# Den Europæiske Unions L 235/2023

| | ISSN 1977-0634 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 235 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 66. årgang25. september 2023 |

ISSN 1977-0634

Den Europæiske Unions

Tidende

L 235

Dansk udgave

Retsforskrifter

66. årgang25. september 2023

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | INTERNATIONALE AFTALER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2023/1974 af 18. september 2023 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen inden for rammerne af De Forenede Nationers havretskonvention om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske mangfoldighed i områder uden for national jurisdiktion | 1 |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1975 af 10. august 2023 om midlertidige nødforanstaltninger, der for 2023 fraviger visse bestemmelser i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/126 om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115 med henblik på at løse særlige problemer i frugt- og grøntsagssektoren som følge af ugunstige vejrforhold og foranstaltninger i tilknytning hertil | 4 |
| | * | Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1976 af 10. august 2023 om fravigelse af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/891 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for 2023 for så vidt angår værdien af den afsatte produktion, den nationale strategi og genopretningen af Unionens finansielle støtte til flerårige forpligtelser i frugt- og grøntsagssektoren som følge af ugunstige vejrforhold | 6 |
| | | AFGØRELSER |
| | * | Rådets afgørelse (EU) 2023/1977 af 18. september 2023 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Medlemsrådet under Det Internationale Olivenråd, for så vidt angår betingelserne for Bosnien-Hercegovinas regerings tiltrædelse af den internationale overenskomst af 2015 om olivenolie og spiseoliven | 10 |
| | * | Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1978 af 21. september 2023 om anvendelsen af artikel 34 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU på tildeling af kontrakter om aktiviteter i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energikilder i Tyskland, med undtagelse af elektricitet fra vedvarende energikilder produceret i anlæg, der blev sat i drift før den 1. august 2014, og som stadig modtager offentlig finansiering, og aktiviteter i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet fra havvindmølleparker, der blev sat i drift efter den 1. januar 2012, og som er omfattet af loven om vedvarende energikilder fra 2012 (Erneuerbare-Energien-Gesetz) i Tyskland
  (meddelt under nummer C(2023) 6271)

   (
  1
  ) | 13 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

INTERNATIONALE AFTALER

*

Rådets afgørelse (EU) 2023/1974 af 18. september 2023 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen inden for rammerne af De Forenede Nationers havretskonvention om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske mangfoldighed i områder uden for national jurisdiktion

1

FORORDNINGER

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1975 af 10. august 2023 om midlertidige nødforanstaltninger, der for 2023 fraviger visse bestemmelser i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/126 om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115 med henblik på at løse særlige problemer i frugt- og grøntsagssektoren som følge af ugunstige vejrforhold og foranstaltninger i tilknytning hertil

4

*

Kommissionens delegerede forordning (EU) 2023/1976 af 10. august 2023 om fravigelse af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/891 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for 2023 for så vidt angår værdien af den afsatte produktion, den nationale strategi og genopretningen af Unionens finansielle støtte til flerårige forpligtelser i frugt- og grøntsagssektoren som følge af ugunstige vejrforhold

6

AFGØRELSER

*

Rådets afgørelse (EU) 2023/1977 af 18. september 2023 om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Medlemsrådet under Det Internationale Olivenråd, for så vidt angår betingelserne for Bosnien-Hercegovinas regerings tiltrædelse af den internationale overenskomst af 2015 om olivenolie og spiseoliven

10

*

Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2023/1978 af 21. september 2023 om anvendelsen af artikel 34 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU på tildeling af kontrakter om aktiviteter i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energikilder i Tyskland, med undtagelse af elektricitet fra vedvarende energikilder produceret i anlæg, der blev sat i drift før den 1. august 2014, og som stadig modtager offentlig finansiering, og aktiviteter i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet fra havvindmølleparker, der blev sat i drift efter den 1. januar 2012, og som er omfattet af loven om vedvarende energikilder fra 2012 (Erneuerbare-Energien-Gesetz) i Tyskland
  (meddelt under nummer C(2023) 6271)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer C(2023) 6271)

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

INTERNATIONALE AFTALER

| 25.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 235/1

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2023/1974

af 18. september 2023

om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen inden for rammerne af De Forenede Nationers havretskonvention om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske mangfoldighed i områder uden for national jurisdiktion

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1, sammenholdt med artikel 218, stk. 5,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det Europæiske Fællesskab indgik ved Rådets afgørelse 98/392/EF (1) De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 (»UNCLOS«) og aftalen af 28. juli 1994 vedrørende anvendelsen af kapitel XI i denne konvention for så vidt angår de spørgsmål i konventionen, for hvilke kompetencen er blevet overdraget til Fællesskabet af dens medlemsstater. Unionen er indtil videre den eneste internationale organisation, der er part i UNCLOS, jf. artikel 305, stk. 1, litra f), i UNCLOS og artikel 1 i bilag IX dertil. |
| --- | --- |

(1)

Det Europæiske Fællesskab indgik ved Rådets afgørelse 98/392/EF (1) De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 (»UNCLOS«) og aftalen af 28. juli 1994 vedrørende anvendelsen af kapitel XI i denne konvention for så vidt angår de spørgsmål i konventionen, for hvilke kompetencen er blevet overdraget til Fællesskabet af dens medlemsstater. Unionen er indtil videre den eneste internationale organisation, der er part i UNCLOS, jf. artikel 305, stk. 1, litra f), i UNCLOS og artikel 1 i bilag IX dertil.

| (2) | I sin resolution 72/249 af 24. december 2017 besluttede FN's Generalforsamling at indkalde til en regeringskonference under De Forenede Nationers auspicier for at udarbejde teksten til et internationalt retligt bindende instrument inden for rammerne af De Forenede Nationers havretskonvention om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske mangfoldighed i områder uden for national jurisdiktion. |
| --- | --- |

(2)

I sin resolution 72/249 af 24. december 2017 besluttede FN's Generalforsamling at indkalde til en regeringskonference under De Forenede Nationers auspicier for at udarbejde teksten til et internationalt retligt bindende instrument inden for rammerne af De Forenede Nationers havretskonvention om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske mangfoldighed i områder uden for national jurisdiktion.

| (3) | Den 19. marts 2018 bemyndigede Rådet Kommissionen til på Unionens vegne at forhandle om spørgsmål henhørende under Unionens kompetence, om hvilke Unionen har vedtaget regler, med henblik på et internationalt retligt bindende instrument inden for rammerne af De Forenede Nationers havretskonvention om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske mangfoldighed i områder uden for national jurisdiktion. |
| --- | --- |

(3)

Den 19. marts 2018 bemyndigede Rådet Kommissionen til på Unionens vegne at forhandle om spørgsmål henhørende under Unionens kompetence, om hvilke Unionen har vedtaget regler, med henblik på et internationalt retligt bindende instrument inden for rammerne af De Forenede Nationers havretskonvention om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske mangfoldighed i områder uden for national jurisdiktion.

| (4) | Både Unionen og dens medlemsstater er parter i UNCLOS og er kompetente på de områder, der er omfattet af forhandlingerne; Unionen deltog derfor sammen med sine medlemsstater i forhandlingerne om teksten til dette instrument. |
| --- | --- |

(4)

Både Unionen og dens medlemsstater er parter i UNCLOS og er kompetente på de områder, der er omfattet af forhandlingerne; Unionen deltog derfor sammen med sine medlemsstater i forhandlingerne om teksten til dette instrument.

| (5) | Forhandlingerne blev afsluttet med et vellykket resultat på det genoptagne femte møde i regeringskonferencen, der fandt sted den 19.-20. juni 2023 i New York, hvor aftalen inden for rammerne af De Forenede Nationers havretskonvention om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske mangfoldighed i områder uden for national jurisdiktion (»BBNJ-aftalen«) blev vedtaget. |
| --- | --- |

(5)

Forhandlingerne blev afsluttet med et vellykket resultat på det genoptagne femte møde i regeringskonferencen, der fandt sted den 19.-20. juni 2023 i New York, hvor aftalen inden for rammerne af De Forenede Nationers havretskonvention om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske mangfoldighed i områder uden for national jurisdiktion (»BBNJ-aftalen«) blev vedtaget.

| (6) | Unionen og dens medlemsstater deltog aktivt i det vellykkede resultat af forhandlingerne. |
| --- | --- |

(6)

Unionen og dens medlemsstater deltog aktivt i det vellykkede resultat af forhandlingerne.

| (7) | BBNJ-aftalen dækker fire områder: marine genetiske ressourcer, herunder rimelig og ligelig fordeling af fordele (del II i BBNJ-aftalen), foranstaltninger såsom områdebaserede forvaltningsværktøjer, herunder beskyttede havområder (del III i BBNJ-aftalen), miljøkonsekvensvurderinger (del IV i BBNJ-aftalen) samt kapacitetsopbygning og overførsel af havteknologi (del V i BBNJ-aftalen). BBNJ-aftalen vil yderligere støtte opfyldelsen af FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling, navnlig verdensmål nr. 14 om bæredygtig udvikling (»livet i havet«) og bidrage til at opfylde målene i den globale Kunming-Montreal-ramme for biodiversitet. |
| --- | --- |

(7)

BBNJ-aftalen dækker fire områder: marine genetiske ressourcer, herunder rimelig og ligelig fordeling af fordele (del II i BBNJ-aftalen), foranstaltninger såsom områdebaserede forvaltningsværktøjer, herunder beskyttede havområder (del III i BBNJ-aftalen), miljøkonsekvensvurderinger (del IV i BBNJ-aftalen) samt kapacitetsopbygning og overførsel af havteknologi (del V i BBNJ-aftalen). BBNJ-aftalen vil yderligere støtte opfyldelsen af FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling, navnlig verdensmål nr. 14 om bæredygtig udvikling (»livet i havet«) og bidrage til at opfylde målene i den globale Kunming-Montreal-ramme for biodiversitet.

| (8) | BBNJ-aftalen er i overensstemmelse med Unionens miljømål som omhandlet i artikel 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, nemlig bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, beskyttelse af menneskers sundhed, en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne og fremme på internationalt plan af foranstaltninger til løsning af de regionale og globale miljøproblemer, navnlig bekæmpelse af klimaændringer. |
| --- | --- |

(8)

BBNJ-aftalen er i overensstemmelse med Unionens miljømål som omhandlet i artikel 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, nemlig bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, beskyttelse af menneskers sundhed, en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne og fremme på internationalt plan af foranstaltninger til løsning af de regionale og globale miljøproblemer, navnlig bekæmpelse af klimaændringer.

| (9) | I henhold til artikel 65 i BBNJ-aftalen er aftalen åben for undertegnelse af Unionen. |
| --- | --- |

