuodut tuotteet myytiin unionin tuotannonalan hintoja alhaisempaan hintaan vain tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(129)

Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulevan tuonnin osuus unionin markkinoista oli noin 4,5 prosenttia koko tarkastelujaksolla ja tuodut tuotteet myytiin unionin tuotannonalan hintoja alhaisempaan hintaan vain tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (130) | Tuonti muista kolmansista maista laski (–10 %) vuonna 2020 covid-19-pandemiaan liittyvien toimenpiteiden seurauksena ja kasvoi vuonna 2021 (+33 % vuodesta 2020 ja +19 % vuodesta 2018). Muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat korkeampia kuin unionin tuotannonalan hinnat koko tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(130)

Tuonti muista kolmansista maista laski (–10 %) vuonna 2020 covid-19-pandemiaan liittyvien toimenpiteiden seurauksena ja kasvoi vuonna 2021 (+33 % vuodesta 2020 ja +19 % vuodesta 2018). Muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat olivat korkeampia kuin unionin tuotannonalan hinnat koko tarkastelujakson aikana.

5.5   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

5.5.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (131) | Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioinnissa otettiin huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(131)

Unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioinnissa otettiin huomioon kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (132) | Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioimiseen käytettiin otantamenetelmää. |
| --- | --- |

(132)

Kuten johdanto-osan 14 kappaleessa mainitaan, unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen arvioimiseen käytettiin otantamenetelmää.

| (133) | Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella, ja tiedot koskevat kaikkia unionin tuottajia. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella, ja tiedot koskevat otokseen valittuja unionin tuottajia. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(133)

Vahingon määrittämistä varten komissio erotti toisistaan makro- ja mikrotaloudelliset vahinkoindikaattorit. Komissio arvioi makrotaloudelliset indikaattorit pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella, ja tiedot koskevat kaikkia unionin tuottajia. Komissio arvioi mikrotaloudelliset indikaattorit otokseen valituilta unionin tuottajilta saatuihin kyselyvastauksiin sisältyvien tietojen perusteella, ja tiedot koskevat otokseen valittuja unionin tuottajia. Kummankin tietojoukon todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (134) | Makrotaloudelliset indikaattorit ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(134)

Makrotaloudelliset indikaattorit ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

| (135) | Mikrotaloudelliset indikaattorit ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(135)

Mikrotaloudelliset indikaattorit ovat keskimääräiset yksikköhinnat, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

5.5.2   Makrotaloudelliset indikaattorit

Makrotaloudelliset indikaattorit

5.5.2.1   Yleiset huomiot

| (136) | Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi koko tarkastelujakson ajan. Unionin tuotannonalan tilanne heikkeni rajusti vuonna 2020, eikä se palautunut kokonaan ennalleen vuonna 2021 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Tämä johtui covid-19-pandemiaan liittyvistä sulkutoimista ja niistä aiheutuneesta käyttäjien toiminnan seisahtumisesta. |
| --- | --- |

(136)

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi koko tarkastelujakson ajan. Unionin tuotannonalan tilanne heikkeni rajusti vuonna 2020, eikä se palautunut kokonaan ennalleen vuonna 2021 (tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso). Tämä johtui covid-19-pandemiaan liittyvistä sulkutoimista ja niistä aiheutuneesta käyttäjien toiminnan seisahtumisesta.

5.5.2.2   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (137) | Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 7


  Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotantomäärä (tonnia) | 650 509 | 621 145 | 503 135 | 594 464 |
| Indeksi | 100 | 95 | 77 | 91 |
| Tuotantokapasiteetti (tonnia) | 702 599 | 720 257 | 718 735 | 684 618 |
| Indeksi | 100 | 103 | 102 | 97 |
| Kapasiteetin käyttöaste | 93  % | 86  % | 70  % | 87  % |
| Indeksi | 100 | 93 | 76 | 94 |
| Lähde: pyynnön esittäjän toimittamat tiedot. |

(137)

Unionin kokonaistuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 7

Taulukko 7

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotantomäärä (tonnia)

650 509

621 145

503 135

594 464

Indeksi

Indeksi

100

100

95

95

77

77

91

91

Tuotantokapasiteetti (tonnia)

702 599

720 257

718 735

684 618

Indeksi

Indeksi

100

100

103

103

102

102

97

97

Kapasiteetin käyttöaste

93  %

86  %

70  %

87  %

Indeksi

Indeksi

100

100

93

93

76

76

94

94

Lähde: pyynnön esittäjän toimittamat tiedot.

Lähde

| (138) | Unionin tuotanto supistui 23 prosenttia vuosien 2018 ja 2020 välillä ja kasvoi jälleen 18 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä tarkoittaa, että koko tarkastelujaksolla tuotanto supistui 9 prosenttia. |
| --- | --- |

(138)

Unionin tuotanto supistui 23 prosenttia vuosien 2018 ja 2020 välillä ja kasvoi jälleen 18 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä tarkoittaa, että koko tarkastelujaksolla tuotanto supistui 9 prosenttia.

| (139) | Unionin tuotannonala lisäsi kapasiteettiaan vuonna 2019 uudelleenrakentamisen yhteydessä (lasikuitufilamenttituotteiden tuotannonala vaatii merkittäviä pitkäaikaisia investointeja voidakseen rakentaa uuneja uudelleen säännöllisin väliajoin ja jatkaa toimintaansa). Yksi unionin tuottaja joutui kuitenkin sulkemaan pysyvästi tehtaansa kesällä 2019. Kaiken kaikkiaan kapasiteetti pieneni tarkastelujaksolla 3 prosenttia. |
| --- | --- |

(139)

Unionin tuotannonala lisäsi kapasiteettiaan vuonna 2019 uudelleenrakentamisen yhteydessä (lasikuitufilamenttituotteiden tuotannonala vaatii merkittäviä pitkäaikaisia investointeja voidakseen rakentaa uuneja uudelleen säännöllisin väliajoin ja jatkaa toimintaansa). Yksi unionin tuottaja joutui kuitenkin sulkemaan pysyvästi tehtaansa kesällä 2019. Kaiken kaikkiaan kapasiteetti pieneni tarkastelujaksolla 3 prosenttia.

| (140) | Kapasiteetin käyttöaste kehittyi tuotannossa ja kapasiteetissa tapahtuneiden muutosten mukaisesti eli väheni 70 prosenttiin vuonna 2020 covid-19-pandemiaan liittyvien rajoitusten vuoksi. Kun kyseiset rajoitukset poistettiin, kapasiteetin käyttöaste kohosi 87 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuottajat eivät kuitenkaan kyenneet lisäämään tuotantoaan riittävästi voidakseen vastata covid-19-pandemian jälkeiseen kasvavaan kysyntään riittävän nopeasti. Tämä johtui teknisistä rajoituksista käyttämättömän kapasiteetin uudelleenkäynnistämisessä pandemiaan liittyvien rajoitusten jälkeen. |
| --- | --- |

(140)

Kapasiteetin käyttöaste kehittyi tuotannossa ja kapasiteetissa tapahtuneiden muutosten mukaisesti eli väheni 70 prosenttiin vuonna 2020 covid-19-pandemiaan liittyvien rajoitusten vuoksi. Kun kyseiset rajoitukset poistettiin, kapasiteetin käyttöaste kohosi 87 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuottajat eivät kuitenkaan kyenneet lisäämään tuotantoaan riittävästi voidakseen vastata covid-19-pandemian jälkeiseen kasvavaan kysyntään riittävän nopeasti. Tämä johtui teknisistä rajoituksista käyttämättömän kapasiteetin uudelleenkäynnistämisessä pandemiaan liittyvien rajoitusten jälkeen.

5.5.2.3   Myynnin määrä, markkinaosuus ja kasvu

| (141) | Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 8


  Myyntimäärä ja markkinaosuus (tonnia) | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä unionin markkinoilla | 470 246 | 449 068 | 403 784 | 426 032 |
| Indeksi | 100 | 95 | 86 | 91 |
| Markkinaosuus | 50,3  % | 52,4  % | 51,6  % | 45,3  % |
| Indeksi | 100 | 104 | 103 | 90 |
| Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot. |

(141)

Unionin tuotannonalan myyntimäärä ja markkinaosuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 8

Taulukko 8

Myyntimäärä ja markkinaosuus (tonnia)

Myyntimäärä ja markkinaosuus (tonnia)

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myyntimäärä unionin markkinoilla

470 246

449 068

403 784

426 032

Indeksi

Indeksi

100

100

95

95

86

86

91

91

Markkinaosuus

50,3  %

52,4  %

51,6  %

45,3  %

Indeksi

Indeksi

100

100

104

104

103

103

90

90

Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot.

Lähde:

| (142) | Unionin tuotannonalan myynti laski 14 prosenttia vuosien 2018 ja 2020 välillä ja kasvoi jälleen 6 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä tarkoittaa, että koko tarkastelujaksolla myynti laski 9 prosenttia. |
| --- | --- |

(142)

Unionin tuotannonalan myynti laski 14 prosenttia vuosien 2018 ja 2020 välillä ja kasvoi jälleen 6 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä tarkoittaa, että koko tarkastelujaksolla myynti laski 9 prosenttia.

| (143) | Tämä suuntaus osoittaa, ettei unionin tuotannonala kyennyt kattavasti hyödyntämään parantunutta kysyntää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä johtui teknisistä rajoituksista, jotka koskivat käyttämättömän kapasiteetin uudelleenkäynnistämistä covid-19-pandemiaan liittyvien rajoitusten jälkeen, kuten johdanto-osan 140 kappaleessa selitetään. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 45,3 prosenttiin tarkastelujakson lopussa, eli se menetti viisi prosenttiyksikköä tarkastelujakson alusta. Tästä 5,0 prosenttiyksikön markkinaosuudesta 1,2 prosenttiyksikköä meni Kiinasta tulevalle tuonnille ja 3,8 prosenttiyksikköä muista kolmansista maista tulevalle tuonnille. |
| --- | --- |

(143)

Tämä suuntaus osoittaa, ettei unionin tuotannonala kyennyt kattavasti hyödyntämään parantunutta kysyntää tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä johtui teknisistä rajoituksista, jotka koskivat käyttämättömän kapasiteetin uudelleenkäynnistämistä covid-19-pandemiaan liittyvien rajoitusten jälkeen, kuten johdanto-osan 140 kappaleessa selitetään. Tämän seurauksena unionin tuotannonalan markkinaosuus laski 45,3 prosenttiin tarkastelujakson lopussa, eli se menetti viisi prosenttiyksikköä tarkastelujakson alusta. Tästä 5,0 prosenttiyksikön markkinaosuudesta 1,2 prosenttiyksikköä meni Kiinasta tulevalle tuonnille ja 3,8 prosenttiyksikköä muista kolmansista maista tulevalle tuonnille.

5.5.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

| (144) | Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 9


  Työllisyys ja tuottavuus | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työntekijöiden lukumäärä | 3 426 | 3 387 | 3 130 | 3 101 |
| Indeksi | 100 | 99 | 91 | 91 |
| Tuottavuus (tonnia/työntekijä) | 190 | 183 | 161 | 192 |
| Indeksi | 100 | 97 | 85 | 101 |
| Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot. |

(144)

Työllisyys ja tuottavuus kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 9

Taulukko 9

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työntekijöiden lukumäärä

3 426

3 387

3 130

3 101

Indeksi

Indeksi

100

100

99

99

91

91

91

91

Tuottavuus (tonnia/työntekijä)

190

183

161

192

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

85

85

101

101

Lähde: Pyynnön esittäjän toimittamat tiedot.

Lähde:

| (145) | Työllisyys väheni tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Tuottavuus kehittyi tuotannossa ja työllisyydessä tapahtuneiden muutosten mukaisesti: se laski ensin 15 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2020 ja kasvoi sitten 19 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(145)

Työllisyys väheni tarkastelujakson aikana 9 prosenttia. Tuottavuus kehittyi tuotannossa ja työllisyydessä tapahtuneiden muutosten mukaisesti: se laski ensin 15 prosenttia vuodesta 2018 vuoteen 2020 ja kasvoi sitten 19 prosenttia vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

5.5.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista

| (146) | Tutkimuksessa määritettiin 50–54 prosentin polkumyyntimarginaali sen mukaan, mitä lasikuitufilamenttituotteiden luokkaa tarkasteltiin. Voimassa olleet polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ja tasoitustoimenpiteet saattoivat lieventää tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien merkittävyyden vaikutusta unionin tuotannonalaan. Unionin tuotannonala ei silti kyennyt säilyttämään markkinaosuuttaan ja sen hinnat pysyivät alhaisina, vaikka tähän saattoivatkin vaikuttaa muut tekijät, kuten johdanto-osan 168–173 kappaleessa kuvataan. Näin ollen voidaan päätellä, ettei unionin tuotannonala pystynyt vielä täysin toipumaan aiemmasta polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(146)

Tutkimuksessa määritettiin 50–54 prosentin polkumyyntimarginaali sen mukaan, mitä lasikuitufilamenttituotteiden luokkaa tarkasteltiin. Voimassa olleet polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ja tasoitustoimenpiteet saattoivat lieventää tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien merkittävyyden vaikutusta unionin tuotannonalaan. Unionin tuotannonala ei silti kyennyt säilyttämään markkinaosuuttaan ja sen hinnat pysyivät alhaisina, vaikka tähän saattoivatkin vaikuttaa muut tekijät, kuten johdanto-osan 168–173 kappaleessa kuvataan. Näin ollen voidaan päätellä, ettei unionin tuotannonala pystynyt vielä täysin toipumaan aiemmasta polkumyynnistä.

5.5.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

5.5.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (147) | Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 10


  Myyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa (euroa/tonni) | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla | 1 090 | 1 057 | 1 009 | 1 092 |
| Indeksi | 100 | 97 | 93 | 100 |
| Tuotannon yksikkökustannukset | 1 045 | 1 063 | 1 217 | 1 181 |
| Indeksi | 100 | 102 | 116 | 113 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset. |

(147)

Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille unionissa kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 10

Taulukko 10

Myyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa (euroa/tonni)

Myyntihinnat ja tuotantokustannukset unionissa (euroa/tonni)

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset yksikkömyyntihinnat unionin markkinoilla

1 090

1 057

1 009

1 092

Indeksi

Indeksi

100

100

97

97

93

93

100

100

Tuotannon yksikkökustannukset

1 045

1 063

1 217

1 181

Indeksi

Indeksi

100

100

102

102

116

116

113

113

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset.

Lähde

| (148) | Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille pysyivät samankaltaisella tasolla tarkastelujakson aikana ja alhaisempina kuin tuotantokustannukset vuosina 2019–2021. Kuten samaa tuotetta koskevassa aiemmassa tutkimuksessa (51) todettiin, unionin tuotannonala ei kyennyt korottamaan hintojaan tarkastelujaksolla, mikä vastaa tilannetta, jossa hinnankorotukset estyvät. Tilanne oli seurausta kiinalaisten viejien markkinakäyttäytymisestä ja hintapaineesta tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltävinä vuosina sekä siitä, että Kiinan ulkopuolella, kuten Egyptissä, sijaitsevien kiinalaisten tuottajien viemien lasikuitufilamenttituotteiden tuontihinnat olivat merkittävästi unionin tuottajien myyntihintoja alhaisemmat koko tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(148)

Otokseen valittujen unionin tuottajien painotetut keskimääräiset yksikkömyyntihinnat etuyhteydettömille asiakkaille pysyivät samankaltaisella tasolla tarkastelujakson aikana ja alhaisempina kuin tuotantokustannukset vuosina 2019–2021. Kuten samaa tuotetta koskevassa aiemmassa tutkimuksessa (51) todettiin, unionin tuotannonala ei kyennyt korottamaan hintojaan tarkastelujaksolla, mikä vastaa tilannetta, jossa hinnankorotukset estyvät. Tilanne oli seurausta kiinalaisten viejien markkinakäyttäytymisestä ja hintapaineesta tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltävinä vuosina sekä siitä, että Kiinan ulkopuolella, kuten Egyptissä, sijaitsevien kiinalaisten tuottajien viemien lasikuitufilamenttituotteiden tuontihinnat olivat merkittävästi unionin tuottajien myyntihintoja alhaisemmat koko tarkastelujakson aikana.

51

| (149) | Varsinaisella tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kiinalaiset lisäsivät markkinaosuuttaan, vaikka unionin markkinoille tulevan kiinalaisen viennin hinnat olivat huomattavasti unionin tuotannonalan hintoja korkeammat. Tämä johtui siitä, että kysyntä kasvoi nopeasti unionissa sen jälkeen, kun useimmat covid-19-pandemiaan liittyvät toimenpiteet poistettiin, minkä seurauksena lasikuitufilamenttituotteiden tuotantoketjun loppupään käyttäjien tuotanto kasvoi eri tasoilla. Materiaaleja tarvittiin tuotantoon ja ehtyneiden varastojen täyttämiseen kaikilla tasoilla. Samaan aikaan unionin tuotannonala ei kyennyt hyödyntämään kattavasti parantunutta markkinatilannetta, koska tuotannonalalla oli yksi- tai monivuotisia sopimuksia käyttäjien kanssa, kun taas kiinalaiset lasikuitufilamenttituotteiden tuottajat toimittavat tuotteita spot-ehtojen mukaisesti. Tämä esti unionin tuottajia korottamasta hintojaan lasikuitufilamenttituotteiden nousseiden markkinahintatasojen mukaisesti. Unionin tuottajat kykenivät nostamaan myyntihintojaan vasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viimeisellä neljänneksellä hyödyntämällä käyttäjien kanssa tehtyjen sopimusten sisältämiä hinnantarkistusehtoja. |
| --- | --- |

(149)

Varsinaisella tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kiinalaiset lisäsivät markkinaosuuttaan, vaikka unionin markkinoille tulevan kiinalaisen viennin hinnat olivat huomattavasti unionin tuotannonalan hintoja korkeammat. Tämä johtui siitä, että kysyntä kasvoi nopeasti unionissa sen jälkeen, kun useimmat covid-19-pandemiaan liittyvät toimenpiteet poistettiin, minkä seurauksena lasikuitufilamenttituotteiden tuotantoketjun loppupään käyttäjien tuotanto kasvoi eri tasoilla. Materiaaleja tarvittiin tuotantoon ja ehtyneiden varastojen täyttämiseen kaikilla tasoilla. Samaan aikaan unionin tuotannonala ei kyennyt hyödyntämään kattavasti parantunutta markkinatilannetta, koska tuotannonalalla oli yksi- tai monivuotisia sopimuksia käyttäjien kanssa, kun taas kiinalaiset lasikuitufilamenttituotteiden tuottajat toimittavat tuotteita spot-ehtojen mukaisesti. Tämä esti unionin tuottajia korottamasta hintojaan lasikuitufilamenttituotteiden nousseiden markkinahintatasojen mukaisesti. Unionin tuottajat kykenivät nostamaan myyntihintojaan vasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson viimeisellä neljänneksellä hyödyntämällä käyttäjien kanssa tehtyjen sopimusten sisältämiä hinnantarkistusehtoja.

| (150) | Keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat tarkastelujaksolla 13 prosenttia. Suurin korotus, joka oli 16 prosenttia, johtui kapasiteetin tilapäisestä käyttämättä jättämisestä käyttäjäalojen covid-19-pandemiaan liittyvien sulkutoimien vuoksi vuonna 2020 (koska kiinteiden kustannusten osuus on suuri tällä tuotannonalalla, ala on hyvin altis tuotantomäärien vaihtelulle). Vaikka tuotantolaitokset alkoivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla palautua ihanteelliselle kapasiteetin käyttöasteelle, keskimääräiset kustannukset olivat korkeammat kuin vuosina 2018 ja 2019 energian ja tiettyjen raaka-aineiden (rodiumista ja platinasta tehdyt holkit (52)) hintojen jyrkän kasvun vuoksi. |
| --- | --- |

(150)

Keskimääräiset yksikkökohtaiset tuotantokustannukset nousivat tarkastelujaksolla 13 prosenttia. Suurin korotus, joka oli 16 prosenttia, johtui kapasiteetin tilapäisestä käyttämättä jättämisestä käyttäjäalojen covid-19-pandemiaan liittyvien sulkutoimien vuoksi vuonna 2020 (koska kiinteiden kustannusten osuus on suuri tällä tuotannonalalla, ala on hyvin altis tuotantomäärien vaihtelulle). Vaikka tuotantolaitokset alkoivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla palautua ihanteelliselle kapasiteetin käyttöasteelle, keskimääräiset kustannukset olivat korkeammat kuin vuosina 2018 ja 2019 energian ja tiettyjen raaka-aineiden (rodiumista ja platinasta tehdyt holkit (52)) hintojen jyrkän kasvun vuoksi.

52

5.5.3.2   Työvoimakustannukset

| (151) | Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 11


  Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa) | 57 703 | 58 366 | 58 311 | 62 186 |
| Indeksi | 100 | 101 | 101 | 108 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset. |

(151)

Otokseen valittujen unionin tuottajien keskimääräiset työvoimakustannukset kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 11

Taulukko 11

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Keskimääräiset työvoimakustannukset työntekijää kohti (euroa)

57 703

58 366

58 311

62 186

Indeksi

Indeksi

100

100

101

101

101

101

108

108

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset.

Lähde

| (152) | Keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat 8 prosenttia tarkastelujakson aikana. |
| --- | --- |

(152)

Keskimääräiset työvoimakustannukset kasvoivat 8 prosenttia tarkastelujakson aikana.

5.5.3.3   Varastot

| (153) | Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 12


  Varastot | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) | 86 975 | 86 773 | 42 269 | 46 957 |
| Indeksi | 100 | 100 | 49 | 54 |
| Loppuvarastot prosentteina tuotannosta | 19  % | 19  % | 11  % | 10  % |
| Indeksi | 100 | 101 | 61 | 55 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset. |

(153)

Otokseen valittujen unionin tuottajien varastot kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 12

Taulukko 12

Varastot

Varastot

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia)

86 975

86 773

42 269

46 957

Indeksi

Indeksi

100

100

100

100

49

49

54

54

Loppuvarastot prosentteina tuotannosta

19  %

19  %

11  %

10  %

Indeksi

Indeksi

100

100

101

101

61

61

55

55

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset.

Lähde:

| (154) | Varastot olivat normaaleilla tasoilla vuosina 2018 ja 2019, mutta supistuivat puoleen vuonna 2020 ja pysyivät tällä alhaisella tasolla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ajan. Unionin tuotannonalan oli myytävä merkittäviä määriä varastosta valtioiden sulkutoimien vuoksi, samalla kun covid-19-pandemiaan liittyvät rajoitukset estivät yhä tuotannon vuonna 2020. Kun kysyntä kasvoi vuonna 2021, maailmanlaajuiset vajaukset ja toimitusketjujen keskeytykset estivät vuorostaan yrityksiä täyttämästä varastoja normaaleille tasoille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Varastot eivät siis palautuneet normaalille tasolle, vaan ne olivat vain 10 prosenttia tuotannosta eli lähes puolet vähemmän kuin tarkastelujakson alussa. |
| --- | --- |

(154)

Varastot olivat normaaleilla tasoilla vuosina 2018 ja 2019, mutta supistuivat puoleen vuonna 2020 ja pysyivät tällä alhaisella tasolla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ajan. Unionin tuotannonalan oli myytävä merkittäviä määriä varastosta valtioiden sulkutoimien vuoksi, samalla kun covid-19-pandemiaan liittyvät rajoitukset estivät yhä tuotannon vuonna 2020. Kun kysyntä kasvoi vuonna 2021, maailmanlaajuiset vajaukset ja toimitusketjujen keskeytykset estivät vuorostaan yrityksiä täyttämästä varastoja normaaleille tasoille tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Varastot eivät siis palautuneet normaalille tasolle, vaan ne olivat vain 10 prosenttia tuotannosta eli lähes puolet vähemmän kuin tarkastelujakson alussa.

| (155) | Yksi otokseen valittu unionin tuottaja huomasi ilmoitetuissa lopullisissa päätelmissä kirjoitusvirheen varastojensa tasossa. Kyseiset varastot korjattiin. Varastojen yleinen kehityssuuntaus ei ollut muuttunut. |
| --- | --- |

(155)

Yksi otokseen valittu unionin tuottaja huomasi ilmoitetuissa lopullisissa päätelmissä kirjoitusvirheen varastojensa tasossa. Kyseiset varastot korjattiin. Varastojen yleinen kehityssuuntaus ei ollut muuttunut.

5.5.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (156) | Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

  Taulukko 13


  Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto | 2018 | 2019 | 2020 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta) | 6,2  % | 2,1  % | –17,6  % | –3,6  % |
| Indeksi | 100 | 34 | – 285 | –59 |
| Kassavirta (euroa) | 52 145 718 | 48 763 953 | 7 446 265 | 21 969 516 |
| Indeksi | 100 | 94 | 14 | 42 |
| Investoinnit (euroa) | 52 191 829 | 29 187 167 | 34 071 488 | 30 676 390 |
| Indeksi | 100 | 56 | 65 | 59 |
| Investointien tuotto | 10,0  % | 6,2  % | –16,3  % | –3,1  % |
| Indeksi | 100 | 62 | – 163 | –31 |
| Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset. |

(156)

Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto kehittyivät tarkastelujaksolla seuraavasti:

Taulukko 13

Taulukko 13

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

Kannattavuus, kassavirta, investoinnit ja investointien tuotto

2018

2019

2020

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Etuyhteydettömille asiakkaille unionissa tapahtuneen myynnin kannattavuus (% liikevaihdosta)

6,2  %

2,1  %

–17,6  %

–3,6  %

Indeksi

Indeksi

100

100

34

34

– 285

– 285

–59

–59

Kassavirta (euroa)

52 145 718

48 763 953

7 446 265

21 969 516

Indeksi

Indeksi

100

100

94

94

14

14

42

42

Investoinnit (euroa)

52 191 829

29 187 167

34 071 488

30 676 390

Indeksi

Indeksi

100

100

56

56

65

65

59

59

Investointien tuotto

10,0  %

6,2  %

–16,3  %

–3,1  %

Indeksi

Indeksi

100

100

62

62

– 163

– 163

–31

–31

Lähde: Otokseen valittujen unionin tuottajien tarkastetut kyselyvastaukset.

Lähde

| (157) | Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta. |
| --- | --- |

(157)

Komissio määritti otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuuden ilmaisemalla samankaltaisen tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille unionissa saadun nettovoiton ennen veroja prosentteina tämän myynnin liikevaihdosta.

| (158) | Keskimääräisten kustannusten kasvu ja kyvyttömyys korottaa keskimääräistä hintaa tarkoittivat, että unionin tuotannonala oli tappiollinen tarkastelujakson kahden viimeisen vuoden aikana. Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus väheni: kun vuonna 2018 se oli 6,2 prosenttia, vuonna 2019 se oli 2,1 prosenttia, minkä jälkeen se laski merkittävästi –17,6 prosenttiin vuonna 2020. Unionin tuotannonala teki edelleen tappiota (–3,6 %) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vaikkakin vähemmän kuin edellisenä vuonna. |
| --- | --- |

(158)

Keskimääräisten kustannusten kasvu ja kyvyttömyys korottaa keskimääräistä hintaa tarkoittivat, että unionin tuotannonala oli tappiollinen tarkastelujakson kahden viimeisen vuoden aikana. Otokseen valittujen unionin tuottajien kannattavuus väheni: kun vuonna 2018 se oli 6,2 prosenttia, vuonna 2019 se oli 2,1 prosenttia, minkä jälkeen se laski merkittävästi –17,6 prosenttiin vuonna 2020. Unionin tuotannonala teki edelleen tappiota (–3,6 %) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vaikkakin vähemmän kuin edellisenä vuonna.

| (159) | Nettokassavirralla tarkoitetaan unionin tuottajien kykyä rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta noudatteli samanlaista suuntausta kuin tuottavuus. Kun kassavirta vuonna 2018 oli 52 miljoonaa euroa, vuonna 2019 se supistui 29 miljoonaan euroon ja vuonna 2020 vain 0,5 miljoonaan euroon, ennen kuin se kasvoi noin 31 miljoonaan euroon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan kassavirta supistui tarkastelujaksolla alle puoleen. |
| --- | --- |

(159)

Nettokassavirralla tarkoitetaan unionin tuottajien kykyä rahoittaa itse toimintaansa. Nettokassavirta noudatteli samanlaista suuntausta kuin tuottavuus. Kun kassavirta vuonna 2018 oli 52 miljoonaa euroa, vuonna 2019 se supistui 29 miljoonaan euroon ja vuonna 2020 vain 0,5 miljoonaan euroon, ennen kuin se kasvoi noin 31 miljoonaan euroon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan kassavirta supistui tarkastelujaksolla alle puoleen.

| (160) | Yksi otokseen valittu unionin tuottaja huomasi ilmoitetuissa lopullisissa päätelmissä kirjoitusvirheen kassavirtansa tasossa. Kyseinen kassavirta korjattiin. Näin ollen kun kassavirta vuonna 2018 oli 52 miljoonaa euroa, vuonna 2019 se supistui 48,7 miljoonaan euroon ja vuonna 2020 vain 7,4 miljoonaan euroon, ennen kuin se kasvoi noin 21 miljoonaan euroon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan kassavirta supistui tarkastelujaksolla alle puoleen. Suuntaus on pysynyt samana. |
| --- | --- |

(160)

Yksi otokseen valittu unionin tuottaja huomasi ilmoitetuissa lopullisissa päätelmissä kirjoitusvirheen kassavirtansa tasossa. Kyseinen kassavirta korjattiin. Näin ollen kun kassavirta vuonna 2018 oli 52 miljoonaa euroa, vuonna 2019 se supistui 48,7 miljoonaan euroon ja vuonna 2020 vain 7,4 miljoonaan euroon, ennen kuin se kasvoi noin 21 miljoonaan euroon tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kaiken kaikkiaan kassavirta supistui tarkastelujaksolla alle puoleen. Suuntaus on pysynyt samana.

| (161) | Unionin tuotannonala vaatii merkittäviä pitkäaikaisia investointeja voidakseen rakentaa uuneja uudelleen säännöllisin väliajoin ja jatkaa toimintaansa. Heikon nettokassavirtatilanteen vuoksi investoinnit kuitenkin pienenivät: vuonna 2018 ne olivat 52 miljoonaa euroa, kun vuonna 2019 ne olivat 29 miljoonaa euroa, ennen kuin ne kasvoivat yli 30 miljoonaan euroon seuraavina vuosina. Kaiken kaikkiaan investoinnit vähenivät tarkastelujaksolla 41 prosenttia. |
| --- | --- |

(161)

Unionin tuotannonala vaatii merkittäviä pitkäaikaisia investointeja voidakseen rakentaa uuneja uudelleen säännöllisin väliajoin ja jatkaa toimintaansa. Heikon nettokassavirtatilanteen vuoksi investoinnit kuitenkin pienenivät: vuonna 2018 ne olivat 52 miljoonaa euroa, kun vuonna 2019 ne olivat 29 miljoonaa euroa, ennen kuin ne kasvoivat yli 30 miljoonaan euroon seuraavina vuosina. Kaiken kaikkiaan investoinnit vähenivät tarkastelujaksolla 41 prosenttia.

| (162) | Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Investointien tuotto laski 10 prosentista vuonna 2018 yhteensä 6,2 prosenttiin vuonna 2019 ja edelleen –16,3 prosenttiin vuonna 2020. Kaiken kaikkiaan se heikkeni tarkastelujakson aikana ja oli –3,1 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(162)

Investointien tuotto on voitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta. Investointien tuotto laski 10 prosentista vuonna 2018 yhteensä 6,2 prosenttiin vuonna 2019 ja edelleen –16,3 prosenttiin vuonna 2020. Kaiken kaikkiaan se heikkeni tarkastelujakson aikana ja oli –3,1 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

5.6   Vahinkoa koskevat päätelmät

Vahinkoa koskevat päätelmät

| (163) | Unionin tuotannonalan voitot kärsivät rajusti tarkastelujaksolla: tuotannonala teki vuonna 2018 voittoa 6,2 prosenttia, kun taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se teki tappiota –3,6 prosenttia. Negatiivinen kannattavuus on osoitus unionin tuotannonalan erityisen epävarmasta tilanteesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(163)

Unionin tuotannonalan voitot kärsivät rajusti tarkastelujaksolla: tuotannonala teki vuonna 2018 voittoa 6,2 prosenttia, kun taas tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se teki tappiota –3,6 prosenttia. Negatiivinen kannattavuus on osoitus unionin tuotannonalan erityisen epävarmasta tilanteesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (164) | Pienenevät myyntimäärät yhdessä alenevien hintojen kanssa johtivat kaikkien suorituskykyindikaattoreiden heikkenemiseen. Samaan aikaan unionin tuotannonala menetti osan markkinaosuudestaan, millä oli kielteinen vaikutus sen kannattavuuteen. Aiheutuneiden tappioiden lisäksi myös työllisyys ja kapasiteetin käyttöaste pienenivät. Loppuvarastoja ei kyetty palauttamaan normaaleille tasoille. Kassavirta väheni tarkastelua koskevalla tutkimusjaksolla 62 prosenttia vuodesta 2018. Investointien tuotto supistui –3,1 prosenttiin, kun vuonna 2018 se oli 10 prosenttia. |
| --- | --- |

(164)

Pienenevät myyntimäärät yhdessä alenevien hintojen kanssa johtivat kaikkien suorituskykyindikaattoreiden heikkenemiseen. Samaan aikaan unionin tuotannonala menetti osan markkinaosuudestaan, millä oli kielteinen vaikutus sen kannattavuuteen. Aiheutuneiden tappioiden lisäksi myös työllisyys ja kapasiteetin käyttöaste pienenivät. Loppuvarastoja ei kyetty palauttamaan normaaleille tasoille. Kassavirta väheni tarkastelua koskevalla tutkimusjaksolla 62 prosenttia vuodesta 2018. Investointien tuotto supistui –3,1 prosenttiin, kun vuonna 2018 se oli 10 prosenttia.

| (165) | Tuotannon vähenemisellä oli merkittävä vaikutus tuotannonalaan, ja se näkyi tappiollisena tilanteena vuosina 2020–2021. Tämä johtui korkeista kiinteistä kustannuksista ja siitä, ettei tuotantoa ollut mahdollista vähentää joustavasti, koska uuneja on käytettävä täydellä kapasiteetilla tässä erityisessä tuotantoprosessissa. |
| --- | --- |

(165)

Tuotannon vähenemisellä oli merkittävä vaikutus tuotannonalaan, ja se näkyi tappiollisena tilanteena vuosina 2020–2021. Tämä johtui korkeista kiinteistä kustannuksista ja siitä, ettei tuotantoa ollut mahdollista vähentää joustavasti, koska uuneja on käytettävä täydellä kapasiteetilla tässä erityisessä tuotantoprosessissa.

| (166) | Näinkin epäsuotuisissa olosuhteissa jatkuvat investoinnit olivat tarpeen, pääasiassa uunien korvaamiseksi, koska niillä on tiukasti rajoitettu käyttöikä. Tästä aiheutui taloudellista lisäpainetta tuottajille. |
| --- | --- |

(166)

Näinkin epäsuotuisissa olosuhteissa jatkuvat investoinnit olivat tarpeen, pääasiassa uunien korvaamiseksi, koska niillä on tiukasti rajoitettu käyttöikä. Tästä aiheutui taloudellista lisäpainetta tuottajille.

| (167) | Ottaen huomioon kaikki edellä esitetyt tosiseikat komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutui edelleen perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(167)

Ottaen huomioon kaikki edellä esitetyt tosiseikat komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle aiheutui edelleen perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

6.   SYY-YHTEYS

SYY-YHTEYS

| (168) | Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko Kiinasta polkumyynnillä tullut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle. |
| --- | --- |

(168)

Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaisesti komissio tutki, oliko Kiinasta polkumyynnillä tullut tuonti aiheuttanut merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle. Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti myös, olisivatko muut tiedossa olleet tekijät voineet samaan aikaan aiheuttaa vahinkoa unionin tuotannonalalle.

| (169) | Tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltävinä vuosina Kiinasta tulevan tuonnin jatkuva läsnäolo, joka aiheutti hintapainetta EU:n markkinoille, vaikutti selkeästi unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen. Kiinan tuontihinnat eivät kuitenkaan olleet vahingollisia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, vaan ne olivat paljon korkeammat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat ja tuotantokustannukset, eivätkä ne näin ollen aiheuttaneet painetta unionin tuotannonalalle. Näin ollen komissio analysoi, aiheutuiko vahinko muista tekijöistä kuin Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. Nämä tekijät olivat Egyptistä tuleva tuonti, joka johtui Kiinan tuotantokapasiteetin laajentamisesta, tuotantokustannusten kasvu unionissa ja käyttäjien kanssa tehtyjen sopimusten ehdot. |
| --- | --- |

(169)

Tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltävinä vuosina Kiinasta tulevan tuonnin jatkuva läsnäolo, joka aiheutti hintapainetta EU:n markkinoille, vaikutti selkeästi unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen. Kiinan tuontihinnat eivät kuitenkaan olleet vahingollisia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, vaan ne olivat paljon korkeammat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat ja tuotantokustannukset, eivätkä ne näin ollen aiheuttaneet painetta unionin tuotannonalalle. Näin ollen komissio analysoi, aiheutuiko vahinko muista tekijöistä kuin Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista. Nämä tekijät olivat Egyptistä tuleva tuonti, joka johtui Kiinan tuotantokapasiteetin laajentamisesta, tuotantokustannusten kasvu unionissa ja käyttäjien kanssa tehtyjen sopimusten ehdot.

| (170) | Kiinan ulkopuolella (Egyptissä) sijaitsevien lasikuitufilamenttituotteiden kiinalaisten tuottajien markkinaosuus oli edelleen 12,7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Niiden tuontihinnat olivat myös huomattavasti alhaisemmat kuin muiden maiden tuontihinnat ja unionin tuotannonalan hinnat. Näin ollen Kiinan ulkopuolella sijaitsevien lasikuitufilamenttituotteiden kiinalaisten tuottajien aiheuttama hintapaine vaikutti markkinoihin koko tarkastelujakson ajan. Tämä päätelmä vastaa samaa tuotetta koskevaa aiempaa tutkimusta (53). |
| --- | --- |

(170)

Kiinan ulkopuolella (Egyptissä) sijaitsevien lasikuitufilamenttituotteiden kiinalaisten tuottajien markkinaosuus oli edelleen 12,7 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Niiden tuontihinnat olivat myös huomattavasti alhaisemmat kuin muiden maiden tuontihinnat ja unionin tuotannonalan hinnat. Näin ollen Kiinan ulkopuolella sijaitsevien lasikuitufilamenttituotteiden kiinalaisten tuottajien aiheuttama hintapaine vaikutti markkinoihin koko tarkastelujakson ajan. Tämä päätelmä vastaa samaa tuotetta koskevaa aiempaa tutkimusta (53).