(9)

I henhold til artikel 65 i BBNJ-aftalen er aftalen åben for undertegnelse af Unionen.

| (10) | Undertegnelsen af aftalen på Unionens vegne berører ikke kompetencefordelingen mellem Unionen og dens medlemsstater. Denne afgørelse bør ikke fortolkes således, at den gør brug af Unionens mulighed for at udøve sin eksterne kompetence på områder, der er omfattet af aftalen, og som henhører under delt kompetence, i det omfang en sådan kompetence endnu ikke er udøvet internt af Unionen. |
| --- | --- |

(10)

Undertegnelsen af aftalen på Unionens vegne berører ikke kompetencefordelingen mellem Unionen og dens medlemsstater. Denne afgørelse bør ikke fortolkes således, at den gør brug af Unionens mulighed for at udøve sin eksterne kompetence på områder, der er omfattet af aftalen, og som henhører under delt kompetence, i det omfang en sådan kompetence endnu ikke er udøvet internt af Unionen.

| (11) | Unionen bør blive part i BBNJ-aftalen sammen med sine medlemsstater, da begge er kompetente på de områder, der er omfattet af aftalen. Denne afgørelse berører ikke medlemsstaternes undertegnelse af aftalen i overensstemmelse med deres interne procedurer. |
| --- | --- |

(11)

Unionen bør blive part i BBNJ-aftalen sammen med sine medlemsstater, da begge er kompetente på de områder, der er omfattet af aftalen. Denne afgørelse berører ikke medlemsstaternes undertegnelse af aftalen i overensstemmelse med deres interne procedurer.

| (12) | Denne afgørelse berører ikke Unionens og dens medlemsstaters ordninger vedrørende deres respektive ansvar for opfyldelsen af deres forpligtelser i henhold til BBNJ-aftalen, der skal træffes i henhold til artikel 67 i BBNJ-aftalen. |
| --- | --- |

(12)

Denne afgørelse berører ikke Unionens og dens medlemsstaters ordninger vedrørende deres respektive ansvar for opfyldelsen af deres forpligtelser i henhold til BBNJ-aftalen, der skal træffes i henhold til artikel 67 i BBNJ-aftalen.

| (13) | Denne afgørelse berører ikke medlemsstaternes suverænitet, suveræne rettigheder og jurisdiktion i overensstemmelse med UNCLOS. |
| --- | --- |

(13)

Denne afgørelse berører ikke medlemsstaternes suverænitet, suveræne rettigheder og jurisdiktion i overensstemmelse med UNCLOS.

| (14) | BBNJ-aftalen bør undertegnes — |
| --- | --- |

(14)

BBNJ-aftalen bør undertegnes —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Der gives herved bemyndigelse til undertegnelse på Unionens vegne af aftalen inden for rammerne af De Forenede Nationers havretskonvention om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af havets biologiske mangfoldighed i områder uden for national jurisdiktion (»aftalen«) med forbehold af indgåelse af aftalen (2).

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges herved til at udpege den eller de personer, der er beføjet til at undertegne aftalen på Unionens vegne.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. september 2023.

På Rådets vegne

L. PLANAS PUCHADES

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse 98/392/EF af 23. marts 1998 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af de Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 og af aftalen af 28. juli 1994 vedrørende anvendelsen af kapitel XI i denne konvention (EFT L 179 af 23.6.1998, s. 1).

1

(2)  Teksten til aftalen offentliggøres sammen med afgørelsen om indgåelse heraf.

2

---

FORORDNINGER

| 25.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 235/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 235/4

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2023/1975

af 10. august 2023

om midlertidige nødforanstaltninger, der for 2023 fraviger visse bestemmelser i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/126 om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115 med henblik på at løse særlige problemer i frugt- og grøntsagssektoren som følge af ugunstige vejrforhold og foranstaltninger i tilknytning hertil

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115 af 2. december 2021 om regler for støtte til strategiske planer, der udarbejdes af medlemsstaterne under den fælles landbrugspolitik og finansieres gennem Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) og Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1305/2013 og (EU) nr. 1307/2013 (1), særlig artikel 45, litra c), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Som følge af de alvorlige ugunstige vejrforhold i flere medlemsstaters regioner i foråret 2023 er produktionen af frugt og grøntsager blevet stærkt beskadiget. I Spanien er den planlagte produktion i Catalonien reduceret med mindst 50 % på grund af tørke, mens produktionen i regionen Emilia-Romagna i Italien er blevet ødelagt af en oversvømmelse. Tørke har også i alvorlig grad påvirket produktionsniveauet og kvaliteten i nogle regioner i Frankrig og Portugal. |
| --- | --- |

(1)

Som følge af de alvorlige ugunstige vejrforhold i flere medlemsstaters regioner i foråret 2023 er produktionen af frugt og grøntsager blevet stærkt beskadiget. I Spanien er den planlagte produktion i Catalonien reduceret med mindst 50 % på grund af tørke, mens produktionen i regionen Emilia-Romagna i Italien er blevet ødelagt af en oversvømmelse. Tørke har også i alvorlig grad påvirket produktionsniveauet og kvaliteten i nogle regioner i Frankrig og Portugal.

| (2) | I lyset af den hidtil usete karakter af de alvorlige ugunstige vejrforhold i foråret 2023 er det derfor nødvendigt at afhjælpe disse vanskeligheder ved hjælp af en fravigelse af bestemmelser for beregningen af værdien af den afsatte produktion i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/126 (2), der finder anvendelse på frugt- og grøntsagssektoren. |
| --- | --- |

(2)

I lyset af den hidtil usete karakter af de alvorlige ugunstige vejrforhold i foråret 2023 er det derfor nødvendigt at afhjælpe disse vanskeligheder ved hjælp af en fravigelse af bestemmelser for beregningen af værdien af den afsatte produktion i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/126 (2), der finder anvendelse på frugt- og grøntsagssektoren.

| (3) | Producentorganisationerne er også sårbare over for afbrydelser og forstyrrelser som følge af de alvorlige ugunstige vejrforhold i foråret 2023 og er ramt af økonomiske vanskeligheder og likviditetsproblemer som følge af forringelsen eller ødelæggelsen af deres produktion. Dette har en direkte indvirkning på producentorganisationernes finansielle stabilitet og deres kapacitet til at gennemføre driftsprogrammerne, ikke alene i 2023, men også i de følgende år, eftersom værdien af den produktion, der afsættes i 2023, har indvirkning på beregningen af Unionens finansielle støtte i de efterfølgende år. Dette har yderligere indflydelse på producentorganisationernes evne til at træffe foranstaltninger og tage skridt til at imødegå virkningerne af krisen. Desuden svækker faldet i værdien af den afsatte produktion som følge af de ugunstige vejrforhold videreførelsen og den fremtidige kontinuitet af de driftsprogrammer, der gennemføres af producentorganisationerne i frugt- og grøntsagssektoren. |
| --- | --- |

(3)

Producentorganisationerne er også sårbare over for afbrydelser og forstyrrelser som følge af de alvorlige ugunstige vejrforhold i foråret 2023 og er ramt af økonomiske vanskeligheder og likviditetsproblemer som følge af forringelsen eller ødelæggelsen af deres produktion. Dette har en direkte indvirkning på producentorganisationernes finansielle stabilitet og deres kapacitet til at gennemføre driftsprogrammerne, ikke alene i 2023, men også i de følgende år, eftersom værdien af den produktion, der afsættes i 2023, har indvirkning på beregningen af Unionens finansielle støtte i de efterfølgende år. Dette har yderligere indflydelse på producentorganisationernes evne til at træffe foranstaltninger og tage skridt til at imødegå virkningerne af krisen. Desuden svækker faldet i værdien af den afsatte produktion som følge af de ugunstige vejrforhold videreførelsen og den fremtidige kontinuitet af de driftsprogrammer, der gennemføres af producentorganisationerne i frugt- og grøntsagssektoren.

| (4) | En forringelse af værdien af den afsatte produktion i frugt- og grøntsagssektoren som følge af ugunstige vejrforhold har en stor indvirkning på størrelsen af den EU-støtte, som producentorganisationerne modtager i det efterfølgende år, idet EU-støttens størrelse skal beregnes som en procentdel af værdien af den produktion, som hver enkelt producentorganisation afsætter. Hvis der sker et væsentligt fald i værdien af den afsatte produktion i 2023, risikerer producentorganisationerne at miste deres anerkendelse, da et af kriterierne for anerkendelse netop er at nå en vis minimumsværdi af den afsatte produktion, som fastsættes på nationalt niveau. Dette ville underminere producentorganisationernes stabilitet på langt sigt. Hvis værdien af et produkt falder med mindst 35 % i 2023 som følge af de ugunstige vejrforhold i foråret 2023, som producentorganisationerne hverken kan kontrollere eller holdes ansvarlige for, bør værdien af den afsatte produktion i 2023 derfor fastsættes til 100 % af værdien af den afsatte produktion for gennemsnittet af de fem foregående 12-måneders referenceperioder, idet de højeste og laveste værdier ikke medregnes, for at modvirke de pågældende tab. |
| --- | --- |

(4)

En forringelse af værdien af den afsatte produktion i frugt- og grøntsagssektoren som følge af ugunstige vejrforhold har en stor indvirkning på størrelsen af den EU-støtte, som producentorganisationerne modtager i det efterfølgende år, idet EU-støttens størrelse skal beregnes som en procentdel af værdien af den produktion, som hver enkelt producentorganisation afsætter. Hvis der sker et væsentligt fald i værdien af den afsatte produktion i 2023, risikerer producentorganisationerne at miste deres anerkendelse, da et af kriterierne for anerkendelse netop er at nå en vis minimumsværdi af den afsatte produktion, som fastsættes på nationalt niveau. Dette ville underminere producentorganisationernes stabilitet på langt sigt. Hvis værdien af et produkt falder med mindst 35 % i 2023 som følge af de ugunstige vejrforhold i foråret 2023, som producentorganisationerne hverken kan kontrollere eller holdes ansvarlige for, bør værdien af den afsatte produktion i 2023 derfor fastsættes til 100 % af værdien af den afsatte produktion for gennemsnittet af de fem foregående 12-måneders referenceperioder, idet de højeste og laveste værdier ikke medregnes, for at modvirke de pågældende tab.

| (5) | I betragtning af nødvendigheden af at træffe øjeblikkelige foranstaltninger bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(5)

I betragtning af nødvendigheden af at træffe øjeblikkelige foranstaltninger bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Midlertidig fravigelse af delegeret forordning (EU) 2022/126

Hvis der er sket et fald i et produkts værdi på mindst 35 % som følge af de alvorlige ugunstige vejrforhold i foråret 2023, som producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer hverken kan kontrollere eller holdes ansvarlige for, anses værdien af den afsatte produktion af det pågældende produkt i 2023 uanset artikel 32, stk. 3, litra b), i delegeret forordning (EU) 2022/126 for at udgøre 100 % af værdien af den afsatte produktion for gennemsnittet af de fem foregående 12-måneders referenceperioder, idet de højeste og laveste værdier ikke medregnes.

Producentorganisationen skal over for den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat bevise, at betingelserne i første afsnit er opfyldt.

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. august 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 435 af 6.12.2021, s. 1.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/126 af 7. december 2021 om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2115 med yderligere krav vedrørende visse interventionstyper, som medlemsstaterne skal fastsætte bestemmelser om i deres strategiske planer for perioden 2023-2027 i henhold til nævnte forordning, samt regler om andelen af permanente græsarealer med henblik på normen for god landbrugs- og miljømæssig stand (GLM-norm 1) (EUT L 20 af 31.1.2022, s. 52).

2

---

| 25.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 235/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 235/6

---

KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) 2023/1976

af 10. august 2023

om fravigelse af Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/891 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for 2023 for så vidt angår værdien af den afsatte produktion, den nationale strategi og genopretningen af Unionens finansielle støtte til flerårige forpligtelser i frugt- og grøntsagssektoren som følge af ugunstige vejrforhold

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 37 og 173, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | På grund af yderst ugunstige vejrforhold, der har fundet sted i flere medlemsstaters regioner i foråret 2023, er produktionen af frugt og grøntsager i høj grad blevet beskadiget. I Spanien er den planlagte produktion i regionen Catalonien blevet reduceret med mindst 50 % på grund af tørkesituationen, mens produktionen i regionen Emilia-Romagna i Italien er blevet ødelagt af en oversvømmelse. Tørke har også i alvorlig grad påvirket produktionsniveauet og kvaliteten heraf i nogle regioner i Frankrig og Portugal. |
| --- | --- |

(1)

På grund af yderst ugunstige vejrforhold, der har fundet sted i flere medlemsstaters regioner i foråret 2023, er produktionen af frugt og grøntsager i høj grad blevet beskadiget. I Spanien er den planlagte produktion i regionen Catalonien blevet reduceret med mindst 50 % på grund af tørkesituationen, mens produktionen i regionen Emilia-Romagna i Italien er blevet ødelagt af en oversvømmelse. Tørke har også i alvorlig grad påvirket produktionsniveauet og kvaliteten heraf i nogle regioner i Frankrig og Portugal.

| (2) | Som følge af yderst ugunstige vejrforhold i foråret 2023 har mange anerkendte producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer i frugt- og grøntsagssektoren vanskeligt ved at gennemføre deres godkendte driftsprogrammer. Nogle af de godkendte aktioner og foranstaltninger vil ikke blive gennemført i 2023, og en del af driftsfondenes midler vil således ikke blive brugt. Andre anerkendte producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer ændrer i øjeblikket deres driftsprogrammer med henblik på gennemførelse af aktioner og foranstaltninger til imødegåelse af virkningerne af de yderst ugunstige vejrforhold i frugt- og grøntsagssektoren, f.eks. krisestyringsforanstaltninger. |
| --- | --- |

(2)

Som følge af yderst ugunstige vejrforhold i foråret 2023 har mange anerkendte producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer i frugt- og grøntsagssektoren vanskeligt ved at gennemføre deres godkendte driftsprogrammer. Nogle af de godkendte aktioner og foranstaltninger vil ikke blive gennemført i 2023, og en del af driftsfondenes midler vil således ikke blive brugt. Andre anerkendte producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer ændrer i øjeblikket deres driftsprogrammer med henblik på gennemførelse af aktioner og foranstaltninger til imødegåelse af virkningerne af de yderst ugunstige vejrforhold i frugt- og grøntsagssektoren, f.eks. krisestyringsforanstaltninger.

| (3) | I lyset af disse yderst ugunstige vejrforholds hidtil usete karakter i foråret 2023 er det nødvendigt at afhjælpe problemerne ved at fravige visse bestemmelser i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/891 (2), der finder anvendelse i frugt- og grøntsagssektoren. |
| --- | --- |

(3)

I lyset af disse yderst ugunstige vejrforholds hidtil usete karakter i foråret 2023 er det nødvendigt at afhjælpe problemerne ved at fravige visse bestemmelser i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/891 (2), der finder anvendelse i frugt- og grøntsagssektoren.

| (4) | Midlertidige undtagelser bør gælde for driftsprogrammer, der fortsat drives på de betingelser, der gælder i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 i overensstemmelse med overgangsbestemmelsen i artikel 5, stk. 6, første afsnit, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2117 (3) og i artikel 1, litra b), i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/2528 (4). |
| --- | --- |

(4)

Midlertidige undtagelser bør gælde for driftsprogrammer, der fortsat drives på de betingelser, der gælder i henhold til forordning (EU) nr. 1308/2013 i overensstemmelse med overgangsbestemmelsen i artikel 5, stk. 6, første afsnit, litra c), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2117 (3) og i artikel 1, litra b), i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/2528 (4).

| (5) | På grund af de yderst ugunstige vejrforhold er visse medlemsstater herudover stødt på ekstraordinære vanskeligheder med hensyn til planlægningen, forvaltningen og gennemførelsen af driftsprogrammer for anerkendte producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer i frugt- og grøntsagssektoren. Dette kan forsinke gennemførelsen af disse driftsprogrammer, hvilket betyder, at producentorganisationerne og sammenslutningerne af producentorganisationer risikerer ikke at opfylde Unionens krav, der er fastsat for disse driftsprogrammer i delegeret forordning (EU) 2017/891. Producentorganisationerne er også sårbare over for de afbrydelser og forstyrrelser, der er forårsaget af ugunstige vejrforhold, og oplever finansielle vanskeligheder og likviditetsproblemer som følge af reduktionen eller ødelæggelsen af deres produktion. Dette har en direkte indvirkning på deres finansielle stabilitet og kapacitet til at gennemføre driftsprogrammerne, ikke alene i 2023, men også i de følgende år, eftersom værdien af den produktion, der afsættes i 2023, har indvirkning på beregningen af Unionens finansielle støtte i de efterfølgende år. Dette har yderligere indflydelse på producentorganisationernes evne til at træffe foranstaltninger og tage skridt til at imødegå virkningerne af de ugunstige vejrforhold. Desuden svækker reduktionen af værdien af den afsatte produktion som følge af de ugunstige vejrforhold den fremtidige kontinuitet og levedygtighed af producentorganisationernes driftsprogrammer i frugt- og grøntsagssektoren. |
| --- | --- |

(5)

På grund af de yderst ugunstige vejrforhold er visse medlemsstater herudover stødt på ekstraordinære vanskeligheder med hensyn til planlægningen, forvaltningen og gennemførelsen af driftsprogrammer for anerkendte producentorganisationer og sammenslutninger af producentorganisationer i frugt- og grøntsagssektoren. Dette kan forsinke gennemførelsen af disse driftsprogrammer, hvilket betyder, at producentorganisationerne og sammenslutningerne af producentorganisationer risikerer ikke at opfylde Unionens krav, der er fastsat for disse driftsprogrammer i delegeret forordning (EU) 2017/891. Producentorganisationerne er også sårbare over for de afbrydelser og forstyrrelser, der er forårsaget af ugunstige vejrforhold, og oplever finansielle vanskeligheder og likviditetsproblemer som følge af reduktionen eller ødelæggelsen af deres produktion. Dette har en direkte indvirkning på deres finansielle stabilitet og kapacitet til at gennemføre driftsprogrammerne, ikke alene i 2023, men også i de følgende år, eftersom værdien af den produktion, der afsættes i 2023, har indvirkning på beregningen af Unionens finansielle støtte i de efterfølgende år. Dette har yderligere indflydelse på producentorganisationernes evne til at træffe foranstaltninger og tage skridt til at imødegå virkningerne af de ugunstige vejrforhold. Desuden svækker reduktionen af værdien af den afsatte produktion som følge af de ugunstige vejrforhold den fremtidige kontinuitet og levedygtighed af producentorganisationernes driftsprogrammer i frugt- og grøntsagssektoren.

| (6) | For at imødegå konsekvenserne af de ugunstige vejrforhold og deres indvirkning på værdien af solgte produkter bør producentorganisationer i 2023 undtages fra bestemmelserne i artikel 11, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2017/891 for så vidt angår forpligtelsen til, at den økonomiske værdi af produkter, der sælges fra producenter, der ikke er medlemmer af producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer, skal være lavere end værdien af producentorganisationens eller sammenslutningen af producentorganisationers afsatte produktion. |
| --- | --- |

(6)

For at imødegå konsekvenserne af de ugunstige vejrforhold og deres indvirkning på værdien af solgte produkter bør producentorganisationer i 2023 undtages fra bestemmelserne i artikel 11, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2017/891 for så vidt angår forpligtelsen til, at den økonomiske værdi af produkter, der sælges fra producenter, der ikke er medlemmer af producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer, skal være lavere end værdien af producentorganisationens eller sammenslutningen af producentorganisationers afsatte produktion.

| (7) | En forringelse af værdien af den afsatte produktion i frugt- og grøntsagssektoren som følge af ugunstige vejrforhold har typisk en stor indvirkning på størrelsen af den EU-støtte, som producentorganisationerne modtager i det efterfølgende år, idet EU-støttens størrelse skal beregnes som en procentdel af værdien af den produktion, som hver enkelt producentorganisation afsætter. Hvis der sker et væsentligt fald i værdien af den afsatte produktion i 2023, risikerer producentorganisationerne at miste deres anerkendelse, da et af kriterierne for anerkendelse netop er at nå en vis minimumsværdi af den afsatte produktion, som fastsættes på nationalt niveau. Dette ville underminere producentorganisationernes stabilitet på langt sigt. Hvis værdien af et produkt falder med mindst 35 % i 2023 af årsager relateret til ugunstige vejrforhold i foråret 2023, som producentorganisationerne hverken kan kontrollere eller holdes ansvarlige for, bør værdien af den afsatte produktion i 2023 derfor fastsættes til 100 % af værdien af den afsatte produktion for gennemsnittet af de fem foregående 12-måneders referenceperioder, idet de højeste og laveste værdier ikke medregnes for at modvirke de pågældende tab. Den maksimale andel på 65 % af værdien af den afsatte produktion i den foregående periode, der er fastsat i artikel 23, stk. 4, i delegeret forordning (EU) 2017/891, er ikke tilstrækkelig til at give de producentorganisationer, der er ramt af et sådant tab af værdien af den afsatte produktion, økonomisk og finansiel stabilitet under de omstændigheder, der er opstået som følge af ugunstige vejrforhold. |
| --- | --- |