53

| (171) | Lisäksi kuten edellä johdanto-osan 149 kappaleessa todetaan, tarkastelujakson toisella puoliskolla (vuodesta 2020 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun) covid-19-pandemiaan liittyvien valtiollisten toimenpiteiden aiheuttama maailmanlaajuinen vajaus mahdollisti unionin tuotannonalan myynnin elpymisen. Samaan aikaan sen oli kuitenkin tultava toimeen suurempien tuotantokustannusten, kuten käyttäjäalojen covid-19-pandemiaan liittyviin sulkutoimiin vastaamiseksi toteutetusta kapasiteetin tilapäisestä käyttämättä jättämisestä aiheutuneen kiinteiden kustannusten kasvun, sekä suurempien energian ja tiettyjen raaka-aineiden kustannusten kanssa. Samaan aikaan unionin tuotannonala ei kyennyt välittömästi lisäämään tuotantomääriään merkittävästi, koska käyttämättömän kapasiteetin uudelleenkäynnistäminen vei aikaa. Tämän seurauksena EU:ssa toimivat käyttäjät joutuivat tilapäisesti ostamaan Kiinasta tuotuja tuotteita paljon korkeampaan hintaan, minkä vuoksi Kiinan markkinaosuus kasvoi 6,5 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(171)

Lisäksi kuten edellä johdanto-osan 149 kappaleessa todetaan, tarkastelujakson toisella puoliskolla (vuodesta 2020 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun) covid-19-pandemiaan liittyvien valtiollisten toimenpiteiden aiheuttama maailmanlaajuinen vajaus mahdollisti unionin tuotannonalan myynnin elpymisen. Samaan aikaan sen oli kuitenkin tultava toimeen suurempien tuotantokustannusten, kuten käyttäjäalojen covid-19-pandemiaan liittyviin sulkutoimiin vastaamiseksi toteutetusta kapasiteetin tilapäisestä käyttämättä jättämisestä aiheutuneen kiinteiden kustannusten kasvun, sekä suurempien energian ja tiettyjen raaka-aineiden kustannusten kanssa. Samaan aikaan unionin tuotannonala ei kyennyt välittömästi lisäämään tuotantomääriään merkittävästi, koska käyttämättömän kapasiteetin uudelleenkäynnistäminen vei aikaa. Tämän seurauksena EU:ssa toimivat käyttäjät joutuivat tilapäisesti ostamaan Kiinasta tuotuja tuotteita paljon korkeampaan hintaan, minkä vuoksi Kiinan markkinaosuus kasvoi 6,5 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (172) | Lisäksi kuten edellä johdanto-osan 150 kappaleessa selitetään, unionin tuotannonalalla oli pitkäaikaiset sopimukset käyttäjien kanssa, eikä se siksi voinut korottaa heti myyntihintojaan ja hyödyntää siten parantunutta markkinatilannetta ja vahingollisten kiinalaisten hintojen puuttumista. Toisaalta kiinalaiset lasikuitufilamenttituotteiden tuottajat kykenivät toimittamaan tuotteita joustavasti spot-ehdoin ja siten korottamaan hintojaan markkinatasojen mukaisiksi. Tämän seurauksena kaikki unionin tuotannonalan taloudellista tulosta koskevat indikaattorit olivat negatiivisia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(172)

Lisäksi kuten edellä johdanto-osan 150 kappaleessa selitetään, unionin tuotannonalalla oli pitkäaikaiset sopimukset käyttäjien kanssa, eikä se siksi voinut korottaa heti myyntihintojaan ja hyödyntää siten parantunutta markkinatilannetta ja vahingollisten kiinalaisten hintojen puuttumista. Toisaalta kiinalaiset lasikuitufilamenttituotteiden tuottajat kykenivät toimittamaan tuotteita joustavasti spot-ehdoin ja siten korottamaan hintojaan markkinatasojen mukaisiksi. Tämän seurauksena kaikki unionin tuotannonalan taloudellista tulosta koskevat indikaattorit olivat negatiivisia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (173) | Edellä kuvatun perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla aiheutuneen vahingon ei voitu katsoa johtuvan Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina vaikuttivat unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä heikensi Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(173)

Edellä kuvatun perusteella komissio päätteli, että unionin tuotannonalalle tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla aiheutuneen vahingon ei voitu katsoa johtuvan Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista ja että muut tekijät erikseen tai yhdessä tarkasteltuina vaikuttivat unionin tuotannonalan vahingolliseen tilanteeseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä heikensi Kiinasta tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (174) | Komissio tarkasteli lisäksi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista aiheutuneen vahingon toistuminen todennäköistä, jos sitä koskevien polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(174)

Komissio tarkasteli lisäksi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, olisiko Kiinasta polkumyynnillä tulevasta tuonnista aiheutuneen vahingon toistuminen todennäköistä, jos sitä koskevien polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta.

7.   KIINASTA POLKUMYYNNILLÄ TULEVAN TUONNIN AIHEUTTAMAN VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

KIINASTA POLKUMYYNNILLÄ TULEVAN TUONNIN AIHEUTTAMAN VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (175) | Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttaman vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioimiseksi komissio tarkasteli seuraavia tekijöitä: a) Kiinasta tulevan tuonnin todennäköinen hintataso ilman polkumyyntitoimenpiteitä, b) unionin markkinoiden houkuttelevuus ja c) tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa. |
| --- | --- |

(175)

Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttaman vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioimiseksi komissio tarkasteli seuraavia tekijöitä: a) Kiinasta tulevan tuonnin todennäköinen hintataso ilman polkumyyntitoimenpiteitä, b) unionin markkinoiden houkuttelevuus ja c) tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa.

7.1.1   Kiinasta tulevan tuonnin todennäköinen hintataso ilman polkumyyntitoimenpiteitä

Kiinasta tulevan tuonnin todennäköinen hintataso ilman polkumyyntitoimenpiteitä

| (176) | Tutkimus osoitti, että Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin CIF-tasolla ilmoitetut hinnat kasvoivat merkittävästi (+46 %) tarkastelujakson viimeisen vuoden aikana eli vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä kasvu johtui kuitenkin pääosin rahtikustannusten poikkeuksellisesta kasvusta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Arvioitu Kiinasta tulevan tuonnin noudettuna-hinta kasvoikin vain 5 prosenttia vuodesta 2020 vuoteen 2021 ja oli noin 907 euroa/tonni eli huomattavasti alhaisempi kuin unionin tuottajien keskimääräinen noudettuna-hinta (1 092 euroa/tonni). Jos rahtikustannukset olisivat pysyneet muuttumattomina vuodesta 2020 vuoteen 2021, Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ilman tulleja olisivat alittaneet unionin tuotannonalan hinnat 21,1 prosentilla ja pysyneet alhaisempina kuin unionin tuotannonalan tuotantokustannukset, kuten tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltävinä vuosina. |
| --- | --- |

(176)

Tutkimus osoitti, että Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin CIF-tasolla ilmoitetut hinnat kasvoivat merkittävästi (+46 %) tarkastelujakson viimeisen vuoden aikana eli vuoden 2020 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Tämä kasvu johtui kuitenkin pääosin rahtikustannusten poikkeuksellisesta kasvusta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Arvioitu Kiinasta tulevan tuonnin noudettuna-hinta kasvoikin vain 5 prosenttia vuodesta 2020 vuoteen 2021 ja oli noin 907 euroa/tonni eli huomattavasti alhaisempi kuin unionin tuottajien keskimääräinen noudettuna-hinta (1 092 euroa/tonni). Jos rahtikustannukset olisivat pysyneet muuttumattomina vuodesta 2020 vuoteen 2021, Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ilman tulleja olisivat alittaneet unionin tuotannonalan hinnat 21,1 prosentilla ja pysyneet alhaisempina kuin unionin tuotannonalan tuotantokustannukset, kuten tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltävinä vuosina.

| (177) | Lisäksi rahtikustannusten kasvu oli poikkeuksellinen ja tilapäinen, koska kustannukset seitsenkertaistuivat vuodesta 2020 vuoteen 2021 ja palasivat vuoden 2020 alkuperäiselle tasolla marraskuussa 2022 (54). Tämän seurauksena myös Kiinasta tulevan tuonnin hinta laski marraskuussa 2022 ja vuoden 2023 alussa CIF-tasolla ilmoitettu Kiinan tuontihinta oli taas samalla tasolla kuin unionin tuotannonalan hinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli 1 093 euroa/tonni. Itse asiassa vuoden 2023 alussa Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittivat jälleen tarkastelua koskevan tutkimusjakson jälkeiset unionin tuotannonalan hinnat 14,9 prosentilla ja ne olivat huomattavasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan tuotantokustannukset tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (keskimäärin 1 181 euroa/tonni vuonna 2022) ja sen jälkeen (keskimäärin 1 445 euroa/tonni vuonna 2022) (55). |
| --- | --- |

(177)

Lisäksi rahtikustannusten kasvu oli poikkeuksellinen ja tilapäinen, koska kustannukset seitsenkertaistuivat vuodesta 2020 vuoteen 2021 ja palasivat vuoden 2020 alkuperäiselle tasolla marraskuussa 2022 (54). Tämän seurauksena myös Kiinasta tulevan tuonnin hinta laski marraskuussa 2022 ja vuoden 2023 alussa CIF-tasolla ilmoitettu Kiinan tuontihinta oli taas samalla tasolla kuin unionin tuotannonalan hinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla eli 1 093 euroa/tonni. Itse asiassa vuoden 2023 alussa Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittivat jälleen tarkastelua koskevan tutkimusjakson jälkeiset unionin tuotannonalan hinnat 14,9 prosentilla ja ne olivat huomattavasti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan tuotantokustannukset tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla (keskimäärin 1 181 euroa/tonni vuonna 2022) ja sen jälkeen (keskimäärin 1 445 euroa/tonni vuonna 2022) (55).

54

55

| (178) | Edellä kuvatun analyysin perusteella komissio päätteli, että Kiinasta tulevan tuonnin CIF-hinnat kasvoivat tilapäisesti rahtikustannusten kasvun vuoksi, mutta kun nämä kustannukset palasivat alkuperäisille tasoilleen marraskuussa 2022, tuontihinnat alkoivat palata tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltäville tasoille. Tämä tarkoitti, että ne alittivat unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi ja estivät unionin tuotannonalan hinnankorotukset. Kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin hintojen poikkeuksellinen ja tilapäinen kasvu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja hintojen kehitys tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen, on todennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden puuttuessa Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin hintatasot alittaisivat unionin tuotantoalan hinnat ja painaisivat niitä alaspäin. |
| --- | --- |

(178)

Edellä kuvatun analyysin perusteella komissio päätteli, että Kiinasta tulevan tuonnin CIF-hinnat kasvoivat tilapäisesti rahtikustannusten kasvun vuoksi, mutta kun nämä kustannukset palasivat alkuperäisille tasoilleen marraskuussa 2022, tuontihinnat alkoivat palata tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa edeltäville tasoille. Tämä tarkoitti, että ne alittivat unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi ja estivät unionin tuotannonalan hinnankorotukset. Kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan tuonnin hintojen poikkeuksellinen ja tilapäinen kasvu tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja hintojen kehitys tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen, on todennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden puuttuessa Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin hintatasot alittaisivat unionin tuotantoalan hinnat ja painaisivat niitä alaspäin.

7.1.2   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (179) | Unionin markkinat ovat kokonsa ja hintojensa puolesta houkuttelevat, kun otetaan huomioon unionin kulutuksen taso ja unionin korkeampi hintataso verrattuna Kiinan muihin tärkeisiin vientikohteisiin. Global Trade Atlas -tietokannasta (56) peräisin olevista vientitilastoista käy ilmi, että Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin hinnat olivat keskimäärin 26 prosenttia korkeammat kuin Kiinasta kolmelle tärkeimmälle vientimarkkinalle (Yhdysvallat, Etelä-Korea ja Intia, poislukien unioni) suuntautuvan viennin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä tarkoittaa, että unionin markkinat ovat taloudellisesti kannattavampi kohde kuin muut kolmansien maiden markkinat. Unionin markkinat olivat jo toiseksi suurimmat Kiinasta tulevan lasikuitufilamenttituotteiden viennin määrämarkkinat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi Kiina on kolmanneksi suurin lasikuitufilamenttituotteiden viejä unioniin. Suurempia ovat vain Malesia ja Egypti. |
| --- | --- |

(179)

Unionin markkinat ovat kokonsa ja hintojensa puolesta houkuttelevat, kun otetaan huomioon unionin kulutuksen taso ja unionin korkeampi hintataso verrattuna Kiinan muihin tärkeisiin vientikohteisiin. Global Trade Atlas -tietokannasta (56) peräisin olevista vientitilastoista käy ilmi, että Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin hinnat olivat keskimäärin 26 prosenttia korkeammat kuin Kiinasta kolmelle tärkeimmälle vientimarkkinalle (Yhdysvallat, Etelä-Korea ja Intia, poislukien unioni) suuntautuvan viennin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä tarkoittaa, että unionin markkinat ovat taloudellisesti kannattavampi kohde kuin muut kolmansien maiden markkinat. Unionin markkinat olivat jo toiseksi suurimmat Kiinasta tulevan lasikuitufilamenttituotteiden viennin määrämarkkinat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi Kiina on kolmanneksi suurin lasikuitufilamenttituotteiden viejä unioniin. Suurempia ovat vain Malesia ja Egypti.

56

| (180) | Lisäksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen tarkastelu paljasti, että Kiinasta tuleva tuonti on lisääntynyt merkittävästi, sillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se oli noin 61 000 tonnia, mutta vuonna 2022 yli 91 000 tonnia (50 %:n kasvu). Tämä osoittaa hyvin sen, miten houkuttelevat unionin markkinat ovat kiinalaisille lasikuitufilamenttituotteiden tuottajille. |
| --- | --- |

(180)

Lisäksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisten tietojen tarkastelu paljasti, että Kiinasta tuleva tuonti on lisääntynyt merkittävästi, sillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se oli noin 61 000 tonnia, mutta vuonna 2022 yli 91 000 tonnia (50 %:n kasvu). Tämä osoittaa hyvin sen, miten houkuttelevat unionin markkinat ovat kiinalaisille lasikuitufilamenttituotteiden tuottajille.

| (181) | Unionin markkinoiden houkuttelevuuden Kiinassa toimivien lasikuitufilamenttituotteiden tuottajien kannalta osoittaa myös se, että CPIC ja CNBM-ryhmä (jotka ovat suuria lasikuitufilamenttituotteiden tuottajia Kiinassa) tekivät merkittäviä investointeja aloittaakseen lasikuitufilamenttituotteiden mittavan viennin Bahrainissa ja Egyptissä sijaitsevista tuotantolaitoksista Euroopan markkinoille pian sen jälkeen, kun Kiinaa koskevat tasoitus- ja polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön joulukuussa 2014. Kuten samaa tuotetta koskevassa aiemmassa tutkimuksessa (57) vahvistettiin, CNBM-ryhmä otti käyttöön Egyptissä sijaitsevan tuotantolaitoksen nimenomaisesti myydäkseen lasikuitufilamenttituotteita unionin markkinoille ja välttääkseen Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavat tullit. |
| --- | --- |

(181)

Unionin markkinoiden houkuttelevuuden Kiinassa toimivien lasikuitufilamenttituotteiden tuottajien kannalta osoittaa myös se, että CPIC ja CNBM-ryhmä (jotka ovat suuria lasikuitufilamenttituotteiden tuottajia Kiinassa) tekivät merkittäviä investointeja aloittaakseen lasikuitufilamenttituotteiden mittavan viennin Bahrainissa ja Egyptissä sijaitsevista tuotantolaitoksista Euroopan markkinoille pian sen jälkeen, kun Kiinaa koskevat tasoitus- ja polkumyyntitoimenpiteet otettiin käyttöön joulukuussa 2014. Kuten samaa tuotetta koskevassa aiemmassa tutkimuksessa (57) vahvistettiin, CNBM-ryhmä otti käyttöön Egyptissä sijaitsevan tuotantolaitoksen nimenomaisesti myydäkseen lasikuitufilamenttituotteita unionin markkinoille ja välttääkseen Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavat tullit.

57

| (182) | Kun otetaan huomioon unionin markkinoiden houkuttelevuus markkinoiden koon, perinteisten kauppavirtojen ja näiden kauppavirtojen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisen kehityksen vuoksi, on todennäköistä, että merkittäviä tällä hetkellä muille markkinoille myytyjä määriä suunnattaisiin unionin markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(182)

Kun otetaan huomioon unionin markkinoiden houkuttelevuus markkinoiden koon, perinteisten kauppavirtojen ja näiden kauppavirtojen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisen kehityksen vuoksi, on todennäköistä, että merkittäviä tällä hetkellä muille markkinoille myytyjä määriä suunnattaisiin unionin markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta.

7.1.3   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

| (183) | Pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella Kiinan ylikapasiteetti oli vähintään 1,1 miljoonaa tonnia. Tämä on yli 100 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kiinan kotimarkkinoiden rakenteellisesta ylikapasiteetista huolimatta tuottajat jatkoivat olemassa olevan kapasiteetin laajentamista tai ilmoittivat ottavansa käyttöön uutta kapasiteettia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Jos ilmoitetut kapasiteetin lisäykset toteutuvat, Kiinan ylikapasiteetti olisi 2,6 miljoonaa tonnia, joka olisi yli kaksinkertainen verrattuna unionin kokonaiskulutukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(183)

Pyynnön esittäjän toimittamien tietojen perusteella Kiinan ylikapasiteetti oli vähintään 1,1 miljoonaa tonnia. Tämä on yli 100 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kiinan kotimarkkinoiden rakenteellisesta ylikapasiteetista huolimatta tuottajat jatkoivat olemassa olevan kapasiteetin laajentamista tai ilmoittivat ottavansa käyttöön uutta kapasiteettia tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Jos ilmoitetut kapasiteetin lisäykset toteutuvat, Kiinan ylikapasiteetti olisi 2,6 miljoonaa tonnia, joka olisi yli kaksinkertainen verrattuna unionin kokonaiskulutukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (184) | Kun otetaan huomioon edellä kuvattu unionin markkinoiden houkuttelevuus, on todennäköistä, että Kiinan nykyistä käyttämätöntä kapasiteettia voitaisiin toimittaa unionin markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteet kumottaisiin. |
| --- | --- |

(184)

Kun otetaan huomioon edellä kuvattu unionin markkinoiden houkuttelevuus, on todennäköistä, että Kiinan nykyistä käyttämätöntä kapasiteettia voitaisiin toimittaa unionin markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteet kumottaisiin.

7.2   Päätelmä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttaman vahingon toistumisen todennäköisyydestä

Päätelmä Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttaman vahingon toistumisen todennäköisyydestä

| (185) | Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, voidaan kohtuudella odottaa, että unionin markkinoiden houkuttelevuuden ja Kiinassa saatavilla olevan valtavan käyttämättömän kapasiteetin seurauksena lasikuitufilamenttituotteiden tuonti polkumyyntihinnoilla Kiinasta unioniin kasvaisi merkittävästi ja tuonnin hinnat alittaisivat unionin tuotannonalan hinnat ja estäisivät sen hinnankorotukset. Vienti Kiinasta unioniin saisi nopeasti yhä suuremman markkinaosuuden unionin tuotannonalalta, jonka myyntimäärä putoaisi välittömästi ja kiinteät kustannukset yksikköä kohti kohoaisivat. Kiinteiden kustannusten kasvu yhdistettynä myyntihintojen alenemiseen vaikuttaisi välittömästi kielteisesti unionin tuotannonalan kannattavuuteen, joka pysyi negatiivisena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän seurauksena unionin tuotannonalasta tulisi entistä tappiollisempi ja sen elinkelpoisuus vaarantuisi. |
| --- | --- |

(185)

Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, voidaan kohtuudella odottaa, että unionin markkinoiden houkuttelevuuden ja Kiinassa saatavilla olevan valtavan käyttämättömän kapasiteetin seurauksena lasikuitufilamenttituotteiden tuonti polkumyyntihinnoilla Kiinasta unioniin kasvaisi merkittävästi ja tuonnin hinnat alittaisivat unionin tuotannonalan hinnat ja estäisivät sen hinnankorotukset. Vienti Kiinasta unioniin saisi nopeasti yhä suuremman markkinaosuuden unionin tuotannonalalta, jonka myyntimäärä putoaisi välittömästi ja kiinteät kustannukset yksikköä kohti kohoaisivat. Kiinteiden kustannusten kasvu yhdistettynä myyntihintojen alenemiseen vaikuttaisi välittömästi kielteisesti unionin tuotannonalan kannattavuuteen, joka pysyi negatiivisena tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän seurauksena unionin tuotannonalasta tulisi entistä tappiollisempi ja sen elinkelpoisuus vaarantuisi.

| (186) | Tämän perusteella päätellään, että ilman toimenpiteitä Kiinasta polkumyynnillä ja vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla tuleva tuonti todennäköisesti lisääntyisi merkittävästi ja sen hinnat alittaisivat unionin tuotannonalan hinnat ja estäisivät sen hinnankorotukset, mikä aiheuttaisi merkittävää vahinkoa ja pahentaisi entisestään unionin tuotannonalan tilannetta, joka oli jo ennestään vahingollinen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(186)

Tämän perusteella päätellään, että ilman toimenpiteitä Kiinasta polkumyynnillä ja vahinkoa aiheuttavilla hinnoilla tuleva tuonti todennäköisesti lisääntyisi merkittävästi ja sen hinnat alittaisivat unionin tuotannonalan hinnat ja estäisivät sen hinnankorotukset, mikä aiheuttaisi merkittävää vahinkoa ja pahentaisi entisestään unionin tuotannonalan tilannetta, joka oli jo ennestään vahingollinen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

8.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (187) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuutena tarkasteltuna unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli muun muassa unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. |
| --- | --- |

(187)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuutena tarkasteltuna unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli muun muassa unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut.

8.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (188) | Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan tilanne oli vahingollinen ja että toimenpiteiden poistaminen aiheuttaisi todennäköisesti Kiinasta polkumyynnillä tulevan lasikuitufilamenttituotteiden tuonnin merkittävän kasvun ja sen hinnat alittaisivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat ja estäisivät sen hinnankorotukset, mikä pahentaisi merkittävää vahinkoa, joka unionin tuotannonalalle oli jo aiheutunut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(188)

Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonalan tilanne oli vahingollinen ja että toimenpiteiden poistaminen aiheuttaisi todennäköisesti Kiinasta polkumyynnillä tulevan lasikuitufilamenttituotteiden tuonnin merkittävän kasvun ja sen hinnat alittaisivat merkittävästi unionin tuotannonalan hinnat ja estäisivät sen hinnankorotukset, mikä pahentaisi merkittävää vahinkoa, joka unionin tuotannonalalle oli jo aiheutunut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (189) | Sen vuoksi komissio päätteli, että on unionin tuotannonalan edun mukaista pitää toimenpiteet voimassa. |
| --- | --- |

(189)

Sen vuoksi komissio päätteli, että on unionin tuotannonalan edun mukaista pitää toimenpiteet voimassa.

8.2   Etuyhteydettömien tuojien etu

Etuyhteydettömien tuojien etu

| (190) | Komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia osallistumaan tutkimukseen. Vain yksi tuoja rekisteröity asianomaiseksi osapuoleksi. Se ei kuitenkaan vastannut kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(190)

Komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia osallistumaan tutkimukseen. Vain yksi tuoja rekisteröity asianomaiseksi osapuoleksi. Se ei kuitenkaan vastannut kyselylomakkeeseen.

| (191) | Komissio katsoi, että lasikuitufilamenttituotteet ovat suureksi osaksi standardoituja ja niiden hankintalähteitä voidaan vaihtaa tehokkaasti. |
| --- | --- |

(191)

Komissio katsoi, että lasikuitufilamenttituotteet ovat suureksi osaksi standardoituja ja niiden hankintalähteitä voidaan vaihtaa tehokkaasti.

| (192) | Kun myös otetaan huomioon vaihtoehtoiset hankintalähteet, joihin ei sovelleta toimenpiteitä, komissio päätteli tämän perusteella, että nyt voimassa olevilla toimenpiteillä ei ollut merkittävää kielteistä vaikutusta tuojien tilanteeseen ja että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei vaikuttaisi kohtuuttomasti niihin. |
| --- | --- |

(192)

Kun myös otetaan huomioon vaihtoehtoiset hankintalähteet, joihin ei sovelleta toimenpiteitä, komissio päätteli tämän perusteella, että nyt voimassa olevilla toimenpiteillä ei ollut merkittävää kielteistä vaikutusta tuojien tilanteeseen ja että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei vaikuttaisi kohtuuttomasti niihin.

8.3   Käyttäjien etu

Käyttäjien etu

| (193) | Vain kolme yksittäistä käyttäjää ja yksi käyttäjien yhdistys (58) rekisteröityi asianomaisiksi osapuoliksi. Yksikään niistä ei kuitenkaan vastannut komission kyselylomakkeeseen. |
| --- | --- |

(193)

Vain kolme yksittäistä käyttäjää ja yksi käyttäjien yhdistys (58) rekisteröityi asianomaisiksi osapuoliksi. Yksikään niistä ei kuitenkaan vastannut komission kyselylomakkeeseen.

58

| (194) | Käyttäjien yhdistys asettui toimenpiteiden kannalta ja totesi, että lasikuitufilamenttituotteiden unionin tuottajat edistävät tutkimusta ja kehitystä ja innovointia (59). Ilman niitä kangasteollisuuden tuotantoketjun loppupään liiketoiminta ja tämän sektorin innovointi loppuisivat. Lisäksi jos unionin tuotannonala lopettaisi toimintansa, EU:n kangasteollisuus olisi lähes kokonaan riippuvainen Kiinan valtio-omisteisten yritysten toimittamista rovings-langoista, mikä asettaisi sen erittäin haavoittuvaan asemaan. Tämä riski konkretisoitui jo covid-19-pandemian aikana, kun Kiinassa toimivat rovings-lankojen toimittajat vastasivat kieltävästi useille unionissa sijaitseville kankaantuottajille ja totesivat, etteivät ne toimittaisi tuotteita ulkomaisille asiakkaille ennen kuin kansallinen vajaus olisi lieventynyt. Näin ollen unionin kangasteollisuuden tuotantoketjun loppupään selviytyminen on myös riippuvainen lasikuitufilamenttituotteiden unionin tuotannonalan elinkelpoisuudesta. |
| --- | --- |

(194)

Käyttäjien yhdistys asettui toimenpiteiden kannalta ja totesi, että lasikuitufilamenttituotteiden unionin tuottajat edistävät tutkimusta ja kehitystä ja innovointia (59). Ilman niitä kangasteollisuuden tuotantoketjun loppupään liiketoiminta ja tämän sektorin innovointi loppuisivat. Lisäksi jos unionin tuotannonala lopettaisi toimintansa, EU:n kangasteollisuus olisi lähes kokonaan riippuvainen Kiinan valtio-omisteisten yritysten toimittamista rovings-langoista, mikä asettaisi sen erittäin haavoittuvaan asemaan. Tämä riski konkretisoitui jo covid-19-pandemian aikana, kun Kiinassa toimivat rovings-lankojen toimittajat vastasivat kieltävästi useille unionissa sijaitseville kankaantuottajille ja totesivat, etteivät ne toimittaisi tuotteita ulkomaisille asiakkaille ennen kuin kansallinen vajaus olisi lieventynyt. Näin ollen unionin kangasteollisuuden tuotantoketjun loppupään selviytyminen on myös riippuvainen lasikuitufilamenttituotteiden unionin tuotannonalan elinkelpoisuudesta.

59

| (195) | Koska yksittäisiä käyttäjiä ei ilmoittautunut, komission käytettävissä olevat parhaat tiedot tältä osin ovat aiempien tutkimusten päätelmät: polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/724, jossa pääteltiin, että toimenpiteiden jatkamisella olisi vähäinen vaikutus käyttäjien tilanteeseen, ja tukien vastainen tutkimus täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/379, jossa pääteltiin, että kun otetaan huomioon vaihtoehtoiset hankintalähteet, joihin ei sovelleta toimenpiteitä, ja koska ei ole selvää näyttöä, joka osoittaisi, että käyttäjät eivät voisi kattaa tuonnissa käyttöön otetuista toimenpiteistä aiheutuvia lisäkustannuksia, käyttäjiin kohdistuvat kielteiset vaikutukset eivät osoittaneet selvästi, että ei olisi unionin edun mukaista soveltaa toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(195)

Koska yksittäisiä käyttäjiä ei ilmoittautunut, komission käytettävissä olevat parhaat tiedot tältä osin ovat aiempien tutkimusten päätelmät: polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2017/724, jossa pääteltiin, että toimenpiteiden jatkamisella olisi vähäinen vaikutus käyttäjien tilanteeseen, ja tukien vastainen tutkimus täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2020/379, jossa pääteltiin, että kun otetaan huomioon vaihtoehtoiset hankintalähteet, joihin ei sovelleta toimenpiteitä, ja koska ei ole selvää näyttöä, joka osoittaisi, että käyttäjät eivät voisi kattaa tuonnissa käyttöön otetuista toimenpiteistä aiheutuvia lisäkustannuksia, käyttäjiin kohdistuvat kielteiset vaikutukset eivät osoittaneet selvästi, että ei olisi unionin edun mukaista soveltaa toimenpiteitä.

8.4   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (196) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista pitää voimassa toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien lasikuitufilamenttituotteiden tuonnissa. |
| --- | --- |

(196)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, ettei ollut olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella ei olisi unionin edun mukaista pitää voimassa toimenpiteitä Kiinasta peräisin olevien lasikuitufilamenttituotteiden tuonnissa.

9.   POLKUMYYNTITOIMENPITEET

POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (197) | Polkumyynnin jatkumista, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttaman vahingon toistumista ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella polkumyyntitoimenpiteet Kiinasta peräisin olevien lasikuitufilamenttituotteiden tuonnissa olisi pidettävä voimassa. |
| --- | --- |

(197)

Polkumyynnin jatkumista, Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin aiheuttaman vahingon toistumista ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella polkumyyntitoimenpiteet Kiinasta peräisin olevien lasikuitufilamenttituotteiden tuonnissa olisi pidettävä voimassa.

| (198) | Tullien väliset erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(198)

Tullien väliset erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen. Niiden yritysten, joihin sovelletaan yksilöllistä polkumyyntitullia, on esitettävä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille pätevä kauppalasku. Laskun on täytettävä tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa polkumyyntitullia.

| (199) | Laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa tuontiin yksilöllisiä polkumyyntitulleja. Se ei kuitenkaan ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten on tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esimerkkisi lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(199)

Laskun esittäminen on välttämätöntä, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat soveltaa tuontiin yksilöllisiä polkumyyntitulleja. Se ei kuitenkaan ole ainoa tekijä, jonka tulliviranomaiset ottavat huomioon. Vaikka jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitettäisiin lasku, joka täyttää kaikki tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa esitetyt vaatimukset, tulliviranomaisten on tehtävä tavanomaiset tarkastukset ja ne voivat – kuten kaikissa muissakin tapauksissa – vaatia lisäasiakirjoja (esimerkkisi lähetysasiakirjat) varmentaakseen vakuutukseen sisältyvien tietojen paikkansapitävyyden ja varmistaakseen, että alemman tullin soveltaminen on perusteltua tullilainsäädännön mukaisesti.

| (200) | Jos sellaisen yrityksen vientimäärä, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä polkumyyntitullia, kasvaa huomattavasti asianomaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tarkastella muun muassa tarvetta poistaa yksilölliset tullit ja ottaa käyttöön maan laajuinen tulli. |
| --- | --- |

(200)

Jos sellaisen yrityksen vientimäärä, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä polkumyyntitullia, kasvaa huomattavasti asianomaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan käynnistää toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tarkastella muun muassa tarvetta poistaa yksilölliset tullit ja ottaa käyttöön maan laajuinen tulli.

| (201) | Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan yksinomaan Kiinasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Siihen ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(201)

Tässä asetuksessa määriteltyjä yksilöllisiä polkumyyntitulleja sovelletaan yksinomaan Kiinasta peräisin olevan ja nimettyjen oikeushenkilöiden tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin. Jos yritystä ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottaman tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontiin olisi sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. Siihen ei saisi soveltaa yksilöllisiä polkumyyntitulleja.

| (202) | Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (60). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva asetus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(202)

Yritys voi pyytää näiden yksilöllisten polkumyyntitullien soveltamista, jos se muuttaa myöhemmin nimeään. Pyyntö on osoitettava komissiolle (60). Pyynnön on sisällettävä kaikki asiaankuuluvat tiedot, joiden perusteella voidaan osoittaa, että muutos ei vaikuta yrityksen oikeuteen hyötyä siihen sovellettavasta tullista. Jos yrityksen nimenmuutos ei vaikuta tähän oikeuteen, nimenmuutosta koskeva asetus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

60

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (203) | Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella, että nykyiset toimenpiteet pidetään voimassa. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Vähäisiä korjauksia unionin tuotannonalaa koskeviin tietoihin otettiin huomioon tässä asetuksessa; muita huomautuksia ei saatu. |
| --- | --- |

(203)

Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan suositella, että nykyiset toimenpiteet pidetään voimassa. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Vähäisiä korjauksia unionin tuotannonalaa koskeviin tietoihin otettiin huomioon tässä asetuksessa; muita huomautuksia ei saatu.

| (204) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (61) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko. |
| --- | --- |

(204)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (61) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion tuloksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

61

Euroopan unionin virallisen lehden

| (205) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(205)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia enintään 50 mm pituisia silvottuja lasikuitusäikeitä, jatkuvakuituista kiertämätöntä lasikuitulankaa, pois luettuna kyllästetty ja päällystetty jatkuvakuituinen kiertämätön lasikuitulanka, jolla on yli 3 prosentin hehkutushäviö (määritetty ISO-standardin 1887 mukaisesti), ja lasikuitufilamenteista valmistettuja mattoja, pois luettuna lasivillasta valmistetut matot, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 7019 11 00, ex 7019 12 00 (Taric-koodit 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 ja 7019 15 00 (62).

2.   Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavien yritysten tuottaman 1 kohdassa kuvatun tuotteen osalta seuraavat:

| Yritys | Polkumyyntitulli | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd | 14,5 | B990 |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd | 0 | A983 |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 19,9 | B991 |
| Muut täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/724 liitteessä I luetellut yhteistyössä toimineet yritykset | 15,9 | |
| Kaikki muut yritykset | 19,9 | A999 |

Yritys

Polkumyyntitulli

Taric-lisäkoodi

Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

14,5

B990

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

0

A983

Chongqing Polycomp International Corporation

19,9

B991

Muut täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/724 liitteessä I luetellut yhteistyössä toimineet yritykset

15,9

Kaikki muut yritykset

19,9

A999

3.   Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritetyn yksilöllisen polkumyyntitullin soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, jossa on oltava kauppalaskun laatineen tahon nimellä ja tehtävänimikkeellä yksilöidyn työntekijän päiväämä ja allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetun, Euroopan unioniin vietäväksi myydyn (tarkastelun kohteena oleva tuote) (määrä) on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi), (asianomainen maa). Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

4.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 (63) 131 artiklan 2 kohdan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä vahvistettujen määrien perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

5.   Jos täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/328 1 artiklan nojalla käyttöön otettuja lopullisia tasoitustulleja muutetaan tai ne poistetaan, 2 kohdassa määriteltyjä tulleja korotetaan samassa suhteessa mutta enintään yrityskohtaisesti todettuun tosiasialliseen polkumyyntimarginaaliin tai vahinkomarginaaliin asti tämän asetuksen voimaantulosta lähtien.

6.   Tapauksissa, joissa tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien tasoitustulli on vähennetty polkumyyntitullista, asetuksen (EU) 2016/1037 21 artiklan mukaiset palautusta koskevat pyynnöt käynnistävät kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta myös palautusta koskevan tutkimusajanjakson aikana vallitsevaa polkumyyntimarginaalia koskevan arvioinnin. Palautuksen hakijalle palautettava määrä ei saa olla suurempi kuin kannetun tullin ja palautusta koskevassa tutkimuksessa vahvistetun tasoitus- ja polkumyyntitullin yhteismäärän välinen erotus.

7.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 248/2011, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2011, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EUVL L 67, 15.3.2011, s. 2).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1379/2014, annettu 16 päivänä joulukuuta 2014, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen lasikuitufilamenttituotteiden tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 248/2011 muuttamisesta (EUVL L 367, 23.12.2014, s. 22).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/724, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2017, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 107, 25.4.2017, s. 4).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/328, annettu 24 päivänä helmikuuta 2021, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1037 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 65, 25.2.2021, s. 1).

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/870, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2020, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Egyptistä peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta sekä lopullisen tasoitustullin perimisestä Egyptistä peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden kirjatusta tuonnista (EUVL L 201, 25.6.2020, s. 10).

6

(7)  
  EUVL C 167, 21.4.2022, s. 20.

7

(8)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2595

8

(9)  Mattojen luokittelu on 1 päivästä tammikuuta 2022 muuttunut CN-koodista 7019 31 00 CN-koodeihin 7019 14 00 ja 7019 15 00. Sovellettavat Taric-koodit olivat 31 päivään joulukuuta 2021 asti 7019310010 ja 7019310090. Ne korvattiin 1 päivästä tammikuuta 2022 Taric-koodeilla 7019140010, 7019140090, 7019150010 ja 7019150090.

9

(10)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/492, annettu 1 päivänä huhtikuuta 2020, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Egyptistä peräisin olevien tiettyjen silmukka- ja/tai ristikudokseksi kudottujen lasikuitukankaiden tuonnissa (EUVL L 108, 6.4.2020, s. 1).

10

(11)  Ks. edellinen alaviite, johdanto-osan 161, 162 ja 167 kappale.

11

(12)  Ks. edellinen alaviite, johdanto-osan 116–119 kappale.

12

(13)  Ks. edellinen alaviite, johdanto-osan 120–122 kappale. Kiinan lainsäädännön mukaan viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia, ja toisen merkityksellisen kanavan, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin, muodostavat Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puolueen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä) ja yrityksen on tarjottava tarvittavat puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria. Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä. Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös alumiinifolion tuottajat ja niiden raaka-aineiden toimittajat.

13

(14)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/492, johdanto-osan 123–138 kappale.

14

(15)  Ks. edellinen alaviite, johdanto-osan 139–142 kappale.

15

(16)  Ks. edellinen alaviite, johdanto-osan 143–145 kappale.

16

(17)  Ks. edellinen alaviite, johdanto-osan 146–155 kappale.

17

(18)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, saatavilla osoitteessa https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

18

(19)  Täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/328.

19

(20)  Ks. raaka-aineteollisuuden kehittämistä koskevan 14. viisivuotissuunnitelman IV jakson 3 alajakso.

20

(21)  Saatavilla osoitteessa: www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (sivustolla käyty 26.10.2022).

21

(22)  Saatavilla osoitteessa: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tg/art/2021/art_ba8afb04dc694ad8a5830f15bd5ffda7.html (sivustolla käyty 26.10.2022).

22

(23)  Ks. rakennusaineita koskeva Shandongin maakunnan 14. viisivuotissuunnitelma, IV luvun 4 jakso; saatavilla osoitteessa: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211129/1190544.shtml (sivustolla käyty 26.10.2022).

23

(24)  Ks. strategisten ja uusien tuotannonalojen kehittämistä koskeva Chongqingin 14. viisivuotissuunnitelma, saatavilla osoitteessa http://www.cq.gov.cn/zwgk/zfxxgkzl/fdzdgknr/ghxx/zxgh/202203/t20220318_10526318.html (sivustolla käyty 26.10.2022).

24

(25)  Strategisia ja uusia tuotannonaloja koskeva Guangxin kolmivuotinen toimintasuunnitelma: ”Kehitetään voimakkaasti uusien materiaalien tuotannonalaa. Siinä painotetaan mullistavaa huipputeknologiaa ja huippuluokan tuotteita ja keskitytään siten kehittämään muun muassa korkean suorituskyvyn teräsmateriaaleja, huippuluokan muita kuin rautametallimateriaaleja, laadukkaita kalsiumkarbonaattimateriaaleja, uusia akkumateriaaleja, korkean suorituskyvyn lasikuitukomposiittimateriaaleja ja grafeenia. Vuoteen 2023 mennessä uusien materiaalien tuotannonalan tuotoksen arvo on 133 miljardia juania (renminbi) ja lisäarvo on 44 miljardia juania (renminbi)”.

25

(26)  Uusien materiaalien korkealaatuista kehittämistä koskeva Hubein 14. viisivuotissuunnitelma: ”Keskitytään edistämään lasikuidun valmistuksessa käytettäviä suuren kapasiteetin sulatusuuneja, lasikuitutuotteiden ja 5G-teknologian älykästä tuotantoteknologiaa ja tukemaan yhteistä tieteellistä tutkimusta, jossa yritykset toimivat tärkeimpänä elimenä”.

26

(27)  Uusien materiaalien tuotannonalan kehittämistä koskeva Zhejiangin 14. viisivuotissuunnitelma: ”Keskitytään pääosin Tongxiangin taloudellisen kehityksen alueella [jossa Jushi sijaitsee (komission lisäys)] korkean suorituskyvyn kuitu- ja komposiittimateriaaleihin, korkean suorituskyvyn akkumateriaaleihin, mullistaviin uusiin materiaaleihin ja muihin osa-alueisiin, jotta voidaan luoda korkean suorituskyvyn lasikuitu- ja komposiittimateriaalien teollisuusketju ja korkean suorituskyvyn akkumateriaalien ja jatkojalostustuotteiden teollisuusketju arvoketjun parantamiseksi”.