(7)

En forringelse af værdien af den afsatte produktion i frugt- og grøntsagssektoren som følge af ugunstige vejrforhold har typisk en stor indvirkning på størrelsen af den EU-støtte, som producentorganisationerne modtager i det efterfølgende år, idet EU-støttens størrelse skal beregnes som en procentdel af værdien af den produktion, som hver enkelt producentorganisation afsætter. Hvis der sker et væsentligt fald i værdien af den afsatte produktion i 2023, risikerer producentorganisationerne at miste deres anerkendelse, da et af kriterierne for anerkendelse netop er at nå en vis minimumsværdi af den afsatte produktion, som fastsættes på nationalt niveau. Dette ville underminere producentorganisationernes stabilitet på langt sigt. Hvis værdien af et produkt falder med mindst 35 % i 2023 af årsager relateret til ugunstige vejrforhold i foråret 2023, som producentorganisationerne hverken kan kontrollere eller holdes ansvarlige for, bør værdien af den afsatte produktion i 2023 derfor fastsættes til 100 % af værdien af den afsatte produktion for gennemsnittet af de fem foregående 12-måneders referenceperioder, idet de højeste og laveste værdier ikke medregnes for at modvirke de pågældende tab. Den maksimale andel på 65 % af værdien af den afsatte produktion i den foregående periode, der er fastsat i artikel 23, stk. 4, i delegeret forordning (EU) 2017/891, er ikke tilstrækkelig til at give de producentorganisationer, der er ramt af et sådant tab af værdien af den afsatte produktion, økonomisk og finansiel stabilitet under de omstændigheder, der er opstået som følge af ugunstige vejrforhold.

| (8) | Medlemsstaterne bør i 2023 også fritages for bestemmelsen i artikel 27, stk. 5, i delegeret forordning (EU) 2017/891 om deres forpligtelse til i den nationale strategi at fastsætte de maksimale procentsatser for, hvor stor en del af driftsfonden der må bruges på en enkelt foranstaltning eller aktionstype. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterne bør i 2023 også fritages for bestemmelsen i artikel 27, stk. 5, i delegeret forordning (EU) 2017/891 om deres forpligtelse til i den nationale strategi at fastsætte de maksimale procentsatser for, hvor stor en del af driftsfonden der må bruges på en enkelt foranstaltning eller aktionstype.

| (9) | Med forbehold af medlemsstaternes godkendelse kan producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer ændre deres driftsprogrammer for de efterfølgende år eller endog i gennemførelsesåret, jf. artikel 34, stk. 1, og artikel 34, stk. 2, første afsnit, i delegeret forordning (EU) 2017/891. For at imødegå konsekvenserne af de ugunstige vejrforhold bør de også i 2023 midlertidigt kunne undlade at anvende disse bestemmelser. |
| --- | --- |

(9)

Med forbehold af medlemsstaternes godkendelse kan producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer ændre deres driftsprogrammer for de efterfølgende år eller endog i gennemførelsesåret, jf. artikel 34, stk. 1, og artikel 34, stk. 2, første afsnit, i delegeret forordning (EU) 2017/891. For at imødegå konsekvenserne af de ugunstige vejrforhold bør de også i 2023 midlertidigt kunne undlade at anvende disse bestemmelser.

| (10) | Med henblik på at tilpasse planlægningen, forvaltningen og gennemførelsen af de godkendte driftsprogrammer som følge af ugunstige vejrforhold bør medlemsstaterne uanset artikel 34, stk. 2, andet afsnit, litra a), i delegeret forordning (EU) 2017/891 kunne give producentorganisationerne tilladelse til at suspendere deres driftsprogrammer helt eller delvist i 2023. |
| --- | --- |

(10)

Med henblik på at tilpasse planlægningen, forvaltningen og gennemførelsen af de godkendte driftsprogrammer som følge af ugunstige vejrforhold bør medlemsstaterne uanset artikel 34, stk. 2, andet afsnit, litra a), i delegeret forordning (EU) 2017/891 kunne give producentorganisationerne tilladelse til at suspendere deres driftsprogrammer helt eller delvist i 2023.

| (11) | Hvis en producentorganisation eller en sammenslutning af producentorganisationer ophører med at gennemføre sit driftsprogram inden udløbet af driftsprogrammets planlagte varighed, foretages der i overensstemmelse med artikel 36, stk. 2, litra a), i delegeret forordning (EU) 2017/891 ingen yderligere betalinger til denne organisation eller sammenslutning for aktioner, der gennemføres efter det pågældende driftsprograms ophørsdato. For at sikre producentorganisationernes finansielle stabilitet, skal støtte, der er modtaget for støtteberettigede aktioner, der er gennemført før driftsprogrammets ophør, ikke inddrives, hvis producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer over for medlemsstatens kompetente myndighed dokumenterer, at gennemførelsen af det pågældende driftsprogram ophørte i 2023 af årsager relateret til ugunstige vejrforhold, som producentorganisationen hverken kunne kontrollere eller holdes ansvarlig for. |
| --- | --- |

(11)

Hvis en producentorganisation eller en sammenslutning af producentorganisationer ophører med at gennemføre sit driftsprogram inden udløbet af driftsprogrammets planlagte varighed, foretages der i overensstemmelse med artikel 36, stk. 2, litra a), i delegeret forordning (EU) 2017/891 ingen yderligere betalinger til denne organisation eller sammenslutning for aktioner, der gennemføres efter det pågældende driftsprograms ophørsdato. For at sikre producentorganisationernes finansielle stabilitet, skal støtte, der er modtaget for støtteberettigede aktioner, der er gennemført før driftsprogrammets ophør, ikke inddrives, hvis producentorganisationen eller sammenslutningen af producentorganisationer over for medlemsstatens kompetente myndighed dokumenterer, at gennemførelsen af det pågældende driftsprogram ophørte i 2023 af årsager relateret til ugunstige vejrforhold, som producentorganisationen hverken kunne kontrollere eller holdes ansvarlig for.

| (12) | For at sikre producentorganisationernes finansielle stabilitet bør finansiel støtte fra Unionen til flerårige forpligtelser i frugt- og grøntsagssektoren, såsom miljøforanstaltninger, ikke inddrives og tilbagebetales til Den Europæiske Garantifond for Landbruget, således som det er fastsat i artikel 36, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2017/891, hvis deres langsigtede mål ikke kunne nås på grund af deres afbrydelse i 2023 af årsager relateret til ugunstige vejrforhold i foråret 2023. |
| --- | --- |

(12)

For at sikre producentorganisationernes finansielle stabilitet bør finansiel støtte fra Unionen til flerårige forpligtelser i frugt- og grøntsagssektoren, såsom miljøforanstaltninger, ikke inddrives og tilbagebetales til Den Europæiske Garantifond for Landbruget, således som det er fastsat i artikel 36, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2017/891, hvis deres langsigtede mål ikke kunne nås på grund af deres afbrydelse i 2023 af årsager relateret til ugunstige vejrforhold i foråret 2023.

| (13) | Med henblik på nødvendigheden af at træffe øjeblikkelige foranstaltninger bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende — |
| --- | --- |

(13)

Med henblik på nødvendigheden af at træffe øjeblikkelige foranstaltninger bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Midlertidig fravigelse af delegeret forordning (EU) 2017/891

1.   Uanset artikel 11, stk. 2, i delegeret forordning (EU) 2017/891 finder begrænsningen i 2023, inden for hvilken en producentorganisation kun må sælge produkter fra producenter, der ikke er medlemmer af en producentorganisation eller en sammenslutning af producentorganisationer, forudsat at den økonomiske værdi af denne aktivitet er lavere end værdien af dens afsatte produktion, ikke anvendelse på producentorganisationer, der er berørt af de ugunstige vejrforhold i foråret 2023.

2.   Uanset artikel 23, stk. 4, i delegeret forordning (EU) 2017/891 anses værdien af den afsatte produktion af det pågældende produkt i 2023, hvis der er sket en reduktion på mindst 35 % af et produkts værdi som følge af ugunstige vejrforhold i foråret 2023, der falder uden for producentorganisationens ansvar og kontrol, for at udgøre 100 % af værdien af den afsatte produktion i gennemsnittet af de fem foregående 12-måneders referenceperioder, idet de laveste og højeste værdier ikke medregnes.

3.   Uanset artikel 27, stk. 5, i delegeret forordning (EU) 2017/891 finder medlemsstaternes forpligtelse til i den nationale strategi at fastsætte de maksimale procentsatser for driftsfonden, der kan anvendes til en individuel foranstaltning eller aktionstype, for 2023 ikke anvendelse på producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer, der er berørt af de ugunstige vejrforhold i foråret 2023.

4.   For 2023 finder de forpligtelser, der påhviler medlemsstaterne og producentorganisationerne med hensyn til ændringer af driftsprogrammer i artikel 34, stk. 1, og artikel 34, stk. 2, første afsnit, i delegeret forordning (EU) 2017/891, ikke anvendelse på producentorganisationer eller sammenslutninger af producentorganisationer, der er berørt af de ugunstige vejrforhold i foråret 2023.

5.   Uanset artikel 34, stk. 2, andet afsnit, litra a), i delegeret forordning (EU) 2017/891 kan medlemsstaterne for 2023 give producentorganisationer, der er berørt af ugunstige vejrforhold i foråret 2023, tilladelse til helt eller delvis at suspendere deres driftsprogrammer for 2023.

6.   Uanset artikel 36, stk. 2, litra a), i delegeret forordning (EU) 2017/891 tilbagebetales støtte, der er modtaget til støtteberettigede aktioner, der er gennemført før driftsprogrammets ophør, for 2023 ikke, forudsat at driftsprogrammet er ophørt på grund af ugunstige vejrforhold i foråret 2023, der ligger uden for den pågældende producentorganisations kontrol og ansvar.

7.   Uanset artikel 36, stk. 3, i delegeret forordning (EU) 2017/891 skal den finansielle støtte fra Unionen til flerårige forpligtelser såsom miljøforanstaltninger ikke inddrives og tilbagebetales til EGFL, hvis deres langsigtede mål og forventede fordele ikke kan realiseres i 2023, hvis disse forpligtelser blev afbrudt i år 2023 på grund af ugunstige vejrforhold i foråret 2023.

8.   Producentorganisationen skal over for den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat bevise, at betingelserne i de foregående stykker er opfyldt.

Artikel 2

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. august 2023.