27

(28)  Ks. f10.eastmoney.com/f10_v2/CompanyManagement.aspx?code=sh600176 (sivustolla käyty 26.10.2022).

28

(29)  Ks. https://www.ctgf.com/contents/12/8897.html (sivustolla käyty 26.10.2022).

29

(30)  Ks. https://www.cpicfiber.com/index/listr/s/107/id/2937.html (sivustolla käyty 26.10.2022) ja f.dfcfw.com/pdf/H2_AN202202221548514546_1.pdf (sivustolla käyty 26.10.2022).

30

(31)  Ks. yrityksen yhtiöjärjestys, saatavilla osoitteessa: https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202203181553440430_1.pdf?1647632338000.pdf (sivustolla käyty 26.10.2022).

31

(32)  Taishanin verkkosivustolla oleva artikkeli, saatavilla osoitteessa: https://www.ctgf.com/contents/16/6469.html (sivustolla käyty 26.10.2022).

32

(33)  Ks. strategisia ja uusia tuotannonaloja koskeva Guangxin kolmivuotinen toimintasuunnitelma.

33

(34)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

34

(35)  Jos tarkastelun kohteena olevaa tuotetta ei tuoteta missään maassa, jolla on vastaava kehitystaso, voidaan ottaa huomioon sellaisen tuotteen tuotanto, joka kuuluu tarkastelun kohteena olevan tuotteen kanssa samaan yleiseen luokkaan ja/tai samalle sektorille.

35

(36)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495

36

(37)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

37

(38)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

38

(39)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495

39

(40)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

40

(41)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/755, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 33).

41

(42)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495

42

(43)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

43

(44)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

44

(45)  Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., vuosikertomus 2021: https://www.sisecam.com.tr/en/investor-relations/presentations-and-bulletins/annual-reports

45

(46)  Tarkastelupyynnön liite 10.

46

(47)  Tiedot on poimittu GTA:sta kolmelle lasikuitufilamenttituotteiden luokalle (silvotut lasikuitusäikeet, rovings-langat ja matot) kahdeksan numeron tasolla. Hintatiedot perustuvat CN-koodin tasoon.

47

(48)  Tiedot saatu Eurostatista.

48

(49)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/379, annettu 5 päivänä maaliskuuta 2020, väliaikaisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Egyptistä peräisin olevien jatkuvakuituisten lasikuitutuotteiden tuonnissa (EUVL L 69, 6.3.2020, s. 14), 4.3 jakso.

49

(50)  Tarkastelupyynnön liite 10.

50

(51)  Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/328 johdanto-osan 283 kappale.

51

(52)  Rodiumista ja platinasta tehtyjä holkkeja käytetään lasikuidun tuotannossa, jotta voidaan hallita kuuman filamentin lämpötilaa, kun se menee kuidun läpi.

52

(53)  Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/328 johdanto-osan 279–281 kappale.

53

(54)  Perustuu konttien hintakehitystä kuvaavaan indeksiin (World Container Index) reitillä Shanghai–Genova/Rotterdam.

54

(55)  Perustuu unionin tuottajien toimittamiin kuukausittaisiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisiin tietoihin.

55

(56)  Tilastot olivat saatavilla 6-numeroisen HS-koodin tasolla, joten ne kattoivat paljon laajemman tuotevalikoiman kuin tarkastelun kohteena oleva tuote.

56

(57)  Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/328 johdanto-osan 296 kappale.

57

(58)  Tech-Fab Europe – teknisten kankaiden EU:n tuottajien yhdistys.

58

(59)  Teknisestä näkökulmasta uusien ja parempien tuotteiden ja sovellusten luominen riippuu rovings-lankojen ja hartsien ja muiden materiaalien vuorovaikutuksesta ja lujuudesta, joka kankaalle saadaan kutomalla.

59

(60)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

60

(61)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

61

(62)  Mattojen luokittelu on 1 päivästä tammikuuta 2022 muuttunut CN-koodista 7019 31 00 CN-koodeihin 7019 14 00 ja 7019 15 00. Sovellettavat Taric-koodit olivat 31 päivään joulukuuta 2021 asti 7019310010 ja 7019310090. Ne korvattiin 1 päivästä tammikuuta 2022 Taric-koodeilla 7019140010, 7019140090, 7019150010 ja 7019150090.

62

(63)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2447, annettu 24 päivänä marraskuuta 2015, unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 558).

63

---

| 14.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/90 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/90

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1453,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023,

erityisten edellytysten asettamisesta Japanista peräisin olevien tai Japanista lähetettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnille Fukushiman ydinvoimalassa tapahtuneen onnettomuuden jälkeen annetun täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/1533 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28 päivänä tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (1) ja erityisesti sen 53 artiklan 1 kohdan b alakohdan ii alakohdan,

ottaa huomioon virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta 15 päivänä maaliskuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/625 (virallista valvontaa koskeva asetus) (2) ja erityisesti sen 54 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan ja 90 artiklan ensimmäisen kohdan a, c ja f alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Fukushiman ydinvoimalassa 11 päivänä maaliskuuta 2011 tapahtuneen onnettomuuden jälkeen komissiolle ilmoitettiin, että radionukliditasot tietyissä Japanista peräisin olevissa elintarvikkeissa ylittivät Japanissa elintarvikkeisiin sovellettavat toimenpiteet käynnistävät tasot. Koska tällainen saastuminen voi olla uhka kansanterveydelle ja eläinten terveydelle unionissa, komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 297/2011 (3) asetettiin erityisiä edellytyksiä Japanista peräisin olevien tai Japanista lähetettyjen elintarvikkeiden ja rehujen tuonnille. Kyseinen täytäntöönpanoasetus on kumottu ja korvattu komission täytäntöönpanoasetuksilla (EU) N:o 961/2011 (4), (EU) N:o 284/2012 (5), (EU) N:o 996/2012 (6), (EU) N:o 322/2014 (7), (EU) 2016/6 (8) ja (EU) 2021/1533 (9). |
| --- | --- |

(1)

Fukushiman ydinvoimalassa 11 päivänä maaliskuuta 2011 tapahtuneen onnettomuuden jälkeen komissiolle ilmoitettiin, että radionukliditasot tietyissä Japanista peräisin olevissa elintarvikkeissa ylittivät Japanissa elintarvikkeisiin sovellettavat toimenpiteet käynnistävät tasot. Koska tällainen saastuminen voi olla uhka kansanterveydelle ja eläinten terveydelle unionissa, komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 297/2011 (3) asetettiin erityisiä edellytyksiä Japanista peräisin olevien tai Japanista lähetettyjen elintarvikkeiden ja rehujen tuonnille. Kyseinen täytäntöönpanoasetus on kumottu ja korvattu komission täytäntöönpanoasetuksilla (EU) N:o 961/2011 (4), (EU) N:o 284/2012 (5), (EU) N:o 996/2012 (6), (EU) N:o 322/2014 (7), (EU) 2016/6 (8) ja (EU) 2021/1533 (9).

| (2) | Japanista peräisin olevien tai Japanista lähetettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnille Fukushiman ydinvoimalassa tapahtuneen onnettomuuden jälkeen asetettuja erityisiä edellytyksiä on asteittain lievennetty näillä perättäisillä tarkistuksilla. Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/1533 säädetyissä erityisissä edellytyksissä vahvistetaan tiukat radionuklidien enimmäistasot asianomaisista prefektuureista peräisin oleville luetelluille tuotteille ja vaaditaan, että kyseisille tuotteille tehdään radioaktiivisuustesti ennen niiden vientiä unioniin ja että viranomaiset todistavat radionuklidien tiukkojen enimmäistasojen noudattamisen. |
| --- | --- |

(2)

Japanista peräisin olevien tai Japanista lähetettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnille Fukushiman ydinvoimalassa tapahtuneen onnettomuuden jälkeen asetettuja erityisiä edellytyksiä on asteittain lievennetty näillä perättäisillä tarkistuksilla. Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/1533 säädetyissä erityisissä edellytyksissä vahvistetaan tiukat radionuklidien enimmäistasot asianomaisista prefektuureista peräisin oleville luetelluille tuotteille ja vaaditaan, että kyseisille tuotteille tehdään radioaktiivisuustesti ennen niiden vientiä unioniin ja että viranomaiset todistavat radionuklidien tiukkojen enimmäistasojen noudattamisen.

| (3) | Unioniin suuntautuvassa tuonnissa ei ole kesäkuun 2011 jälkeen havaittu kyseisten radionuklidien enimmäistasojen ylittymistä tuotteiden saapuessa unioniin, mikä osoittaa, että käyttöön otettu valvontajärjestelmä ja Japanin viranomaisten suorittamat tarkastukset ovat tehokkaita. Lisäksi tuotteita, jotka ovat peräisin niistä prefektuureista, joiden osalta täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/1533 vahvistetaan tuontia koskevia erityisiä edellytyksiä, myydään unioniin vain vähäisiä määriä, ja niiden vaikutus unionin väestön altistumiseen radionuklideille on merkityksetön. |
| --- | --- |

(3)

Unioniin suuntautuvassa tuonnissa ei ole kesäkuun 2011 jälkeen havaittu kyseisten radionuklidien enimmäistasojen ylittymistä tuotteiden saapuessa unioniin, mikä osoittaa, että käyttöön otettu valvontajärjestelmä ja Japanin viranomaisten suorittamat tarkastukset ovat tehokkaita. Lisäksi tuotteita, jotka ovat peräisin niistä prefektuureista, joiden osalta täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/1533 vahvistetaan tuontia koskevia erityisiä edellytyksiä, myydään unioniin vain vähäisiä määriä, ja niiden vaikutus unionin väestön altistumiseen radionuklideille on merkityksetön.

| (4) | Japanin toimivaltaiset viranomaiset ovat sitoutuneet ylläpitämään asianmukaista ja laajaa valvontajärjestelmää, jolla havaitaan radionuklidien esiintyminen rehuissa ja elintarvikkeissa, ja asettamaan seurantatulokset julkisesti saataville julkaisemalla kaikki seurantatulokset säännöllisesti Japanin terveys-, työ- ja hyvinvointiministeriön verkkosivustolla. |
| --- | --- |

(4)

Japanin toimivaltaiset viranomaiset ovat sitoutuneet ylläpitämään asianmukaista ja laajaa valvontajärjestelmää, jolla havaitaan radionuklidien esiintyminen rehuissa ja elintarvikkeissa, ja asettamaan seurantatulokset julkisesti saataville julkaisemalla kaikki seurantatulokset säännöllisesti Japanin terveys-, työ- ja hyvinvointiministeriön verkkosivustolla.

| (5) | Vaikka komissio jatkaakin Japanista peräisin olevien elintarvikkeiden ja rehujen radionukliditasojen seurantaa kuluttajien turvallisuuden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi, täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/1533 säädettyjä toimenpiteitä ei näin ollen ole enää tarpeen pitää voimassa eläinten terveyden ja kansanterveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Vaikka komissio jatkaakin Japanista peräisin olevien elintarvikkeiden ja rehujen radionukliditasojen seurantaa kuluttajien turvallisuuden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi, täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/1533 säädettyjä toimenpiteitä ei näin ollen ole enää tarpeen pitää voimassa eläinten terveyden ja kansanterveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi.

| (6) | Sen vuoksi on aiheellista kumota täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1533. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi on aiheellista kumota täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1533.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kumoaminen

Kumotaan täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1533.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  
  EUVL L 95, 7.4.2017, s. 1.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 297/2011, annettu 25 päivänä maaliskuuta 2011, erityisten edellytysten asettamisesta Japanista peräisin olevien tai Japanista lähetettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnille Fukushiman ydinvoimalassa tapahtuneen onnettomuuden jälkeen (EUVL L 80, 26.3.2011, s. 5).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 961/2011, annettu 27 päivänä syyskuuta 2011, erityisten edellytysten asettamisesta Japanista peräisin olevien tai Japanista lähetettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnille Fukushiman ydinvoimalassa tapahtuneen onnettomuuden jälkeen ja asetuksen (EU) N:o 297/2011 kumoamisesta (EUVL L 252, 28.9.2011, s. 10).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 284/2012, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2012, erityisten edellytysten asettamisesta Japanista peräisin olevien tai Japanista lähetettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnille Fukushiman ydinvoimalassa tapahtuneen onnettomuuden jälkeen ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 961/2011 kumoamisesta (EUVL L 92, 30.3.2012, s. 16).

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 996/2012, annettu 26 päivänä lokakuuta 2012, erityisten edellytysten asettamisesta Japanista peräisin olevien tai Japanista lähetettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnille Fukushiman ydinvoimalassa tapahtuneen onnettomuuden jälkeen ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 284/2012 kumoamisesta (EUVL L 299, 27.10.2012, s. 31).

6

(7)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 322/2014, annettu 28 päivänä maaliskuuta 2014, erityisten edellytysten asettamisesta Japanista peräisin olevien tai Japanista lähetettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnille Fukushiman ydinvoimalassa tapahtuneen onnettomuuden jälkeen (EUVL L 95, 29.3.2014, s. 1).

7

(8)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/6, annettu 5 päivänä tammikuuta 2016, erityisten edellytysten asettamisesta Japanista peräisin olevien tai Japanista lähetettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnille Fukushiman ydinvoimalassa tapahtuneen onnettomuuden jälkeen ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 322/2014 kumoamisesta (EUVL L 3, 6.1.2016, s. 5).

8

(9)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1533, annettu 17 päivänä syyskuuta 2021, erityisten edellytysten asettamisesta Japanista peräisin olevien tai Japanista lähetettyjen rehujen ja elintarvikkeiden tuonnille Fukushiman ydinvoimalassa tapahtuneen onnettomuuden jälkeen ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2016/6 kumoamisesta (EUVL L 330, 20.9.2021, s. 72).

9

---

| 14.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/93 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/93

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1454,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023,

unionin luvan myöntämisestä yksittäiselle biosidivalmisteelle ”WESSOCLEAN GOLD LINE” Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | WESSO AG toimitti 28 päivänä syyskuuta 2017 Euroopan kemikaalivirastolle, jäljempänä ’kemikaalivirasto’, asetuksen (EU) N:o 528/2012 43 artiklan 1 kohdan mukaisesti hakemuksen unionin luvan saamiseksi kyseisen asetuksen liitteessä V kuvattuihin valmisteryhmiin 3 ja 4 kuuluvalle yksittäiselle biosidivalmisteelle ”WESSOCLEAN GOLD LINE” ja antoi kirjallisen vahvistuksen siitä, että Saksan toimivaltainen viranomainen oli suostunut arvioimaan hakemuksen. Hakemus kirjattiin biosidivalmisterekisteriin numerolla BC-QN034236-29. |
| --- | --- |

(1)

WESSO AG toimitti 28 päivänä syyskuuta 2017 Euroopan kemikaalivirastolle, jäljempänä ’kemikaalivirasto’, asetuksen (EU) N:o 528/2012 43 artiklan 1 kohdan mukaisesti hakemuksen unionin luvan saamiseksi kyseisen asetuksen liitteessä V kuvattuihin valmisteryhmiin 3 ja 4 kuuluvalle yksittäiselle biosidivalmisteelle ”WESSOCLEAN GOLD LINE” ja antoi kirjallisen vahvistuksen siitä, että Saksan toimivaltainen viranomainen oli suostunut arvioimaan hakemuksen. Hakemus kirjattiin biosidivalmisterekisteriin numerolla BC-QN034236-29.

| (2) | ”WESSOCLEAN GOLD LINE” sisältää tehoaineena peretikkahappoa, joka sisältyy asetuksen (EU) N:o 528/2012 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun unionin hyväksyttyjen tehoaineiden luetteloon valmisteryhmien 3 ja 4 osalta. |
| --- | --- |

(2)

”WESSOCLEAN GOLD LINE” sisältää tehoaineena peretikkahappoa, joka sisältyy asetuksen (EU) N:o 528/2012 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun unionin hyväksyttyjen tehoaineiden luetteloon valmisteryhmien 3 ja 4 osalta.

| (3) | Arvioinnista vastaava toimivaltainen viranomainen toimitti 9 päivänä maaliskuuta 2022 asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti arviointiraportin ja arviointinsa päätelmät kemikaalivirastolle. |
| --- | --- |

(3)

Arvioinnista vastaava toimivaltainen viranomainen toimitti 9 päivänä maaliskuuta 2022 asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti arviointiraportin ja arviointinsa päätelmät kemikaalivirastolle.

| (4) | Kemikaalivirasto toimitti 14 päivänä lokakuuta 2022 komissiolle asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 3 kohdan mukaisesti biosidivalmistetta ”WESSOCLEAN GOLD LINE” koskevan lausunnon (2), luonnoksen biosidivalmisteen ominaisuuksia koskevasta yhteenvedosta, jäljempänä ’valmisteyhteenveto’, ja lopullisen arviointiraportin yksittäisestä biosidivalmisteesta. |
| --- | --- |

(4)

Kemikaalivirasto toimitti 14 päivänä lokakuuta 2022 komissiolle asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 3 kohdan mukaisesti biosidivalmistetta ”WESSOCLEAN GOLD LINE” koskevan lausunnon (2), luonnoksen biosidivalmisteen ominaisuuksia koskevasta yhteenvedosta, jäljempänä ’valmisteyhteenveto’, ja lopullisen arviointiraportin yksittäisestä biosidivalmisteesta.

| (5) | Lausunnossa todetaan, että biosidivalmiste ”WESSOCLEAN GOLD LINE” on asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan r alakohdassa tarkoitettu yksittäinen biosidivalmiste, että sille voidaan myöntää unionin lupa kyseisen asetuksen 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja että – kunhan valmisteyhteenvedon luonnosta noudatetaan – se täyttää kyseisen asetuksen 19 artiklan 1 kohdassa vahvistetut edellytykset. |
| --- | --- |

(5)

Lausunnossa todetaan, että biosidivalmiste ”WESSOCLEAN GOLD LINE” on asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan r alakohdassa tarkoitettu yksittäinen biosidivalmiste, että sille voidaan myöntää unionin lupa kyseisen asetuksen 42 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja että – kunhan valmisteyhteenvedon luonnosta noudatetaan – se täyttää kyseisen asetuksen 19 artiklan 1 kohdassa vahvistetut edellytykset.

| (6) | Kemikaalivirasto toimitti 28 päivänä lokakuuta 2022 komissiolle valmisteyhteenvedon luonnoksen kaikilla unionin virallisilla kielillä asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 4 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Kemikaalivirasto toimitti 28 päivänä lokakuuta 2022 komissiolle valmisteyhteenvedon luonnoksen kaikilla unionin virallisilla kielillä asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

| (7) | Komissio on kemikaaliviraston lausunnon kanssa samaa mieltä ja katsoo sen vuoksi, että valmisteelle ”WESSOCLEAN GOLD LINE” on aiheellista myöntää unionin lupa. |
| --- | --- |

(7)

Komissio on kemikaaliviraston lausunnon kanssa samaa mieltä ja katsoo sen vuoksi, että valmisteelle ”WESSOCLEAN GOLD LINE” on aiheellista myöntää unionin lupa.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaisia, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaisia,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Myönnetään yritykselle WESSO AG lupanumerolla EU-0029720-0000 unionin lupa yksittäisen biosidivalmisteen ”WESSOCLEAN GOLD LINE” asettamiseen saataville markkinoilla ja käyttöön liitteessä esitetyn biosidivalmisteen ominaisuuksia koskevan yhteenvedon mukaisesti.

Unionin lupa on voimassa 3 päivästä elokuuta 202331 päivään heinäkuuta 2033.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Kemikaaliviraston lausunto, annettu 28. syyskuuta 2022, unionin luvan myöntämisestä yksittäiselle biosidivalmisteelle ”WESSOCLEAN GOLD LINE” (ECHA/BPC/359/2022) https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation

2

---

LIITE

Biosidivalmisteen ominaisuuksia koskeva yhteenveto (SPC)

WESSOCLEAN GOLD LINE

Valmisteryhmä 3: Eläinten hygienia (desinfiointiaineet)

Valmisteryhmä 4: Tilat, joissa on elintarvikkeita tai rehuja (desinfiointiaineet)

Lupanumero: EU-0029720-0000

Biosidivalmisterekisterin päätöksen numero: EU-0029720-0000

1.   HALLINNOLLISIA TIETOJA

1.1.   Valmisteen kauppanimi (kauppanimet)

| Kauppanimi | WESSOCLEAN GOLD LINE
  WESSOCLEAN AGRO PROTECT |
| --- | --- |

Kauppanimi

WESSOCLEAN GOLD LINE

WESSOCLEAN AGRO PROTECT

1.2.   Luvanhaltija

| Luvanhaltijan nimi ja osoite | Nimi | WESSO AG |
| --- | --- | --- |
| Osoite | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Saksa |
| Lupanumero | EU-0029720-0000 |
| Biosidivalmisterekisterin päätöksen numero | EU-0029720-0000 |
| Luvan myöntämispäivä | 3. elokuuta 2023 |
| Luvan voimassaolon päättymispäivä | 31. heinäkuuta 2033 |

Luvanhaltijan nimi ja osoite

Nimi

WESSO AG

Osoite

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Saksa

Lupanumero

EU-0029720-0000

Biosidivalmisterekisterin päätöksen numero

EU-0029720-0000

Luvan myöntämispäivä

3. elokuuta 2023

Luvan voimassaolon päättymispäivä

31. heinäkuuta 2033

1.3.   Valmisteen valmistaja(t)

| Valmistajan nimi | WESSO AG |
| --- | --- |
| Valmistajan osoite | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Saksa |
| Valmistuspaikkojen sijainti | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Saksa |

Valmistajan nimi

WESSO AG

Valmistajan osoite

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Saksa

Valmistuspaikkojen sijainti

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Saksa

1.4.   Tehoaineen/tehoaineiden valmistaja(t)

| Tehoaine | Peretikkahappo |
| --- | --- |
| Valmistajan nimi | Evonik Resource Efficiency GmbH |
| Valmistajan osoite | Postfach 1345, 63403 Hanau Saksa |
| Valmistuspaikkojen sijainti | Evonik Peroxid GmbH, Industriestraße 11, 9721 Weissenstein Itävalta |

Tehoaine

Peretikkahappo

Valmistajan nimi

Evonik Resource Efficiency GmbH

Valmistajan osoite

Postfach 1345, 63403 Hanau Saksa

Valmistuspaikkojen sijainti

Evonik Peroxid GmbH, Industriestraße 11, 9721 Weissenstein Itävalta

2.   VALMISTEEN KOOSTUMUS JA FORMULAATIO

2.1.   Valmisteen koostumuksen laadulliset ja määrälliset tiedot

| Yleisnimi | IUPAC-nimi | Käyttötarkoitus | CAS-numero | EY-numero | Pitoisuus (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Peretikkahappo | | Tehoaine | 79-21-0 | 201-186-8 | 0,03 |
| etanoli | | Muu aine kuin tehoaine | 64-17-5 | 200-578-6 | 1,61 |
| propan-2-oli | | Muu aine kuin tehoaine | 67-63-0 | 200-661-7 | 2,52 |
| vetyperoksidi | | Muu aine kuin tehoaine | 7722-84-1 | 231-765-0 | 3,15 |
| etikkahappo | | Muu aine kuin tehoaine | 64-19-7 | 200-580-7 | 0,06 |
| rikkihappo | | Muu aine kuin tehoaine | 7664-93-9 | 231-639-5 | 0,01 |

Yleisnimi

IUPAC-nimi

Käyttötarkoitus

CAS-numero

EY-numero

Pitoisuus (%)

Peretikkahappo

Tehoaine

79-21-0

201-186-8

0,03

etanoli

Muu aine kuin tehoaine

64-17-5

200-578-6

1,61

propan-2-oli

Muu aine kuin tehoaine

67-63-0

200-661-7

2,52

vetyperoksidi

Muu aine kuin tehoaine

7722-84-1

231-765-0

3,15

etikkahappo

Muu aine kuin tehoaine

64-19-7

200-580-7

0,06

rikkihappo

Muu aine kuin tehoaine

7664-93-9

231-639-5

0,01

2.2.   Valmistetyyppi

AL - Kaikki muut nesteet

3.   VAARA- JA TURVALAUSEKKEET

| Vaaralausekkeet | Voi syövyttää metalleja.
  Ärsyttää voimakkaasti silmiä.
  Haitallista vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia. |
| --- | --- |
| Turvalausekkeet | Säilytä alkuperäispakkauksessa.
  Pese kädet huolellisesti käsittelyn jälkeen.
  Vältettävä päästämistä ympäristöön.
  Käytä silmiensuojainta.
  JOS KEMIKAALIA JOUTUU SILMIIN: Huuhdo huolellisesti vedellä usean minuutin ajan. Poista piilolinssit, jos sen voi tehdä helposti. Jatka huuhtomista.
  Jos silmä-ärsytys jatkuu: Hakeudu lääkäriin.
  Imeytä valumat vahinkojen estämiseksi.
  Hävitä sisältö hyväksyttyyn jätteenkäsittelylaitokseen kansallisten säännösten mukaisesti.
  Hävitä pakkaus hyväksyttyyn jätteenkäsittelylaitokseen kansallisten säännösten mukaisesti. |

Vaaralausekkeet

Voi syövyttää metalleja.

Ärsyttää voimakkaasti silmiä.

Haitallista vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia.

Turvalausekkeet

Säilytä alkuperäispakkauksessa.

Pese kädet huolellisesti käsittelyn jälkeen.

Vältettävä päästämistä ympäristöön.

Käytä silmiensuojainta.

JOS KEMIKAALIA JOUTUU SILMIIN: Huuhdo huolellisesti vedellä usean minuutin ajan. Poista piilolinssit, jos sen voi tehdä helposti. Jatka huuhtomista.

Jos silmä-ärsytys jatkuu: Hakeudu lääkäriin.

Imeytä valumat vahinkojen estämiseksi.

Hävitä sisältö hyväksyttyyn jätteenkäsittelylaitokseen kansallisten säännösten mukaisesti.

Hävitä pakkaus hyväksyttyyn jätteenkäsittelylaitokseen kansallisten säännösten mukaisesti.

4.   HYVÄKSYTTY KÄYTTÖ / HYVÄKSYTYT KÄYTÖT

4.1.   Käytön kuvaus

Taulukko 1.

Käyttö # 1 – Käyttö 1 - Siitosmunien desinfiointi huoneenlämmössä liukuhihnalla

| Valmisteryhmä(t) | PT03 - Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | - |
| Kohde-eliöt (myös kehitysvaihe) | Tieteellinen nimi: bakteerit
  Yleisnimi: Bakteerit
  Kehitysvaihe: -
  Tieteellinen nimi: hiivat
  Yleisnimi: Hiivat
  Kehitysvaihe: -
  Tieteellinen nimi: sienet
  Yleisnimi: Sienet
  Kehitysvaihe: - |
| Käyttöalue | Sisätilat
  Hautomot (liukuhihna), siitosmunien desinfiointi |
| Annostelutapa/-tavat | Menetelmä: Suljettu systeemi: kylmäsumutus
  Yksityiskohtainen kuvaus:
  - |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Käyttömäärä: 1 litra laimentamatonta valmistetta 15 m3 huoneilmaa kohti (= 0,067 l/m3); pisaroiden mediaanikoko ≤ 15 μm
  Laimennus (%): laimentamaton
  Annostelukertojen määrä ja ajankohta:
  Desinfionti suoritetaan joka kerta kun desinfiointikammio on täytetty uudestaan munilla. |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | — | 1 litran pullo (Polyetyleeni - PE) |

Valmisteryhmä(t)

PT03 - Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

-

Kohde-eliöt (myös kehitysvaihe)

Tieteellinen nimi: bakteerit

Yleisnimi: Bakteerit

Kehitysvaihe: -

Tieteellinen nimi: hiivat

Yleisnimi: Hiivat

Kehitysvaihe: -

Tieteellinen nimi: sienet

Yleisnimi: Sienet

Kehitysvaihe: -

Käyttöalue

Sisätilat

Hautomot (liukuhihna), siitosmunien desinfiointi

Annostelutapa/-tavat

Menetelmä: Suljettu systeemi: kylmäsumutus

Yksityiskohtainen kuvaus:

-

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Käyttömäärä: 1 litra laimentamatonta valmistetta 15 m3 huoneilmaa kohti (= 0,067 l/m3); pisaroiden mediaanikoko ≤ 15 μm

Laimennus (%): laimentamaton

Annostelukertojen määrä ja ajankohta:

Desinfionti suoritetaan joka kerta kun desinfiointikammio on täytetty uudestaan munilla.

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

—

1 litran pullo (Polyetyleeni - PE)

| — | 20 litran tölkki (korkeatiheyksinen polyeteeni - HDPE) |
| --- | --- |

—

20 litran tölkki (korkeatiheyksinen polyeteeni - HDPE)

| — | 220 litran tynnyri (HDPE) |
| --- | --- |

—

220 litran tynnyri (HDPE)

| — | 1 000 litran säiliö (IBC) (PE) |
| --- | --- |

—

1 000 litran säiliö (IBC) (PE)

4.1.1.   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

| 1) | 1 litra valmistetta levitetään 15 kuutiometriä kohti (= 0,067 l/m3) vähintään 30 minuutin ajan. Kosketusaika alkaa, kun tarvittava kokonaismäärä valmistetta (ks. käyttömäärä) on sumutettu.
  Bakteerien, hiivojen ja sienten tuhoamiseksi, anna valmisteen vaikuttaa 20 °C:ssa 60 minuutin kosketusajan. Sen jälkeen kammiossa oleva ilma tulee vaihtaa poistojärjestelmän avulla. |
| --- | --- |

1)

Bakteerien, hiivojen ja sienten tuhoamiseksi, anna valmisteen vaikuttaa 20 °C:ssa 60 minuutin kosketusajan. Sen jälkeen kammiossa oleva ilma tulee vaihtaa poistojärjestelmän avulla.

| 2) | Valmiste on käyttövalmis liuos. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Desinfionti suoritetaan joka kerta kun desinfiointikammio on täytetty uudestaan munilla. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Vain käytettäväksi kuivissa koteloissa, joiden tilavuus on 4–150 m3. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Biosidivalmisteiden käyttäjän on suoritettava biologinen validointi jokaiselle sumuttamalla desinfioitavalle huonejärjestelylle, mukaan lukien mm. siitosmunat ja laitteet. Tarvittaessa validointi voidaan tehdä sopivassa laitoksen "standardihuoneessa". Sen jälkeen voidaan kehittää desinfiointiprotokolla, jota voidaan soveltaa näihin tiloihin tulevissa desinfiointiprosesseissa. |
| --- | --- |

5)

4.1.2.   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso yleiset käyttöohjeet

4.1.3.   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso yleiset käyttöohjeet

4.1.4.   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso yleiset käyttöohjeet

4.1.5.   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso yleiset käyttöohjeet

4.2.   Käytön kuvaus

Taulukko 2.

Käyttö # 2 – Käyttö 2 - Siitosmunien desinfiointi 36 °C:n lämpötilassa hautomossa

| Valmisteryhmä(t) | PT03 - Eläinten hygienia |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | - |
| Kohde-eliöt (myös kehitysvaihe) | Tieteellinen nimi: bakteerit
  Yleisnimi: Bakteerit
  Kehitysvaihe: -
  Tieteellinen nimi: hiiva
  Yleisnimi: Hiivat
  Kehitysvaihe: -
  Tieteellinen nimi: sienet
  Yleisnimi: Sienet
  Kehitysvaihe: - |
| Käyttöalue | Sisätilat
  Hautomot (hautomo), siitosmunien desinfiointi |
| Annostelutapa/-tavat | Menetelmä: Suljettu systeemi: kylmäsumutus
  Yksityiskohtainen kuvaus:
  - |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Käyttömäärä: 1 litra laimentamatonta valmistetta 15 m3 huoneilmaa kohti (= 0,067 l/m3); pisaroiden mediaanikoko ≤ 15 μm
  Laimennus (%): laimentamaton
  Annostelukertojen määrä ja ajankohta:
  Desinfionti suoritetaan joka kerta kun desinfiointikammio on täytetty uudestaan munilla. |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | — | 1 litran pullo (PE) |

Valmisteryhmä(t)

PT03 - Eläinten hygienia

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

-

Kohde-eliöt (myös kehitysvaihe)

Tieteellinen nimi: bakteerit

Yleisnimi: Bakteerit

Kehitysvaihe: -

Tieteellinen nimi: hiiva

Yleisnimi: Hiivat

Kehitysvaihe: -

Tieteellinen nimi: sienet

Yleisnimi: Sienet

Kehitysvaihe: -

Käyttöalue

Sisätilat

Hautomot (hautomo), siitosmunien desinfiointi

Annostelutapa/-tavat

Menetelmä: Suljettu systeemi: kylmäsumutus

Yksityiskohtainen kuvaus:

-

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Käyttömäärä: 1 litra laimentamatonta valmistetta 15 m3 huoneilmaa kohti (= 0,067 l/m3); pisaroiden mediaanikoko ≤ 15 μm

Laimennus (%): laimentamaton

Annostelukertojen määrä ja ajankohta:

Desinfionti suoritetaan joka kerta kun desinfiointikammio on täytetty uudestaan munilla.

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

—

1 litran pullo (PE)

| — | 20 litran tölkki (HDPE) |
| --- | --- |

—

20 litran tölkki (HDPE)

| — | 220 litran tynnyri (HDPE) |
| --- | --- |

—

220 litran tynnyri (HDPE)

| — | 1 000 litran IBC-säiliö (PE) |
| --- | --- |

—

1 000 litran IBC-säiliö (PE)

4.2.1.   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

| 1) | 1 litra valmistetta levitetään 15 kuutiometriä kohti (= 0,067 l/m3) vähintään 30 minuutin ajan. Kosketusaika alkaa, kun tarvittava kokonaismäärä valmistetta (ks. käyttömäärä) on sumutettu.
  Bakteerien, hiivojen ja sienten tuhoamiseksi, anna valmisteen vaikuttaa 36 °C:ssa 60 minuutin kosketusajan. Sen jälkeen kammiossa oleva ilma tulee vaihtaa poistojärjestelmän avulla. |
| --- | --- |

1)

Bakteerien, hiivojen ja sienten tuhoamiseksi, anna valmisteen vaikuttaa 36 °C:ssa 60 minuutin kosketusajan. Sen jälkeen kammiossa oleva ilma tulee vaihtaa poistojärjestelmän avulla.

| 2) | Valmiste on käyttövalmis liuos. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Desinfionti suoritetaan joka kerta kun desinfiointikammio on täytetty uudestaan munilla. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Vain käytettäväksi kuivissa koteloissa, joiden tilavuus on 4–150 m3. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Biosidivalmisteiden käyttäjän on suoritettava biologinen validointi jokaiselle sumuttamalla desinfioitavalle huonejärjestelylle, mukaan lukien mm. siitosmunat ja laitteet. Tarvittaessa validointi voidaan tehdä sopivassa laitoksen "standardihuoneessa". Sen jälkeen voidaan kehittää desinfiointiprotokolla, jota voidaan soveltaa näihin tiloihin tulevissa desinfiointiprosesseissa. |
| --- | --- |

5)

4.2.2.   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso yleiset käyttöohjeet

4.2.3.   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso yleiset käyttöohjeet

4.2.4.   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso yleiset käyttöohjeet

4.2.5.   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso yleiset käyttöohjeet

4.3.   Käytön kuvaus

Taulukko 3.

Käyttö # 3 – Käyttö 3 - Pintojen desinfiointi vihannes-, hedelmä- ja kasvipakkausteollisuudessa ilmassa tapahtuvan diffuusion avulla

| Valmisteryhmä(t) | PT04 - Desinfiointiaineet tiloihin, joissa on elintarvikkeita tai rehuja |
| --- | --- |
| Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä | - |
| Kohde-eliöt (myös kehitysvaihe) | Tieteellinen nimi: bakteeri
  Yleisnimi: Bakteerit
  Kehitysvaihe: -
  Tieteellinen nimi: hiiva
  Yleisnimi: Hiivat
  Kehitysvaihe: -
  Tieteellinen nimi: sienet
  Yleisnimi: Sienet
  Kehitysvaihe: - |
| Käyttöalue | Sisäkäyttö
  Perunoiden, hedelmien, vihannesten ja kasvien kuljetus- ja varastointivälineiden huokosettomat pinnat ilman suoraa kosketusta perunoihin, hedelmiin, vihanneksiin tai kasveihin. |
| Annostelutapa/-tavat | Menetelmä: Suljettu systeemi: kylmäsumutus
  Yksityiskohtainen kuvaus:
  - |
| Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus | Käyttömäärä: 40 ml laimentamatonta valmistetta 1 m3 huoneilmaa kohti (0,04 l/m3); pisaroiden mediaanikoko ≤ 15 μm
  Laimennus (%): laimentamaton
  Annostelukertojen määrä ja ajankohta:
  Desinfiointi ennen uusien tuotteiden asettamista pakkauslinjalle. |
| Käyttäjäryhmä(t) | ammattilainen |
| Pakkauskoot ja pakkausmateriaali | 1 litran pullo (PE)
  20 litran tölkki (HDPE)
  220 litran tynnyri (HDPE)
  1 000 litran IBC-säiliö (PE) |

Valmisteryhmä(t)

PT04 - Desinfiointiaineet tiloihin, joissa on elintarvikkeita tai rehuja

Tarvittaessa tarkka kuvaus hyväksytystä käytöstä

-

Kohde-eliöt (myös kehitysvaihe)

Tieteellinen nimi: bakteeri

Yleisnimi: Bakteerit

Kehitysvaihe: -

Tieteellinen nimi: hiiva

Yleisnimi: Hiivat

Kehitysvaihe: -

Tieteellinen nimi: sienet

Yleisnimi: Sienet

Kehitysvaihe: -

Käyttöalue

Sisäkäyttö

Perunoiden, hedelmien, vihannesten ja kasvien kuljetus- ja varastointivälineiden huokosettomat pinnat ilman suoraa kosketusta perunoihin, hedelmiin, vihanneksiin tai kasveihin.

Annostelutapa/-tavat

Menetelmä: Suljettu systeemi: kylmäsumutus

Yksityiskohtainen kuvaus:

-

Annostelutapa (-tavat) ja -taajuus

Käyttömäärä: 40 ml laimentamatonta valmistetta 1 m3 huoneilmaa kohti (0,04 l/m3); pisaroiden mediaanikoko ≤ 15 μm

Laimennus (%): laimentamaton

Annostelukertojen määrä ja ajankohta:

Desinfiointi ennen uusien tuotteiden asettamista pakkauslinjalle.

Käyttäjäryhmä(t)

ammattilainen

Pakkauskoot ja pakkausmateriaali

1 litran pullo (PE)

20 litran tölkki (HDPE)

220 litran tynnyri (HDPE)

1 000 litran IBC-säiliö (PE)

4.3.1.   Käyttökohtaiset käyttöohjeet

| 1) | 40 ml käyttövalmista valmistetta levitetään 1 m3 huoneilmaa kohden (0,04 litraa/m3) vähintään 30 minuutin ajan. Kosketusaika alkaa, kun tarvittava kokonaismäärä valmistetta (ks. käyttömäärä) on sumutettu.
  Bakteerien, hiivojen ja sienten tuhoamiseksi, anna valmisteen vaikuttaa huonelämpötilassa 30 minuutin kosketusajan. Sen jälkeen huone tulee tuulettaa tehokkaasti. |
| --- | --- |

1)

Bakteerien, hiivojen ja sienten tuhoamiseksi, anna valmisteen vaikuttaa huonelämpötilassa 30 minuutin kosketusajan. Sen jälkeen huone tulee tuulettaa tehokkaasti.

| 2) | Valmiste on käyttövalmis liuos, jota ei saa laimentaa vedellä. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Desinfiointi ennen uusien tuotteiden asettamista pakkauslinjalle. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Vain käytettäväksi kuivissa koteloissa, joiden tilavuus on 3–5 m3. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Biosidivalmisteiden käyttäjän on suoritettava biologinen validointi jokaiselle laitokselle, joka on tarkoitettu desinfioitavaksi sumuttamalla. Tämä validointi on tehtävä käyttäen laitteita, joita käytetään desinfiointiprosessissa, tai soveltuvin osin laitoksen sopivassa ”vakiolaitteistossa”. Kun validointi on saatu päätökseen, voidaan kehittää desinfiointiprotokolla tulevaa käyttöä varten näissä laitteistoissa. |
| --- | --- |

5)

4.3.2.   Käyttökohtaiset riskinhallintatoimet

Katso yleiset käyttöohjeet

4.3.3.   Tarvittaessa tarkemmat tiedot suorista tai epäsuorista vaikutuksista, ensiapuohjeista ja ympäristönsuojeluohjeista

Katso yleiset käyttöohjeet

4.3.4.   Tarvittaessa valmisteen ja sen pakkauksen jätehuolto-ohjeet

Katso yleiset käyttöohjeet

4.3.5.   Tarvittaessa valmisteen säilytysolosuhteet ja säilyvyys normaaleissa olosuhteissa

Katso yleiset käyttöohjeet

5.   YLEISET KÄYTTÖOHJEET (1)

5.1.   Käyttöohjeet

Valmisteen lataaminen:

Valmistetta saa siirtää/ladata ainoastaan automaattisilla pumpuilla.

5.2.   Riskinhallintatoimet

Valmisteen lataaminen:

| 1) | Valmistetta käsiteltäessä on käytettävä eurooppalaisen standardin EN ISO16321 tai vastaavan standardin mukaisia silmäsuojaimia. EN-standardin täydellinen nimi on kohdassa 6. |
| --- | --- |

1)

Valmistetta käsiteltäessä on käytettävä eurooppalaisen standardin EN ISO16321 tai vastaavan standardin mukaisia silmäsuojaimia. EN-standardin täydellinen nimi on kohdassa 6.

Valmisteen levitys:

| 1) | Valmisteen levitys on sallittu vain suljetuissa, ilmatiiviissä desinfiointijärjestelmissä. Työntekijät eivät saa olla läsnä desinfiointiprosessin aikana. Työntekijät eivät saa olla desinfiointikammiossa käsittelyn aikana. |
| --- | --- |

1)

Valmisteen levitys on sallittu vain suljetuissa, ilmatiiviissä desinfiointijärjestelmissä. Työntekijät eivät saa olla läsnä desinfiointiprosessin aikana. Työntekijät eivät saa olla desinfiointikammiossa käsittelyn aikana.

| 2) | Desinfiointi on käynnistettävä ainoastaan desinfiointikammion ulkopuolelta, jotta vältetään kosketus desinfiointiaineeseen. |
| --- | --- |

2)

Desinfiointi on käynnistettävä ainoastaan desinfiointikammion ulkopuolelta, jotta vältetään kosketus desinfiointiaineeseen.

| 3) | Kammion on pysyttävä ilmatiiviisti suljettuna desinfioinnin aikana, ja sisäänpääsy on estettävä. On ilmoitettava, että desinfiointiprosessi on käynnissä. |
| --- | --- |

3)

Kammion on pysyttävä ilmatiiviisti suljettuna desinfioinnin aikana, ja sisäänpääsy on estettävä. On ilmoitettava, että desinfiointiprosessi on käynnissä.

| 4) | Levittämisen jälkeen kammio on tuuletettava kokonaan teknisellä ilmanvaihtojärjestelmällä. |
| --- | --- |

4)

Levittämisen jälkeen kammio on tuuletettava kokonaan teknisellä ilmanvaihtojärjestelmällä.

| 5) | Paluu alueelle sallitaan vasta, kun valmiste on kuivunut kaikilta pinnoilta ja kun peretikkahapon ja vetyperoksidin pitoisuudet ilmassa ovat laskeneet alle vastaavien viitearvojen (AEC-arvojen). Riittävän ilmanvaihdon varmistamiseksi on käytettävä joko desinfiointijärjestelmää, jossa on anturit, jotka ilmaisevat, milloin merkitykselliset pitoisuudet ovat laskeneet viitearvojen alapuolelle, tai teknisen ilmanvaihdon vaadittu kesto on määritettävä mittaamalla se soveltuvalla mittauslaitteistolla kunkin teknisen laitteiston osalta ja asiaankuuluvien reunaehtojen muutosten jälkeen. |
| --- | --- |

5)

Paluu alueelle sallitaan vasta, kun valmiste on kuivunut kaikilta pinnoilta ja kun peretikkahapon ja vetyperoksidin pitoisuudet ilmassa ovat laskeneet alle vastaavien viitearvojen (AEC-arvojen). Riittävän ilmanvaihdon varmistamiseksi on käytettävä joko desinfiointijärjestelmää, jossa on anturit, jotka ilmaisevat, milloin merkitykselliset pitoisuudet ovat laskeneet viitearvojen alapuolelle, tai teknisen ilmanvaihdon vaadittu kesto on määritettävä mittaamalla se soveltuvalla mittauslaitteistolla kunkin teknisen laitteiston osalta ja asiaankuuluvien reunaehtojen muutosten jälkeen.

Annostelupumppujen korjaukseen tai huoltoon:

| 1) | Ennen pumppujen korjausta tai huoltoa, suurimmat valmistejäämät on poistettava huuhtelemalla pumput. |
| --- | --- |

1)

Ennen pumppujen korjausta tai huoltoa, suurimmat valmistejäämät on poistettava huuhtelemalla pumput.

5.3.   Mahdolliset suorat tai epäsuorat haittavaikutukset, ensiapuohjeet sekä kiireelliset toimenpiteet ympäristön suojelemiseksi

Ensiapu

| 1) | JOS KEMIKAALIA ON HENGITETTY: Jos oireita ilmenee, ota yhteys MYRKYTYSTIETOKESKUKSEEN tai lääkäriin. |
| --- | --- |

1)

| 2) | JOS KEMIKAALIA ON NIELTY: Huuhdo suu. Anna jotain juotavaa, jos altistunut henkilö pystyy nielemään. EI saa oksennuttaa. Ota yhteys MYRKYTYSTIETOKESKUKSEEN tai lääkäriin. |
| --- | --- |

2)

| 3) | JOS KEMIKAALIA JOUTUU IHOLLE: Pese iho vedellä. Jos oireita ilmenee, ota yhteys MYRKYTYSTIETOKESKUKSEEN tai lääkäriin. |
| --- | --- |

3)

| 4) | JOS KEMIKAALIA JOUTUU SILMIIN: Huuhtele vedellä. Poista piilolinssit, jos sen voi tehdä helposti. Jatka huuhtomista 5 minuutin ajan. Ota yhteys MYRKYTYSTIETOKESKUKSEEN tai lääkäriin. |
| --- | --- |

4)

Ympäristö:

| 5) | Vältä laimentamattoman valmisteen päästämistä suoraan ympäristöön ja viemäriin. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Suuret roiskeet: peitä neste imukykyisellä materiaalilla. Rajaa alue ja kerää roiskeet hävitettäväksi. |
| --- | --- |

6)

5.4.   Ohjeet valmisteen ja sen pakkausten turvallisesta hävittämisestä

| 1) | Biosidivalmisteen jäämät on hävitettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY ja eurooppalaisen jäteluettelon (EWC) sekä kansallisten ja alueellisten säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Älä tyhjennä viemäriin. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Hävitä sisältö/säiliö valtuutettuun jätteenkeräyspisteeseen. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Jätä biosidivalmisteet alkuperäispakkauksiin. Älä sekoita muiden jätteiden kanssa. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Täysin tyhjät astiat ovat kierrätyskelpoisia. |
| --- | --- |

5)

5.5.   Varastointiolosuhteet ja säilyvyysaika normaaleissa säilytysolosuhteissa

| 1) | Säilyvyysaika: 12 kuukautta. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Suojaa pakkaselta. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Säilytä alle 30 °C:n lämpötilassa. |
| --- | --- |

3)

6.   MUUT TIEDOT

| 1) | Huomioi EU:n viitearvo 0,5 mg/m3 valmisteen tehoaineelle peretikkahappolle (CAS-nro: 79-21-0), jota käytettiin tämän valmisteen riskinarvioinnissa. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Huomioi EU:n viitearvo 1,25 mg/m3 valmisteen sisältämälle huolenaineelle vetyperoksidille (CAS-nro: 7722-84-1), jota käytettiin tämän valmisteen riskinarvioinnissa. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Huomioi EU:n viitearvo 17,9 mg/kg painokiloa kohti valmisteen sisältämälle huolenaineelle propan-2-olille (CAS-nro: 67-63-0), jota käytettiin tämän valmisteen riskinarvioinnissa. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Orientaatiota varten: suhteellinen kosteus, jota käytettiin mukautetussa EN 17272 testissä tehokkuuden määrittämiseen oli 33–53 %.
  Tässä osassa sekä osissa 5.2 ”Riskinhallintatoimet” ja 5.4. ”Ohjeet valmisteen ja sen pakkauksen turvallista hävittämistä varten” viitattujen EN-standardien täydelliset nimet ovat seuraavat:
  EN 17272 - Kvantitatiivinen carrier-testi ilmateitse tapahtuvaan desinfektioon automatisoiduin menetelmin. Lääketieteessä ja eläinlääketieteessä sekä elintarviketeollisuudessa, teollisuudessa, kotitalouksissa ja julkisissa tiloissa käytettävien kemiallisten desinfektioaineiden ja antiseptisten aineiden bakterisidisen, fungisidisen, yeastisidisen, sporisidisen, tuberkulosidisen, mykobakterisidisen, virusidisen ja fagosidisen tehon määrittäminen.
  EN ISO 16321 - Ammattikäyttöön tarkoitetut silmien ja kasvojen suojaimet.
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY annettu 19 päivänä marraskuuta 2008 jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (OJ L 312, 22.11.2008, sivu 3). |
| --- | --- |

4)

Tässä osassa sekä osissa 5.2 ”Riskinhallintatoimet” ja 5.4. ”Ohjeet valmisteen ja sen pakkauksen turvallista hävittämistä varten” viitattujen EN-standardien täydelliset nimet ovat seuraavat:

EN 17272 - Kvantitatiivinen carrier-testi ilmateitse tapahtuvaan desinfektioon automatisoiduin menetelmin. Lääketieteessä ja eläinlääketieteessä sekä elintarviketeollisuudessa, teollisuudessa, kotitalouksissa ja julkisissa tiloissa käytettävien kemiallisten desinfektioaineiden ja antiseptisten aineiden bakterisidisen, fungisidisen, yeastisidisen, sporisidisen, tuberkulosidisen, mykobakterisidisen, virusidisen ja fagosidisen tehon määrittäminen.

EN ISO 16321 - Ammattikäyttöön tarkoitetut silmien ja kasvojen suojaimet.

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY annettu 19 päivänä marraskuuta 2008 jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (OJ L 312, 22.11.2008, sivu 3).

---

(1)  Tässä osiossa annetut käyttöohjeet, riskinhallintatoimet ja muut käyttöohjeet pätevät kaikissa sallituissa käytöissä.

---

| 14.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/103 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/103

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2023/1455,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023,

koboltti(II)asetaattitetrahydraatin, koboltti(II)karbonaatin, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatin ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatin kiireellisestä väliaikaisesta hyväksymisestä märehtijöiden, joilla on toimiva pötsi, hevoseläinten ja jäniseläinten rehun lisäaineina

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 15 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Kyseisen asetuksen 15 artiklassa säädetään, että komissio voi väliaikaisesti hyväksyä lisäaineiden käytön erityistapauksissa, joissa tarvitaan kiireellinen hyväksyntä eläinten hyvinvoinnin turvaamiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. Kyseisen asetuksen 15 artiklassa säädetään, että komissio voi väliaikaisesti hyväksyä lisäaineiden käytön erityistapauksissa, joissa tarvitaan kiireellinen hyväksyntä eläinten hyvinvoinnin turvaamiseksi.

| (2) | Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 601/2013 (2) hyväksyttiin 10 vuoden ajaksi koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti, koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti ja pinnoitettu rakeistettu koboltti(II)karbonaatti luokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”hivenaineyhdisteet” kuuluvina rehun lisäaineina. Nämä lisäaineet hyväksyttiin käytettäviksi märehtijöiden, joilla on toimiva pötsi, hevoseläinten, jäniseläinten, jyrsijöiden, kasvissyöjämatelijoiden ja eläintarhojen nisäkkäiden ruokinnassa. |
| --- | --- |

(2)

Komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 601/2013 (2) hyväksyttiin 10 vuoden ajaksi koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti, koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti ja pinnoitettu rakeistettu koboltti(II)karbonaatti luokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”hivenaineyhdisteet” kuuluvina rehun lisäaineina. Nämä lisäaineet hyväksyttiin käytettäviksi märehtijöiden, joilla on toimiva pötsi, hevoseläinten, jäniseläinten, jyrsijöiden, kasvissyöjämatelijoiden ja eläintarhojen nisäkkäiden ruokinnassa.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa ei ole toimitettu hakemusta lisäaineiden koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti 15 päivänä heinäkuuta 2023 päättyvän hyväksynnän uusimiseksi (3). Kyseisten lisäaineiden osalta toimitettiin 20 päivänä lokakuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti uutta hyväksyntää koskeva hakemus, joka käsitteli niiden käyttöä samoilla eläinlajeilla kuin aiempi hyväksyntä ja jossa pyydettiin niiden luokittelemista lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”hivenaineyhdisteet”. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdassa säädetyssä määräajassa ei ole toimitettu hakemusta lisäaineiden koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti 15 päivänä heinäkuuta 2023 päättyvän hyväksynnän uusimiseksi (3). Kyseisten lisäaineiden osalta toimitettiin 20 päivänä lokakuuta 2022 asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti uutta hyväksyntää koskeva hakemus, joka käsitteli niiden käyttöä samoilla eläinlajeilla kuin aiempi hyväksyntä ja jossa pyydettiin niiden luokittelemista lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”hivenaineyhdisteet”.

| (4) | Kun otetaan huomioon lisäaineiden koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti hyväksyntää koskevan hakemuksen käsittelyyn tarvittava aika, kyseisten lisäaineiden uutta hyväksyntää ei voida myöntää 15 päivään heinäkuuta 2023 mennessä. |
| --- | --- |

(4)

Kun otetaan huomioon lisäaineiden koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti hyväksyntää koskevan hakemuksen käsittelyyn tarvittava aika, kyseisten lisäaineiden uutta hyväksyntää ei voida myöntää 15 päivään heinäkuuta 2023 mennessä.

| (5) | Tämän seurauksena eräs yritys toimitti komissiolle 30 päivänä toukokuuta 2023 hakemuksen, joka koski märehtijöiden, hevosten ja kanien ruokinnassa käytettäviksi tarkoitettujen lisäaineiden koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti väliaikaisen kiireellisen hyväksynnän myöntämistä asetuksen (EY) N:o 1831/2003 15 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(5)

Tämän seurauksena eräs yritys toimitti komissiolle 30 päivänä toukokuuta 2023 hakemuksen, joka koski märehtijöiden, hevosten ja kanien ruokinnassa käytettäviksi tarkoitettujen lisäaineiden koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti väliaikaisen kiireellisen hyväksynnän myöntämistä asetuksen (EY) N:o 1831/2003 15 artiklan mukaisesti.

| (6) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 12 päivänä marraskuuta 2009 antamassaan lausunnossa (4), että suun kautta annettava B12-vitamiini hajoaa nopeasti pötsissä, minkä vuoksi märehtijöiden optimaaliseen hivenravinteiden saantiin olisi kuuluttava koboltti. Elintarviketurvallisuusviranomainen laajensi päätelmänsä koskemaan hevosia ja kaneja, joiden osalta se katsoi, että kobolttilisä olisi säilytettävä myös niiden ruokinnassa. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti 22 päivänä toukokuuta 2012 (5) ja 12 päivänä kesäkuuta 2012 (6) antamissaan lausunnoissa, että lisäaineet koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti ovat tehokkaita koboltin lähteitä ja välttämättömiä hivenaineita, joista syntyy B12-vitamiinia pötsissä tapahtuvan mikrobikäymisen tuloksena. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 12 päivänä marraskuuta 2009 antamassaan lausunnossa (4), että suun kautta annettava B12-vitamiini hajoaa nopeasti pötsissä, minkä vuoksi märehtijöiden optimaaliseen hivenravinteiden saantiin olisi kuuluttava koboltti. Elintarviketurvallisuusviranomainen laajensi päätelmänsä koskemaan hevosia ja kaneja, joiden osalta se katsoi, että kobolttilisä olisi säilytettävä myös niiden ruokinnassa. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti 22 päivänä toukokuuta 2012 (5) ja 12 päivänä kesäkuuta 2012 (6) antamissaan lausunnoissa, että lisäaineet koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti ovat tehokkaita koboltin lähteitä ja välttämättömiä hivenaineita, joista syntyy B12-vitamiinia pötsissä tapahtuvan mikrobikäymisen tuloksena.

| (7) | Kuten elintarviketurvallisuusviranomaisen 12 päivänä marraskuuta 2009 antamassa lausunnossa todetaan, koboltinpuutos johtaa eläimillä yleisesti ruokahalun menetykseen, kasvun hidastumiseen, painon alenemiseen, anemiaan, rasva-aineenvaihdunnan häiriöihin, folaattitason alenemiseen, raudan ja nikkelin kertymiseen maksaan, neutrofiilien toiminnan vaarantumiseen ja vastustuskyvyn heikkenemiseen loistartuntoja vastaan, mikä koskee erityisesti märehtijöitä. |
| --- | --- |

(7)

Kuten elintarviketurvallisuusviranomaisen 12 päivänä marraskuuta 2009 antamassa lausunnossa todetaan, koboltinpuutos johtaa eläimillä yleisesti ruokahalun menetykseen, kasvun hidastumiseen, painon alenemiseen, anemiaan, rasva-aineenvaihdunnan häiriöihin, folaattitason alenemiseen, raudan ja nikkelin kertymiseen maksaan, neutrofiilien toiminnan vaarantumiseen ja vastustuskyvyn heikkenemiseen loistartuntoja vastaan, mikä koskee erityisesti märehtijöitä.

| (8) | Näin ollen vaikuttaa siltä, että tällainen puutos todennäköisesti aiheuttaa vakavia haittavaikutuksia sellaisten eläinten hyvinvoinnille, joilla koboltti on välttämätön B12-vitamiinin synteesissä, mukaan lukien immuunijärjestelmän heikkeneminen, suolistosairauksien ja ketoosin yleistyminen, lisääntymistoimintojen heikentyminen, lampaiden lisääntynyt riski sairastua lampaiden maksatautiin (Ovine White Liver Disease) ja mahdollisesti jopa sairastuvuuden tai kuolleisuuden lisääntyminen (7). |
| --- | --- |

(8)

Näin ollen vaikuttaa siltä, että tällainen puutos todennäköisesti aiheuttaa vakavia haittavaikutuksia sellaisten eläinten hyvinvoinnille, joilla koboltti on välttämätön B12-vitamiinin synteesissä, mukaan lukien immuunijärjestelmän heikkeneminen, suolistosairauksien ja ketoosin yleistyminen, lisääntymistoimintojen heikentyminen, lampaiden lisääntynyt riski sairastua lampaiden maksatautiin (Ovine White Liver Disease) ja mahdollisesti jopa sairastuvuuden tai kuolleisuuden lisääntyminen (7).

| (9) | Kriittisten puutosten välttämiseksi eläimet, jotka laiduntavat vähän kobolttia sisältävällä maaperällä tai joita ruokitaan tällaisessa maaperässä tuotetuilla heinällä tai kasveilla, mutta myös tietyt eläinryhmät, joilla on erityistarpeita, kuten eläimet, joita ruokitaan annospumpulla varustetuilla automaattisilla väkirehuannostelijoilla, tai jotkin eläimet, joilla on aineenvaihduntahäiriöitä, tarvitsevat täydennysrehua boluksen tai nesteen muodossa välttämättömien ravinteiden, kuten koboltin, saamiseksi. Vaihtoehtoa, jossa laiduntavien eläinten ruokinnassa käytettäisiin nuoluämpäriä tai kiveä, ei yleensä pidetä kaikissa olosuhteissa optimaalisena koboltin riittävän, tehokkaan ja turvallisen saannin takaamiseksi, koska eläimet käyttävät sitä vapaaehtoisesti ja kilpailevat siitä, jolloin sen avulla tapahtuva lisäsaanti on vähemmän valvottua ja kohdennettua, koska ilmasto-olosuhteilla on vaikutusta rehun laatuun ja koska käsittelyyn liittyy lisävaatimuksia. |
| --- | --- |

(9)

Kriittisten puutosten välttämiseksi eläimet, jotka laiduntavat vähän kobolttia sisältävällä maaperällä tai joita ruokitaan tällaisessa maaperässä tuotetuilla heinällä tai kasveilla, mutta myös tietyt eläinryhmät, joilla on erityistarpeita, kuten eläimet, joita ruokitaan annospumpulla varustetuilla automaattisilla väkirehuannostelijoilla, tai jotkin eläimet, joilla on aineenvaihduntahäiriöitä, tarvitsevat täydennysrehua boluksen tai nesteen muodossa välttämättömien ravinteiden, kuten koboltin, saamiseksi. Vaihtoehtoa, jossa laiduntavien eläinten ruokinnassa käytettäisiin nuoluämpäriä tai kiveä, ei yleensä pidetä kaikissa olosuhteissa optimaalisena koboltin riittävän, tehokkaan ja turvallisen saannin takaamiseksi, koska eläimet käyttävät sitä vapaaehtoisesti ja kilpailevat siitä, jolloin sen avulla tapahtuva lisäsaanti on vähemmän valvottua ja kohdennettua, koska ilmasto-olosuhteilla on vaikutusta rehun laatuun ja koska käsittelyyn liittyy lisävaatimuksia.

| (10) | Lisäainetta pinnoitettu rakeistettu koboltti(II)karbonaatti, jonka käytön osalta on toimitettu uusimista koskeva hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja joka on tällä hetkellä hyväksytty rehun lisäaineena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 mukaisesti, ei voida käyttää nestemäisessä täydennysrehussa annettavan rehun valmistuksessa eikä boluksena. Tämä johtuu kyseisen lisäaineen teknisistä eritelmistä, sillä se sisältää liukenemattomia hiukkasia, jotka vaikuttavat nestemäisen rehun homogeenisuuteen, sen kobolttipitoisuus on hyvin alhainen eikä sitä voida helposti puristaa kokoon, joten sopivien suuritiheyksisten bolusten valmistaminen ei onnistu. Nestemäisessä rehussa olisi oltava liukoisessa muodossa olevaa kobolttia, kuten lisäaineita koboltti(II)asetaattitetrahydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti, kun taas sellaisten sopivien bolusten valmistuksessa, joilla eläimille annetaan vaadittu turvallinen määrä kobolttia, olisi käytettävä lisäaineita koboltti(II)karbonaatti ja koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti. Muita kobolttiyhdisteitä ei ole tällä hetkellä hyväksytty rehun lisäaineiksi asetuksen (EY) N:o 1831/2003 nojalla. |
| --- | --- |

(10)

Lisäainetta pinnoitettu rakeistettu koboltti(II)karbonaatti, jonka käytön osalta on toimitettu uusimista koskeva hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja joka on tällä hetkellä hyväksytty rehun lisäaineena asetuksen (EY) N:o 1831/2003 mukaisesti, ei voida käyttää nestemäisessä täydennysrehussa annettavan rehun valmistuksessa eikä boluksena. Tämä johtuu kyseisen lisäaineen teknisistä eritelmistä, sillä se sisältää liukenemattomia hiukkasia, jotka vaikuttavat nestemäisen rehun homogeenisuuteen, sen kobolttipitoisuus on hyvin alhainen eikä sitä voida helposti puristaa kokoon, joten sopivien suuritiheyksisten bolusten valmistaminen ei onnistu. Nestemäisessä rehussa olisi oltava liukoisessa muodossa olevaa kobolttia, kuten lisäaineita koboltti(II)asetaattitetrahydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti, kun taas sellaisten sopivien bolusten valmistuksessa, joilla eläimille annetaan vaadittu turvallinen määrä kobolttia, olisi käytettävä lisäaineita koboltti(II)karbonaatti ja koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti. Muita kobolttiyhdisteitä ei ole tällä hetkellä hyväksytty rehun lisäaineiksi asetuksen (EY) N:o 1831/2003 nojalla.

| (11) | Komission asetuksessa (EU) 2020/354 (8) vahvistetaan, että hivenaineiden ja/tai vitamiinien pitkäaikainen antaminen laiduneläimille tapahtuu erityisessä ravitsemuksellisessa tarkoituksessa, kun niitä annetaan sellaisten märehtijöiden, joilla on toimiva pötsi, rehuissa ja niiden antaminen boluksena on sallittua. Jos kobolttiyhdisteitä lakattaisiin käyttämästä rehun lisäaineena erityisesti laiduntaville eläimille erityisravinnoksi tarkoitetussa rehussa boluksen muodossa, toimijat eivät voisi täyttää tätä erityistä ravitsemuksellista tarkoitusta niiden märehtijöiden erityisten ravitsemuksellisten tarpeiden osalta, joiden assimilaatio-, imeytymis- tai aineenvaihduntaprosessia koboltinpuutos voi heikentää. Tällainen laiduntavien märehtijöiden olosuhteisiin soveltuvan rehun puute heikentäisi näin ollen kyseisten eläinten hyvinvointia. |
| --- | --- |

(11)

Komission asetuksessa (EU) 2020/354 (8) vahvistetaan, että hivenaineiden ja/tai vitamiinien pitkäaikainen antaminen laiduneläimille tapahtuu erityisessä ravitsemuksellisessa tarkoituksessa, kun niitä annetaan sellaisten märehtijöiden, joilla on toimiva pötsi, rehuissa ja niiden antaminen boluksena on sallittua. Jos kobolttiyhdisteitä lakattaisiin käyttämästä rehun lisäaineena erityisesti laiduntaville eläimille erityisravinnoksi tarkoitetussa rehussa boluksen muodossa, toimijat eivät voisi täyttää tätä erityistä ravitsemuksellista tarkoitusta niiden märehtijöiden erityisten ravitsemuksellisten tarpeiden osalta, joiden assimilaatio-, imeytymis- tai aineenvaihduntaprosessia koboltinpuutos voi heikentää. Tällainen laiduntavien märehtijöiden olosuhteisiin soveltuvan rehun puute heikentäisi näin ollen kyseisten eläinten hyvinvointia.

| (12) | On mahdollista mitata, millainen tosiasiallinen vaikutus on sillä, jos lisäaineita koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti ei ole saatavilla, ottaen huomioon kyseisten lisäaineiden käytön laajuus koko unionissa, vaikkakin joissakin jäsenvaltioissa koboltinpuutos on vakavampaa maaperän ja laidunten luonteesta johtuen. Esimerkiksi Irlannissa 62 prosenttia kaikesta märehtijöille ja hevoseläimille valmistetusta täydennysrehusta sisältää yhtä näistä neljästä lisäaineesta, ja yli 11,7 miljoonaa eläintä saattaisi kärsiä, jos kyseisiä tuotteita ei olisi saatavilla. Ranskassa 11,5 miljoonan märehtijän rehua täydennetään yhdellä näistä neljästä lisäaineesta boluksen tai nestemäisen rehun muodossa, ja näiden eläinten hyvinvointi kärsisi, jos kyseisiä tuotteita ei käytettäisi. Kansallisilta toimivaltaisilta viranomaisilta ja toimijoilta saaduista tiedoista käy yleisesti ottaen ilmi, että kyseisiä lisäaineita käytetään laajalti märehtijöiden ruokinnassa, pääasiassa rehussa boluksen tai nesteen muodossa, mutta myös hevosten ja kanien ruokinnassa. Vuoden 2021 lopussa arvioitiin, että unionin tiloilla oli 76 miljoonaa nautaeläintä ja 71 miljoonaa lammasta ja vuohta (9). Kaninkasvatusta koskevat tilastotiedot (10) vuodelta 2016 osoittavat, että unionissa kasvatettiin noin 180 miljoonaa tarhattua kania lihan kulutusta varten. |
| --- | --- |

(12)

On mahdollista mitata, millainen tosiasiallinen vaikutus on sillä, jos lisäaineita koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti ei ole saatavilla, ottaen huomioon kyseisten lisäaineiden käytön laajuus koko unionissa, vaikkakin joissakin jäsenvaltioissa koboltinpuutos on vakavampaa maaperän ja laidunten luonteesta johtuen. Esimerkiksi Irlannissa 62 prosenttia kaikesta märehtijöille ja hevoseläimille valmistetusta täydennysrehusta sisältää yhtä näistä neljästä lisäaineesta, ja yli 11,7 miljoonaa eläintä saattaisi kärsiä, jos kyseisiä tuotteita ei olisi saatavilla. Ranskassa 11,5 miljoonan märehtijän rehua täydennetään yhdellä näistä neljästä lisäaineesta boluksen tai nestemäisen rehun muodossa, ja näiden eläinten hyvinvointi kärsisi, jos kyseisiä tuotteita ei käytettäisi. Kansallisilta toimivaltaisilta viranomaisilta ja toimijoilta saaduista tiedoista käy yleisesti ottaen ilmi, että kyseisiä lisäaineita käytetään laajalti märehtijöiden ruokinnassa, pääasiassa rehussa boluksen tai nesteen muodossa, mutta myös hevosten ja kanien ruokinnassa. Vuoden 2021 lopussa arvioitiin, että unionin tiloilla oli 76 miljoonaa nautaeläintä ja 71 miljoonaa lammasta ja vuohta (9). Kaninkasvatusta koskevat tilastotiedot (10) vuodelta 2016 osoittavat, että unionissa kasvatettiin noin 180 miljoonaa tarhattua kania lihan kulutusta varten.

| (13) | Elintarviketurvallisuusviranomaisen 12 päivänä marraskuuta 2009, 22 päivänä toukokuuta 2012 ja 12 päivänä kesäkuuta 2012 antamien lausuntojen sekä lisäaineiden koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti tosiasiallista käyttöä unionissa koskevien tietojen perusteella voidaan päätellä, että märehtijät, hevoset ja kanit ovat ne eläinlajit tai -ryhmät, joiden hyvinvointi heikkenisi merkittävästi, jos koboltin käyttö niiden ruokinnassa lopetettaisiin. |
| --- | --- |

(13)

Elintarviketurvallisuusviranomaisen 12 päivänä marraskuuta 2009, 22 päivänä toukokuuta 2012 ja 12 päivänä kesäkuuta 2012 antamien lausuntojen sekä lisäaineiden koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti tosiasiallista käyttöä unionissa koskevien tietojen perusteella voidaan päätellä, että märehtijät, hevoset ja kanit ovat ne eläinlajit tai -ryhmät, joiden hyvinvointi heikkenisi merkittävästi, jos koboltin käyttö niiden ruokinnassa lopetettaisiin.

| (14) | Jotta vältetään märehtijöiden, hevosten ja kanien hyvinvointiin kohdistuvat kielteiset vaikutukset, jotka johtuvat lisäaineiden koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti käytön hyväksynnän keskeyttämisestä 15 päivästä heinäkuuta 2023 alkaen, ja koska vaihtoehtoja ei ole tällä hetkellä saatavilla, niiden käyttö olisi kiireellisesti hyväksyttävä väliaikaisesti siihen saakka, kun niiden hyväksyntää koskevasta hakemuksesta on tehty päätös asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Väliaikainen hyväksyntä olisi myönnettävä enintään viideksi vuodeksi asetuksen (EY) N:o 1831/2003 15 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Jotta vältetään märehtijöiden, hevosten ja kanien hyvinvointiin kohdistuvat kielteiset vaikutukset, jotka johtuvat lisäaineiden koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti käytön hyväksynnän keskeyttämisestä 15 päivästä heinäkuuta 2023 alkaen, ja koska vaihtoehtoja ei ole tällä hetkellä saatavilla, niiden käyttö olisi kiireellisesti hyväksyttävä väliaikaisesti siihen saakka, kun niiden hyväksyntää koskevasta hakemuksesta on tehty päätös asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Väliaikainen hyväksyntä olisi myönnettävä enintään viideksi vuodeksi asetuksen (EY) N:o 1831/2003 15 artiklan mukaisesti.

| (15) | Sen varmistamiseksi, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 tavoitteiden mukaisesti käytössä on ainoastaan turvallisia ja tehokkaita lisäaineita, väliaikaisen hyväksynnän ehdoissa olisi otettava huomioon täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 601/2013 säädetyt hyväksynnän ehdot märehtijöiden, hevoseläinten ja jäniseläinten ruokinnassa käytettävien kyseisten neljän lisäaineen osalta. |
| --- | --- |

(15)

Sen varmistamiseksi, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 tavoitteiden mukaisesti käytössä on ainoastaan turvallisia ja tehokkaita lisäaineita, väliaikaisen hyväksynnän ehdoissa olisi otettava huomioon täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 601/2013 säädetyt hyväksynnän ehdot märehtijöiden, hevoseläinten ja jäniseläinten ruokinnassa käytettävien kyseisten neljän lisäaineen osalta.

| (16) | Asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustettu vertailulaboratorio katsoi, että päätelmät ja suositukset, jotka tehtiin kyseisten lisäaineiden osalta aiemmassa arvioinnissa, joka koski analyysimenetelmää täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 601/2013 myönnetyn hyväksynnän yhteydessä, ovat päteviä ja sovellettavissa väliaikaiseen hyväksymiseen. |
| --- | --- |

(16)

Asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustettu vertailulaboratorio katsoi, että päätelmät ja suositukset, jotka tehtiin kyseisten lisäaineiden osalta aiemmassa arvioinnissa, joka koski analyysimenetelmää täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 601/2013 myönnetyn hyväksynnän yhteydessä, ovat päteviä ja sovellettavissa väliaikaiseen hyväksymiseen.

| (17) | Koska lisäaineiden koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti käytön hyväksynnän voimassaolo päättyy 15 päivänä heinäkuuta 2023 ja jotta voidaan varmistaa väliaikaisen hyväksynnän piiriin kuuluvien eläinten hyvinvoinnin korkeatasoinen suojelu, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti. |
| --- | --- |

(17)

Koska lisäaineiden koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, koboltti(II)karbonaatti, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti ja koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti käytön hyväksynnän voimassaolo päättyy 15 päivänä heinäkuuta 2023 ja jotta voidaan varmistaa väliaikaisen hyväksynnän piiriin kuuluvien eläinten hyvinvoinnin korkeatasoinen suojelu, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti.

| (18) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(18)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Väliaikainen hyväksyntä

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”ravitsemukselliset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”hivenaineyhdisteet” kuuluvat, liitteessä tarkoitetut aineet väliaikaisesti eläinten ruokinnassa käytettävinä lisäaineina kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2023.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 601/2013, annettu 24 päivänä kesäkuuta 2013, koboltti(II)asetaattitetrahydraatin, koboltti(II)karbonaatin, koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatin, koboltti(II)sulfaattiheptahydraatin ja pinnoitetun rakeistetun koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatin hyväksymisestä rehun lisäaineena (EUVL L 172, 25.6.2013, s. 14).

2

(3)  Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti on toimitettu hakemus, joka koskee pinnoitetun rakeistetun koboltti(II)karbonaatin hyväksynnän uusimista rehun lisäaineena. Kyseinen lisäaine ei kuulu tämän asetuksen soveltamisalaan.

3

(4)  EFSA Journal 2009;7(12):1383.

4

(5)  EFSA Journal 2012;10(6):2727.

5

(6)  EFSA Journal 2012;10(7):2791.

6

(7)  Koboltin roolia eläinten, erityisesti märehtijöiden, aineenvaihdunnassa ja koboltinpuutoksesta aiheutuvia vaikutuksia käsittelevä tarkastelu, saatavilla julkaisussa ”
  Relationship between Vitamin B12 and Cobalt Metabolism in Domestic Ruminant: An Update
  ”, Jose-Ramiro González-Montaňa et al. Animals 2020, 10, 1855; doi:10.3390/ani10101855.

7

Relationship between Vitamin B12 and Cobalt Metabolism in Domestic Ruminant: An Update

(8)  Komission asetus (EU) 2020/354, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2020, erityisravinnoksi tarkoitettujen rehujen käyttötarkoitusluettelosta ja direktiivin 2008/38/EY kumoamisesta (EUVL L 67, 5.3.2020, s. 1).

8

(9)  
  Key figures on the European food chain – vuoden 2022 painos, Eurostat.

9

Key figures on the European food chain

(10)  Euroopan komissio, terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto, Commercial rabbit farming in the European Union – Overview report, Julkaisutoimisto 2018, https://data.europa.eu/doi/10.2772/62174.

10

Commercial rabbit farming in the European Union – Overview report

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkuaineen (Co) pitoisuus mg/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: ravitsemukselliset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: hivenaineyhdisteet |
| 3b301 | Koboltti(II)asetaattitetrahydraatti | Lisäaineen koostumus

  Koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, kiteinä/rakeina, sisältää vähintään 23 % kobolttia
  Hiukkaset < 50 μm: alle 1 %

  Tehoaineen kuvaus

  Kemiallinen kaava:
  Co(CH3COO)2 × 4H2O
  CAS-numero: 6147-53-1

  Analyysimenetelmät
   (1)


  Asetaatin määrittäminen lisäaineesta:







  — | Euroopan farmakopean monografia 01/2008:20301 |

Lisäaineen tunnistenumero

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Alkuaineen (Co) pitoisuus mg/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: ravitsemukselliset lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: hivenaineyhdisteet

3b301

Koboltti(II)asetaattitetrahydraatti

Lisäaineen koostumus

Koboltti(II)asetaattitetrahydraatti, kiteinä/rakeina, sisältää vähintään 23 % kobolttia

Hiukkaset < 50 μm: alle 1 %

Tehoaineen kuvaus

Kemiallinen kaava:

Co(CH3COO)2 × 4H2O

CAS-numero: 6147-53-1

Analyysimenetelmät
   (1)

Asetaatin määrittäminen lisäaineesta:

—

Euroopan farmakopean monografia 01/2008:20301

Lisäaineen kristallograafinen havainnollistaminen:

| — | Röntgendiffraktio |
| --- | --- |

—

Röntgendiffraktio

Koboltin kokonaismäärän määrittäminen lisäaineesta, esiseoksista, rehuseoksista ja rehuaineista:

| — | EN 15510: Induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES)
  tai |
| --- | --- |

—

EN 15510: Induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES)

tai

| — | CEN/TS 15621: Induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) painehajotuksen jälkeen |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621: Induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) painehajotuksen jälkeen

Hiukkaskokojakauman määrittäminen:

| — | ISO 13320 – Particle size analysis – Laser diffraction methods |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – Particle size analysis – Laser diffraction methods

Märehtijät, joilla on toimiva pötsi, hevoseläimet, jäniseläimet

-

-

1 (yhteensä)

| 1. | Lisäaine on sekoitettava rehuseokseen esiseoksena. |
| --- | --- |

1.

Lisäaine on sekoitettava rehuseokseen esiseoksena.

| 2. | Lisäaineen ja esiseosten pakkausmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavaa:






  — | Kobolttipitoisuus |
| --- | --- | --- |

2.

Lisäaineen ja esiseosten pakkausmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavaa:

—

Kobolttipitoisuus

| — | ”Suositellaan, että täysrehuun ei lisätä enempää kuin 0,3 mg/kg kobolttia. ”On syytä ottaa huomioon paikallisista olosuhteista ja ruokavalion erityiskoostumuksesta johtuva koboltin puutoksen mahdollisuus.” |
| --- | --- |

—

”Suositellaan, että täysrehuun ei lisätä enempää kuin 0,3 mg/kg kobolttia. ”On syytä ottaa huomioon paikallisista olosuhteista ja ruokavalion erityiskoostumuksesta johtuva koboltin puutoksen mahdollisuus.”

| 3. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä iho-, silmä- ja hengityssuojaimia. |
| --- | --- |

3.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä iho-, silmä- ja hengityssuojaimia.

| 4. | Rehuseoksen käyttöohjeissa on ilmoitettava seuraavaa: ”Suojatoimenpiteitä on toteutettava, jotta vältetään altistuminen koboltille hengitysteitse tai ihon kautta.” |
| --- | --- |

4.