På Kommissionens vegne

Ursula VON DER LEYEN

Formand

---

(1)  
  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2017/891 af 13. marts 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager og om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1306/2013 for så vidt angår sanktioner i disse sektorer og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 (EUT L 138 af 25.5.2017, s. 4).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/2117 af 2. december 2021 om ændring af forordning (EU) nr. 1308/2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter, (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer, (EU) nr. 251/2014 om definition, beskrivelse, præsentation, mærkning og beskyttelse af geografiske betegnelser for aromatiserede vinprodukter og (EU) nr. 228/2013 om særlige foranstaltninger på landbrugsområdet i Unionens fjernområder (EUT L 435 af 6.12.2021, s. 262).

3

(4)  Kommissionens delegerede forordning (EU) 2022/2528 af 17. oktober 2022 om ændring af delegeret forordning (EU) 2017/891 og om ophævelse af delegeret forordning (EU) nr. 611/2014, (EU) 2015/1366 og (EU) 2016/1149 for så vidt angår støtteordninger i visse landbrugssektorer (EUT L 328 af 22.12.2022, s. 70).

4

---

AFGØRELSER

| 25.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 235/10 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 235/10

---

RÅDETS AFGØRELSE (EU) 2023/1977

af 18. september 2023

om den holdning, der skal indtages på Den Europæiske Unions vegne i Medlemsrådet under Det Internationale Olivenråd, for så vidt angår betingelserne for Bosnien-Hercegovinas regerings tiltrædelse af den internationale overenskomst af 2015 om olivenolie og spiseoliven

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 207, stk. 4, første afsnit, sammenholdt med artikel 218, stk. 9,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den internationale overenskomst af 2015 om olivenolie og spiseoliven (»overenskomsten«) blev undertegnet på Unionens vegne ved Rådets afgørelse (EU) 2016/1892 (1) den 18. november 2016 med forbehold af dens indgåelse på et senere tidspunkt. Overenskomsten trådte i overensstemmelse med dens artikel 31, stk. 2, midlertidigt i kraft den 1. januar 2017. |
| --- | --- |

(1)

Den internationale overenskomst af 2015 om olivenolie og spiseoliven (»overenskomsten«) blev undertegnet på Unionens vegne ved Rådets afgørelse (EU) 2016/1892 (1) den 18. november 2016 med forbehold af dens indgåelse på et senere tidspunkt. Overenskomsten trådte i overensstemmelse med dens artikel 31, stk. 2, midlertidigt i kraft den 1. januar 2017.

| (2) | Overenskomsten blev godkendt på Unionens vegne den 17. maj 2019 ved Rådets afgørelse (EU) 2019/848 (2). |
| --- | --- |

(2)

Overenskomsten blev godkendt på Unionens vegne den 17. maj 2019 ved Rådets afgørelse (EU) 2019/848 (2).

| (3) | I henhold til overenskomstens artikel 29 skal Medlemsrådet under Det Internationale Olivenråd (»Medlemsrådet«) fastlægge betingelserne for en regerings tiltrædelse af overenskomsten. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til overenskomstens artikel 29 skal Medlemsrådet under Det Internationale Olivenråd (»Medlemsrådet«) fastlægge betingelserne for en regerings tiltrædelse af overenskomsten.

| (4) | Bosnien-Hercegovinas regering har formelt ansøgt om at tiltræde overenskomsten. Medlemsrådet bør derfor opfordres til på en af dets kommende samlinger eller inden for rammerne af en procedure med henblik på Medlemsrådets vedtagelse af afgørelser ved udveksling af korrespondance at fastlægge betingelserne for Bosnien-Hercegovinas tiltrædelse, for så vidt angår landets andele i Det Internationale Olivenråd og fristen for deponering af landets tiltrædelsesinstrument. |
| --- | --- |

(4)

Bosnien-Hercegovinas regering har formelt ansøgt om at tiltræde overenskomsten. Medlemsrådet bør derfor opfordres til på en af dets kommende samlinger eller inden for rammerne af en procedure med henblik på Medlemsrådets vedtagelse af afgørelser ved udveksling af korrespondance at fastlægge betingelserne for Bosnien-Hercegovinas tiltrædelse, for så vidt angår landets andele i Det Internationale Olivenråd og fristen for deponering af landets tiltrædelsesinstrument.

| (5) | Eftersom Bosnien-Hercegovina er i færd med at udbygge sin olivensektor med hensyn til forbrug og har til hensigt at udvikle sin produktion, vil landets tiltrædelse på visse betingelser styrke Det Internationale Olivenråd, navnlig med hensyn til at opnå ensartethed i national og international lovgivning vedrørende olivenprodukters egenskaber med henblik på at forebygge handelshindringer. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom Bosnien-Hercegovina er i færd med at udbygge sin olivensektor med hensyn til forbrug og har til hensigt at udvikle sin produktion, vil landets tiltrædelse på visse betingelser styrke Det Internationale Olivenråd, navnlig med hensyn til at opnå ensartethed i national og international lovgivning vedrørende olivenprodukters egenskaber med henblik på at forebygge handelshindringer.

| (6) | Det er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Medlemsrådet, da de afgørelser, der skal vedtages, har retsvirkning for Unionen, idet de har indvirkning på forholdet ved beslutningstagning i Medlemsrådet i de tilfælde, hvor afgørelser ikke træffes ved konsensus, jf. overenskomstens artikel 10, stk. 4 — |
| --- | --- |

(6)

Det er hensigtsmæssigt at fastlægge den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Medlemsrådet, da de afgørelser, der skal vedtages, har retsvirkning for Unionen, idet de har indvirkning på forholdet ved beslutningstagning i Medlemsrådet i de tilfælde, hvor afgørelser ikke træffes ved konsensus, jf. overenskomstens artikel 10, stk. 4 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Den holdning, der skal indtages på Unionens vegne i Medlemsrådet under Det Internationale Olivenråd på en kommende samling deraf eller inden for rammerne af en procedure med henblik på Medlemsrådets vedtagelse af afgørelser ved udveksling af korrespondance, for så vidt angår betingelserne for Bosnien-Hercegovinas regerings tiltrædelse af overenskomsten, er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. september 2023.

På Rådets vegne

L. PLANAS PUCHADES

Formand

---

(1)  Rådets afgørelse (EU) 2016/1892 af 10. oktober 2016 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne og midlertidig anvendelse af den internationale overenskomst af 2015 om olivenolie og spiseoliven (EUT L 293 af 28.10.2016, s. 2).

1

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2019/848 af 17. maj 2019 om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af den internationale overenskomst af 2015 om olivenolie og spiseoliven (EUT L 139 af 27.5.2019, s. 1).

2

---

BILAG

Unionen støtter Bosnien-Hercegovinas regerings tiltrædelse af overenskomsten på en af Medlemsrådets kommende samlinger eller inden for rammerne af en procedure med henblik på Medlemsrådets vedtagelse af afgørelser ved udveksling af korrespondance, forudsat at Bosnien-Hercegovinas andele beregnes efter den formel, der er fastsat i overenskomstens artikel 11, og at fristen for deponering af tiltrædelsesinstrumentet ikke er senere end 18 måneder efter Medlemsrådets afgørelse. Hvis deponeringen af instrumentet forsinkes, kan Unionen i efterfølgende afgørelser, der skal vedtages af Medlemsrådet, støtte forlængelsen af fristen for deponering af instrumentet.

---

| 25.9.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 235/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 235/13

---

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2023/1978

af 21. september 2023

om anvendelsen af artikel 34 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU på tildeling af kontrakter om aktiviteter i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energikilder i Tyskland, med undtagelse af elektricitet fra vedvarende energikilder produceret i anlæg, der blev sat i drift før den 1. august 2014, og som stadig modtager offentlig finansiering, og aktiviteter i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet fra havvindmølleparker, der blev sat i drift efter den 1. januar 2012, og som er omfattet af loven om vedvarende energikilder fra 2012 (Erneuerbare-Energien-Gesetz) i Tyskland

(meddelt under nummer C(2023) 6271)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (1), særlig artikel 35, stk. 3,

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Offentlige Udbud, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFREMSTILLING OG SAGSFORLØB

SAGSFREMSTILLING OG SAGSFORLØB

| (1) | Den 13. april 2023 indgav den tyske energi- og vandforsyningsoperatører (Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V., »BDEW« eller »ansøgeren«) en anmodning til Kommissionen i henhold til artikel 35, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU (»anmodningen«). Anmodningen opfylder de formelle krav i artikel 1, stk. 1, i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1804 (2) og i bilag I til nævnte gennemførelsesafgørelse. |
| --- | --- |

(1)

Den 13. april 2023 indgav den tyske energi- og vandforsyningsoperatører (Bundesverband der Energie- und Wasserwirtschaft e.V., »BDEW« eller »ansøgeren«) en anmodning til Kommissionen i henhold til artikel 35, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU (»anmodningen«). Anmodningen opfylder de formelle krav i artikel 1, stk. 1, i Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1804 (2) og i bilag I til nævnte gennemførelsesafgørelse.

2

| (2) | BDEW er en sammenslutning, der repræsenterer virksomheder i den tyske energi- og vandsektor, som betragtes som ordregivende enheder i henhold til artikel 4 i direktiv 2014/25/EU. Anmodningen vedrører aktiviteter i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energikilder i Tyskland med undtagelse af elektricitet fra vedvarende energikilder, der er produceret i anlæg, der blev sat i drift før den 1. august 2014 og fortsat modtager offentlig finansiering. |
| --- | --- |

(2)

BDEW er en sammenslutning, der repræsenterer virksomheder i den tyske energi- og vandsektor, som betragtes som ordregivende enheder i henhold til artikel 4 i direktiv 2014/25/EU. Anmodningen vedrører aktiviteter i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energikilder i Tyskland med undtagelse af elektricitet fra vedvarende energikilder, der er produceret i anlæg, der blev sat i drift før den 1. august 2014 og fortsat modtager offentlig finansiering.

| (3) | Anmodningen var ledsaget af en begrundet og dokumenteret afgørelse fra forbundsmyndigheden for konkurrencespørgsmål (Bundeskartellamt, »BKartA«) af 25. maj 2022. I denne afgørelse har BKartA foretaget grundige analyser af betingelserne for at anvende artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU på den pågældende aktivitet i overensstemmelse med artikel 34, stk. 2 og 3, i nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(3)

Anmodningen var ledsaget af en begrundet og dokumenteret afgørelse fra forbundsmyndigheden for konkurrencespørgsmål (Bundeskartellamt, »BKartA«) af 25. maj 2022. I denne afgørelse har BKartA foretaget grundige analyser af betingelserne for at anvende artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU på den pågældende aktivitet i overensstemmelse med artikel 34, stk. 2 og 3, i nævnte direktiv.