Rehuseoksen käyttöohjeissa on ilmoitettava seuraavaa: ”Suojatoimenpiteitä on toteutettava, jotta vältetään altistuminen koboltille hengitysteitse tai ihon kautta.”

Heti kun päätös lisäaineen hyväksymisestä on tehty asetuksen (EY) N:o 1831/2003 9 artiklan mukaisesti, ja viimeistään 14. heinäkuuta 2028.

3b302

Koboltti(II)karbonaatti

Lisäaineen koostumus

Koboltti(II)karbonaatti, jauheena, sisältää 45–48 % kobolttia

Kobolttikarbonaatti: vähintään 75 %

Kobolttidihydroksidi 3–15 %

Vesi: enintään 6 %

Hiukkaset < 11 μm: alle 90 %

Tehoaineen kuvaus

Kemiallinen kaava: CoCO3

CAS-numero: 513-79-1

Analyysimenetelmät
   (1)

Karbonaatin määrittäminen lisäaineesta:

| — | Euroopan farmakopean monografia 01/2008:20301 |
| --- | --- |

—

Euroopan farmakopean monografia 01/2008:20301

Lisäaineen kristallograafinen havainnollistaminen:

| — | Röntgendiffraktio |
| --- | --- |

—

Röntgendiffraktio

Koboltin kokonaismäärän määrittäminen lisäaineesta, esiseoksista, rehuseoksista ja rehuaineista:

| — | EN 15510: Induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES)
  tai |
| --- | --- |

—

EN 15510: Induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES)

tai

| — | CEN/TS 15621: Induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) painehajotuksen jälkeen |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621: Induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) painehajotuksen jälkeen

Hiukkaskokojakauman määrittäminen:

| — | ISO 13320: – Particle size analysis – Laser diffraction methods |
| --- | --- |

—

ISO 13320: – Particle size analysis – Laser diffraction methods

Märehtijät, joilla on toimiva pötsi, hevoseläimet, jäniseläimet

-

-

1 (yhteensä)

| 1. | Lisäaine on sekoitettava rehuseokseen esiseoksena. Rehuseos on saatettava markkinoille muussa muodossa kuin jauheena. |
| --- | --- |

1.

Lisäaine on sekoitettava rehuseokseen esiseoksena. Rehuseos on saatettava markkinoille muussa muodossa kuin jauheena.

| 2. | Lisäaineen ja esiseosten pakkausmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavaa:






  — | Kobolttipitoisuus |
| --- | --- | --- |

2.

Lisäaineen ja esiseosten pakkausmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavaa:

—

Kobolttipitoisuus

| — | ”Suositellaan, että täysrehuun ei lisätä enempää kuin 0,3 mg/kg kobolttia. ”On syytä ottaa huomioon paikallisista olosuhteista ja ruokavalion erityiskoostumuksesta johtuva koboltin puutoksen mahdollisuus.” |
| --- | --- |

—

”Suositellaan, että täysrehuun ei lisätä enempää kuin 0,3 mg/kg kobolttia. ”On syytä ottaa huomioon paikallisista olosuhteista ja ruokavalion erityiskoostumuksesta johtuva koboltin puutoksen mahdollisuus.”

| 3. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä iho-, silmä- ja hengityssuojaimia. |
| --- | --- |

3.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä iho-, silmä- ja hengityssuojaimia.

| 4. | Rehuseoksen käyttöohjeissa on ilmoitettava seuraavaa: ”Suojatoimenpiteitä on toteutettava, jotta vältetään altistuminen koboltille hengitysteitse tai ihon kautta.” |
| --- | --- |

4.

Rehuseoksen käyttöohjeissa on ilmoitettava seuraavaa: ”Suojatoimenpiteitä on toteutettava, jotta vältetään altistuminen koboltille hengitysteitse tai ihon kautta.”

Heti kun päätös lisäaineen hyväksymisestä on tehty asetuksen (EY) N:o 1831/2003 9 artiklan mukaisesti, ja viimeistään 14. heinäkuuta 2028.

3b303

Koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti

Lisäaineen koostumus

Koboltti(II)karbonaattihydroksidi(2:3)monohydraatti, jauheena, sisältää vähintään 50 % kobolttia

Hiukkaset < 50 μm: alle 98 %

Tehoaineen kuvaus

Kemiallinen kaava:

2CoCO3 x 3Co(OH)2 x H2O

CAS-numero: 51839-24-8

Analyysimenetelmät
   (1)

Karbonaatin määrittäminen lisäaineesta:

| — | Euroopan farmakopean monografia 01/2008:20301 |
| --- | --- |

—

Euroopan farmakopean monografia 01/2008:20301

Lisäaineen kristallograafinen havainnollistaminen:

| — | Röntgendiffraktio |
| --- | --- |

—

Röntgendiffraktio

Koboltin kokonaismäärän määrittäminen lisäaineesta, esiseoksista, rehuseoksista ja rehuaineista:

| — | EN 15510: Induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES)
  tai |
| --- | --- |

—

EN 15510: Induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES)

tai

| — | CEN/TS 15621: Induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) painehajotuksen jälkeen |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621: Induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) painehajotuksen jälkeen

Hiukkaskokojakauman määrittäminen:

| — | ISO 13320: – Particle size analysis – Laser diffraction methods |
| --- | --- |

—

ISO 13320: – Particle size analysis – Laser diffraction methods

Märehtijät, joilla on toimiva pötsi, hevoseläimet, jäniseläimet

-

-

1 (yhteensä)

| 1. | Lisäaine on sekoitettava rehuseokseen esiseoksena. Rehuseos on saatettava markkinoille muussa muodossa kuin jauheena. |
| --- | --- |

1.

Lisäaine on sekoitettava rehuseokseen esiseoksena. Rehuseos on saatettava markkinoille muussa muodossa kuin jauheena.

| 2. | Lisäaineen ja esiseosten pakkausmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavaa:






  — | Kobolttipitoisuus |
| --- | --- | --- |

2.

Lisäaineen ja esiseosten pakkausmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavaa:

—

Kobolttipitoisuus

| — | ”Suositellaan, että täysrehuun ei lisätä enempää kuin 0,3 mg/kg kobolttia. ”On syytä ottaa huomioon paikallisista olosuhteista ja ruokavalion erityiskoostumuksesta johtuva koboltin puutoksen mahdollisuus.” |
| --- | --- |

—

”Suositellaan, että täysrehuun ei lisätä enempää kuin 0,3 mg/kg kobolttia. ”On syytä ottaa huomioon paikallisista olosuhteista ja ruokavalion erityiskoostumuksesta johtuva koboltin puutoksen mahdollisuus.”

| 3. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä iho-, silmä- ja hengityssuojaimia. |
| --- | --- |

3.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä iho-, silmä- ja hengityssuojaimia.

| 4. | Rehuseoksen käyttöohjeissa on ilmoitettava seuraavaa: ”Suojatoimenpiteitä on toteutettava, jotta vältetään altistuminen koboltille hengitysteitse tai ihon kautta.” |
| --- | --- |

4.

Rehuseoksen käyttöohjeissa on ilmoitettava seuraavaa: ”Suojatoimenpiteitä on toteutettava, jotta vältetään altistuminen koboltille hengitysteitse tai ihon kautta.”

Heti kun päätös lisäaineen hyväksymisestä on tehty asetuksen (EY) N:o 1831/2003 9 artiklan mukaisesti, ja viimeistään 14. heinäkuuta 2028.

3b305

Koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti

Lisäaineen koostumus

Koboltti(II)sulfaattiheptahydraatti, jauheena, sisältää vähintään 20 % kobolttia

Hiukkaset < 50 μm: alle 95 %

Tehoaineen kuvaus

Kemiallinen kaava: CoSO4 x 7H2O

CAS-numero: 10026-24-1

Analyysimenetelmät
   (1)

Sulfaatin määrittäminen lisäaineesta:

| — | Euroopan farmakopean monografia 01/2008:20301 |
| --- | --- |

—

Euroopan farmakopean monografia 01/2008:20301

Lisäaineen kristallograafinen havainnollistaminen:

| — | Röntgendiffraktio |
| --- | --- |

—

Röntgendiffraktio

Koboltin kokonaismäärän määrittäminen lisäaineesta, esiseoksista, rehuseoksista ja rehuaineista:

| — | EN 15510: Induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES)
  tai |
| --- | --- |

—

EN 15510: Induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES)

tai

| — | CEN/TS 15621: Induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) painehajotuksen jälkeen |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621: Induktiokytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) painehajotuksen jälkeen

Hiukkaskokojakauman määrittäminen:

| — | ISO 13320: – Particle size analysis – Laser diffraction methods |
| --- | --- |

—

ISO 13320: – Particle size analysis – Laser diffraction methods

Märehtijät, joilla on toimiva pötsi, hevoseläimet, jäniseläimet

-

-

1 (yhteensä)

| 1. | Lisäaine on sekoitettava rehuseokseen esiseoksena. Rehuseos on saatettava markkinoille muussa muodossa kuin jauheena. |
| --- | --- |

1.

Lisäaine on sekoitettava rehuseokseen esiseoksena. Rehuseos on saatettava markkinoille muussa muodossa kuin jauheena.

| 2. | Lisäaineen ja esiseosten pakkausmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavaa:






  — | Kobolttipitoisuus |
| --- | --- | --- |

2.

Lisäaineen ja esiseosten pakkausmerkinnöissä on ilmoitettava seuraavaa:

—

Kobolttipitoisuus

| — | ”Suositellaan, että täysrehuun ei lisätä enempää kuin 0,3 mg/kg kobolttia. ”On syytä ottaa huomioon paikallisista olosuhteista ja ruokavalion erityiskoostumuksesta johtuva koboltin puutoksen mahdollisuus.” |
| --- | --- |

—

”Suositellaan, että täysrehuun ei lisätä enempää kuin 0,3 mg/kg kobolttia. ”On syytä ottaa huomioon paikallisista olosuhteista ja ruokavalion erityiskoostumuksesta johtuva koboltin puutoksen mahdollisuus.”

| 3. | Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä iho-, silmä- ja hengityssuojaimia. |
| --- | --- |

3.

Rehualan toimijoiden on vahvistettava lisäaineen ja esiseosten käyttäjiä varten toimintamenettelyt ja järjestelyt lisäaineen käytöstä aiheutuvien mahdollisten riskien varalta. Jos riskejä ei voida näiden menettelyjen ja järjestelyjen avulla poistaa, lisäainetta ja esiseoksia käsiteltäessä on käytettävä iho-, silmä- ja hengityssuojaimia.

| 4. | Rehuseoksen käyttöohjeissa on ilmoitettava seuraavaa: ”Suojatoimenpiteitä on toteutettava, jotta vältetään altistuminen koboltille hengitysteitse tai ihon kautta.” |
| --- | --- |

4.

Rehuseoksen käyttöohjeissa on ilmoitettava seuraavaa: ”Suojatoimenpiteitä on toteutettava, jotta vältetään altistuminen koboltille hengitysteitse tai ihon kautta.”

Heti kun päätös lisäaineen hyväksymisestä on tehty asetuksen (EY) N:o 1831/2003 9 artiklan mukaisesti, ja viimeistään 14. heinäkuuta 2028.

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta:https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en

---

PÄÄTÖKSET

| 14.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/113 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/113

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2023/1456,

annettu 10 päivänä heinäkuuta 2023,

tilintarkastustuomioistuimen yhden jäsenen nimittämisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 286 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Unkarin ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Ildikó GÁLL-PELCZin toimikausi päättyy 31 päivänä elokuuta 2023. |
| --- | --- |

(1)

Ildikó GÁLL-PELCZin toimikausi päättyy 31 päivänä elokuuta 2023.

| (2) | Tilintarkastustuomioistuimeen olisi näin ollen nimitettävä yksi jäsen, |
| --- | --- |

(2)

Tilintarkastustuomioistuimeen olisi näin ollen nimitettävä yksi jäsen,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään Ildikó GÁLL-PELCZ tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi 1 päivänä syyskuuta 2023 alkavaksi ja 31 päivänä elokuuta 2029 päättyväksi kaudeksi.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 10 päivänä heinäkuuta 2023.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

P. NAVARRO RÍOS

---

(1)  Lausunto annettu 1. kesäkuuta 2023 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

1

---

| 14.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/114 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/114

---

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖS (YUTP) 2023/1457,

annettu 13 päivänä heinäkuuta 2023,

EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla edistetään merellistä turvallisuutta läntisellä Intian valtamerellä ja Punaisellamerellä (EUNAVFOR Atalanta), sekä päätöksen (YUTP) 2023/311 kumoamisesta (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023)

POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 38 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin sotilasoperaatiosta, jolla edistetään merellistä turvallisuutta läntisellä Intian valtamerellä ja Punaisellamerellä (EUNAVFOR Atalanta), 10 päivänä marraskuuta 2008 hyväksytyn neuvoston yhteisen toiminnan 2008/851/YUTP (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto valtuutti yhteisen toiminnan 2008/851/YUTP 6 artiklan 1 kohdan nojalla poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) tekemään asiaankuuluvat päätökset Euroopan unionin sotilasoperaation, jolla edistetään merellistä turvallisuutta läntisellä Intian valtamerellä ja Punaisellamerellä (EUNAVFOR Atalanta), EU:n joukkojen komentajan, jäljempänä ’EU:n joukkojen komentaja’, nimittämisestä. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto valtuutti yhteisen toiminnan 2008/851/YUTP 6 artiklan 1 kohdan nojalla poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean (PTK) tekemään asiaankuuluvat päätökset Euroopan unionin sotilasoperaation, jolla edistetään merellistä turvallisuutta läntisellä Intian valtamerellä ja Punaisellamerellä (EUNAVFOR Atalanta), EU:n joukkojen komentajan, jäljempänä ’EU:n joukkojen komentaja’, nimittämisestä.

| (2) | PTK hyväksyi 7 päivänä helmikuuta 2023 päätöksen (YUTP) 2023/311 (2), jolla kontra-amiraali Juan María IBAÑEZ MARTÍN nimitettiin EU:n joukkojen komentajaksi. |
| --- | --- |

(2)

PTK hyväksyi 7 päivänä helmikuuta 2023 päätöksen (YUTP) 2023/311 (2), jolla kontra-amiraali Juan María IBAÑEZ MARTÍN nimitettiin EU:n joukkojen komentajaksi.

| (3) | Italian sotilasviranomaiset ehdottivat 23 päivänä toukokuuta 2023 kontra-amiraali Fabrizio RUTTERIn nimittämistä kontra-amiraali Juan María IBAÑEZ MARTÍNin seuraajaksi EU:n joukkojen komentajaksi 17 päivästä heinäkuuta 2023. |
| --- | --- |

(3)

Italian sotilasviranomaiset ehdottivat 23 päivänä toukokuuta 2023 kontra-amiraali Fabrizio RUTTERIn nimittämistä kontra-amiraali Juan María IBAÑEZ MARTÍNin seuraajaksi EU:n joukkojen komentajaksi 17 päivästä heinäkuuta 2023.

| (4) | EUNAVFOR Atalantan EU:n operaation komentaja tuki kyseistä ehdotettua nimittämistä 2 päivänä kesäkuuta 2023. |
| --- | --- |

(4)

EUNAVFOR Atalantan EU:n operaation komentaja tuki kyseistä ehdotettua nimittämistä 2 päivänä kesäkuuta 2023.

| (5) | EU:n sotilaskomitea tuki 9 päivänä kesäkuuta 2023 Italian sotilasviranomaisten tekemää suositusta. |
| --- | --- |

(5)

EU:n sotilaskomitea tuki 9 päivänä kesäkuuta 2023 Italian sotilasviranomaisten tekemää suositusta.

| (6) | Olisi tehtävä päätös kontra-amiraali Fabrizio RUTTERIn nimittämisestä. |
| --- | --- |

(6)

Olisi tehtävä päätös kontra-amiraali Fabrizio RUTTERIn nimittämisestä.

| (7) | Päätös (YUTP) 2023/311 olisi sen vuoksi kumottava, |
| --- | --- |

(7)

Päätös (YUTP) 2023/311 olisi sen vuoksi kumottava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Nimitetään kontra-amiraali Fabrizio RUTTERI 17 päivästä heinäkuuta 2023 EU:n joukkojen komentajaksi Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla edistetään merellistä turvallisuutta läntisellä Intian valtamerellä ja Punaisellamerellä (EUNAVFOR Atalanta).

2 artikla

Kumotaan päätös (YUTP) 2023/311.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan 17 päivänä heinäkuuta 2023.

Tehty Brysselissä 13 päivänä heinäkuuta 2023.

Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean puolesta

Puheenjohtaja

D. PRONK

---

(1)  
  EUVL L 301, 12.11.2008, s. 33.

1

(2)  Poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätös (YUTP) 2023/311, annettu 7 päivänä helmikuuta 2023, EU:n joukkojen komentajan nimittämisestä Euroopan unionin sotilasoperaatioon, jolla edistetään merellistä turvallisuutta läntisellä Intian valtamerellä ja Punaisellamerellä (EUNAVFOR ATALANTA), sekä päätöksen (YUTP) 2022/2205 kumoamisesta (EUNAVFOR ATALANTA/1/2023) (EUVL L 40, 10.2.2023, s. 24).

2

---

| 14.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/116 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/116

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2023/1458,

annettu 11 päivänä heinäkuuta 2023,

afrikkalaiseen sikaruttoon liittyvistä tietyistä väliaikaisista kiireellisistä toimenpiteistä Kreikassa

(tiedoksiannettu numerolla C(2023) 4794)

(Ainoastaan kreikankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) 9 päivänä maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 (1) ja erityisesti sen 259 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Afrikkalainen sikarutto on kotieläiminä pidettävien ja luonnonvaraisten sikaeläinten tarttuva virustauti, joka voi merkittävästi vaikuttaa tällaisiin eläinkantoihin ja sikatilojen kannattavuuteen häiritsemällä kyseisten eläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoja unionissa ja niiden vientiä kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(1)

Afrikkalainen sikarutto on kotieläiminä pidettävien ja luonnonvaraisten sikaeläinten tarttuva virustauti, joka voi merkittävästi vaikuttaa tällaisiin eläinkantoihin ja sikatilojen kannattavuuteen häiritsemällä kyseisten eläinten ja niistä saatavien tuotteiden lähetysten siirtoja unionissa ja niiden vientiä kolmansiin maihin.

| (2) | Kun afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksia ilmenee pidettävissä sikaeläimissä, on olemassa vakava riski taudin leviämisestä muihin pidettävien sikaeläinten pitopaikkoihin. |
| --- | --- |

(2)

Kun afrikkalaisen sikaruton taudinpurkauksia ilmenee pidettävissä sikaeläimissä, on olemassa vakava riski taudin leviämisestä muihin pidettävien sikaeläinten pitopaikkoihin.

| (3) | Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2020/687 (2) täydennetään sääntöjä, jotka koskevat sellaisten luetteloitujen tautien torjuntaa, joita tarkoitetaan asetuksen (EU) 2016/429 9 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa ja jotka määritellään luokkien A, B ja C taudeiksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/1882 (3). Delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 21 ja 22 artiklassa säädetään erityisesti rajoitusvyöhykkeen perustamisesta, kun puhkeaa luokan A tauti, mukaan luettuna afrikkalainen sikarutto, sekä tietyistä rajoitusvyöhykkeellä sovellettavista toimenpiteistä. Lisäksi kyseisen delegoidun asetuksen 21 artiklan 1 kohdassa säädetään, että rajoitusvyöhykkeen on muodostuttava suojavyöhykkeestä, valvontavyöhykkeestä ja tarvittaessa suoja- ja valvontavyöhykkeiden ympärillä tai niiden vieressä olevista muista rajoitusvyöhykkeistä. |
| --- | --- |

(3)

Komission delegoidulla asetuksella (EU) 2020/687 (2) täydennetään sääntöjä, jotka koskevat sellaisten luetteloitujen tautien torjuntaa, joita tarkoitetaan asetuksen (EU) 2016/429 9 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa ja jotka määritellään luokkien A, B ja C taudeiksi komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2018/1882 (3). Delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 21 ja 22 artiklassa säädetään erityisesti rajoitusvyöhykkeen perustamisesta, kun puhkeaa luokan A tauti, mukaan luettuna afrikkalainen sikarutto, sekä tietyistä rajoitusvyöhykkeellä sovellettavista toimenpiteistä. Lisäksi kyseisen delegoidun asetuksen 21 artiklan 1 kohdassa säädetään, että rajoitusvyöhykkeen on muodostuttava suojavyöhykkeestä, valvontavyöhykkeestä ja tarvittaessa suoja- ja valvontavyöhykkeiden ympärillä tai niiden vieressä olevista muista rajoitusvyöhykkeistä.

| (4) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2023/594 (4) säädetään afrikkalaista sikaruttoa koskevista erityisistä taudintorjuntatoimenpiteistä. Kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 3 artiklan a alakohdassa säädetään erityisesti rajoitusvyöhykkeen perustamisesta delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti, kun afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus ilmenee pidettävissä sikaeläimissä. |
| --- | --- |

(4)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2023/594 (4) säädetään afrikkalaista sikaruttoa koskevista erityisistä taudintorjuntatoimenpiteistä. Kyseisen täytäntöönpanoasetuksen 3 artiklan a alakohdassa säädetään erityisesti rajoitusvyöhykkeen perustamisesta delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti, kun afrikkalaisen sikaruton taudinpurkaus ilmenee pidettävissä sikaeläimissä.

| (5) | Kreikka on tiedottanut komissiolle afrikkalaisen sikaruton tämänhetkisestä tilanteesta alueellaan sen jälkeen, kun 5 päivänä heinäkuuta 2023 vahvistettiin yksi kyseisen taudin taudinpurkaus pidettävissä sikaeläimissä Länsi-Makedonian alueella, ja se on perustanut delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2023/594 mukaisesti suoja- ja valvontavyöhykkeet käsittävän rajoitusvyöhykkeen, jolla sovelletaan delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/687 vahvistettuja yleisiä taudintorjuntatoimenpiteitä kyseisen taudin laajemman leviämisen estämiseksi. |
| --- | --- |

(5)

Kreikka on tiedottanut komissiolle afrikkalaisen sikaruton tämänhetkisestä tilanteesta alueellaan sen jälkeen, kun 5 päivänä heinäkuuta 2023 vahvistettiin yksi kyseisen taudin taudinpurkaus pidettävissä sikaeläimissä Länsi-Makedonian alueella, ja se on perustanut delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2023/594 mukaisesti suoja- ja valvontavyöhykkeet käsittävän rajoitusvyöhykkeen, jolla sovelletaan delegoidussa asetuksessa (EU) 2020/687 vahvistettuja yleisiä taudintorjuntatoimenpiteitä kyseisen taudin laajemman leviämisen estämiseksi.

| (6) | Jotta vältetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, on tarpeen määrittää unionin tasolla suoja- ja valvontavyöhykkeet käsittävä afrikkalaisen sikaruton rajoitusvyöhyke Kreikassa yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa. |
| --- | --- |

(6)

Jotta vältetään tarpeettomat häiriöt unionin sisäisessä kaupassa ja se, että kolmannet maat asettavat kaupalle perusteettomia esteitä, on tarpeen määrittää unionin tasolla suoja- ja valvontavyöhykkeet käsittävä afrikkalaisen sikaruton rajoitusvyöhyke Kreikassa yhteistyössä kyseisen jäsenvaltion kanssa.

| (7) | Ottaen huomioon afrikkalaisen sikaruton leviämistä koskevan epidemiologisen tilanteen kiireellisyys unionissa, on tärkeää, että tässä täytäntöönpanopäätöksessä vahvistettuja toimenpiteitä sovelletaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

(7)

Ottaen huomioon afrikkalaisen sikaruton leviämistä koskevan epidemiologisen tilanteen kiireellisyys unionissa, on tärkeää, että tässä täytäntöönpanopäätöksessä vahvistettuja toimenpiteitä sovelletaan mahdollisimman pian.

| (8) | Näin ollen odotettaessa pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausuntoa olisi välittömästi perustettava Kreikassa tartuntavyöhyke ja esitettävä se tämän päätöksen liitteessä ja vahvistettava kyseisen vyöhykejaon kesto. |
| --- | --- |

(8)

Näin ollen odotettaessa pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausuntoa olisi välittömästi perustettava Kreikassa tartuntavyöhyke ja esitettävä se tämän päätöksen liitteessä ja vahvistettava kyseisen vyöhykejaon kesto.

| (9) | Tätä päätöstä tarkastellaan uudelleen pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean seuraavassa kokouksessa, |
| --- | --- |

(9)

Tätä päätöstä tarkastellaan uudelleen pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean seuraavassa kokouksessa,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kreikan on varmistettava, että

| a) | Kreikassa perustetaan välittömästi delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja mainitussa artiklassa vahvistetuin edellytyksin rajoitusvyöhyke, joka muodostuu suojavyöhykkeestä ja valvontavyöhykkeestä; |
| --- | --- |

a)

Kreikassa perustetaan välittömästi delegoidun asetuksen (EU) 2020/687 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti ja mainitussa artiklassa vahvistetuin edellytyksin rajoitusvyöhyke, joka muodostuu suojavyöhykkeestä ja valvontavyöhykkeestä;

| b) | edellä a alakohdassa tarkoitetut suoja- ja valvontavyöhykkeet käsittävät vähintään tämän päätöksen liitteessä luetellut alueet. |
| --- | --- |

b)

edellä a alakohdassa tarkoitetut suoja- ja valvontavyöhykkeet käsittävät vähintään tämän päätöksen liitteessä luetellut alueet.

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 5 päivään lokakuuta 2023.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 11 päivänä heinäkuuta 2023.

Komission puolesta

Stella KYRIAKIDES

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.

1

(2)  Komission delegoitu asetus (EU) 2020/687, annettu 17 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 täydentämisestä tiettyjen luetteloitujen tautien ehkäisemistä ja torjuntaa koskevien sääntöjen osalta (EUVL L 174, 3.6.2020, s. 64).

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1882, annettu 3 päivänä joulukuuta 2018, tiettyjen taudinehkäisy- ja taudintorjuntasääntöjen soveltamisesta luetteloitujen tautien eri luokkiin ja sellaisten lajien tai lajien ryhmien luettelon laatimisesta, jotka aiheuttavat merkittävän riskin kyseisten luetteloitujen tautien leviämiselle (EUVL L 308, 4.12.2018, s. 21).

3

(4)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/594, annettu 16 päivänä maaliskuuta 2023, afrikkalaista sikaruttoa koskevista erityisistä taudintorjuntatoimenpiteistä ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/605 kumoamisesta (EUVL L 79, 17.3.2023, s. 65).

4

---

LIITE

| 1 artiklassa tarkoitetut rajoitusvyöhykkeeksi määritetyt alueet Kreikassa | Päivämäärä, johon asti voimassa |
| --- | --- |
| Suojavyöhyke:






  1. | Florinan alueellisessa yksikössä: |

1 artiklassa tarkoitetut rajoitusvyöhykkeeksi määritetyt alueet Kreikassa

Päivämäärä, johon asti voimassa

Suojavyöhyke:

1.

Florinan alueellisessa yksikössä:

Skoposin kunnallisyksikkö (Florinan kunnassa)

5. lokakuuta 2023

Valvontavyöhyke:

| 1. | Florinan alueellisessa yksikössä: |
| --- | --- |

1.

Florinan alueellisessa yksikössä:

Seuraavat kunnallisyksiköt: Achlada, Meliti, Lofi, Vevi, Sitaria, Palestra, Neochoraki, Tripotamos, Itea, Papagiannis, Marina, Mesochori ja Mesokampos (Florinan kunnassa)

Seuraavat kunnallisyksiköt: Kelli, Klidi, Petres, Agios Panteleimon ja Faraggi (Amintaion kunnassa)

| 2. | Pellan alueellisessa yksikössä: |
| --- | --- |

2.

Pellan alueellisessa yksikössä:

Seuraavat kunnallisyksiköt: Agios Athanasios, Panagitsa, Arnissa ja Perea (Edessan kunnassa)

Seuraavat kunnallisyksiköt: Orma ja Sarakini (Almopian kunnassa)

5. lokakuuta 2023

---

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 14.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/119 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/119

---

EUROOPAN YHTEISÖN JA SVEITSIN VALALIITON LENTOLIIKENNETTÄ KOSKEVAN SOPIMUKSEN MUKAISESTI PERUSTETUN EUROOPAN UNIONIN JA SVEITSIN LENTOLIIKENNEKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2023,

tehty 9 päivänä kesäkuuta 2023,

Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton lentoliikennettä koskevan sopimuksen liitteen korvaamisesta [2023/1459]

EUROOPAN UNIONIN JA SVEITSIN LENTOLIIKENNEKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen lentoliikenteestä, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 23 artiklan 4 kohdan,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Korvataan sopimuksen liite tämän päätöksen liitteellä 15 päivästä heinäkuuta 2023.

Tehty Bernissä ja Brysselissä 9 päivänä kesäkuuta 2023.

Sekakomitean puolesta

Euroopan unionin valtuuskunnan johtaja

Filip CORNELIS

Sveitsin valtuuskunnan johtaja

Christian HEGNER

---

LIITE

Tämän sopimuksen soveltamiseksi

| — | Euroopan unioni korvaa 1 päivänä joulukuuta 2009 voimaan tulleen Lissabonin sopimuksen nojalla Euroopan yhteisön, jonka seuraaja se on, |
| --- | --- |

—

Euroopan unioni korvaa 1 päivänä joulukuuta 2009 voimaan tulleen Lissabonin sopimuksen nojalla Euroopan yhteisön, jonka seuraaja se on,

| — | aina kun tässä liitteessä mainituissa säädöksissä viitataan Euroopan yhteisön, joka on korvattu Euroopan unionilla, jäsenvaltioihin, tai niissä vaaditaan yhteyttä näihin valtioihin, viittausten katsotaan sopimusta sovellettaessa koskevan myös Sveitsiä tai vaatimusta, joka koskee yhteyttä Sveitsiin, |
| --- | --- |

—

aina kun tässä liitteessä mainituissa säädöksissä viitataan Euroopan yhteisön, joka on korvattu Euroopan unionilla, jäsenvaltioihin, tai niissä vaaditaan yhteyttä näihin valtioihin, viittausten katsotaan sopimusta sovellettaessa koskevan myös Sveitsiä tai vaatimusta, joka koskee yhteyttä Sveitsiin,

| — | sopimuksen 4, 15, 18, 27 ja 35 artiklassa olevat viittaukset neuvoston asetuksiin (ETY) N:o 2407/92 ja N:o (ETY) 2408/92 katsotaan viittauksiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 1008/2008, |
| --- | --- |

—

sopimuksen 4, 15, 18, 27 ja 35 artiklassa olevat viittaukset neuvoston asetuksiin (ETY) N:o 2407/92 ja N:o (ETY) 2408/92 katsotaan viittauksiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 1008/2008,

| — | seuraavissa unionin direktiiveissä ja asetuksissa käytetty käsite ”yhteisön lentoliikenteen harjoittaja” tarkoittaa myös lentoliikenteen harjoittajia, joilla on liikennöintilupa ja joiden pääasiallinen toimipaikka tai mahdollinen rekisteröity kotipaikka sijaitsee Sveitsissä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 säännösten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 15 artiklan soveltamista. Viittaukset neuvoston asetukseen (ETY) N:o 2407/92 katsotaan viittauksiksi asetukseen (EY) N:o 1008/2008, |
| --- | --- |

—

seuraavissa unionin direktiiveissä ja asetuksissa käytetty käsite ”yhteisön lentoliikenteen harjoittaja” tarkoittaa myös lentoliikenteen harjoittajia, joilla on liikennöintilupa ja joiden pääasiallinen toimipaikka tai mahdollinen rekisteröity kotipaikka sijaitsee Sveitsissä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1008/2008 säännösten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 15 artiklan soveltamista. Viittaukset neuvoston asetukseen (ETY) N:o 2407/92 katsotaan viittauksiksi asetukseen (EY) N:o 1008/2008,

| — | seuraavissa säädöksissä olevat viittaukset perussopimuksen 81 ja 82 artiklaan tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 ja 102 artiklaan katsotaan viittauksiksi tämän sopimuksen 8 ja 9 artiklaan. |
| --- | --- |

—

seuraavissa säädöksissä olevat viittaukset perussopimuksen 81 ja 82 artiklaan tai Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 101 ja 102 artiklaan katsotaan viittauksiksi tämän sopimuksen 8 ja 9 artiklaan.

1.   Lentoliikenteen vapauttaminen ja muut siviili-ilmailua koskevat säännöt

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1008/2008, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, lentoliikenteen harjoittamisen yhteisistä säännöistä yhteisössä (uudelleen laadittu toisinto) (EUVL L 293, 31.10.2008, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Asetus (EU) 2018/1139 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Asetus (EU) 2018/1139 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1)

| — | Asetus (EU) 2020/696 (EUVL L 165, 27.5.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Asetus (EU) 2020/696 (EUVL L 165, 27.5.2020, s. 1)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2114 (EUVL L 426, 17.12.2020, s. 1); asetusta (EU) 2020/2114 sovelletaan Sveitsiin kokonaisuudessaan 18.12.2020 |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2114 (EUVL L 426, 17.12.2020, s. 1); asetusta (EU) 2020/2114 sovelletaan Sveitsiin kokonaisuudessaan 18.12.2020

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2115 (EUVL L 426, 17.12.2020, s. 4); asetusta (EU) 2020/2115 sovelletaan Sveitsiin kokonaisuudessaan 18.12.2020. |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2115 (EUVL L 426, 17.12.2020, s. 4); asetusta (EU) 2020/2115 sovelletaan Sveitsiin kokonaisuudessaan 18.12.2020.

Neuvoston direktiivi 2000/79/EY, annettu 27 päivänä marraskuuta 2000, Euroopan lentoyhtiöiden liiton (AEA), Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton (ETF), Euroopan ohjaamomiehistöyhdistyksen (ECA), Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden yhdistyksen (ERA) ja Kansainvälisen tilauslentoyhtiöiden järjestön (IACA) tekemän, siviili-ilmailun liikkuvien työntekijöiden työajan järjestämistä koskevan eurooppalaisen sopimuksen täytäntöönpanosta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EYVL L 302, 1.12.2000, s. 57)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/88/EY, annettu 4 päivänä marraskuuta 2003, tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista (EUVL L 299, 18.11.2003, s. 9)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 437/2003, annettu 27 päivänä helmikuuta 2003, matkustajien, rahdin ja postin lentokuljetuksia koskevista tilastotiedoista (EUVL L 66, 11.3.2003, s. 1)

Komission asetus (EY) N:o 1358/2003, annettu 31 päivänä heinäkuuta 2003, matkustajien, rahdin ja postin lentokuljetuksia koskevista tilastotiedoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 437/2003 täytäntöönpanosta sekä liitteiden I ja II muuttamisesta (EUVL L 194, 1.8.2003, s. 9), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission asetus (EY) N:o 158/2007 (EUVL L 49, 17.2.2007, s. 9) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 158/2007 (EUVL L 49, 17.2.2007, s. 9)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 785/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, lentoliikenteen harjoittajia ja ilma-alusten käyttäjiä koskevista vakuutusvaatimuksista (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission asetus (EU) N:o 285/2010 (EUVL L 87, 7.4.2010, s. 19) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 285/2010 (EUVL L 87, 7.4.2010, s. 19)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1118 (EUVL L 243, 29.7.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1118 (EUVL L 243, 29.7.2020, s. 1)

Neuvoston asetus (ETY) N:o 95/93, annettu 18 päivänä tammikuuta 1993, lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 14, 22.1.1993, s. 1) (1–12 artikla), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Asetus (EY) N:o 793/2004 (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 50) |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 793/2004 (EUVL L 138, 30.4.2004, s. 50)

| — | Asetus (EU) 2020/459 (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Asetus (EU) 2020/459 (EUVL L 99, 31.3.2020, s. 1)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1477 (EUVL L 338, 15.10.2020, s. 4) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1477 (EUVL L 338, 15.10.2020, s. 4)

| — | Asetus (EU) 2021/250 (EUVL L 58, 19.2.2021, s. 1); asetuksen (ETY) N:o 95/93, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksen (EU) 2021/250 1 artiklan 6 kohdalla, 10 a artiklan 1 ja 4 kohtaa sovelletaan Sveitsissä 20.2.2021 alkaen |
| --- | --- |

—

Asetus (EU) 2021/250 (EUVL L 58, 19.2.2021, s. 1); asetuksen (ETY) N:o 95/93, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksen (EU) 2021/250 1 artiklan 6 kohdalla, 10 a artiklan 1 ja 4 kohtaa sovelletaan Sveitsissä 20.2.2021 alkaen

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2021/1889 (EUVL L 384, 29.10.2021, s. 20) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2021/1889 (EUVL L 384, 29.10.2021, s. 20)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/255 (EUVL L 42, 23.2.2022, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/255 (EUVL L 42, 23.2.2022, s. 1)

| — | Asetus (EU) 2022/2038 (EUVL L 275, 25.10.2022, s. 14) |
| --- | --- |

—

Asetus (EU) 2022/2038 (EUVL L 275, 25.10.2022, s. 14)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/12/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, lentoasemamaksuista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 70, 14.3.2009, s. 11)

Neuvoston direktiivi 96/67/EY, annettu 15 päivänä lokakuuta 1996, pääsystä maahuolinnan markkinoille yhteisön lentoasemilla (EYVL L 272, 25.10.1996, s. 36) (1–9, 11–23 ja 25 artikla)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 80/2009, annettu 14 päivänä tammikuuta 2009, tietokonepohjaisia paikanvarausjärjestelmiä koskevista käytännesäännöistä ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2299/89 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 35, 4.2.2009, s. 47)

2.   Kilpailusäännöt

Neuvoston asetus (EY) N:o 1/2003, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 1, 4.1.2003, s. 1) (1–13 ja 15–45 artikla)

(Siltä osin kuin kyseisellä asetuksella on sopimuksen soveltamisen kannalta merkitystä. Asetuksen lisääminen ei vaikuta tämän sopimuksen mukaiseen työnjakoon.)

Komission asetus (EY) N:o 773/2004, annettu 7 päivänä huhtikuuta 2004, EY:n perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklan mukaisten komission menettelyjen kulusta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 123, 27.4.2004, s. 18), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission asetus (EY) N:o 622/2008 (EUVL L 171, 1.7.2008, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 622/2008 (EUVL L 171, 1.7.2008, s. 3)

Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (”EY:n sulautuma-asetus”) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

(1–18 artikla, 19 artiklan 1 ja 2 kohta ja 20–23 artikla)

Sulautuma-asetuksen 4 artiklan 5 kohdan osalta Euroopan yhteisön ja Sveitsin välillä sovelletaan seuraavaa:

| (1) | Kun on kyse asetuksen (EY) N:o 139/2004 3 artiklassa määritellystä keskittymästä, joka ei ole kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettu yhteisönlaajuinen keskittymä ja jota voidaan tarkastella vähintään kolmen EY:n jäsenvaltion ja Sveitsin valaliiton kansallisen kilpailulainsäädännön perusteella, kyseisen asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut henkilöt tai yritykset voivat ennen toimivaltaisille viranomaisille ilmoittamista ilmoittaa EY:n komissiolle perustellulla lausunnolla, että komission olisi tutkittava keskittymä. |
| --- | --- |

(1)

Kun on kyse asetuksen (EY) N:o 139/2004 3 artiklassa määritellystä keskittymästä, joka ei ole kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettu yhteisönlaajuinen keskittymä ja jota voidaan tarkastella vähintään kolmen EY:n jäsenvaltion ja Sveitsin valaliiton kansallisen kilpailulainsäädännön perusteella, kyseisen asetuksen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut henkilöt tai yritykset voivat ennen toimivaltaisille viranomaisille ilmoittamista ilmoittaa EY:n komissiolle perustellulla lausunnolla, että komission olisi tutkittava keskittymä.

| (2) | Euroopan komissio toimittaa kaikki asetuksen (EY) N:o 139/2004 4 artiklan 5 kohdan ja edellä olevan kohdan mukaiset lausunnot viipymättä Sveitsin valaliitolle. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan komissio toimittaa kaikki asetuksen (EY) N:o 139/2004 4 artiklan 5 kohdan ja edellä olevan kohdan mukaiset lausunnot viipymättä Sveitsin valaliitolle.

| (3) | Jos Sveitsin valaliitto on ilmoittanut olevansa eri mieltä asian käsittelyn siirtämistä koskevasta pyynnöstä, Sveitsin toimivaltaiset kilpailuviranomaiset säilyttävät toimivaltansa eikä asiaa tämän kohdan nojalla siirretä pois Sveitsin valaliitolta. |
| --- | --- |

(3)

Jos Sveitsin valaliitto on ilmoittanut olevansa eri mieltä asian käsittelyn siirtämistä koskevasta pyynnöstä, Sveitsin toimivaltaiset kilpailuviranomaiset säilyttävät toimivaltansa eikä asiaa tämän kohdan nojalla siirretä pois Sveitsin valaliitolta.

Sulautuma-asetuksen 4 artiklan 4 ja 5 kohdassa, 9 artiklan 2 ja 6 kohdassa ja 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen määräaikojen osalta:

| (1) | Euroopan komissio toimittaa kaikki asiaa koskevat asiakirjat 4 artiklan 4 ja 5 kohdan, 9 artiklan 2 ja 6 kohdan sekä 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti viipymättä Sveitsin toimivaltaiselle kilpailuviranomaiselle. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio toimittaa kaikki asiaa koskevat asiakirjat 4 artiklan 4 ja 5 kohdan, 9 artiklan 2 ja 6 kohdan sekä 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti viipymättä Sveitsin toimivaltaiselle kilpailuviranomaiselle.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 139/2004 4 artiklan 4 ja 5 kohdassa, 9 artiklan 2 ja 6 kohdassa sekä 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen määräaikojen laskeminen Sveitsin valaliiton osalta alkaa siitä päivästä, jona Sveitsin toimivaltainen kilpailuviranomainen vastaanottaa asiaa koskevat asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 139/2004 4 artiklan 4 ja 5 kohdassa, 9 artiklan 2 ja 6 kohdassa sekä 22 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen määräaikojen laskeminen Sveitsin valaliiton osalta alkaa siitä päivästä, jona Sveitsin toimivaltainen kilpailuviranomainen vastaanottaa asiaa koskevat asiakirjat.

Komission asetus (EY) N:o 802/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 täytäntöönpanosta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 133, 30.4.2004, s. 1) (1–24 artikla), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

| — | Komission asetus (EY) N:o 1792/2006 (EUVL L 362, 20.12.2006, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 1792/2006 (EUVL L 362, 20.12.2006, s. 1)

| — | Komission asetus (EY) N:o 1033/2008 (EUVL L 279, 22.10.2008, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 1033/2008 (EUVL L 279, 22.10.2008, s. 3)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1269/2013 (EUVL L 336, 14.12.2013, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1269/2013 (EUVL L 336, 14.12.2013, s. 1)

Komission direktiivi 2006/111/EY, annettu 16 päivänä marraskuuta 2006, jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta (kodifioitu toisinto) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17)

Neuvoston asetus (EY) N:o 487/2009, annettu 25 päivänä toukokuuta 2009, perustamissopimuksen 81 artiklan 3 kohdan soveltamisesta lentoliikenteen alan sopimusten ja yhdenmukaistettujen menettelytapojen ryhmiin (kodifioitu toisinto) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 148, 11.6.2009, s. 1)

3.   Ilmailun turvallisuus

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1139, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2018, yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston perustamisesta, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 2111/2005, (EY) N:o 1008/2008, (EU) N:o 996/2010, (EU) N:o 376/2014 ja direktiivien 2014/30/EU ja 2014/53/EU muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 552/2004, (EY) N:o 216/2008 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 kumoamisesta (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2021/1087 (EUVL L 236, 5.7.2021, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2021/1087 (EUVL L 236, 5.7.2021, s. 1)

Lentoturvallisuusvirastolla on myös Sveitsissä lentoturvallisuusvirastolle asetuksen säännösten mukaan myönnetyt valtuudet.

Komissiolla on myös Sveitsissä valtuudet, jotka on myönnetty komissiolle päätöksiä varten 2 artiklan 6 ja 7 kohdan, 41 artiklan 6 kohdan, 62 artiklan 5 kohdan, 67 artiklan 2 ja 3 kohdan, 70 artiklan 4 kohdan, 71 artiklan 2 kohdan, 76 artiklan 4 kohdan, 84 artiklan 1 kohdan, 85 artiklan 9 kohdan, 104 artiklan 3 kohdan i alakohdan, 105 artiklan 1 kohdan ja 106 artiklan 1 ja 6 kohdan mukaisesti.

Sen estämättä, mitä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton lentoliikennettä koskevan sopimuksen liitteen toisessa luetelmakohdassa määrätään horisontaalisesta mukautuksesta, asetuksen (EU) 2018/1139 127 artiklassa mainituissa asetuksen (EU) N:o 182/2011 säännöksissä esitettyjen viittausten ”jäsenvaltioihin” ei katsota koskevan Sveitsiä.

Asetuksen ei mitenkään katsota siirtävän Euroopan lentoturvallisuusvirastolle valtaa toimia kansainvälisten sopimusten perusteella Sveitsin puolesta muussa tarkoituksessa kuin sen avustamiseksi tällaisiin sopimuksiin perustuvien velvoitteiden täyttämisessä.

Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen tekstiä koskevat seuraavat mukautukset:

| a) | Muutetaan 68 artikla seuraavasti:






  i) | lisätään 1 kohdan a) alakohdassa ilmaisun ”unionin” jälkeen ilmaisu ”tai Sveitsin”; |
| --- | --- | --- |

a)

Muutetaan 68 artikla seuraavasti:

i)

lisätään 1 kohdan a) alakohdassa ilmaisun ”unionin” jälkeen ilmaisu ”tai Sveitsin”;

| ii) | lisätään kohta seuraavasti:

  ”4.   Jos unioni neuvottelee kolmannen maan kanssa sellaisen sopimuksen tekemisestä, jonka mukaan jäsenvaltio tai lentoturvallisuusvirasto voi antaa todistuksia kyseisen kolmannen maan ilmailuviranomaisten myöntämien todistusten perusteella, se pyrkii saamaan Sveitsille tarjouksen vastaavanlaisesta sopimuksesta kyseisen kolmannen maan kanssa. Sveitsi pyrkii puolestaan tekemään kolmansien maiden kanssa unionin tekemiä sopimuksia vastaavat sopimukset.” |
| --- | --- |

ii)

lisätään kohta seuraavasti:

”4.   Jos unioni neuvottelee kolmannen maan kanssa sellaisen sopimuksen tekemisestä, jonka mukaan jäsenvaltio tai lentoturvallisuusvirasto voi antaa todistuksia kyseisen kolmannen maan ilmailuviranomaisten myöntämien todistusten perusteella, se pyrkii saamaan Sveitsille tarjouksen vastaavanlaisesta sopimuksesta kyseisen kolmannen maan kanssa. Sveitsi pyrkii puolestaan tekemään kolmansien maiden kanssa unionin tekemiä sopimuksia vastaavat sopimukset.”

| b) | Lisätään 95 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”3.   Poiketen siitä, mitä Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 12 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, Sveitsin kansalaisia, joilla on täydet kansalaisoikeudet, voidaan ottaa palvelukseen viraston pääjohtajan tekemällä sopimuksella.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään 95 artiklaan kohta seuraavasti:

”3.   Poiketen siitä, mitä Euroopan unionin muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 12 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, Sveitsin kansalaisia, joilla on täydet kansalaisoikeudet, voidaan ottaa palvelukseen viraston pääjohtajan tekemällä sopimuksella.”

| c) | Lisätään 96 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”Sveitsi soveltaa virastoon liitteen A lisäyksen mukaisesti Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa, joka on tämän liitteen liitteenä A.” |
| --- | --- |

c)

Lisätään 96 artiklaan kohta seuraavasti:

”Sveitsi soveltaa virastoon liitteen A lisäyksen mukaisesti Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa, joka on tämän liitteen liitteenä A.”

| d) | Lisätään 102 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”5.   Sveitsi osallistuu hallintoneuvoston työskentelyyn täysimääräisesti, ja sillä on äänioikeutta lukuun ottamatta hallintoneuvostossa samat oikeudet ja velvoitteet kuin unionin jäsenvaltioilla.” |
| --- | --- |

d)

Lisätään 102 artiklaan kohta seuraavasti:

”5.   Sveitsi osallistuu hallintoneuvoston työskentelyyn täysimääräisesti, ja sillä on äänioikeutta lukuun ottamatta hallintoneuvostossa samat oikeudet ja velvoitteet kuin unionin jäsenvaltioilla.”

| e) | Lisätään 120 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”13.   Sveitsi osallistuu 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun rahoitusosuuteen seuraavan kaavan mukaisesti:
  S (0,2/100) + S [1 - (a+b) 0,2/100] c/C
  jossa:







  S | = | se osa viraston talousarviosta, jota ei kateta 1 kohdan c ja d alakohdassa mainituilla maksuilla |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | assosioituneiden valtioiden lukumäärä |
| b | = | EU:n jäsenvaltioiden lukumäärä |
| c | = | Sveitsin rahoitusosuus ICAOn talousarvioon |
| C | = | EU:n jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden kokonaisrahoitusosuus ICAOn talousarvioon.” |

e)

Lisätään 120 artiklaan kohta seuraavasti:

”13.   Sveitsi osallistuu 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuun rahoitusosuuteen seuraavan kaavan mukaisesti:

S (0,2/100) + S [1 - (a+b) 0,2/100] c/C

jossa:

S

=

se osa viraston talousarviosta, jota ei kateta 1 kohdan c ja d alakohdassa mainituilla maksuilla

a

=

assosioituneiden valtioiden lukumäärä

b

=

EU:n jäsenvaltioiden lukumäärä

c

=

Sveitsin rahoitusosuus ICAOn talousarvioon

C

=

EU:n jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden kokonaisrahoitusosuus ICAOn talousarvioon.”

| f) | Lisätään 122 artiklaan kohta seuraavasti:

  ”6.   Unionin toteuttamaa viraston toimintaan osallistuvien sveitsiläisten osanottajien varainhoidon valvontaa koskevat säännökset ovat tämän liitteen liitteenä B.” |
| --- | --- |

f)

Lisätään 122 artiklaan kohta seuraavasti:

”6.   Unionin toteuttamaa viraston toimintaan osallistuvien sveitsiläisten osanottajien varainhoidon valvontaa koskevat säännökset ovat tämän liitteen liitteenä B.”

| g) | Asetuksen liitettä I laajennetaan siten, että se sisältää seuraavat ilma-alukset ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristöhyväksyntää sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden hyväksyntää koskevista täytäntöönpanosäännöistä 3 päivänä elokuuta 2012 annetun komission asetuksen (EU) N:o 748/2012 (1) 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvina tuotteina: | A/c - [HB-JES] – tyyppi Gulfstream G-V |
| --- | --- | --- |

g)

Asetuksen liitettä I laajennetaan siten, että se sisältää seuraavat ilma-alukset ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristöhyväksyntää sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden hyväksyntää koskevista täytäntöönpanosäännöistä 3 päivänä elokuuta 2012 annetun komission asetuksen (EU) N:o 748/2012 (1) 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamisalaan kuuluvina tuotteina:

1

A/c - [HB-JES] – tyyppi Gulfstream G-V

| | A/c - [HB-ZDF] – tyyppi MD900. |
| --- | --- |

A/c - [HB-ZDF] – tyyppi MD900.

| h) | Asetuksen 132 artiklan 1 kohdassa oleva viittaus asetukseen (EU) 2016/679 on ymmärrettävä Sveitsin osalta viittaukseksi asianomaiseen kansalliseen lainsäädäntöön. |
| --- | --- |

h)

Asetuksen 132 artiklan 1 kohdassa oleva viittaus asetukseen (EU) 2016/679 on ymmärrettävä Sveitsin osalta viittaukseksi asianomaiseen kansalliseen lainsäädäntöön.

| i) | Asetuksen 140 artiklan 6 kohtaa ei sovelleta Sveitsiin. |
| --- | --- |

i)

Asetuksen 140 artiklan 6 kohtaa ei sovelleta Sveitsiin.

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/1645, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 soveltamista koskevista säännöistä siltä osin kuin on kyse ilmailun turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavien tietoturvariskien hallintaa koskevista vaatimuksista komission asetusten (EU) N:o 748/2012 ja (EU) N:o 139/2014 soveltamisalaan kuuluville organisaatioille sekä komission asetusten (EU) N:o 748/2012 ja (EU) N:o 139/2014 muuttamisesta (EUVL L 248, 26.9.2022, s. 18).

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/1645

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203, annettu 27 päivänä lokakuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 soveltamissäännöistä komission asetusten (EU) N:o 1321/2014, (EU) N:o 965/2012, (EU) N:o 1178/2011 ja (EU) 2015/340 ja komission täytäntöönpanoasetusten (EU) 2017/373 ja (EU) 2021/664 soveltamisalaan kuuluvia organisaatioita sekä komission asetusten (EU) N:o 748/2012, (EU) N:o 1321/2014, (EU) N:o 965/2012, (EU) N:o 1178/2011, (EU) 2015/340 ja (EU) N:o 139/2014 ja komission täytäntöönpanoasetusten (EU) 2017/373 ja (EU) 2021/664 soveltamisalaan kuuluvia toimivaltaisia viranomaisia varten ilmailun turvallisuuteen mahdollisesti vaikuttavien tietoturvariskien hallintaa koskevien vaatimusten osalta sekä komission asetusten (EU) N:o 1178/2011, (EU) N:o 748/2012, (EU) N:o 965/2012, (EU) N:o 139/2014, (EU) N:o 1321/2014 ja (EU) 2015/340 ja komission täytäntöönpanoasetusten (EU) 2017/373 ja (EU) 2021/664 muuttamisesta (EUVL L 31, 2.2.2023, s. 1)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203

Komission asetus (EU) N:o 1178/2011, annettu 3 päivänä marraskuuta 2011, siviili-ilmailun lentomiehistöä koskevien teknisten vaatimusten ja hallinnollisten menettelyjen säätämisestä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 nojalla (EUVL L 311, 25.11.2011, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission asetus (EU) N:o 1178/2011

| — | Komission asetus (EU) N:o 290/2012 (EUVL L 100, 5.4.2012, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 290/2012 (EUVL L 100, 5.4.2012, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) N:o 70/2014 (EUVL L 23, 28.1.2014, s. 25) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 70/2014 (EUVL L 23, 28.1.2014, s. 25)

| — | Komission asetus (EU) N:o 245/2014 (EUVL L 74, 14.3.2014, s. 33) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 245/2014 (EUVL L 74, 14.3.2014, s. 33)

| — | Komission asetus (EU) 2015/445 (EUVL L 74, 18.3.2015, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/445 (EUVL L 74, 18.3.2015, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2016/539 (EUVL L 91, 7.4.2016, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2016/539 (EUVL L 91, 7.4.2016, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2018/1065 (EUVL L 192, 30.7.2018, s. 21) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2018/1065 (EUVL L 192, 30.7.2018, s. 21)

| — | Komission asetus (EU) 2018/1119 (EUVL L 204, 13.8.2018, s. 13) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2018/1119 (EUVL L 204, 13.8.2018, s. 13)

| — | Komission asetus (EU) 2018/1974 (EUVL L 326, 20.12.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2018/1974 (EUVL L 326, 20.12.2018, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2019/27 (EUVL L 8, 10.1.2019, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2019/27 (EUVL L 8, 10.1.2019, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/430 (EUVL L 75, 19.3.2019, s. 66) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/430 (EUVL L 75, 19.3.2019, s. 66)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1747 (EUVL L 268, 22.10.2019, s. 23) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1747 (EUVL L 268, 22.10.2019, s. 23)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/359 (EUVL L 67, 5.3.2020, s. 82) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/359 (EUVL L 67, 5.3.2020, s. 82)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/723 (EUVL L 170, 2.6.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/723 (EUVL L 170, 2.6.2020, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2193 (EUVL L 434, 23.12.2020, s. 13) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2193 (EUVL L 434, 23.12.2020, s. 13)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1310 (EUVL L 284, 9.8.2021, s. 15) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1310 (EUVL L 284, 9.8.2021, s. 15)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2227 (EUVL L 448, 15.12.2021, s. 39) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2227 (EUVL L 448, 15.12.2021, s. 39)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/844 (EUVL L 148, 31.5.2022, s. 24) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/844 (EUVL L 148, 31.5.2022, s. 24)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203 (EUVL L 31, 2.2.2023, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203 (EUVL L 31, 2.2.2023, s. 1)

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/723, annettu 4 päivänä maaliskuuta 2020, kolmannen maan myöntämän lentäjien sertifioinnin hyväksymistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja asetuksen (EU) N:o 1178/2011 muuttamisesta (EUVL L 170, 2.6.2020, s. 1)

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/723

Neuvoston asetus (ETY) N:o 3922/91, annettu 16 päivänä joulukuuta 1991, sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla (EYVL L 373, 31.12.1991, s. 4) (1–3 artikla, 4 artiklan 2 kohta, 5–11 artikla ja 13 artikla), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Neuvoston asetus (ETY) N:o 3922/91

| — | Asetus (EY) N:o 1899/2006 (EUVL L 377, 27.12.2006, s. 1) |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 1899/2006 (EUVL L 377, 27.12.2006, s. 1)

| — | Asetus (EY) N:o 1900/2006 (EUVL L 377, 27.12.2006, s. 176) |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 1900/2006 (EUVL L 377, 27.12.2006, s. 176)

| — | Komission asetus (EY) N:o 8/2008 (EUVL L 10, 12.1.2008, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 8/2008 (EUVL L 10, 12.1.2008, s. 1)

| — | Komission asetus (EY) N:o 859/2008 (EUVL L 254, 20.9.2008, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 859/2008 (EUVL L 254, 20.9.2008, s. 1)

Kumotaan asetuksen (EU) 2018/1139 139 artiklan mukaisesti asetus (ETY) N:o 3922/91 niiden, asetuksen (EU) 2018/1139 32 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla hyväksyttyjen yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamispäivästä, jotka koskevat lentokoneilla harjoitettavaan taksilentotoimintaan, kiireelliseen lääkintälentotoimintaan ja yhden ohjaajan kaupalliseen ilmakuljetustoimintaan sovellettavia lentoaikarajoituksia ja lepovaatimuksia.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 996/2010, annettu 20 päivänä lokakuuta 2010, siviili-ilmailun onnettomuuksien ja vaaratilanteiden tutkinnasta ja ehkäisemisestä ja direktiivin 94/56/EY kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 295, 12.11.2010. s. 35), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

asetus (EU) N:o 996/2010

| — | Asetus (EU) N:o 376/2014 (EUVL L 122, 24.4.2014, s. 18) |
| --- | --- |

—

Asetus (EU) N:o 376/2014 (EUVL L 122, 24.4.2014, s. 18)

| — | Asetus (EU) 2018/1139 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Asetus (EU) 2018/1139 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1)

Komission asetus (EY) N:o 104/2004, annettu 22 päivänä tammikuuta 2004, Euroopan lentoturvallisuusviraston valituslautakunnan organisaatiota ja kokoonpanoa koskevista säännöistä (EUVL L 16, 23.1.2004, s. 20)

Komission asetus (EY) N:o 104/2004

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2111/2005, annettu 14 päivänä joulukuuta 2005, yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevan yhteisön luettelon laatimisesta ja lennon suorittavan lentoliikenteen harjoittajan ilmoittamisesta lentomatkustajille sekä direktiivin 2004/36/EY 9 artiklan kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 344, 27.12.2005, s. 15), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

asetus (EY) N:o 2111/2005

| — | Asetus (EU) 2018/1139 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Asetus (EU) 2018/1139 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1)

Komission asetus (EY) N:o 473/2006, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2006, yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2111/2005 II luvussa tarkoitetun yhteisön luettelon laatimissäännöistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 84, 23.3.2006, s. 8)

Komission asetus (EY) N:o 473/2006

Komission asetus (EY) N:o 474/2006, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2006, yhteisössä toimintakieltoon asetettuja lentoliikenteen harjoittajia koskevasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2111/2005 luvussa II tarkoitetusta yhteisön luettelosta (EUVL L 84, 23.3.2006, s. 14), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna seuraavalla:

Komission asetus (EY) N:o 474/2006

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2295 (EUVL L 304, 24.11.2022, s. 53) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2295 (EUVL L 304, 24.11.2022, s. 53)

Komission asetus (EU) N:o 1332/2011, annettu 16 päivänä joulukuuta 2011, ilmatilan käyttöä koskevista yhteisistä vaatimuksista ja toimintamenetelmistä yhteentörmäysten välttämiseksi ilmassa (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 336, 20.12.2011, s. 20), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

Komission asetus (EU) N:o 1332/2011

| — | Komission asetus (EU) 2016/583 (EUVL L 101, 16.4.2016, s. 7) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2016/583 (EUVL L 101, 16.4.2016, s. 7)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 646/2012, annettu 16 päivänä heinäkuuta 2012, sakkoja ja uhkasakkoja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 187, 17.7.2012, s. 29)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 646/2012

Komission asetus (EU) N:o 748/2012, annettu 3 päivänä elokuuta 2012, ilma-alusten ja niihin liittyvien tuotteiden, osien ja laitteiden lentokelpoisuus- ja ympäristöhyväksyntää sekä suunnittelu- ja tuotanto-organisaatioiden hyväksyntää koskevista täytäntöönpanosäännöistä (EUVL L 224, 21.8.2012, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission asetus (EU) N:o 748/2012

| — | Komission asetus (EU) N:o 7/2013 (EUVL L 4, 9.1.2013, s. 36) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 7/2013 (EUVL L 4, 9.1.2013, s. 36)

| — | Komission asetus (EU) N:o 69/2014 (EUVL L 23, 28.1.2014, s. 12) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 69/2014 (EUVL L 23, 28.1.2014, s. 12)

| — | Komission asetus (EU) 2015/1039 (EUVL L 167, 1.7.2015, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/1039 (EUVL L 167, 1.7.2015, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2016/5 (EUVL L 3, 6.1.2016, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2016/5 (EUVL L 3, 6.1.2016, s. 3)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2019/897 (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2019/897 (EUVL L 144, 3.6.2019, s. 1)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/570 (EUVL L 132, 27.4.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/570 (EUVL L 132, 27.4.2020, s. 1)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2021/699 (EUVL L 145, 28.4.2021, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2021/699 (EUVL L 145, 28.4.2021, s. 1)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2021/1088 (EUVL L 236, 5.7.2021, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2021/1088 (EUVL L 236, 5.7.2021, s. 3)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/201 (EUVL L 33, 15.2.2022, s. 7) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/201 (EUVL L 33, 15.2.2022, s. 7)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/203 (EUVL L 33, 15.2.2022, s. 46) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/203 (EUVL L 33, 15.2.2022, s. 46)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1253 (EUVL L 191, 20.7.2022, s. 45) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1253 (EUVL L 191, 20.7.2022, s. 45)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/1358 (EUVL L 205, 5.8.2022, s. 7) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/1358 (EUVL L 205, 5.8.2022, s. 7)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1361 (EUVL L 205, 5.8.2022, s. 127) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1361 (EUVL L 205, 5.8.2022, s. 127)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/1645 (EUVL L 248, 26.9.2022, s. 18) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/1645 (EUVL L 248, 26.9.2022, s. 18)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203 (EUVL L 31, 2.2.2023, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203 (EUVL L 31, 2.2.2023, s. 1)

Komission asetus (EU) N:o 965/2012, annettu 5 päivänä lokakuuta 2012, lentotoimintaan liittyvistä teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (EUVL L 296, 25.10.2012, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission asetus (EU) N:o 965/2012

| — | Komission asetus (EU) N:o 800/2013 (EUVL L 227, 24.8.2013, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 800/2013 (EUVL L 227, 24.8.2013, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) N:o 71/2014 (EUVL L 23, 28.1.2014, s. 27) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 71/2014 (EUVL L 23, 28.1.2014, s. 27)

| — | Komission asetus (EU) N:o 83/2014 (EUVL L 28, 31.1.2014, s. 17) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 83/2014 (EUVL L 28, 31.1.2014, s. 17)

| — | Komission asetus (EU) N:o 379/2014 (EUVL L 123, 24.4.2014, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 379/2014 (EUVL L 123, 24.4.2014, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2015/140 (EUVL L 24, 30.1.2015, s. 5) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/140 (EUVL L 24, 30.1.2015, s. 5)

| — | Komission asetus (EU) 2015/1329 (EUVL L 206, 1.8.2015, s. 21) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/1329 (EUVL L 206, 1.8.2015, s. 21)

| — | Komission asetus (EU) 2015/640 (EUVL L 106, 24.4.2015, s. 18) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/640 (EUVL L 106, 24.4.2015, s. 18)

| — | Komission asetus (EU) 2015/2338 (EUVL L 330, 16.12.2015, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/2338 (EUVL L 330, 16.12.2015, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2016/1199 (EUVL L 198, 23.7.2016, s. 13) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2016/1199 (EUVL L 198, 23.7.2016, s. 13)

| — | Komission asetus (EU) 2017/363 (EUVL L 55, 2.3.2017, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2017/363 (EUVL L 55, 2.3.2017, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2018/394 (EUVL L 71, 14.3.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2018/394 (EUVL L 71, 14.3.2018, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2018/1042 (EUVL L 188, 25.7.2018, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/745 (EUVL L 176, 5.6.2020, s. 11) |
| --- | --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2018/1042 (EUVL L 188, 25.7.2018, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/745 (EUVL L 176, 5.6.2020, s. 11)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1975 (EUVL L 326, 20.12.2018, s. 53) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1975 (EUVL L 326, 20.12.2018, s. 53)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1387 (EUVL L 229, 5.9.2019, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1176 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 10) |
| --- | --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1387 (EUVL L 229, 5.9.2019, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1176 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 10)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1384 (EUVL L 228, 4.9.2019, s. 106) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1384 (EUVL L 228, 4.9.2019, s. 106)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2036 (EUVL L 416, 11.12.2020, s. 24); asetuksen (EU) 2020/2036 liitteen 4–6 kohtaa sovelletaan Sveitsissä 31.12.2020 alkaen |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/2036 (EUVL L 416, 11.12.2020, s. 24); asetuksen (EU) 2020/2036 liitteen 4–6 kohtaa sovelletaan Sveitsissä 31.12.2020 alkaen

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1062 (EUVL L 229, 29.6.2021, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1062 (EUVL L 229, 29.6.2021, s. 3)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1296 (EUVL L 282, 5.8.2021, s. 5) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1296 (EUVL L 282, 5.8.2021, s. 5)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2237 (EUVL L 450, 16.12.2021, s. 21) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2237 (EUVL L 450, 16.12.2021, s. 21)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/414 (EUVL L 85, 14.3.2022, s. 4) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/414 (EUVL L 85, 14.3.2022, s. 4)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/790 (EUVL L 141, 20.5.2022, s. 13) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/790 (EUVL L 141, 20.5.2022, s. 13)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2203 (EUVL L 293, 14.11.2022, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2203 (EUVL L 293, 14.11.2022, s. 3)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2502 (EUVL L 325, 20.12.2022, s. 56) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2502 (EUVL L 325, 20.12.2022, s. 56)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203 (EUVL L 31, 2.2.2023, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203 (EUVL L 31, 2.2.2023, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/217 (EUVL L 30, 2.2.2023, s. 11) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/217 (EUVL L 30, 2.2.2023, s. 11)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 628/2013, annettu 28 päivänä kesäkuuta 2013, Euroopan lentoturvallisuusviraston työmenetelmistä standardointitarkastuksia suoritettaessa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 sääntöjen soveltamisen seurannasta ja komission asetuksen (EY) N:o 736/2006 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 179, 29.6.2013, s. 46)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 628/2013

Komission asetus (EU) N:o 139/2014, annettu 12 päivänä helmikuuta 2014, lentopaikkoihin liittyvistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 44, 14.2.2014, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission asetus (EU) N:o 139/2014

| — | Komission asetus (EU) 2017/161 (EUVL L 27, 1.2.2017, s. 99) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2017/161 (EUVL L 27, 1.2.2017, s. 99)

| — | Komission asetus (EU) 2018/401 (EUVL L 72, 15.3.2018, s. 17) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2018/401 (EUVL L 72, 15.3.2018, s. 17)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12) |
| --- | --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1234 (EUVL L 282, 31.8.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1234 (EUVL L 282, 31.8.2020, s. 1)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2148 (EUVL L 428, 18.12.2020, s. 10) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2148 (EUVL L 428, 18.12.2020, s. 10)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/208 (EUVL L 35, 17.2.2022, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/208 (EUVL L 35, 17.2.2022, s. 1)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/697 (EUVL L 130, 4.5.2022, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/697 (EUVL L 130, 4.5.2022, s. 1)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/1645 (EUVL L 248, 26.9.2022, s. 18) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/1645 (EUVL L 248, 26.9.2022, s. 18)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2074 (EUVL L 280, 28.10.2022, s. 4) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/2074 (EUVL L 280, 28.10.2022, s. 4)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203 (EUVL L 31, 2.2.2023, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203 (EUVL L 31, 2.2.2023, s. 1)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/2153, annettu 16 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston perimistä maksuista ja palkkioista sekä asetuksen (EU) N:o 319/2014 kumoamisesta (EUVL L 327, 17.12.2019, s. 36)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/2153

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 376/2014, annettu 3 päivänä huhtikuuta 2014, poikkeamien ilmoittamisesta, analysoinnista ja seurannasta siviili-ilmailun alalla, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 996/2010 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/42/EY, komission asetusten (EY) N:o 1321/2007 ja (EY) N:o 1330/2007 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 122, 24.4.2014, s. 18), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

asetus (EU) N:o 376/2014

| — | Asetus (EU) 2018/1139 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Asetus (EU) 2018/1139 (EUVL L 212, 22.8.2018, s. 1)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2082, annettu 26 päivänä marraskuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 376/2014 täytäntöönpanoa koskevista järjestelyistä yhteisen eurooppalaisen riskiluokitusjärjestelmän osalta (EUVL L 426, 29.11.2021, s. 32)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/2082

Komission asetus (EU) N:o 452/2014, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2014, kolmansien maiden lentotoiminnan harjoittajien lentotoimintaan liittyvien teknisten vaatimusten ja hallinnollisten menettelyjen vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 133, 6.5.2014, s. 12), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

Komission asetus (EU) N:o 452/2014

| — | Komission asetus (EU) 2016/1158 (EUVL L 192, 16.7.2016, s. 21) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2016/1158 (EUVL L 192, 16.7.2016, s. 21)

Komission asetus (EU) N:o 1321/2014, annettu 26 päivänä marraskuuta 2014, ilma-alusten sekä ilmailutuotteiden, osien ja laitteiden jatkuvan lentokelpoisuuden ylläpidosta ja näihin tehtäviin osallistuvien organisaatioiden ja henkilöstön hyväksymisestä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 362, 17.12.2014, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission asetus (EU) N:o 1321/2014

| — | Komission asetus (EU) 2015/1088 (EUVL L 176, 7.7.2015, s. 4) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/1088 (EUVL L 176, 7.7.2015, s. 4)

| — | Komission asetus (EU) 2015/1536 (EUVL L 241, 17.9.2015, s. 16) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/1536 (EUVL L 241, 17.9.2015, s. 16)

| — | Komission asetus (EU) 2017/334 (EUVL L 50, 28.2.2017, s. 13) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2017/334 (EUVL L 50, 28.2.2017, s. 13)

| — | Komission asetus (EU) 2018/750 (EUVL L 126, 23.5.2018, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2018/750 (EUVL L 126, 23.5.2018, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) 2018/1142 (EUVL L 207, 16.8.2018, s. 2) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2018/1142 (EUVL L 207, 16.8.2018, s. 2)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1383 (EUVL L 228, 4.9.2019, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1383 (EUVL L 228, 4.9.2019, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1384 (EUVL L 228, 4.9.2019, s. 106) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1384 (EUVL L 228, 4.9.2019, s. 106)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/270 (EUVL L 56, 27.2.2020, s. 20) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/270 (EUVL L 56, 27.2.2020, s. 20)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1159 (EUVL L 257, 6.8.2020, s. 14) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1159 (EUVL L 257, 6.8.2020, s. 14)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/685 (EUVL L 143, 27.4.2021, s. 6) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/685 (EUVL L 143, 27.4.2021, s. 6)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/700 (EUVL L 145, 28.4.2021, s. 20); asetuksen (EU) 2021/700 1 artiklan 1 kohtaa ja liitteessä I olevaa 5, 6 ja 8 kohtaa sovelletaan Sveitsissä 18.5.2021 alkaen |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/700 (EUVL L 145, 28.4.2021, s. 20); asetuksen (EU) 2021/700 1 artiklan 1 kohtaa ja liitteessä I olevaa 5, 6 ja 8 kohtaa sovelletaan Sveitsissä 18.5.2021 alkaen

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1963 (EUVL L 400, 12.11.2021, s. 18) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1963 (EUVL L 400, 12.11.2021, s. 18)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/410 (EUVL L 84, 11.3.2022, s. 20) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/410 (EUVL L 84, 11.3.2022, s. 20)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1360 (EUVL L 205, 5.8.2022, s. 115) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1360 (EUVL L 205, 5.8.2022, s. 115)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203 (EUVL L 31, 2.2.2023, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203 (EUVL L 31, 2.2.2023, s. 1)

Komission asetus (EU) 2015/340, annettu 20 päivänä helmikuuta 2015, lennonjohtajien lupakirjoja ja todistuksia koskevista teknisistä vaatimuksista ja hallinnollisista menettelyistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisesti, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 923/2012 muuttamisesta ja komission asetuksen (EU) N:o 805/2011 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 63, 6.3.2015, s. 1), sellaisen akuin se on muutettuna seuraavalla:

Komission asetus (EU) 2015/340

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203 (EUVL L 31, 2.2.2023, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203 (EUVL L 31, 2.2.2023, s. 1)

Komission asetus (EU) 2015/640, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2015, lentotoiminnan lajin mukaisista täydentävistä yksityiskohtaisista lentokelpoisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 965/2012 muuttamisesta (EUVL L 106, 24.4.2015, s. 18) sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission asetus (EU) 2015/640

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/133 (EUVL L 25, 29.1.2019, s. 14) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/133 (EUVL L 25, 29.1.2019, s. 14)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1159 (EUVL L 257, 6.8.2020, s. 14) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1159 (EUVL L 257, 6.8.2020, s. 14)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/97 (EUVL L 31, 29.1.2021, s. 208); asetuksen (EU) 2021/97 1 artiklaa sovelletaan Sveitsissä 26.2.2021 alkaen, lukuun ottamatta liitteessä I olevaa 1 kohtaa, jota sovelletaan Sveitsissä 16.2.2021 alkaen. |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/97 (EUVL L 31, 29.1.2021, s. 208); asetuksen (EU) 2021/97 1 artiklaa sovelletaan Sveitsissä 26.2.2021 alkaen, lukuun ottamatta liitteessä I olevaa 1 kohtaa, jota sovelletaan Sveitsissä 16.2.2021 alkaen.

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1254 (EUVL L 191, 20.7.2022, s. 47). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1254 (EUVL L 191, 20.7.2022, s. 47).

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1018, annettu 29 päivänä kesäkuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 376/2014 mukaisesti pakollisesti ilmoitettavien siviili-ilmailun poikkeamien luokittelua koskevan luettelon vahvistamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 163, 30.6.2015, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1018

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/3 (EUVL L 1, 5.1.2022, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/3 (EUVL L 1, 5.1.2022, s. 3)

Komission päätös (EU) 2016/2357, annettu 19 päivänä joulukuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008 ja sen täytäntöönpanosääntöjen tosiasiallisen noudattamisen puuttumisesta Kreikan ilmailuakatemian (HATA) myöntämien todistusten sekä niiden perusteella myönnettyjen 66 osan mukaisten lupakirjojen osalta (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 8645) (EUVL L 348, 21.12.2016, s. 72)

Komission päätös (EU) 2016/2357

Komission asetus (EU) 2018/395, annettu 13 päivänä maaliskuuta 2018, ilmapalloilla harjoitettavaa lentotoimintaa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 mukaisia ilmapallojen ohjaamomiehistön lupakirjoja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 71, 14.3.2018, s. 10), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission asetus (EU) 2018/395

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/357 (EUVL L 67, 5.3.2020, s. 34) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/357 (EUVL L 67, 5.3.2020, s. 34)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1874 (EUVL L 378, 26.10.2021, s. 4) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1874 (EUVL L 378, 26.10.2021, s. 4)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1976, annettu 14 päivänä joulukuuta 2018, purjelentokoneilla harjoitettavaa lentotoimintaa ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1139 mukaisia purjelentokoneiden ohjaamomiehistön lupakirjoja koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 326, 20.12.2018, s. 64), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1976

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/358 (EUVL L 67, 5.3.2020, s. 57) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/358 (EUVL L 67, 5.3.2020, s. 57)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1874 (EUVL L 378, 26.10.2021, s. 4) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1874 (EUVL L 378, 26.10.2021, s. 4)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/494, annettu 25 päivänä maaliskuuta 2019, tietyistä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamiseen liittyvistä lentoturvallisuusnäkökohdista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 85 I, 27.3.2019, s. 11)

asetus (EU) 2019/494

Komission delegoitu asetus (EU) 2019/945, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2019, miehittämättömistä ilma-alusjärjestelmistä ja kolmansien maiden miehittämättömien ilma-alusjärjestelmien käyttäjistä (EUVL L 152, 11.6.2019, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission delegoitu asetus (EU) 2019/945

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1058, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2020 (EUVL L 232, 20.7.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1058, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2020 (EUVL L 232, 20.7.2020, s. 1)

| — | Komission delegoitu asetus (EU) 2022/851, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2022 (EUVL L 150, 1.6.2022, s. 21) |
| --- | --- |

—

Komission delegoitu asetus (EU) 2022/851, annettu 22 päivänä maaliskuuta 2022 (EUVL L 150, 1.6.2022, s. 21)

Siltä osin kuin on kyse asetuksen (EU) 2019/945 2 artiklan 1 kohdassa luetelluista tuotteista, Sveitsin on sovellettava tässä asetuksessa tarkoitettuja säädöksiä sellaisina kuin ne sisältyvät tähän liitteeseen, myös jäljempänä esitetysti, minkä lisäksi liitteen toista luetelmakohtaa sovelletaan myös näihin säädöksiin:

| — | Asetuksen (EU) 2019/945 3 artiklan 9 kohdassa, 15 artiklassa, 19 artiklan 2 kohdassa ja 39 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu asetus (EY) N:o 765/2008 (2) |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EU) 2019/945 3 artiklan 9 kohdassa, 15 artiklassa, 19 artiklan 2 kohdassa ja 39 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu asetus (EY) N:o 765/2008 (2)

2

| — | Asetuksen (EU) 2019/945 3 artiklan 20 kohdassa ja 37 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu asetus (EU) N:o 1025/2012 (3) |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EU) 2019/945 3 artiklan 20 kohdassa ja 37 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu asetus (EU) N:o 1025/2012 (3)

3

| — | Asetuksen (EU) 2019/945 4 artiklan 2 kohdassa ja 13 artiklan 2 kohdan c alakohdassa sekä liitteessä olevan 1 osan 10 kohdassa tarkoitettu direktiivi 2009/48/EY (4) |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EU) 2019/945 4 artiklan 2 kohdassa ja 13 artiklan 2 kohdan c alakohdassa sekä liitteessä olevan 1 osan 10 kohdassa tarkoitettu direktiivi 2009/48/EY (4)

4

| — | Asetuksen (EU) 2019/945 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu direktiivi 2006/42/EY (5)







  — | Direktiivin 2006/42/EY 1 artiklan 2 kohdan k alakohdassa ja liitteessä I olevassa 1.5.1 kohdassa tarkoitettu direktiivi 73/23/ETY (6) ottaen huomioon, että direktiivi 73/23/ETY on kumottu ja viittauksia siihen on pidettävä viittauksina direktiivin 2014/35/EU (7) asiaankuuluviin säännöksiin, |
| --- | --- | --- |

—

Asetuksen (EU) 2019/945 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu direktiivi 2006/42/EY (5)

5

—

Direktiivin 2006/42/EY 1 artiklan 2 kohdan k alakohdassa ja liitteessä I olevassa 1.5.1 kohdassa tarkoitettu direktiivi 73/23/ETY (6) ottaen huomioon, että direktiivi 73/23/ETY on kumottu ja viittauksia siihen on pidettävä viittauksina direktiivin 2014/35/EU (7) asiaankuuluviin säännöksiin,

6

7

| — | Asetus (EU) 2019/1020 (8), mukaan lukien asetuksen (EU) 2019/945 5 artiklan 3 kohdassa sekä 35 ja 36 artiklassa olevat viittaukset siihen, ottaen huomioon, että viittauksia asetuksen (EY) N:o 765/2008 poistettuihin säännöksiin on pidettävä viittauksina asetuksen (EU) 2019/1020 (9) asiaankuuluviin säännöksiin, ja mukaan lukien seuraavat:






  — | Asetuksen (EU) 2019/1020 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu asetus (EU) 2019/515 (10) tuoteyhteyspisteiden osalta |
| --- | --- | --- |

—

Asetus (EU) 2019/1020 (8), mukaan lukien asetuksen (EU) 2019/945 5 artiklan 3 kohdassa sekä 35 ja 36 artiklassa olevat viittaukset siihen, ottaen huomioon, että viittauksia asetuksen (EY) N:o 765/2008 poistettuihin säännöksiin on pidettävä viittauksina asetuksen (EU) 2019/1020 (9) asiaankuuluviin säännöksiin, ja mukaan lukien seuraavat:

8

9

—

Asetuksen (EU) 2019/1020 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu asetus (EU) 2019/515 (10) tuoteyhteyspisteiden osalta

10

| — | Asetuksen (EU) 2019/1020 11 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu asetus (EY) N:o 765/2008 |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EU) 2019/1020 11 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu asetus (EY) N:o 765/2008

| — | Asetuksen (EU) 2019/1020 20 artiklan 4 ja 34 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu direktiivi 2001/95/EY (11) |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EU) 2019/1020 20 artiklan 4 ja 34 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu direktiivi 2001/95/EY (11)

11

Asetuksen (EU) 2019/1020 1 artiklan 1 kohdassa (virkkeen loppuosa), 3 artiklan 1 kohdassa, 3 artiklan 2 kohdassa, 3 artiklan 9 kohdassa, 3 artiklan 12 kohdassa (virkkeen alkuosa), 3 artiklan 21 kohdassa, 4 artiklan 1 kohdassa (virkkeen loppuosa), 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa, 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa, 4 artiklan 2 kohdan d alakohdassa, 5 artiklan 2 kohdassa, 6 artiklassa, 21 artiklan 1 kohdassa (virkkeen loppuosa), 29 artiklan 2 kohdassa ja 31 artiklan 2 kohdan p alakohdassa olevien viittausten ”unioniin” katsotaan viittaavan myös Sveitsiin.