| (4) | I henhold til punkt 1, litra a), i bilag IV til direktiv 2014/25/EU skal Kommissionen vedtage en gennemførelsesafgørelse om anmodningen inden for 90 arbejdsdage, i betragtning af at der kan formodes at være fri adgang til markedet på grundlag af artikel 34, stk. 3, første afsnit, i nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til punkt 1, litra a), i bilag IV til direktiv 2014/25/EU skal Kommissionen vedtage en gennemførelsesafgørelse om anmodningen inden for 90 arbejdsdage, i betragtning af at der kan formodes at være fri adgang til markedet på grundlag af artikel 34, stk. 3, første afsnit, i nævnte direktiv.

| (5) | Den 16. maj 2023 fremlagde BDEW yderligere argumenter for, hvorfor den anså dele af BKartA's analyse af, at dele af produktionen af elektricitet fra vedvarende energikilder var udsat for konkurrence i Tyskland, for ikke at være fuldt ud begrundede. |
| --- | --- |

(5)

Den 16. maj 2023 fremlagde BDEW yderligere argumenter for, hvorfor den anså dele af BKartA's analyse af, at dele af produktionen af elektricitet fra vedvarende energikilder var udsat for konkurrence i Tyskland, for ikke at være fuldt ud begrundede.

| (6) | Den 15. juni 2023 indgav Ørsted A/S en anmodning til Kommissionen i henhold til artikel 35, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU. Denne anmodning vedrører produktion og engrossalg af elektricitet fra havvindmølleparker i Tyskland, der blev sat i drift efter den 1. januar 2012 og er omfattet af lov om vedvarende energikilder (Erneuerbare-Energien-Gesetz, »EEG«) 2012. I henhold til artikel 35, stk. 5, i direktiv 2014/25/EU behandles denne anmodning ikke som en ny procedure og vil blive behandlet som led i den første anmodning. Kommissionen og BDEW blev enige om, at fristen for Kommissionens vedtagelse af en gennemførelsesretsakt som følge af denne anden anmodning ville blive fastsat til den 25. september 2023. |
| --- | --- |

(6)

Den 15. juni 2023 indgav Ørsted A/S en anmodning til Kommissionen i henhold til artikel 35, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU. Denne anmodning vedrører produktion og engrossalg af elektricitet fra havvindmølleparker i Tyskland, der blev sat i drift efter den 1. januar 2012 og er omfattet af lov om vedvarende energikilder (Erneuerbare-Energien-Gesetz, »EEG«) 2012. I henhold til artikel 35, stk. 5, i direktiv 2014/25/EU behandles denne anmodning ikke som en ny procedure og vil blive behandlet som led i den første anmodning. Kommissionen og BDEW blev enige om, at fristen for Kommissionens vedtagelse af en gennemførelsesretsakt som følge af denne anden anmodning ville blive fastsat til den 25. september 2023.

2.   RETLIG RAMME

RETLIG RAMME

| (7) | Direktiv 2014/25/EU finder anvendelse på tildeling af kontrakter vedrørende aktiviteter i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet, jf. artikel 9, stk. 1, litra b), medmindre denne aktivitet er blevet undtaget i henhold til artikel 34 i nævnte direktiv. |
| --- | --- |

(7)

Direktiv 2014/25/EU finder anvendelse på tildeling af kontrakter vedrørende aktiviteter i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet, jf. artikel 9, stk. 1, litra b), medmindre denne aktivitet er blevet undtaget i henhold til artikel 34 i nævnte direktiv.

| (8) | I artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU fastslås det, at kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af en af de aktiviteter, der er omhandlet i direktivet, på anmodning af en medlemsstat eller en ordregivende enhed ikke er underlagt nævnte direktiv, hvis den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen er fri. |
| --- | --- |

(8)

I artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU fastslås det, at kontrakter, der indgås med henblik på at muliggøre udførelse af en af de aktiviteter, der er omhandlet i direktivet, på anmodning af en medlemsstat eller en ordregivende enhed ikke er underlagt nævnte direktiv, hvis den pågældende aktivitet i den medlemsstat, hvor den udøves, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår på markeder, hvortil adgangen er fri.

| (9) | Om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår afgøres på grundlag af objektive kriterier under hensyntagen til den pågældende sektors særlige kendetegn. Denne vurdering er imidlertid begrænset af de korte frister og af behovet for at basere sig på de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed. Disse oplysninger stammer enten fra allerede tilgængelige kilder eller fra de oplysninger, der er indhentet i forbindelse med anmodningen i henhold til artikel 35 i direktiv 2014/25/EU, og kan ikke suppleres med mere tidskrævende metoder, herunder navnlig offentlige forespørgsler rettet til de berørte erhvervsdrivende. |
| --- | --- |

(9)

Om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår afgøres på grundlag af objektive kriterier under hensyntagen til den pågældende sektors særlige kendetegn. Denne vurdering er imidlertid begrænset af de korte frister og af behovet for at basere sig på de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed. Disse oplysninger stammer enten fra allerede tilgængelige kilder eller fra de oplysninger, der er indhentet i forbindelse med anmodningen i henhold til artikel 35 i direktiv 2014/25/EU, og kan ikke suppleres med mere tidskrævende metoder, herunder navnlig offentlige forespørgsler rettet til de berørte erhvervsdrivende.

| (10) | Om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, afgøres på grundlag af en række forskellige kriterier, hvoraf ingen af disse kriterier i sig selv er afgørende. |
| --- | --- |

(10)

Om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, afgøres på grundlag af en række forskellige kriterier, hvoraf ingen af disse kriterier i sig selv er afgørende.

| (11) | Med henblik på at afgøre, om de pågældende aktiviteter er undergivet almindelige konkurrencevilkår på de markeder, der er omfattet af denne afgørelse, tages der hensyn til hovedaktørernes markedsandel, samt hvorvidt og i hvilket omfang der ydes støtte til produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energikilder i Tyskland gennem ordninger. |
| --- | --- |

(11)

Med henblik på at afgøre, om de pågældende aktiviteter er undergivet almindelige konkurrencevilkår på de markeder, der er omfattet af denne afgørelse, tages der hensyn til hovedaktørernes markedsandel, samt hvorvidt og i hvilket omfang der ydes støtte til produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energikilder i Tyskland gennem ordninger.

3.   VURDERING

VURDERING

| (12) | Formålet med nærværende afgørelse er at fastslå, hvorvidt de aktiviteter, der er omfattet af anmodningen, er undergivet konkurrencevilkår i et sådant omfang på markeder, hvortil der er fri adgang, jf. artikel 34 i direktiv 2014/25/EU — selv uden udbudsdisciplin i henhold til de detaljerede EU-regler for offentlige indkøb i direktiv 2014/25/EU — at kontrakter vedrørende udøvelsen af den berørte aktivitet vil blive indgået på en gennemsigtig og ikkediskriminerende måde, på grundlag af kriterier, der gør det muligt for køberne at finde den løsning, som samlet set er den økonomisk mest fordelagtige. |
| --- | --- |

(12)

Formålet med nærværende afgørelse er at fastslå, hvorvidt de aktiviteter, der er omfattet af anmodningen, er undergivet konkurrencevilkår i et sådant omfang på markeder, hvortil der er fri adgang, jf. artikel 34 i direktiv 2014/25/EU — selv uden udbudsdisciplin i henhold til de detaljerede EU-regler for offentlige indkøb i direktiv 2014/25/EU — at kontrakter vedrørende udøvelsen af den berørte aktivitet vil blive indgået på en gennemsigtig og ikkediskriminerende måde, på grundlag af kriterier, der gør det muligt for køberne at finde den løsning, som samlet set er den økonomisk mest fordelagtige.

| (13) | Denne afgørelse er baseret på den retlige og faktiske situation i henholdsvis april og juni 2023 og på de oplysninger, der er fremlagt af BDEW, Ørsted, de tyske myndigheder og de oplysninger, der er offentligt tilgængelige. Den kan ændres, hvis betydelige ændringer af de retlige eller faktiske forhold medfører, at betingelserne for at anvende artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU ikke længere er opfyldt. |
| --- | --- |

(13)

Denne afgørelse er baseret på den retlige og faktiske situation i henholdsvis april og juni 2023 og på de oplysninger, der er fremlagt af BDEW, Ørsted, de tyske myndigheder og de oplysninger, der er offentligt tilgængelige. Den kan ændres, hvis betydelige ændringer af de retlige eller faktiske forhold medfører, at betingelserne for at anvende artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU ikke længere er opfyldt.

3.1.   Fri adgang til markedet

Fri adgang til markedet

| (14) | Adgangen til et marked betragtes som fri, hvis den pågældende medlemsstat har gennemført og anvender den relevante EU-lovgivning, der er opført i bilag III til direktiv 2014/25/EU, som for så vidt angår produktion og engrossalg af elektricitet omfatter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 (3). |
| --- | --- |

(14)

Adgangen til et marked betragtes som fri, hvis den pågældende medlemsstat har gennemført og anvender den relevante EU-lovgivning, der er opført i bilag III til direktiv 2014/25/EU, som for så vidt angår produktion og engrossalg af elektricitet omfatter Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 (3).

3

| (15) | Ud fra de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed, har Tyskland gennemført og anvender direktiv (EU) 2019/944. I lyset heraf betragtes adgangen til det relevante marked som fri, jf. artikel 34, stk. 3, i direktiv 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(15)

Ud fra de oplysninger, som Kommissionen har til rådighed, har Tyskland gennemført og anvender direktiv (EU) 2019/944. I lyset heraf betragtes adgangen til det relevante marked som fri, jf. artikel 34, stk. 3, i direktiv 2014/25/EU.

3.2.   Konkurrencevurdering

Konkurrencevurdering

3.2.1.   Relevant definition af produktmarkedet

Relevant definition af produktmarkedet

| (16) | Ifølge BDEW udgør det relevante marked produktion og engrossalg af elektricitet fra konventionelle og vedvarende energikilder i Tyskland med undtagelse af elektricitet fra vedvarende energikilder, der er produceret i anlæg, der blev sat i drift før den 1. august 2014 og fortsat modtager offentlig finansiering. Ifølge Ørsted omfatter det relevante marked produktion og engrossalg af elektricitet, der er omfattet af den direkte markedsføringsmulighed siden 2012, eller forpligtelsen til direkte markedsføring siden 2014. |
| --- | --- |

(16)

Ifølge BDEW udgør det relevante marked produktion og engrossalg af elektricitet fra konventionelle og vedvarende energikilder i Tyskland med undtagelse af elektricitet fra vedvarende energikilder, der er produceret i anlæg, der blev sat i drift før den 1. august 2014 og fortsat modtager offentlig finansiering. Ifølge Ørsted omfatter det relevante marked produktion og engrossalg af elektricitet, der er omfattet af den direkte markedsføringsmulighed siden 2012, eller forpligtelsen til direkte markedsføring siden 2014.

| (17) | BDEW har anført (4), at obligatorisk direkte markedsføring for alle anlæg, der blev sat i drift efter den 1. august 2014, er den form for markedsføring, der anvendes som standard. Anlæg med obligatorisk direkte markedsføring kan vælge mellem direkte markedsføring med markedspræmie og direkte markedsføring uden støtte (såkaldt anden direkte markedsføring). Der findes kun en undtagelse fra forpligtelsen til direkte markedsføring for små anlæg. For anlæg, der blev sat i drift før den 1. januar 2016, er der tale om anlæg på op til 500 kW, mens der for anlæg, der var sat i drift pr. 1. januar 2016, er tale om anlæg under og op til 100 kW. Sådanne små anlæg kan beslutte, om de vil vælge modellen med faste afregningstariffer eller direkte markedsføring. |
| --- | --- |

(17)

BDEW har anført (4), at obligatorisk direkte markedsføring for alle anlæg, der blev sat i drift efter den 1. august 2014, er den form for markedsføring, der anvendes som standard. Anlæg med obligatorisk direkte markedsføring kan vælge mellem direkte markedsføring med markedspræmie og direkte markedsføring uden støtte (såkaldt anden direkte markedsføring). Der findes kun en undtagelse fra forpligtelsen til direkte markedsføring for små anlæg. For anlæg, der blev sat i drift før den 1. januar 2016, er der tale om anlæg på op til 500 kW, mens der for anlæg, der var sat i drift pr. 1. januar 2016, er tale om anlæg under og op til 100 kW. Sådanne små anlæg kan beslutte, om de vil vælge modellen med faste afregningstariffer eller direkte markedsføring.

4

| (18) | Med hensyn til de anlæg, der stadig modtager offentlig støtte, anfører BDEW, at anlæg, der har modtaget støtte, er de anlæg, der er udelukket eller vil blive udelukket fra støtte efter 20 års støtte, fra den 1. januar 2021 og fremefter. Anlæg, der har modtaget støtte, med en installeret elkapacitet på over 100 kW skal markedsføre elektriciteten direkte uden støtte (anden direkte markedsføring). Anlæg med en installeret elkapacitet på op til og med 100 kW kan vælge mellem anden direkte markedsføring (uden støtte) og salg til netoperatøren mod betaling af en afregningstarif. Denne afregningstarif svarer nu kun til den »årlige markedsværdi« minus transmissionssystemoperatørernes gennemsnitlige markedsføringsomkostninger for den elektricitet, der sælges til netoperatøren (5). Den tyske lovgiver og Kommissionen behandler derfor dette vederlag som udelukkende markedsbaseret støtte (»overgangsforanstaltning«) og dermed ikke som statsstøtte (»ingen støtte«) (6). Med undtagelse af små anlæg finder anden obligatorisk direkte markedsføring anvendelse på anlæg, der har modtaget støtte. |
| --- | --- |

(18)

Med hensyn til de anlæg, der stadig modtager offentlig støtte, anfører BDEW, at anlæg, der har modtaget støtte, er de anlæg, der er udelukket eller vil blive udelukket fra støtte efter 20 års støtte, fra den 1. januar 2021 og fremefter. Anlæg, der har modtaget støtte, med en installeret elkapacitet på over 100 kW skal markedsføre elektriciteten direkte uden støtte (anden direkte markedsføring). Anlæg med en installeret elkapacitet på op til og med 100 kW kan vælge mellem anden direkte markedsføring (uden støtte) og salg til netoperatøren mod betaling af en afregningstarif. Denne afregningstarif svarer nu kun til den »årlige markedsværdi« minus transmissionssystemoperatørernes gennemsnitlige markedsføringsomkostninger for den elektricitet, der sælges til netoperatøren (5). Den tyske lovgiver og Kommissionen behandler derfor dette vederlag som udelukkende markedsbaseret støtte (»overgangsforanstaltning«) og dermed ikke som statsstøtte (»ingen støtte«) (6). Med undtagelse af små anlæg finder anden obligatorisk direkte markedsføring anvendelse på anlæg, der har modtaget støtte.

5

6

| (19) | I en tidligere afgørelse vedrørende elproduktion i Tyskland (7) sondrede Kommissionen mellem markedet for konventionel elproduktion og markedet for produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder. Kommissionen fandt, at produktion og markedsføring af elektricitet reguleret ved EEG ikke var en del af markedet for produktion og første salg af elektricitet fremstillet fra konventionelle kilder, fordi elektricitet fra vedvarende energikilder normalt ikke sælges direkte på engrosmarkedet, men først købes af transmissionsnetoperatørerne til en lovbestemt afregningssats. |
| --- | --- |

(19)

I en tidligere afgørelse vedrørende elproduktion i Tyskland (7) sondrede Kommissionen mellem markedet for konventionel elproduktion og markedet for produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder. Kommissionen fandt, at produktion og markedsføring af elektricitet reguleret ved EEG ikke var en del af markedet for produktion og første salg af elektricitet fremstillet fra konventionelle kilder, fordi elektricitet fra vedvarende energikilder normalt ikke sælges direkte på engrosmarkedet, men først købes af transmissionsnetoperatørerne til en lovbestemt afregningssats.

7

| (20) | I senere afgørelser konstaterede Kommissionen, at konventionel og (i det mindste en del af) produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder var en del af det samme marked. I sin afgørelse vedrørende Nederlandene (8) bemærkede Kommissionen, at elektricitet fra vedvarende energikilder blev solgt direkte på markedet, og at det nederlandske SDE+-system tilskyndede til konkurrerende tilbud, mens konkurrenterne ville forsøge at minimere deres omkostninger (og dermed den præmie, de ville modtage). I sin afgørelse vedrørende Italien (9) bemærkede Kommissionen, at de nyere ordninger for elektricitet fra vedvarende energikilder var genstand for en udbudsprocedure med et stort antal ansøgere. I sin afgørelse vedrørende Litauen (10) anførte Kommissionen, at elektricitet produceret under den tredje støtteordning modtog præmiebaseret støtte, der var fastsat gennem en udbudsprocedure, og konstaterede, at den var en del af det samme marked som konventionel elproduktion. For så vidt angår Danmark (11), bemærkede Kommissionen i 2022, at tildelingen af subsidier er udsat for konkurrence gennem en udbudsprocedure, der disciplinerer adfærden hos producenterne af vedvarende energi med hensyn til deres indkøbspolitik. Den konkluderede derfor, at de anlæg til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder, der var omfattet af anmodningen, tilhørte det samme marked som konventionel elproduktion. |
| --- | --- |

(20)

I senere afgørelser konstaterede Kommissionen, at konventionel og (i det mindste en del af) produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder var en del af det samme marked. I sin afgørelse vedrørende Nederlandene (8) bemærkede Kommissionen, at elektricitet fra vedvarende energikilder blev solgt direkte på markedet, og at det nederlandske SDE+-system tilskyndede til konkurrerende tilbud, mens konkurrenterne ville forsøge at minimere deres omkostninger (og dermed den præmie, de ville modtage). I sin afgørelse vedrørende Italien (9) bemærkede Kommissionen, at de nyere ordninger for elektricitet fra vedvarende energikilder var genstand for en udbudsprocedure med et stort antal ansøgere. I sin afgørelse vedrørende Litauen (10) anførte Kommissionen, at elektricitet produceret under den tredje støtteordning modtog præmiebaseret støtte, der var fastsat gennem en udbudsprocedure, og konstaterede, at den var en del af det samme marked som konventionel elproduktion. For så vidt angår Danmark (11), bemærkede Kommissionen i 2022, at tildelingen af subsidier er udsat for konkurrence gennem en udbudsprocedure, der disciplinerer adfærden hos producenterne af vedvarende energi med hensyn til deres indkøbspolitik. Den konkluderede derfor, at de anlæg til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder, der var omfattet af anmodningen, tilhørte det samme marked som konventionel elproduktion.

8

9

10

11

| (21) | BKartA har i sin afgørelse anført (12), at der mellem begyndelsen af 2012 og udgangen af 2020 er blevet installeret ca. 65 GW produktionskapacitet støttet under EEG, hvilket svarer til halvdelen af den kapacitet, der er støttet under EEG, og en fjerdedel af den samlede produktionskapacitet i Tyskland. I 2020 udgjorde den elektricitet, der modtog EEG-støtte, ca. 20 % af den samlede elproduktion i Tyskland. Udbetalingerne under EEG er kun steget moderat, da et stigende antal produktionsanlæg besluttede at sælge deres produktion på markedet (»direkte markedsføring«) i stedet for at modtage en fast præmie. Med hensyn til afgrænsningen af produktmarkedet har BKartA gentagne gange i sin beslutningspraksis på kartel- og monopolområdet indtaget det standpunkt, at EEG-elektricitet var et særskilt marked (13). |
| --- | --- |

(21)

BKartA har i sin afgørelse anført (12), at der mellem begyndelsen af 2012 og udgangen af 2020 er blevet installeret ca. 65 GW produktionskapacitet støttet under EEG, hvilket svarer til halvdelen af den kapacitet, der er støttet under EEG, og en fjerdedel af den samlede produktionskapacitet i Tyskland. I 2020 udgjorde den elektricitet, der modtog EEG-støtte, ca. 20 % af den samlede elproduktion i Tyskland. Udbetalingerne under EEG er kun steget moderat, da et stigende antal produktionsanlæg besluttede at sælge deres produktion på markedet (»direkte markedsføring«) i stedet for at modtage en fast præmie. Med hensyn til afgrænsningen af produktmarkedet har BKartA gentagne gange i sin beslutningspraksis på kartel- og monopolområdet indtaget det standpunkt, at EEG-elektricitet var et særskilt marked (13).