Asetuksen (EU) 2019/1020 14 artiklan 2 kohdassa ja 17 artiklassa olevat viittaukset unioniin oikeuteen on ymmärrettävä Sveitsin osalta viittauksiksi asianomaiseen kansalliseen lainsäädäntöön.

Asetuksen (EU) 2019/945 1 artiklan 2 kohdassa, 2 artiklan 3 kohdassa, 3 artiklan 14 kohdassa, 3 artiklan 15 kohdassa, 3 artiklan 18 kohdassa, 3 artiklan 19 kohdassa, 6 artiklan 1 kohdassa, 7 artiklan 2 kohdan a alakohdassa, 8 artiklan 1 kohdassa, 8 artiklan 2 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa, 35 artiklan 1 kohdassa, 36 artiklan 3 kohdassa, 38 artiklan 2 kohdassa ja 41 artiklan 3 kohdassa olevien viittausten ”unioniin” ja mainitun asetuksen 5 jakson otsikossa olevan ensimmäisen viittauksen ”unioniin” katsotaan viittaavan myös Sveitsiin.

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/947, annettu 24 päivänä toukokuuta 2019, säännöistä ja menetelmistä miehittämättömien ilma-alusten käytössä (EUVL L 152, 11.6.2019, s. 45), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/947

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/639, annettu 12 päivänä toukokuuta 2020 (EUVL L 150, 13.5.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/639, annettu 12 päivänä toukokuuta 2020 (EUVL L 150, 13.5.2020, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/746, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2020 (EUVL L 176, 5.6.2020, s. 13) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/746, annettu 4 päivänä kesäkuuta 2020 (EUVL L 176, 5.6.2020, s. 13)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1166, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2021 (EUVL L 253, 16.7.2021, s. 49) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1166, annettu 15 päivänä heinäkuuta 2021 (EUVL L 253, 16.7.2021, s. 49)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/425, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2022 (EUVL L 87, 15.3.2022, s. 20) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/425, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2022 (EUVL L 87, 15.3.2022, s. 20)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/525, annettu 1 päivänä huhtikuuta 2022 (EUVL L 105, 4.4.2022, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/525, annettu 1 päivänä huhtikuuta 2022 (EUVL L 105, 4.4.2022, s. 3)

Siltä osin kuin on kyse miehittämättömistä ilma-alusjärjestelmistä, Sveitsin on sovellettava tässä asetuksessa tarkoitettuja säädöksiä sellaisina kuin ne sisältyvät tähän liitteeseen, myös jäljempänä esitetysti, minkä lisäksi liitteen toista luetelmakohtaa sovelletaan myös seuraavaan säädökseen:

| — | Asetuksen (EU) 2019/947 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 14 artiklan 5 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu direktiivi 2009/48/EY (12) |
| --- | --- |

—

Asetuksen (EU) 2019/947 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 14 artiklan 5 kohdan a alakohdan ii alakohdassa tarkoitettu direktiivi 2009/48/EY (12)

12

Asetuksen (EU) 2019/947 liitteen B osan UAS.SPEC.050:ssä olevassa 1 kohdan a alakohdan iv alakohdassa olevan viittauksen asetukseen (EU) 2016/679 (13) katsotaan Sveitsin osalta viittaavan asianomaiseen kansalliseen lainsäädäntöön.

13

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1128, annettu 1 päivänä heinäkuuta 2019, eurooppalaiseen keskusrekisteriin tallennettujen turvallisuussuositusten ja niihin saatujen vastausten käyttöoikeuksista ja päätöksen 2012/780/EU kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 177, 2.7.2019, s. 112)

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1128

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2034, annettu 6 päivänä lokakuuta 2020, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 376/2014 täydentämisestä yhteisen eurooppalaisen riskiluokitusjärjestelmän osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 416, 11.12.2020, s. 1)

Komission delegoitu asetus (EU) 2020/2034

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/664, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2021, U-spacen sääntelykehyksestä (EUVL L 139, 23.4.2021, s. 161), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/664

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203 (EUVL L 31, 2.2.2023, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203 (EUVL L 31, 2.2.2023, s. 1)

4.   Ilmailun turvaaminen

Ilmailun turvaaminen

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 300/2008, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2008, yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä ja asetuksen (EY) N:o 2320/2002 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 97, 9.4.2008, s. 72), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

asetus (EY) N:o 300/2008

| — | Komission asetus (EU) N:o 18/2010 (EUVL L 7, 12.1.2010, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 18/2010 (EUVL L 7, 12.1.2010, s. 3)

Komission asetus (EY) N:o 272/2009, annettu 2 päivänä huhtikuuta 2009, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 300/2008 liitteessä vahvistettujen siviili-ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täydentämisestä (EUVL L 91, 3.4.2009, s. 7), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission asetus (EY) N:o 272/2009

| — | Komission asetus (EU) N:o 297/2010 (EUVL L 90, 10.4.2010, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 297/2010 (EUVL L 90, 10.4.2010, s. 1)

| — | Komission asetus (EU) N:o 720/2011 (EUVL L 193, 23.7.2011, s. 19) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 720/2011 (EUVL L 193, 23.7.2011, s. 19)

| — | Komission asetus (EU) N:o 1141/2011 (EUVL L 293, 11.11.2011, s. 22) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 1141/2011 (EUVL L 293, 11.11.2011, s. 22)

| — | Komission asetus (EU) N:o 245/2013 (EUVL L 77, 20.3.2013, s. 5) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 245/2013 (EUVL L 77, 20.3.2013, s. 5)

Komission asetus (EU) N:o 1254/2009, annettu 18 päivänä joulukuuta 2009, perusteista, joilla jäsenvaltiot saavat poiketa siviili-ilmailun turvaamista koskevista yhteisistä perusvaatimuksista ja ottaa käyttöön vaihtoehtoisia turvatoimenpiteitä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 338, 19.12.2009, s. 17), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

Komission asetus (EU) N:o 1254/2009

| — | Komission asetus (EU) 2016/2096 (EUVL L 326, 1.12.2016, s. 7) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2016/2096 (EUVL L 326, 1.12.2016, s. 7)

Komission asetus (EU) N:o 72/2010, annettu 26 päivänä tammikuuta 2010, siviili-ilmailun turvaamisen alalla suoritettavissa komission tarkastuksissa noudatettavista menettelyistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 23, 27.1.2010, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

Komission asetus (EU) N:o 72/2010

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/472 (EUVL L 85, 1.4.2016, s. 28) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/472 (EUVL L 85, 1.4.2016, s. 28)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1998, annettu 5 päivänä marraskuuta 2015, yksityiskohtaisista toimenpiteistä ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täytäntöönpanemiseksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 299, 14.11.2015, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1998

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2426 (EUVL L 334, 22.12.2015, s. 5) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2426 (EUVL L 334, 22.12.2015, s. 5)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/815 (EUVL L 122, 13.5.2017, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/815 (EUVL L 122, 13.5.2017, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/55 (EUVL L 10, 13.1.2018, s. 5) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/55 (EUVL L 10, 13.1.2018, s. 5)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/103 (EUVL L 21, 24.1.2019, s. 13), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/910 (EUVL L 208, 1.7.2020, s. 43) |
| --- | --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/103 (EUVL L 21, 24.1.2019, s. 13), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/910 (EUVL L 208, 1.7.2020, s. 43)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/413 (EUVL L 73, 15.3.2019, s. 98) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/413 (EUVL L 73, 15.3.2019, s. 98)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1583 (EUVL L 246, 26.9.2019, s. 15), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/910 (EUVL L 208, 1.7.2020, s. 43) |
| --- | --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1583 (EUVL L 246, 26.9.2019, s. 15), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/910 (EUVL L 208, 1.7.2020, s. 43)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/111 (EUVL L 21, 27.1.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/111 (EUVL L 21, 27.1.2020, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/910 (EUVL L 208, 1.7.2020, s. 43) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/910 (EUVL L 208, 1.7.2020, s. 43)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/255 (EUVL L 58, 19.2.2021, s. 23); asetuksen (EU) 2021/255 liitteen 15, 18–19 ja 32 kohtaa sovelletaan Sveitsissä 11.3.2021 alkaen |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/255 (EUVL L 58, 19.2.2021, s. 23); asetuksen (EU) 2021/255 liitteen 15, 18–19 ja 32 kohtaa sovelletaan Sveitsissä 11.3.2021 alkaen

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/421 (EUVL L 87, 15.3.2022, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/421 (EUVL L 87, 15.3.2022, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/463 (EUVL L 94, 23.3.2022, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/463 (EUVL L 94, 23.3.2022, s. 3)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1174 (EUVL L 183, 8.7.2022, s. 35), lukuun ottamatta uutta asetuksen (EU) 2015/1998 liitteen 11.1.1 kohdan b alakohtaa, sellaisena kuin se on vahvistettu asetuksen (EU) 2022/1174 liitteen 35 kohdassa. |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/1174 (EUVL L 183, 8.7.2022, s. 35), lukuun ottamatta uutta asetuksen (EU) 2015/1998 liitteen 11.1.1 kohdan b alakohtaa, sellaisena kuin se on vahvistettu asetuksen (EU) 2022/1174 liitteen 35 kohdassa.

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/566 (EUVL L 74, 13.3.2023, s. 47) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/566 (EUVL L 74, 13.3.2023, s. 47)

Komission täytäntöönpanopäätös C(2015) 8005, annettu 16 päivänä marraskuuta 2015, asetuksen (EY) N:o 300/2008 18 artiklan a alakohdassa tarkoitettuja tietoja sisältävistä yksityiskohtaisista toimenpiteistä ilmailun turvaamista koskevien yhteisten perusvaatimusten täytäntöönpanemiseksi (ei julkaistu EUVL:ssä), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission täytäntöönpanopäätös C(2015) 8005

| — | Komission täytäntöönpanopäätös C(2017) 3030 |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös C(2017) 3030

| — | Komission täytäntöönpanopäätös C(2018) 4857 |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös C(2018) 4857

| — | Komission täytäntöönpanopäätös C(2019) 132, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | Komission täytäntöönpanopäätös C(2020) 4241 |
| --- | --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös C(2019) 132, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

Komission täytäntöönpanopäätös C(2020) 4241

| — | Komission täytäntöönpanopäätös C(2021) 0996 |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös C(2021) 0996

| — | Komission täytäntöönpanopäätös C(2022) 4638 |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös C(2022) 4638

| — | Komission täytäntöönpanopäätös C(2023) 1569 |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanopäätös C(2023) 1569

Komission päätös (EU) 2021/2147, annettu 3 päivänä joulukuuta 2021, ”EU Stamp” -merkinnän saaneiden siviili-ilmailun turvalaitteiden hyväksymisestä (EUVL L 433, 6.12.2021, s. 25)

Komission päätös (EU) 2021/2147

5.   Ilmaliikenteen hallinta

Ilmaliikenteen hallinta

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 549/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista (puiteasetus) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

asetus (EY) N:o 549/2004

| — | Asetus (EY) N:o 1070/2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34) |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 1070/2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34)

Komissiolla on Sveitsissä komissiolle 6, 8, 10, 11 ja 12 artiklan mukaisesti myönnetyt valtuudet.

Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

Korvataan 2 kohdassa ilmaisu ”yhteisön tason kuulemismenettelyn” ilmaisulla ”yhteisön tason kuulemismenettelyn, johon Sveitsi osallistuu”.

Sen estämättä, mitä Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton lentoliikennettä koskevan sopimuksen liitteen toisessa luetelmakohdassa esitetään horisontaalisesta mukautuksesta, asetuksen (EY) N:o 549/2004 5 artiklassa tai kyseisessä säännöksessä mainituissa päätöksen 1999/468/EY säännöksissä esitettyjen viittausten ”jäsenvaltioihin” ei katsota koskevan Sveitsiä.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 550/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa (palveluntarjonta-asetus) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 10), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

asetus (EY) N:o 550/2004

| — | Asetus (EY) N:o 1070/2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34) |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 1070/2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34)

Komissiolla on Sveitsiä kohtaan komissiolle 9 a, 9 b, 15, 15 a, 16 ja 17 artiklan mukaisesti myönnetyt valtuudet.

Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen tekstiä koskevat seuraavat mukautukset:

| a) | Muutetaan 3 artikla seuraavasti:
  Lisätään 2 kohdassa ilmaisun ”yhteisössä” jälkeen ilmaisu ”ja Sveitsissä” sekä ilmaisun ”yhteisöön” jälkeen ilmaisu ”tai Sveitsiin”. |
| --- | --- |

a)

Muutetaan 3 artikla seuraavasti:

Lisätään 2 kohdassa ilmaisun ”yhteisössä” jälkeen ilmaisu ”ja Sveitsissä” sekä ilmaisun ”yhteisöön” jälkeen ilmaisu ”tai Sveitsiin”.

| b) | Muutetaan 7 artikla seuraavasti:
  Lisätään 1 kohdassa ilmaisun ”Yhteisön” ja 6 kohdassa ilmaisun ”yhteisön” jälkeen ilmaisu ”ja Sveitsin”. |
| --- | --- |

b)

Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

Lisätään 1 kohdassa ilmaisun ”Yhteisön” ja 6 kohdassa ilmaisun ”yhteisön” jälkeen ilmaisu ”ja Sveitsin”.

| c) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:
  Lisätään 1 kohdassa ilmaisun ”yhteisön” jälkeen ilmaisu ”ja Sveitsin”. |
| --- | --- |

c)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

Lisätään 1 kohdassa ilmaisun ”yhteisön” jälkeen ilmaisu ”ja Sveitsin”.

| d) | Muutetaan 10 artikla seuraavasti:
  Lisätään 1 kohdassa ilmaisun ”yhteisön” jälkeen ilmaisu ”ja Sveitsin”. |
| --- | --- |

d)

Muutetaan 10 artikla seuraavasti:

Lisätään 1 kohdassa ilmaisun ”yhteisön” jälkeen ilmaisu ”ja Sveitsin”.

| e) | Korvataan 16 artiklan 3 kohta seuraavasti:

  ”3.   Komissio osoittaa päätöksensä jäsenvaltioille sekä ilmoittaa siitä palvelun tarjoajalle, mikäli asia koskee tätä oikeudellisesti.” |
| --- | --- |

e)

Korvataan 16 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Komissio osoittaa päätöksensä jäsenvaltioille sekä ilmoittaa siitä palvelun tarjoajalle, mikäli asia koskee tätä oikeudellisesti.”

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 551/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä (ilmatila-asetus) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 20), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

asetus (EY) N:o 551/2004

| — | Asetus (EY) N:o 1070/2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34) |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 1070/2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34)

Komissiolla on Sveitsiä kohtaan komissiolle 3 a, 6 ja 10 artiklan mukaisesti myönnetyt valtuudet.

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 552/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta (yhteentoimivuusasetus) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 96, 31.3.2004, s. 26), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

asetus (EY) N:o 552/2004

| — | Asetus (EY) N:o 1070/2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34) |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 1070/2009 (EUVL L 300, 14.11.2009, s. 34)

| — | Komissiolla on Sveitsissä komissiolle 4 ja 7 artiklan sekä 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti myönnetyt valtuudet. |
| --- | --- |

—

Komissiolla on Sveitsissä komissiolle 4 ja 7 artiklan sekä 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti myönnetyt valtuudet.

Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen tekstiä koskevat seuraavat mukautukset:

| a) | Muutetaan 5 artikla seuraavasti:
  Lisätään 2 kohdassa ilmaisun ”yhteisöön” jälkeen ilmaisu ”tai Sveitsiin”. |
| --- | --- |

a)

Muutetaan 5 artikla seuraavasti:

Lisätään 2 kohdassa ilmaisun ”yhteisöön” jälkeen ilmaisu ”tai Sveitsiin”.

| b) | Muutetaan 7 artikla seuraavasti:
  Lisätään 4 kohdassa ilmaisun ”yhteisöön” jälkeen ilmaisu ”taikka Sveitsiin”. |
| --- | --- |

b)

Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

Lisätään 4 kohdassa ilmaisun ”yhteisöön” jälkeen ilmaisu ”taikka Sveitsiin”.

| c) | Muutetaan liite III seuraavasti:
  Lisätään 3 kohdan toisessa ja viimeisessä luetelmakohdassa ilmaisun ”yhteisöön” jälkeen ilmaisu ”taikka Sveitsiin”. |
| --- | --- |

c)

Muutetaan liite III seuraavasti:

Lisätään 3 kohdan toisessa ja viimeisessä luetelmakohdassa ilmaisun ”yhteisöön” jälkeen ilmaisu ”taikka Sveitsiin”.

Asetuksen (EU) 2018/1139 139 artiklan mukaisesti asetus (EY) N:o 552/2004 on kumottu 11 päivästä syyskuuta 2018. Kyseisen asetuksen 4, 5, 6, 6 a ja 7 artiklaa ja sen liitteitä III ja IV sovelletaan kuitenkin asetuksen (EU) 2018/1139 47 artiklassa tarkoitettujen delegoitujen säädösten soveltamispäivään asti ja siltä osin kuin kyseisissä säädöksissä käsitellään asetuksen (EY) N:o 552/2004 asiaa koskevien säännösten kohdetta ja joka tapauksessa enintään 12 päivään syyskuuta 2023.

Komission asetus (EY) N:o 2150/2005, annettu 23 päivänä joulukuuta 2005, ilmatilan joustavaa käyttöä koskevista yhteisistä säännöistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 342, 24.12.2005, s. 20)

Komission asetus (EY) N:o 2150/2005

Komission asetus (EY) N:o 1033/2006, annettu 4 päivänä heinäkuuta 2006, lentoa edeltävän vaiheen lentosuunnitelmia koskeviin menettelyihin liittyvistä vaatimuksista yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa varten (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 186, 7.7.2006, s. 46), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission asetus (EY) N:o 1033/2006

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012 (EUVL L 281, 13.10.2012, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012 (EUVL L 281, 13.10.2012, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 428/2013 (EUVL L 127, 9.5.2013, s. 23) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 428/2013 (EUVL L 127, 9.5.2013, s. 23)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2120 (EUVL L 329, 3.12.2016, s. 70) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2120 (EUVL L 329, 3.12.2016, s. 70)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/139 (EUVL L 25, 30.1.2018, s. 4) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/139 (EUVL L 25, 30.1.2018, s. 4)

Komission asetus (EY) N:o 1032/2006, annettu 6 päivänä heinäkuuta 2006, lennonjohtoyksiköiden väliseen lentoja koskevien tietojen ilmoittamiseen, lentojen koordinointiin ja niiden siirtämiseen tarkoitettujen lentotietojen vaihdon automaattisten järjestelmien vaatimuksista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 186, 7.7.2006, s. 27), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

Komission asetus (EY) N:o 1032/2006

| — | Komission asetus (EY) N:o 30/2009 (EUVL L 13, 17.1.2009, s. 20) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EY) N:o 30/2009 (EUVL L 13, 17.1.2009, s. 20)

Neuvoston asetus (EY) N:o 219/2007, annettu 27 päivänä helmikuuta 2007, yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi (EUVL L 64, 2.3.2007, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Neuvoston asetus (EY) N:o 219/2007

| — | Neuvoston asetus (EY) N:o 1361/2008 (EUVL L 352, 31.12.2008, s. 12) |
| --- | --- |

—

Neuvoston asetus (EY) N:o 1361/2008 (EUVL L 352, 31.12.2008, s. 12)

| — | Neuvoston asetus (EU) N:o 721/2014 (EUVL L 192, 1.7.2014, s. 1) |
| --- | --- |

—

Neuvoston asetus (EU) N:o 721/2014 (EUVL L 192, 1.7.2014, s. 1)

Komission asetus (EY) N:o 633/2007, annettu 7 päivänä kesäkuuta 2007, lennonjohtoyksiköiden välillä tapahtuvaan lentoja koskevien tietojen ilmoittamiseen, lentojen koordinointiin ja niiden siirtämiseen käytettävän lentotietosanomien siirtoyhteyskäytännön soveltamisvaatimuksista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 146, 8.6.2007, s. 7), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

Komission asetus (EY) N:o 633/2007

| — | Komission asetus (EU) N:o 283/2011 (EUVL L 77, 23.3.2011, s. 23) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) N:o 283/2011 (EUVL L 77, 23.3.2011, s. 23)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373, annettu 1 päivänä maaliskuuta 2017, ilmaliikenteen hallinta- ja lennonvarmistuspalvelujen sekä muiden ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen palveluntarjoajia koskevista yhteisistä vaatimuksista ja näiden palveluntarjoajien valvonnasta, asetuksen (EY) N:o 482/2008 sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 1034/2011, (EU) N:o 1035/2011 ja (EU) 2016/1377 kumoamisesta ja asetuksen (EU) N:o 677/2011 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 62, 8.3.2017, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/373

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12) |
| --- | --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/665 (EUVL L 139, 23.4.2021, s. 184) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/665 (EUVL L 139, 23.4.2021, s. 184)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1338 (EUVL L 289, 12.8.2021, s. 12) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1338 (EUVL L 289, 12.8.2021, s. 12)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/938 (EUVL L 209, 10.8.2022, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/938 (EUVL L 209, 10.8.2022, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2345 (EUVL L 311, 2.12.2022, s. 58) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2345 (EUVL L 311, 2.12.2022, s. 58)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203 (EUVL L 31, 2.2.2023, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2023/203 (EUVL L 31, 2.2.2023, s. 1)

Komission asetus (EY) N:o 29/2009, annettu 16 päivänä tammikuuta 2009, tiedonsiirtopalveluja koskevista vaatimuksista yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 13, 17.1.2009, s. 3), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission asetus (EY) N:o 29/2009

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/310 (EUVL L 56, 27.2.2015, s. 30) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/310 (EUVL L 56, 27.2.2015, s. 30)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1170 (EUVL L 183, 9.7.2019, s. 6) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/1170 (EUVL L 183, 9.7.2019, s. 6)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/208 (EUVL L 43, 17.2.2020, s. 72) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/208 (EUVL L 43, 17.2.2020, s. 72)

Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen tekstiä koskee seuraava mukautus:

Lisätään liitteessä I olevaan A osaan ilmaisu ”Sveitsin UIR”.

Komission asetus (EY) N:o 262/2009, annettu 30 päivänä maaliskuuta 2009, S-moodikyselykoodien koordinoitua jakamista ja käyttöä koskevista vaatimuksista yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 84, 31.3.2009, s. 20), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

Komission asetus (EY) N:o 262/2009

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2345 (EUVL L 348, 21.12.2016, s. 11) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2345 (EUVL L 348, 21.12.2016, s. 11)

Komission asetus (EU) N:o 255/2010, annettu 25 päivänä maaliskuuta 2010, ilmaliikennevirtojen säätelyä koskevista yhteisistä säännöistä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 80, 26.3.2010, s. 10), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission asetus (EU) N:o 255/2010

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012 (EUVL L 281, 13.10.2012, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012 (EUVL L 281, 13.10.2012, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1006 (EUVL L 165, 23.6.2016, s. 8) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1006 (EUVL L 165, 23.6.2016, s. 8)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2159 (EUVL L 304, 21.11.2017, s. 45) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2159 (EUVL L 304, 21.11.2017, s. 45)

Komission päätös N:o C(2010)5134, annettu 29 päivänä heinäkuuta 2010, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn tarkastuselimen nimeämisestä (ei julkaistu EUVL:ssä)

Komission päätös N:o C(2010)5134

Komission asetus (EU) N:o 176/2011, annettu 24 päivänä helmikuuta 2011, ennen toiminnallisen ilmatilan lohkon perustamista ja muuttamista annettavista tiedoista (EUVL L 51, 25.2.2011, s. 2)

Komission asetus (EU) N:o 176/2011

Commission Decision No C(2011) 4130 of 7 July 2011 on the nomination of the Network Manager for the air traffic management (ATM) network functions of the single European sky (7 päivänä heinäkuuta 2011 annettu komission päätös N:o C(2011) 4130, joka koskee verkon hallinnoijan nimittämistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan verkkotoimintoja varten, suomenkielistä toisintoa ei ole) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (ei julkaistu EUVL:ssä)

Commission Decision No C(2011) 4130

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1206/2011, annettu 22 päivänä marraskuuta 2011, ilma-alusten tunnistamista koskevista vaatimuksista yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan valvomiseksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 305, 23.11.2011, s. 23), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1206/2011

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/587 (EUVL L 138, 30.4.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/587 (EUVL L 138, 30.4.2020, s. 1)

Tätä sopimusta sovellettaessa täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1206/2011 tekstiä koskee seuraava mukautus:

| | Lisätään liitteeseen I ilmaisu ”Sveitsin UIR”. |
| --- | --- |

Lisätään liitteeseen I ilmaisu ”Sveitsin UIR”.

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1207/2011, annettu 22 päivänä marraskuuta 2011, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan valvonnan suorituskykyä ja yhteentoimivuutta koskevista vaatimuksista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 305, 23.11.2011, s. 35), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1207/2011

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1028/2014 (EUVL L 284, 30.9.2014, s. 7) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1028/2014 (EUVL L 284, 30.9.2014, s. 7)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/386 (EUVL L 59, 7.3.2017, s. 34) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/386 (EUVL L 59, 7.3.2017, s. 34)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/587 (EUVL L 138, 30.4.2020, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/587 (EUVL L 138, 30.4.2020, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2 (EUVL L 1, 5.1.2022, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2022/2 (EUVL L 1, 5.1.2022, s. 1)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012, annettu 26 päivänä syyskuuta 2012, yhteisistä lentosäännöistä, lennonvarmistuspalveluja ja -menetelmiä koskevista operatiivisista säännöksistä sekä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1035/2011 ja asetusten (EY) N:o 1265/2007, (EY) N:o 1794/2006, (EY) N:o 730/2006, (EY) N:o 1033/2006 ja (EU) N:o 255/2010 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 281, 13.10.2012, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 923/2012

| — | Komission asetus (EU) 2015/340 (EUVL L 63, 6.3.2015, s. 1) |
| --- | --- |

—

Komission asetus (EU) 2015/340 (EUVL L 63, 6.3.2015, s. 1)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1185 (EUVL L 196, 21.7.2016, s. 3) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/1185 (EUVL L 196, 21.7.2016, s. 3)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/835 (EUVL L 124, 17.5.2017, s. 35) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/835 (EUVL L 124, 17.5.2017, s. 35)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:






  — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12) |
| --- | --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/469 (EUVL L 104, 3.4.2020, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1177 (EUVL L 259, 10.8.2020, s. 12)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/886 (EUVL L 205, 29.6.2020, s. 14) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/886 (EUVL L 205, 29.6.2020, s. 14)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/666 (EUVL L 139, 23.4.2021, s. 187). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/666 (EUVL L 139, 23.4.2021, s. 187).

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1079/2012, annettu 16 päivänä marraskuuta 2012, puheviestinnässä käytettäviä kanavavälejä koskevista vaatimuksista yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa varten (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 320, 17.11.2012, s. 14), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavilla:

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1079/2012

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 657/2013 (EUVL L 190, 11.7.2013, s. 37) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 657/2013 (EUVL L 190, 11.7.2013, s. 37)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2345 (EUVL L 348, 21.12.2016, s. 11) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/2345 (EUVL L 348, 21.12.2016, s. 11)

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2160 (EUVL L 304, 21.11.2017, s. 47) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/2160 (EUVL L 304, 21.11.2017, s. 47)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 409/2013, annettu 3 päivänä toukokuuta 2013, yhteisten hankkeiden määrittelemisestä, hallintorakenteiden perustamisesta ja kannustimien yksilöimisestä Euroopan ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman toteuttamisen tueksi (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 123, 4.5.2013, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 409/2013

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/116 (EUVL L 36, 2.2.2021, s. 10) |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/116 (EUVL L 36, 2.2.2021, s. 10)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/116, annettu 1 päivänä helmikuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 550/2004 säädetyn eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman toteutusta tukevan ensimmäisen yhteishankkeen perustamisesta, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 409/2013 muuttamisesta ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 716/2014 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 36, 2.2.2021, s. 10)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/116

Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen liitettä koskevat seuraavat mukautukset:

| (a) | lisätään 1.2.1.r kohdan jälkeen kohta seuraavasti: “s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

(a)

lisätään 1.2.1.r kohdan jälkeen kohta seuraavasti: “s) Zürich Kloten”

| (b) | lisätään 2.2.1.r kohdan jälkeen kohta seuraavasti: “s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

(b)

lisätään 2.2.1.r kohdan jälkeen kohta seuraavasti: “s) Zürich Kloten”

| (c) | lisätään 2.2.2.r kohdan jälkeen kohta seuraavasti: “s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

(c)

lisätään 2.2.2.r kohdan jälkeen kohta seuraavasti: “s) Zürich Kloten”

| (d) | lisätään 2.2.3.bb kohdan jälkeen kohta seuraavasti: ”cc) Geneva; dd) Zürich Kloten”. |
| --- | --- |

(d)

lisätään 2.2.3.bb kohdan jälkeen kohta seuraavasti: ”cc) Geneva; dd) Zürich Kloten”.

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1048, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, ilmatilan käyttöä koskevista vaatimuksista ja toimintamenetelmistä suorituskykyyn perustuvassa navigoinnissa (EUVL L 189, 26.7.2018, s. 3)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2018/1048

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/123, annettu 24 päivänä tammikuuta 2019, ilmaliikenteen hallintaverkon toimintojen toteuttamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja komission asetuksen (EU) N:o 677/2011 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 28, 31.1.2019, s. 1)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/123

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317, annettu 11 päivänä helmikuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmästä ja maksujärjestelmästä sekä täytäntöönpanoasetusten (EU) N:o 390/2013 ja (EU) N:o 391/2013 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 56, 25.2.2019, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2019/317

| — | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1880 (EUVL L 380, 27.10.2021, s. 1). |
| --- | --- |

—

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/1880 (EUVL L 380, 27.10.2021, s. 1).

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/709, annettu 6 päivänä toukokuuta 2019, verkon hallinnoijan nimittämisestä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan verkkotoimintoja varten (tiedoksiannettu numerolla C(2019) 3228) (EUVL L 120, 8.5.2019, s. 27)

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/709

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891, annettu 2 päivänä kesäkuuta 2021, ilmaliikenteen hallintaverkkoa koskevien tarkistettujen unionin laajuisten suorituskykytavoitteiden vahvistamisesta kolmannelle viiteajanjaksolle (2020–2024) ja täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/903 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 195, 3.6.2021, s. 3)

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2021/891

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/2167, annettu 17 päivänä joulukuuta 2019, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallintaverkon toimintoja koskevan verkon strategiasuunnitelman hyväksymisestä vuosiksi 2020–2029 (EUVL L 328, 18.12.2019, s. 89)

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/2167

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/2168, annettu 17 päivänä joulukuuta 2019, verkon hallintoneuvoston puheenjohtajan, jäsenten ja heidän varajäsentensä sekä Euroopan ilmaliikenteen kriisien koordinointiyksikön jäsenten ja heidän varajäsentensä nimittämisestä ilmaliikenteen hallintaverkon toimintoja varten kolmanneksi viiteajanjaksoksi 2020–2024 (EUVL L 328, 18.12.2019, s. 90)

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/2168

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/2012, annettu 29 päivänä marraskuuta 2019, tiedonsiirtopalveluja koskevista vaatimuksista yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa annetun asetuksen (EY) N:o 29/2009 14 artiklan mukaisista vapautuksista (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 312, 3.12.2019, s. 95)

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/2012

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627, annettu 3 päivänä marraskuuta 2020, covid-19-pandemiasta johtuvista poikkeuksellisista toimenpiteistä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän kolmannella viiteajanjaksolla (2020–2024) (EUVL L 366, 4.11.2020, s. 7)

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1627

6.   Ympäristö ja melu

Ympäristö ja melu

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/30/EY, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2002, meluun liittyvien toimintarajoitusten asettamista yhteisön lentoasemilla koskevien sääntöjen ja menettelyjen vahvistamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1–12 ja 14–18 artikla) (EUVL L 85, 28.3.2002, s. 40)

direktiivi 2002/30/EY

(Sovelletaan Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan ja Slovakian tasavallan liittymisehtoja ja niiden sopimusten mukautuksia, joihin Euroopan unioni perustuu, koskevan asiakirjan liitteen I muutoksia, jotka johtuvat liitteessä II olevan 8 luvun (Liikennepolitiikka) G jakson (Ilmaliikenne) 2 kohdasta).

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/93/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen liitteen 16 (toinen painos 1988) niteessä 1 olevan II osan 3 lukuun kuuluvien ääntä hitaammin lentävien lentokoneiden liikennöimisen sääntelystä (kodifioitu toisinto) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 374, 27.12.2006, s. 1)

direktiivi 2006/93/EY

7.   Kuluttajansuoja

Kuluttajansuoja

Neuvoston direktiivi 90/314/ETY, annettu 13 päivänä kesäkuuta 1990, matkapaketeista, pakettilomista ja pakettikiertomatkoista (EYVL L 158, 23.6.1990, s. 59) (1–10 artikla)

Neuvoston direktiivi 90/314/ETY

Neuvoston direktiivi 93/13/ETY, annettu 5 päivänä huhtikuuta 1993, kuluttajasopimusten kohtuuttomista ehdoista (EYVL L 95, 21.4.1993, s. 29) (1–11 artikla), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

Neuvoston direktiivi 93/13/ETY

| — | Direktiivi 2011/83/EU (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 64) |
| --- | --- |

—

Direktiivi 2011/83/EU (EUVL L 304, 22.11.2011, s. 64)

Neuvoston asetus (EY) N:o 2027/97, annettu 9 päivänä lokakuuta 1997, matkustajien ja heidän matkatavaroidensa ilmakuljetusta koskevasta lentoliikenteen harjoittajien korvausvastuusta (EUVL L 285, 17.10.1997, s. 1) (1–8 artikla), sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:

Neuvoston asetus (EY) N:o 2027/97

| — | Asetus (EY) N:o 889/2002 (EUVL L 140, 30.5.2002, s. 2) |
| --- | --- |

—

Asetus (EY) N:o 889/2002 (EUVL L 140, 30.5.2002, s. 2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 261/2004, annettu 11 päivänä helmikuuta 2004, matkustajille heidän lennolle pääsynsä epäämisen sekä lentojen peruuttamisen tai pitkäaikaisen viivästymisen johdosta annettavaa korvausta ja apua koskevista yhteisistä säännöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 295/91 kumoamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 46, 17.2.2004, s. 1)

asetus (EY) N:o 261/2004

(1-18 artikla)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2006, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden oikeuksista lentoliikenteessä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 1)

asetus (EY) N:o 1107/2006

8.   Sekalaiset

Sekalaiset

Neuvoston direktiivi 2003/96/EY, annettu 27 päivänä lokakuuta 2003, energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (EUVL L 283, 31.10.2003, s. 51)

Neuvoston direktiivi 2003/96/EY

(14 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 14 artiklan 2 kohta)

9.   Liitteet:

Liitteet:

| A | : | Pöytäkirja Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista |
| --- | --- | --- |
| B | : | Euroopan unionin toteuttama Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston toimintaan osallistuvia sveitsiläisiä osanottajia koskeva varainhoidon valvonta |

A

:

Pöytäkirja Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista

B

:

Euroopan unionin toteuttama Euroopan unionin lentoturvallisuusviraston toimintaan osallistuvia sveitsiläisiä osanottajia koskeva varainhoidon valvonta

LIITE A

PÖYTÄKIRJA EUROOPAN UNIONIN ERIOIKEUKSISTA JA VAPAUKSISTA

KORKEAT SOPIMUSPUOLET, jotka

KATSOVAT, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 343 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksen 191 artiklan mukaisesti Euroopan unionilla ja Euratomilla on jäsenvaltioiden alueella sellaiset erioikeudet ja vapaudet, jotka ovat tarpeen niiden tehtävien toteuttamiseksi,

OVAT SOPINEET seuraavista määräyksistä, jotka liitetään Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen:

I LUKU

EUROOPAN UNIONIN OMAISUUS, VARAT JA LIIKETOIMET

1 artikla

Unionin tilat ja rakennukset ovat loukkaamattomia. Niihin ei voi kohdistua etsintää, pakkoluovutusta, menetetyksi tuomitsemista eikä pakkolunastusta. Unionin omaisuus ja varat eivät voi olla minkään hallinnollisen tai oikeudellisen pakkotoimenpiteen kohteena ilman unionin tuomioistuimen lupaa.

2 artikla

Unionin arkistot ovat loukkaamattomia.

3 artikla

Unioni, sen varat, tulot ja muu omaisuus ovat vapautetut kaikista välittömistä veroista.

Jäsenvaltioiden hallitusten on toteutettava aina kun se on mahdollista aiheelliset toimenpiteet hyvittääkseen tai maksaakseen takaisin irtaimen tai kiinteän omaisuuden hintaan sisältyvät välilliset verot ja myyntiverot, kun unioni suorittaa virkakäyttöönsä huomattavia hankintoja, joiden hintaan sisältyy tällaisia veroja. Näiden määräysten soveltaminen ei kuitenkaan saa johtaa kilpailun vääristymiseen unionissa.

Vapautus ei koske sellaisia veroja ja maksuja, jotka ovat ainoastaan korvausta yleishyödyllisistä palveluista.

4 artikla

Unioni on vapautettu kaikista tulleista, tuonti- ja vientikielloista sekä tuonti- ja vientirajoituksista unionin virkakäyttöön tarkoitettujen tavaroiden osalta; tämän vapautuksen nojalla maahan tuotuja tavaroita ei saa luovuttaa maksua vastaan eikä ilmaiseksi sen maan alueella, johon ne on tuotu, muuten kuin tämän maan hallituksen kanssa sovituin edellytyksin.

Myös unionin julkaisut ovat vapautetut tulleista, tuonti- ja vientikielloista sekä tuonti- ja vientirajoituksista.

II LUKU

VIESTINTÄYHTEYDET JA KULKULUVAT

VIESTINTÄYHTEYDET JA KULKULUVAT

5 artikla

Kunkin jäsenvaltion alueella unionin toimielimet saavat virallisissa viestintäyhteyksissään sekä kaikkien asiakirjojensa toimittamisessa saman kohtelun, jonka kyseinen valtio myöntää diplomaattisille edustustoilleen.

Unionin toimielinten virallista kirjeenvaihtoa ja muita virallisia tiedonantoja ei saa sensuroida.

6 artikla

Unionin toimielinten puheenjohtajat ja presidentit voivat antaa unionin toimielinten jäsenille ja muulle henkilöstölle kulkulupia, joiden muodosta neuvosto päättää yksinkertaisella enemmistöllä ja jotka jäsenvaltioiden viranomaiset tunnustavat päteviksi matkustusasiakirjoiksi. Näitä kulkulupia annetaan virkamiehille ja muulle henkilöstölle Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä ja unionin muuta henkilöstöä koskevissa palvelussuhteen ehdoissa vahvistetuin edellytyksin.

Komissio voi tehdä sopimuksia näiden kulkulupien tunnustamiseksi päteviksi matkustusasiakirjoiksi kolmansien valtioiden alueella.

III LUKU

EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET

EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET

7 artikla

Euroopan parlamentin jäsenten vapaalle liikkuvuudelle heidän matkustaessaan Euroopan parlamentin kokouspaikkaan tai heidän palatessaan sieltä ei aseteta hallinnollisia tai muita esteitä.

Euroopan parlamentin jäsenet saavat tullien ja valuutanvaihtovalvonnan osalta:

| a) | omalta hallitukseltaan samat helpotukset, jotka myönnetään ulkomailla tilapäisissä virkatehtävissä matkustaville korkeille virkamiehille; |
| --- | --- |

a)

omalta hallitukseltaan samat helpotukset, jotka myönnetään ulkomailla tilapäisissä virkatehtävissä matkustaville korkeille virkamiehille;

| b) | toisten jäsenvaltioiden hallituksilta samat helpotukset, jotka myönnetään vieraiden valtioiden edustajille tilapäisissä virkatehtävissä. |
| --- | --- |

b)

toisten jäsenvaltioiden hallituksilta samat helpotukset, jotka myönnetään vieraiden valtioiden edustajille tilapäisissä virkatehtävissä.

8 artikla

Euroopan parlamentin jäseniä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää tai haastaa oikeuteen heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella.

9 artikla

Euroopan parlamentin istuntojen ajan sen jäsenillä on

| a) | oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; |
| --- | --- |

a)

oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus;

| b) | toisen jäsenvaltion alueella vapaudenriistoa koskeva koskemattomuus ja lainkäytöllinen koskemattomuus. |
| --- | --- |

b)

toisen jäsenvaltion alueella vapaudenriistoa koskeva koskemattomuus ja lainkäytöllinen koskemattomuus.

Koskemattomuus koskee jäseniä myös silloin, kun he matkustavat Euroopan parlamentin istuntoihin tai palaavat niistä.

Koskemattomuuteen ei voida vedota silloin, kun jäsen tavataan itse teosta, eikä se estä Euroopan parlamenttia käyttämästä oikeuttaan pidättää koskemattomuuden yhden jäsenen osalta.

IV LUKU

JÄSENVALTIOIDEN EDUSTAJAT, JOTKA OSALLISTUVAT EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN TYÖHÖN

JÄSENVALTIOIDEN EDUSTAJAT, JOTKA OSALLISTUVAT EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN TYÖHÖN

10 artikla

Jäsenvaltioiden edustajilla, jotka osallistuvat unionin toimielinten työhön, sekä näiden neuvonantajilla sekä teknisillä asiantuntijoilla on tavanomaiset erioikeudet, vapaudet ja helpotukset heidän hoitaessaan tehtäviään sekä matkustaessaan kokouspaikalle ja palatessaan sieltä.

Tätä artiklaa sovelletaan myös unionin neuvoa-antavien elinten jäseniin.

V LUKU

EUROOPAN UNIONIN VIRKAMIEHET JA MUU HENKILÖSTÖ

EUROOPAN UNIONIN VIRKAMIEHET JA MUU HENKILÖSTÖ

11 artikla

Unionin virkamiehillä ja muulla henkilöstöllä on heidän kansalaisuudestaan riippumatta jokaisen jäsenvaltion alueella seuraavat erioikeudet ja vapaudet:

| a) | lainkäytöllinen koskemattomuus heidän virallisessa ominaisuudessaan suorittamiensa toimien osalta, mukaan lukien heidän suulliset lausumansa sekä kirjalliset esityksensä, jollei sellaisissa perussopimusten määräyksissä, jotka toisaalta koskevat virkamiesten ja muun henkilöstön vastuuta unionia kohtaan ja toisaalta Euroopan unionin tuomioistuimen toimivaltaa unionin ja sen virkamiesten ja muun henkilöstön välisissä riidoissa, toisin määrätä. Tämä koskemattomuus jatkuu heidän tehtäviensä päättymisen jälkeenkin; |
| --- | --- |

a)

lainkäytöllinen koskemattomuus heidän virallisessa ominaisuudessaan suorittamiensa toimien osalta, mukaan lukien heidän suulliset lausumansa sekä kirjalliset esityksensä, jollei sellaisissa perussopimusten määräyksissä, jotka toisaalta koskevat virkamiesten ja muun henkilöstön vastuuta unionia kohtaan ja toisaalta Euroopan unionin tuomioistuimen toimivaltaa unionin ja sen virkamiesten ja muun henkilöstön välisissä riidoissa, toisin määrätä. Tämä koskemattomuus jatkuu heidän tehtäviensä päättymisen jälkeenkin;

| b) | maahanmuuttoa koskevat rajoitukset tai ulkomaalaisten rekisteröintiä koskevat muodollisuudet eivät koske heitä, heidän puolisoitaan eikä heidän huollettavana olevia perheenjäseniään; |
| --- | --- |

b)

maahanmuuttoa koskevat rajoitukset tai ulkomaalaisten rekisteröintiä koskevat muodollisuudet eivät koske heitä, heidän puolisoitaan eikä heidän huollettavana olevia perheenjäseniään;

| c) | valuutta- ja valuutanvaihtosääntelyssä samat helpotukset, jotka tavallisesti myönnetään kansainvälisten järjestöjen virkamiehille; |
| --- | --- |

c)

valuutta- ja valuutanvaihtosääntelyssä samat helpotukset, jotka tavallisesti myönnetään kansainvälisten järjestöjen virkamiehille;

| d) | oikeus tuoda maahan tullitta huonekalunsa ja henkilökohtainen käyttöomaisuutensa, kun he ensimmäisen kerran ryhtyvät hoitamaan tehtäviään kyseisessä maassa, ja heillä on oikeus viedä uudelleen nämä huonekalut ja tämä omaisuus tullitta virkatehtävien päättyessä, jollei sen valtion hallitus, jossa tätä oikeutta käytetään, aseta tuonnille tai viennille tarpeellisiksi katsomiaan ehtoja; |
| --- | --- |

d)

oikeus tuoda maahan tullitta huonekalunsa ja henkilökohtainen käyttöomaisuutensa, kun he ensimmäisen kerran ryhtyvät hoitamaan tehtäviään kyseisessä maassa, ja heillä on oikeus viedä uudelleen nämä huonekalut ja tämä omaisuus tullitta virkatehtävien päättyessä, jollei sen valtion hallitus, jossa tätä oikeutta käytetään, aseta tuonnille tai viennille tarpeellisiksi katsomiaan ehtoja;

| e) | oikeus tuoda maahan tullitta henkilökohtaiseen käyttöönsä auto, jonka he ovat hankkineet kyseisen maan sisämarkkinoita koskevin ehdoin joko siinä maassa, jossa he ovat viimeksi asuneet, tai maassa, jonka kansalaisia he ovat, sekä viedä se uudelleen tullitta, jollei kyseisen valtion hallitus aseta tuonnille tai viennille tarpeellisiksi katsomiaan ehtoja. |
| --- | --- |

e)

oikeus tuoda maahan tullitta henkilökohtaiseen käyttöönsä auto, jonka he ovat hankkineet kyseisen maan sisämarkkinoita koskevin ehdoin joko siinä maassa, jossa he ovat viimeksi asuneet, tai maassa, jonka kansalaisia he ovat, sekä viedä se uudelleen tullitta, jollei kyseisen valtion hallitus aseta tuonnille tai viennille tarpeellisiksi katsomiaan ehtoja.

12 artikla

Niillä edellytyksillä ja noudattaen sitä menettelyä, jonka Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetuilla asetuksilla ja asianomaisia toimielimiä kuultuaan, unionin virkamiehet ja muu henkilöstö ovat velvollisia maksamaan unionille veroa unionin heille maksamista palkoista ja palkkioista.

He eivät maksa kansallista veroa unionin maksamista palkoista ja palkkiosta.

13 artikla

Sovellettaessa tuloverotusta, varallisuusverotusta ja perintöverotusta sekä kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi unionin jäsenvaltioiden välillä tehtyjä yleissopimuksia unionin niiden virkamiesten ja sen muun henkilöstön kotipaikan, jotka hoitaakseen tehtäväänsä unionin palveluksessa muuttavat asumaan muun jäsenvaltion alueelle kuin siihen jäsenvaltioon, jossa heidän verotuksellinen kotipaikkansa oli heidän ryhtyessä hoitamaan tehtäviään unionissa, katsotaan sekä maassa, jossa he tosiasiallisesti asuvat että maassa, jossa heillä on verotuksellinen kotipaikka, olevan edelleen viimeksi mainitussa maassa, jos se on unionin jäsenvaltio. Tätä määräystä sovelletaan myös puolisoon, jos tämä ei harjoita omaa ansiotoimintaa, sekä tässä artiklassa tarkoitettujen henkilöiden huollettavina oleviin lapsiin.

Edellisessä kohdassa tarkoitetuille henkilöille kuuluva irtain omaisuus, joka sijaitsee siinä maassa, jossa nämä henkilöt oleskelevat, on vapautettu perintöverosta kyseisessä maassa; määrättäessä perintöveroa tällaisen omaisuuden katsotaan olevan jäsenvaltiossa, jossa kyseisillä henkilöillä on verotuksellinen kotipaikka, jollei kolmansien maiden oikeuksista ja kaksinkertaista verotusta koskevien kansainvälisten yleissopimusten määräysten soveltamisesta mahdollisesti muuta johdu.

Tämän artiklan määräyksiä sovellettaessa ei oteta huomioon sellaista kotipaikkaa, joka on hankittu ainoastaan tehtävien hoitamiseksi muiden kansainvälisten järjestöjen palveluksessa.

14 artikla

Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetuilla asetuksilla ja asianomaisia toimielimiä kuultuaan unionin virkamiehiä ja muuta henkilöstöä koskevan sosiaalietuusjärjestelmän.

15 artikla

Euroopan parlamentti ja neuvosto määrittävät tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetuilla asetuksilla ja asianomaisia toimielimiä kuultuaan ne unionin virkamiesten ja muun henkilöstön ryhmät, joihin sovelletaan kokonaisuudessaan tai osittain 11 artiklan, 12 artiklan toisen kohdan sekä 13 artiklan määräyksiä.

Virkamiesten ja muun näihin ryhmiin kuuluvan henkilöstön nimet, ura-alueet ja osoitteet toimitetaan määräajoin tiedoksi jäsenvaltioiden hallituksille.

VI LUKU

KOLMANSIEN MAIDEN EUROOPAN UNIONIIN PERUSTETTUJEN EDUSTUSTOJEN ERIOIKEUDET JA VAPAUDET

KOLMANSIEN MAIDEN EUROOPAN UNIONIIN PERUSTETTUJEN EDUSTUSTOJEN ERIOIKEUDET JA VAPAUDET

16 artikla

Jäsenvaltio, jonka alueella unionin päämaja sijaitsee, myöntää unioniin akkreditoiduille kolmansien valtioiden edustustoille tavanomaiset diplomaattiset erioikeudet ja vapaudet.

VII LUKU

YLEISET MÄÄRÄYKSET

YLEISET MÄÄRÄYKSET

17 artikla

Unionin virkamiehille ja muulle henkilöstölle myönnetään erioikeudet, vapaudet ja helpotukset yksinomaan unionin etuun liittyen.

Kunkin unionin toimielimen on kumottava virkamiehelle tai muulle henkilöstölle myönnetty vapaus silloin kun toimielin katsoo, että tämä kumoaminen ei ole ristiriidassa unionin edun kanssa.

18 artikla

Tämän pöytäkirjan soveltamiseksi unionin toimielimet toimivat yhteistyössä kyseisten jäsenvaltioiden vastuussa olevien viranomaisten kanssa.

19 artikla

Komission jäseniin sovelletaan 11–14 artiklaa sekä 17 artiklaa.

20 artikla

Euroopan unionin tuomioistuimen tuomareihin, julkisasiamiehiin, kirjaajiin sekä avustaviin esittelijöihin sovelletaan 11–14 artiklaa sekä 17 artiklaa, tämän kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin tuomioistuimen perussääntöä koskevan pöytäkirjan 3 artiklan soveltamista, joka koskee tuomareiden ja julkisasiamiesten lainkäytöllistä koskemattomuutta.

21 artikla

Tätä pöytäkirjaa sovelletaan myös Euroopan investointipankkiin, sen toimielinten jäseniin, sen henkilöstöön sekä sen toimintaan osallistuviin jäsenvaltioiden edustajiin, tämän kuitenkaan rajoittamatta pankin perussääntöä koskevan pöytäkirjan määräysten soveltamista.

Euroopan investointipankki vapautetaan myös kaikista veroista ja veronluonteisista maksuista sen pääomaa korotettaessa sekä erilaisista niihin mahdollisesti liittyvistä muodollisuuksista valtiossa, jossa pankin päämaja sijaitsee. Pankin lakkauttamisen tai selvitystilaan asettamisen yhteydessä ei kanneta veroa. Pankin tai sen toimielinten perussäännön mukaisesti harjoittama toiminta ei liioin ole liikevaihtoveron alaista.

22 artikla

Tätä pöytäkirjaa sovelletaan myös Euroopan keskuspankkiin, sen toimielinten jäseniin ja sen henkilöstöön, tämän kuitenkaan rajoittamatta Euroopan keskuspankkijärjestelmästä ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan määräysten soveltamista.

Euroopan keskuspankki vapautetaan kaikista veroista ja veronluonteisista maksuista sen pääomaa korotettaessa sekä erilaisista siihen mahdollisesti liittyvistä muodollisuuksista valtiossa, jossa pankin päämaja sijaitsee. Pankin ja sen toimielinten Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön mukaisesti harjoittama toiminta ei ole liikevaihtoveron alaista.

LIITTEEN A lisäys

YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT EUROOPAN UNIONIN ERIOIKEUKSISTA JA VAPAUKSISTA TEHDYN PÖYTÄKIRJAN SOVELTAMISESTA SVEITSISSÄ

1.

Aina kun Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa, jäljempänä ’pöytäkirja’, viitataan jäsenvaltioihin, viittausten katsotaan koskevan myös Sveitsiä, jollei seuraavissa määräyksissä muuta sovita.

2.

Sveitsin ulkopuolelle vietävät tavarat ja palvelut eivät kuulu Sveitsin arvonlisäveron piiriin. Tavarat ja palvelut, jotka toimitetaan lentoturvallisuusvirastolle Sveitsissä lentoturvallisuusviraston virkakäyttöön, vapautetaan arvonlisäverosta pöytäkirjan 3 artiklan toisen kappaleen mukaisesti maksamalla se takaisin. Vapautus arvonlisäverosta myönnetään, jos tavaroiden ja palvelujen laskussa tai vastaavassa asiakirjassa mainittu tosiasiallinen ostohinta on yhteensä vähintään 100 Sveitsin frangia (verot mukaan luettuna).

Arvonlisäveron palautusta varten Sveitsin veroviranomaisten arvonlisäveroasioista vastaavalle osastolle (l’Administration fédérale des contributions, Division principale de la TVA) esitetään tähän tarkoitetut sveitsiläiset lomakkeet. Hakemukset käsitellään periaatteessa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun korvaushakemus ja siihen liittyvät tarvittavat tositteet on jätetty käsiteltäväksi.

3.

Pöytäkirjan 12 artiklan toisen kappaleen osalta todetaan, että Sveitsi vapauttaa oman lainsäädäntönsä periaatteita noudattaen liittovaltion ja kantonien veroista sekä kunnallisista veroista palkat ja palkkiot, jotka Euroopan unioni maksaa asetuksen (Euratom, EHTY, ETY) N:o 549/69 (14) 2 artiklassa tarkoitetuille lentoturvallisuusviraston virkamiehille ja muulle henkilöstölle ja joista unioni perii veroa omaan lukuunsa.

Sveitsiä ei katsota jäsenvaltioksi edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla sovellettaessa pöytäkirjan 13 artiklaa.

Euroopan unionin virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavaan sosiaaliturvajärjestelmään kuuluvat lentoturvallisuusviraston virkamiehet ja muu henkilöstö sekä heidän perheenjäsenensä eivät ole velvoitettuja kuulumaan Sveitsin sosiaaliturvajärjestelmän piiriin.

Euroopan unionin tuomioistuimella on yksinomainen toimivalta kaikissa kysymyksissä, jotka liittyvät lentoturvallisuusviraston tai komission ja niiden henkilöstön välisiin suhteisiin neuvoston asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (15) ja muiden työehdoista annettujen Euroopan unionin säädösten soveltamisen osalta.

LIITE B

EUROOPAN LENTOTURVALLISUUSVIRASTON TOIMINTAAN OSALLISTUVIA SVEITSILÄISIÄ OSANOTTAJIA KOSKEVA VARAINHOIDON VALVONTA

1 artikla

Suora viestintä

Lentoturvallisuusvirasto ja komissio ovat suoraan yhteydessä kaikkiin niihin Sveitsiin sijoittautuneisiin henkilöihin tai elimiin, jotka osallistuvat lentoturvallisuusviraston toimintaan joko sopimuspuolina, lentoturvallisuusviraston jonkin ohjelman osanottajina, lentoturvallisuusviraston tai yhteisön talousarviosta suoritettujen maksujen saajina tai alihankkijoina. Nämä voivat toimittaa suoraan komissiolle ja lentoturvallisuusvirastolle asiaan liittyvät tiedot ja kaiken aineiston, jotka ne ovat velvollisia toimittamaan tässä päätöksessä tarkoitettujen asiakirjojen sekä niitä sovellettaessa tehtyjen sopimusten ja päätösten perusteella.

2 artikla

Tarkastukset

1.   Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (16), lentoturvallisuusviraston hallintoneuvoston 26 päivänä maaliskuuta 2003 hyväksymän varainhoitoasetuksen sekä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 185 artiklassa tarkoitettuja elimiä koskevasta varainhoidon puiteasetuksesta 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 (17) sekä muiden tässä päätöksessä tarkoitettujen asiakirjojen mukaisesti sopimuksissa ja päätöksissä, jotka tehdään Sveitsiin sijoittautuneiden edunsaajien kanssa, voidaan määrätä, että lentoturvallisuusviraston ja komission virkailijat tai muut näiden valtuuttamat henkilöt voivat milloin tahansa suorittaa kyseisten edunsaajien tai niiden alihankkijoiden toimitiloissa tieteellisiä, rahoitukseen liittyviä, teknisiä tai muita tarkastuksia.

2.   Tarkastusten suorittamiseksi lentoturvallisuusviraston ja komission virkailijoilla ja muilla näiden valtuuttamilla henkilöillä on oltava asianmukaiset mahdollisuudet tutustua toimitiloihin, töihin ja asiakirjoihin sekä kaikkiin, myös sähköisessä muodossa oleviin, tietoihin. Tämä oikeus toistetaan selvästi sopimuksissa, jotka tehdään tässä päätöksessä tarkoitettuja asiakirjoja sovellettaessa.

3.   Euroopan tilintarkastustuomioistuimella on samat oikeudet kuin komissiolla.

4.   Tarkastukset voidaan tehdä viiden vuoden kuluessa tämän päätöksen voimassaolon päättymisestä tai asianomaisissa sopimuksissa tai päätöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti.

5.   Sveitsin valtiontalouden tarkastusvirastolle (Contrôle fédéral des finances) ilmoitetaan ennakolta Sveitsissä suoritettavista tarkastuksista. Ilmoittaminen ei kuitenkaan ole laissa säädetty edellytys tarkastusten suorittamiselle.

3 artikla

Paikalla tehtävät tarkastukset

1.   Tämän sopimuksen yhteydessä komissiolla (Euroopan petostentorjuntavirasto, OLAF) on valtuudet suorittaa Sveitsissä paikalla tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2185/96 (18) säädettyjen ehtojen mukaisesti.

2.   Komissio valmistelee ja johtaa paikalla tehtävät tarkastukset ja todentamiset yhdessä Sveitsin valtiontalouden tarkastusviraston tai muiden sen nimeämien Sveitsin toimivaltaisten viranomaisten kanssa, joille on ilmoitettava hyvissä ajoin tarkastusten ja todentamisten aihe, tavoite ja oikeusperusta, jotta tarkastukseen voidaan antaa kaikki tarvittava apu. Tätä varten Sveitsin toimivaltaisten viranomaisten virkailijat voivat osallistua paikalla tehtäviin tarkastuksiin ja todentamisiin.

3.   Jos asiasta vastaavat Sveitsin viranomaiset niin toivovat, ne voivat suorittaa paikalla tehtävät tarkastukset ja todentamiset yhdessä komission kanssa.

4.   Jos ohjelman osanottajat vastustavat paikalla suoritettavaa tarkastusta tai todentamista, Sveitsin viranomaisten on tarjottava kansallisten säännöstensä mukaisesti komission tarkastajille tarvittavaa apua, jotta nämä voivat suorittaa paikalla tehtävät tarkastukset ja todentamiset.

5.   Komissio ilmoittaa mahdollisimman pian Sveitsin valtiontalouden tarkastusvirastolle kaikki väärinkäytöksiä koskevat tosiseikat ja epäilyt, jotka ovat tulleet sen tietoon suoritettaessa paikalla tehtävää tarkastusta tai todentamista. Komission on aina ilmoitettava edellä tarkoitetulle viranomaiselle tarkastusten ja todentamisten tulokset.

4 artikla

Tiedottaminen ja kuuleminen

1.   Tämän liitteen moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi Sveitsin ja yhteisön toimivaltaiset viranomaiset vaihtavat tietoja säännöllisesti ja järjestävät kuulemisia toisen osapuolen niin pyytäessä.

2.   Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat lentoturvallisuusvirastolle ja komissiolle viipymättä kaikista tietoonsa saamista seikoista, jotka antavat aihetta epäillä, että tässä päätöksessä tarkoitettuja asiakirjoja sovellettaessa tehtyjen sopimusten tekemiseen ja täytäntöönpanoon liittyy väärinkäytöksiä.

5 artikla

Luottamuksellisuus

Kaikki tämän liitteen nojalla toimitetut ja saadut tiedot, niiden muodosta riippumatta, kuuluvat ammattisalaisuuden piiriin ja niillä on sama tietosuoja, joka vastaaville tiedoille on säädetty Sveitsin lainsäädännössä ja yhteisön toimielimiin sovellettavissa vastaavissa säännöksissä. Kyseisiä tietoja saa ilmaista vain niille henkilöille, joiden on ne tehtäviensä vuoksi tunnettava yhteisön toimielimissä, jäsenvaltioissa tai Sveitsissä, ja niitä saa käyttää vain sopimuspuolten taloudellisten etujen tehokkaan suojaamisen varmistamiseksi.

6 artikla

Hallinnolliset toimenpiteet ja seuraamukset

Rajoittamatta Sveitsin rikoslain soveltamista lentoturvallisuusvirasto ja komissio voivat määrätä hallinnollisia toimenpiteitä ja seuraamuksia 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sekä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (19) mukaisesti.

7 artikla

Perintä ja täytäntöönpano

Lentoturvallisuusviraston tai komission tekemät, tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat päätökset, jotka koskevat jonkin muun subjektin kuin valtion maksuvelvoitetta, ovat Sveitsissä täytäntöönpanokelpoisia.

Täytäntöönpanomääräyksen antaa Sveitsin hallituksen nimeämä ja lentoturvallisuusvirastolle tai komissiolle ilmoittama viranomainen, joka tarkastaa ainoastaan määräyksen oikeellisuuden. Täytäntöönpanoon sovelletaan Sveitsin menettelysääntöjä. Täytäntöönpanomääräyksen muodostavan päätöksen lainvoimaisuutta valvoo Euroopan unionin tuomioistuin.

Euroopan unionin tuomioistuimen välityslausekkeen nojalla antamat tuomiot ovat täytäntöönpanokelpoisia samoilla ehdoilla.

---

(1)  
  EUVL L 224, 21.8.2012, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 765/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 339/93 kumoamisesta (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 30), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2019/1020 (EUVL L 169, 25.6.2019, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1025/2012, annettu 25. lokakuuta 2012, eurooppalaisesta standardoinnista, neuvoston direktiivien 89/686/ETY ja 93/15/ETY sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivien 94/9/EY, 94/25/EY, 95/16/EY, 97/23/EY, 98/34/EY, 2004/22/EY, 2007/23/EY, 2009/23/EY ja 2009/105/EY muuttamisesta ja neuvoston päätöksen 87/95/ETY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1673/2006/EY kumoamisesta (EUVL L 316, 14.11.2012, s. 12), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä (EU) 2015/1535 (EUVL L 241, 17.9.2015, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/48/EY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, lelujen turvallisuudesta (EUVL L 170, 30.6.2009, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä (EU) 2021/903 (EUVL L 197, 4.6.2021, s. 110).

4

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/42/EY, annettu 17 päivänä toukokuuta 2006, koneista ja direktiivin 95/16/EY muuttamisesta (uudelleenlaadittu) (EUVL L 157, 9.6.2006, s. 24), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EU) 2019/1243 (EUVL L 198, 25.7.2019, s. 241).

5

(6)  Neuvoston direktiivi 73/23/ETY, annettu 19 päivänä helmikuuta 1973, tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 77, 26.3.1973, s. 29), kumottu seuraavalla:

6

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/95/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006 (EYVL L 374, 27.12.2006, s. 10), kumottu seuraavalla: |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/95/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006 (EYVL L 374, 27.12.2006, s. 10), kumottu seuraavalla:

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/35/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014 (EUVL L 96, 29.3.2014, s. 357). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/35/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014 (EUVL L 96, 29.3.2014, s. 357).

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/35/EU, annettu 26 päivänä helmikuuta 2014, tietyllä jännitealueella toimivien sähkölaitteiden asettamista saataville markkinoilla koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön yhdenmukaistamisesta (EUVL L 96, 29.3.2014, s. 357).

7

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1020, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, markkinavalvonnasta ja tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta sekä direktiivin 2004/42/EY ja asetusten (EY) N:o 765/2008 ja (EU) N:o 305/2011 muuttamisesta (EUVL L 169, 25.6.2019, s. 1).

8

(9)  Ks. markkinavalvonnasta ja tuotteiden vaatimustenmukaisuudesta sekä direktiivin 2004/42/EY ja asetusten (EY) N:o 765/2008 ja (EU) N:o 305/2011 muuttamisesta 20 päivänä kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1020 39 artikla.

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/515, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2019, toisessa jäsenvaltiossa laillisesti kaupan pidettyjen tavaroiden vastavuoroisesta tunnustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 764/2008 kumoamisesta (EUVL L 91, 29.3.2019, s. 1).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/95/EY, annettu 3 päivänä joulukuuta 2001, yleisestä tuoteturvallisuudesta (EYVL L 11, 15.1.2002, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 596/2009 (EUVL L 188, 18.7.2009, s. 14).

11

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/48/EY, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2009, lelujen turvallisuudesta (EUVL L 170, 30.6.2009, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä (EU) 2021/903 (EUVL L 197, 4.6.2021, s. 110).

12

(13)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

13

(14)  Neuvoston asetus (Euratom, EHTY, ETY) N:o 549/69, annettu 25 päivänä maaliskuuta 1969, niiden Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön ryhmien määräämisestä, joihin sovelletaan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 12 artiklan, 13 artiklan toisen kohdan ja 14 artiklan määräyksiä (EYVL L 74, 27.3.1969, s. 1). Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1749/2002 (EYVL L 264, 2.10.2002, s. 13).

14

(15)  Neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68, annettu 29 päivänä helmikuuta 1968, Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja näiden yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen vahvistamisesta ja komission virkamiehiin väliaikaisesti sovellettavista erityistoimenpiteistä (Muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot) (EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1). Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2104/2005 (EUVL L 337, 22.12.2005, s. 7).

15

(16)  
  EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

16

(17)  
  EYVL L 357, 31.12.2002, s. 72.

17

(18)  
  EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.

18

(19)  
  EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1.

19

---

| 14.7.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 179/147 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 179/147

---

EUROOPAN UNIONIN JA EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN SEKÄ ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN VÄLISEN KAUPPA- JA YHTEISTYÖSOPIMUKSEN 8 ARTIKLAN 1 KOHDAN P ALAKOHDALLA PERUSTETUN SOSIAALITURVAN YHTEENSOVITTAMISTA KÄSITTELEVÄN ERITYISKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 2/2023,

annettu 28 päivänä kesäkuuta 2023,

sellaisen rahoituslaitoksen nimeämisestä, jonka tehtävänä on määritellä viivästyskorko ja valuutan muuntokurssi, sekä valuutan muuntokurssin määrittelyssä huomioon otettavasta päivämäärästä [2023/1460]

SOSIAALITURVAN YHTEENSOVITTAMISTA KÄSITTELEVÄ ERITYISKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen (1) ja erityisesti sen sosiaaliturvan yhteensovittamisesta tehdyn pöytäkirjan SSCI.53 artiklan 2 kohdan ja SSCI.73 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan väliseen kauppa- ja yhteistyösopimukseen, jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’, liitetyn sosiaaliturvan yhteensovittamisesta tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, SSCI.53 artiklan 2 kohdan mukaan viivästyskorko lasketaan sosiaaliturvan yhteensovittamista käsittelevän erityiskomitean, jäljempänä ’erityiskomitea’, tätä tarkoitusta varten nimeämän rahoituslaitoksen perusrahoitusoperaatioihinsa soveltaman viitekoron perusteella. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan väliseen kauppa- ja yhteistyösopimukseen, jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’, liitetyn sosiaaliturvan yhteensovittamisesta tehdyn pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, SSCI.53 artiklan 2 kohdan mukaan viivästyskorko lasketaan sosiaaliturvan yhteensovittamista käsittelevän erityiskomitean, jäljempänä ’erityiskomitea’, tätä tarkoitusta varten nimeämän rahoituslaitoksen perusrahoitusoperaatioihinsa soveltaman viitekoron perusteella.

| (2) | Moniin määräyksiin, kuten pöytäkirjan SSC.6 artiklan a alakohtaan, SSC.19 artiklan 1 kohtaan, SSC.26 artiklaan, SSC.47 artiklaan ja SSC.64 artiklaan, SSCI.22 artiklan 4 ja 5 kohtaan, SSCI.23 artiklan 7 kohtaan, SSCI.56 artiklaan, SSCI.57 artiklaan, SSCI.62 artiklaan ja SSCI.64 artiklaan, sisältyy tilanteita, joissa on määriteltävä vaihtokurssi etuuden tai maksun maksamista, laskemista tai uudelleenlaskemista, korvausta tai kuittaamis- ja takaisinperintämenettelyä varten. |
| --- | --- |

(2)

Moniin määräyksiin, kuten pöytäkirjan SSC.6 artiklan a alakohtaan, SSC.19 artiklan 1 kohtaan, SSC.26 artiklaan, SSC.47 artiklaan ja SSC.64 artiklaan, SSCI.22 artiklan 4 ja 5 kohtaan, SSCI.23 artiklan 7 kohtaan, SSCI.56 artiklaan, SSCI.57 artiklaan, SSCI.62 artiklaan ja SSCI.64 artiklaan, sisältyy tilanteita, joissa on määriteltävä vaihtokurssi etuuden tai maksun maksamista, laskemista tai uudelleenlaskemista, korvausta tai kuittaamis- ja takaisinperintämenettelyä varten.

| (3) | Pöytäkirjan SSCI.73 artiklan mukaan pöytäkirjan ja sen liitteen SSC-7 soveltamiseksi kahden valuutan välinen vaihtokurssi on erityiskomitean tätä tarkoitusta varten nimeämän rahoituslaitoksen julkaisema viitekurssi. Erityiskomitea vahvistaa vaihtokurssin määrittelyssä huomioon otettavan päivämäärän. |
| --- | --- |

(3)

Pöytäkirjan SSCI.73 artiklan mukaan pöytäkirjan ja sen liitteen SSC-7 soveltamiseksi kahden valuutan välinen vaihtokurssi on erityiskomitean tätä tarkoitusta varten nimeämän rahoituslaitoksen julkaisema viitekurssi. Erityiskomitea vahvistaa vaihtokurssin määrittelyssä huomioon otettavan päivämäärän.

| (4) | Erityiskomitea toteaa, että vaikka Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyssä sopimuksessa (2) vahvistetut sosiaaliturvan yhteensovittamista koskevat säännöt ovat oikeudellisesti erillisiä kauppa- ja yhteistyösopimuksessa vahvistetuista säännöistä, olisi suotavaa käyttää samaa rahoituslaitosta molempien sopimusten osalta ja samaa päivämäärää, joka on otettava huomioon vaihtokurssin määrittelyssä, koska näin vältettäisiin kyseisiä sopimuksia soveltaville sosiaaliturvalaitoksille aiheutuvat vaikeudet ja vähennettäisiin virheriskiä, |
| --- | --- |

(4)

Erityiskomitea toteaa, että vaikka Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä tehdyssä sopimuksessa (2) vahvistetut sosiaaliturvan yhteensovittamista koskevat säännöt ovat oikeudellisesti erillisiä kauppa- ja yhteistyösopimuksessa vahvistetuista säännöistä, olisi suotavaa käyttää samaa rahoituslaitosta molempien sopimusten osalta ja samaa päivämäärää, joka on otettava huomioon vaihtokurssin määrittelyssä, koska näin vältettäisiin kyseisiä sopimuksia soveltaville sosiaaliturvalaitoksille aiheutuvat vaikeudet ja vähennettäisiin virheriskiä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Euroopan keskuspankki on SSCI.53 artiklan 2 kohdan ja SSCI.73 artiklan soveltamiseksi nimetty rahoituslaitos.

2 artikla

Tässä päätöksessä muuntokurssina pidetään Euroopan keskuspankin julkaisemaa päivittäistä muuntokurssia.

3 artikla

Ellei tässä päätöksessä toisin todeta, muuntokurssi on sinä päivänä julkaistu kurssi, jona toimenpide toteutetaan.

4 artikla

Valtion laitoksen, jonka on – voidakseen vahvistaa oikeuden ja laskea etuuden ensimmäisen kerran – muunnettava määrä toiseen valuuttaan,

| a) | kun laitoksen on kansallisen lainsäädännön tai pöytäkirjan mukaisesti otettava huomioon määrät, kuten ansiotulot tai etuudet tietyltä ajanjaksolta ennen sitä päivämäärää, jolle etuus lasketaan, on käytettävä kyseisen ajanjakson viimeisenä päivänä julkaistua muuntokurssia; |
| --- | --- |

a)

kun laitoksen on kansallisen lainsäädännön tai pöytäkirjan mukaisesti otettava huomioon määrät, kuten ansiotulot tai etuudet tietyltä ajanjaksolta ennen sitä päivämäärää, jolle etuus lasketaan, on käytettävä kyseisen ajanjakson viimeisenä päivänä julkaistua muuntokurssia;

| b) | kun laitoksen on kansallisen lainsäädännön tai pöytäkirjan mukaisesti otettava etuuden laskennassa huomioon yksi määrä, on käytettävä sitä muuntokurssia, joka on julkaistu sitä kuukautta, josta lähtien säännöstä tai määräystä on sovellettava, välittömästi edeltävän kuukauden ensimmäisenä päivänä. |
| --- | --- |

b)

kun laitoksen on kansallisen lainsäädännön tai pöytäkirjan mukaisesti otettava etuuden laskennassa huomioon yksi määrä, on käytettävä sitä muuntokurssia, joka on julkaistu sitä kuukautta, josta lähtien säännöstä tai määräystä on sovellettava, välittömästi edeltävän kuukauden ensimmäisenä päivänä.

5 artikla

Edellä olevaa 4 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin, kun valtion laitoksen on laskiessaan etuutta uudelleen asianomaisen henkilön tosiasiallisen tai oikeudellisen tilanteen muuttumisen vuoksi muunnettava määrä toiseen valuuttaan.

6 artikla

Valtion laitoksen, joka maksaa kansallisen lainsäädännön mukaisesti säännöllisesti indeksoitua etuutta, ja jos muuna valuuttana olevilla määrillä on vaikutusta kyseiseen etuuteen, on laskiessaan etuutta uudelleen käytettävä sitä kuukautta edeltävän kuukauden ensimmäisenä päivänä julkaistua muuntokurssia, jona indeksointi on määrä suorittaa, ellei kansallisessa lainsäädännössä toisin säädetä.

7 artikla

Pöytäkirjan SSCI.73 soveltamiseksi päivän, joka on otettava huomioon kahden valuutan välillä sovellettavan vaihtokurssin määrittelyssä, on oltava:

| a) | kun on kyse pyynnöstä, joka koskee kuittaamista maksamattomia rästejä tai maksussa olevia eriä vastaan, sitä päivää välittömästi edeltävä työpäivä, jona pyynnön esittänyt elin lähetti lopullisen pyynnön kuittaamisesta maksamattomia rästejä tai maksussa olevia eriä vastaan; tai |
| --- | --- |

a)

kun on kyse pyynnöstä, joka koskee kuittaamista maksamattomia rästejä tai maksussa olevia eriä vastaan, sitä päivää välittömästi edeltävä työpäivä, jona pyynnön esittänyt elin lähetti lopullisen pyynnön kuittaamisesta maksamattomia rästejä tai maksussa olevia eriä vastaan; tai

| b) | kun on kyse takaisinperintäpyynnöstä, sitä päivää välittömästi edeltävä työpäivä, jona pyynnön esittänyt elin lähetti ensimmäisen takaisinperintäpyynnön. |
| --- | --- |

b)

kun on kyse takaisinperintäpyynnöstä, sitä päivää välittömästi edeltävä työpäivä, jona pyynnön esittänyt elin lähetti ensimmäisen takaisinperintäpyynnön.

Tätä artiklaa sovellettaessa työpäivällä viitataan Euroopan keskuspankin työpäivään, jona se julkaisee valuutanmuunnossa käytetyn päivittäisen viitekurssin.

8 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Lontoossa 28 päivänä kesäkuuta 2023.

Sosiaaliturvan yhteensovittamista käsittelevän erityiskomitean puolesta

Puheenjohtajat

Jordi CURELL GOTOR

Ronan O’CONNOR

---

(1)  
  EUVL L 149, 30.4.2021, s. 10.

1

(2)  
  EUVL L 29, 31.1.2020, s. 7.

2

---