12

13

| (22) | Kommissionen bemærker, at elproduktion fra vedvarende energikilder i Tyskland understøttes af en række ordninger med forskellige karakteristika. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen bemærker, at elproduktion fra vedvarende energikilder i Tyskland understøttes af en række ordninger med forskellige karakteristika.

| (23) | I betragtning af de mange forskellige ordninger til støtte for elproduktion fra vedvarende energikilder i Tyskland vil markedet med henblik på analysen i disse betragtninger blive opdelt mellem på den ene side anlæg, der kan modtage et vederlag, der er uafhængigt af markedspriserne (fast afregningstarif, lejertillæg), og på den anden side anlæg, der modtager et vederlag, der er knyttet til markedspriserne (direkte markedsføring med en lovbestemt gældende værdi, direkte markedsføring med en gældende værdi, der fastsættes gennem udbud, gamle anlæg, der har modtaget tilskud, og anden direkte markedsføring). Denne tilgang er i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/218/EU om det tyske elmarked, hvori Kommissionen havde konstateret, at eksistensen af et lovbestemt vederlag var et centralt element i analysen af EEG-elektricitetens udsættelse for konkurrence. |
| --- | --- |

(23)

I betragtning af de mange forskellige ordninger til støtte for elproduktion fra vedvarende energikilder i Tyskland vil markedet med henblik på analysen i disse betragtninger blive opdelt mellem på den ene side anlæg, der kan modtage et vederlag, der er uafhængigt af markedspriserne (fast afregningstarif, lejertillæg), og på den anden side anlæg, der modtager et vederlag, der er knyttet til markedspriserne (direkte markedsføring med en lovbestemt gældende værdi, direkte markedsføring med en gældende værdi, der fastsættes gennem udbud, gamle anlæg, der har modtaget tilskud, og anden direkte markedsføring). Denne tilgang er i overensstemmelse med Kommissionens gennemførelsesafgørelse 2012/218/EU om det tyske elmarked, hvori Kommissionen havde konstateret, at eksistensen af et lovbestemt vederlag var et centralt element i analysen af EEG-elektricitetens udsættelse for konkurrence.

3.2.2.   Afgrænsning af relevant produktmarked

Afgrænsning af relevant produktmarked

| (24) | Ifølge BDEW bør det relevante geografiske marked på grundlag af Kommissionens beslutningspraksis afgrænses som et nationalt marked, der omfatter Forbundsrepublikken Tysklands område (14). |
| --- | --- |

(24)

Ifølge BDEW bør det relevante geografiske marked på grundlag af Kommissionens beslutningspraksis afgrænses som et nationalt marked, der omfatter Forbundsrepublikken Tysklands område (14).

14

| (25) | Med hensyn til det geografiske marked fandt Kommissionen i sin tidligere praksis (15), at markedet for elproduktion er nationalt. Ansøgerens holdning er i overensstemmelse med Kommissionens praksis. |
| --- | --- |

(25)

Med hensyn til det geografiske marked fandt Kommissionen i sin tidligere praksis (15), at markedet for elproduktion er nationalt. Ansøgerens holdning er i overensstemmelse med Kommissionens praksis.

15

| (26) | Idet der ikke foreligger oplysninger om et andet anvendelsesområde for det geografiske marked, for så vidt angår vurderingen i forbindelse med denne afgørelse og med forbehold af konkurrencelovgivningen, antages det, at det geografiske anvendelsesområde for produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende kilder dækker Tysklands område. |
| --- | --- |

(26)

Idet der ikke foreligger oplysninger om et andet anvendelsesområde for det geografiske marked, for så vidt angår vurderingen i forbindelse med denne afgørelse og med forbehold af konkurrencelovgivningen, antages det, at det geografiske anvendelsesområde for produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende kilder dækker Tysklands område.

3.2.3.   Markedsanalyse

Markedsanalyse

3.2.3.1.   Markedsandele og samlet vurdering af elproduktionsmarkedet i Tyskland

Markedsandele og samlet vurdering af elproduktionsmarkedet i Tyskland

| (27) | Kommissionen vil foretage en analyse af markedet for produktion og engrossalg af elektricitet i Tyskland på grundlag af tilgængelige data for henholdsvis konventionel og vedvarende elproduktion. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen vil foretage en analyse af markedet for produktion og engrossalg af elektricitet i Tyskland på grundlag af tilgængelige data for henholdsvis konventionel og vedvarende elproduktion.

| (28) | BKartA giver et overblik over markedsandele i sin årlige markedsrapport for konventionel elproduktion. I perioden 2019-2021 var de fem største konventionelle elproducenters årlige markedsandele forholdsvis stabile: RWE (26 %, 25,3 %, 26,1 %), LEAG (16,2 %, 14,9 %, 15,7 %), EnBW (12,7 %, 9,9 %, 11,4 %), EON (8,8 %, 9,6 %, 9,2 %) og Vattenfall (6,4 %, 5,6 %, 4,5 %). Kun to af disse selskaber, EnBW og Vattenfall, er ordregivende enheder. Ørsted havde en markedsandel på under 1 % på markedet for kombineret produktion af konventionel og vedvarende elektricitet i 2020, 2021 og 2022 (16). |
| --- | --- |

(28)

BKartA giver et overblik over markedsandele i sin årlige markedsrapport for konventionel elproduktion. I perioden 2019-2021 var de fem største konventionelle elproducenters årlige markedsandele forholdsvis stabile: RWE (26 %, 25,3 %, 26,1 %), LEAG (16,2 %, 14,9 %, 15,7 %), EnBW (12,7 %, 9,9 %, 11,4 %), EON (8,8 %, 9,6 %, 9,2 %) og Vattenfall (6,4 %, 5,6 %, 4,5 %). Kun to af disse selskaber, EnBW og Vattenfall, er ordregivende enheder. Ørsted havde en markedsandel på under 1 % på markedet for kombineret produktion af konventionel og vedvarende elektricitet i 2020, 2021 og 2022 (16).

16

| (29) | Navnene på og markedsandelene for de tre største producenter af elektricitet fra vedvarende energikilder er ikke offentligt tilgængelige. Dette skyldes til dels det store antal aktører, der er aktive på markedet for elektricitet fra vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

(29)

Navnene på og markedsandelene for de tre største producenter af elektricitet fra vedvarende energikilder er ikke offentligt tilgængelige. Dette skyldes til dels det store antal aktører, der er aktive på markedet for elektricitet fra vedvarende energikilder.

| (30) | BKartA har fastslået, at markedsandelene for de fem ovennævnte selskaber med det største salg inden for konventionel elproduktion udgjorde den produktionsmængde, der blev støttet under EEG for det tyske marked i 2021, ca. 6,4 % (17). |
| --- | --- |

(30)

BKartA har fastslået, at markedsandelene for de fem ovennævnte selskaber med det største salg inden for konventionel elproduktion udgjorde den produktionsmængde, der blev støttet under EEG for det tyske marked i 2021, ca. 6,4 % (17).

17

| (31) | Ifølge BDEW kan det med rimelighed antages, at markedsandelene for producenter af elektricitet fra vedvarende energikilder er relativt små, og at ingen af dem har en markedsandel på over 10 %. |
| --- | --- |

(31)

Ifølge BDEW kan det med rimelighed antages, at markedsandelene for producenter af elektricitet fra vedvarende energikilder er relativt små, og at ingen af dem har en markedsandel på over 10 %.

| (32) | BKartA anfører i sin afgørelse (18), at der er et effektivt konkurrencepres på det generelle engrosmarked for elektricitet i Tyskland, og at engrosprissignaler er resultatet af effektiv konkurrence. Kommissionen anerkender derfor, at der er et konkurrencepres fra konventionel produktion og engrossalg af elektricitet fra produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energikilder, med forbehold af en mere detaljeret analyse af støtteordningerne for elektricitet fra vedvarende energikilder. |
| --- | --- |

(32)

BKartA anfører i sin afgørelse (18), at der er et effektivt konkurrencepres på det generelle engrosmarked for elektricitet i Tyskland, og at engrosprissignaler er resultatet af effektiv konkurrence. Kommissionen anerkender derfor, at der er et konkurrencepres fra konventionel produktion og engrossalg af elektricitet fra produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energikilder, med forbehold af en mere detaljeret analyse af støtteordningerne for elektricitet fra vedvarende energikilder.

18

3.2.3.2.   Anlæg til produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energikilder, der kan modtage et vederlag, der er uafhængigt af markedspriserne (dvs. underlagt en fast afregningstarif (19) og lejertillægget (20))

19

20

| (33) | Anlæg til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder, der blev sat i drift mellem den 1. januar 2012 og den 1. august 2014, er undtaget fra forpligtelsen til direkte markedsføring og kan benytte muligheden med faste afregningstariffer. Ifølge BKartA modtager disse anlæg et fast vederlag fra en ikkemarkedsaktør (transmissionsnetoperatørerne) og er ikke involveret i nogen markedsaktivitet. I overensstemmelse med den analyse, som Kommissionen foretog i sin beslutning fra 2012 vedrørende produktion og engrossalg af elektricitet i Tyskland, kan sådanne anlæg ikke anses for at være undergivet almindelige konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

(33)

Anlæg til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder, der blev sat i drift mellem den 1. januar 2012 og den 1. august 2014, er undtaget fra forpligtelsen til direkte markedsføring og kan benytte muligheden med faste afregningstariffer. Ifølge BKartA modtager disse anlæg et fast vederlag fra en ikkemarkedsaktør (transmissionsnetoperatørerne) og er ikke involveret i nogen markedsaktivitet. I overensstemmelse med den analyse, som Kommissionen foretog i sin beslutning fra 2012 vedrørende produktion og engrossalg af elektricitet i Tyskland, kan sådanne anlæg ikke anses for at være undergivet almindelige konkurrencevilkår.

| (34) | Små anlæg, der blev sat i drift den 1. august 2014 eller senere (dvs. anlæg på mindre end 100 kW eller, hvis de er sat i drift ved udgangen af 2015, 500 kW), er undtaget fra forpligtelsen til direkte markedsføring og kan benytte muligheden for faste afregningstariffer. Ifølge BKartA modtager disse anlæg et fast vederlag fra en ikkemarkedsaktør og er ikke involveret i nogen markedsaktivitet. I overensstemmelse med den analyse, som Kommissionen foretog i sin beslutning fra 2012 vedrørende produktion og engrossalg af elektricitet i Tyskland, kan sådanne anlæg ikke anses for at være undergivet almindelige konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

(34)

Små anlæg, der blev sat i drift den 1. august 2014 eller senere (dvs. anlæg på mindre end 100 kW eller, hvis de er sat i drift ved udgangen af 2015, 500 kW), er undtaget fra forpligtelsen til direkte markedsføring og kan benytte muligheden for faste afregningstariffer. Ifølge BKartA modtager disse anlæg et fast vederlag fra en ikkemarkedsaktør og er ikke involveret i nogen markedsaktivitet. I overensstemmelse med den analyse, som Kommissionen foretog i sin beslutning fra 2012 vedrørende produktion og engrossalg af elektricitet i Tyskland, kan sådanne anlæg ikke anses for at være undergivet almindelige konkurrencevilkår.

| (35) | For så vidt angår »lejertillægget« eller den elektricitet, som anlægsoperatøren ikke sælger til sine lejere, vil anlægsoperatøren ifølge BKartA kun vælge lejertillægget, hvis dette giver yderligere økonomiske fordele. Dette er derfor som udgangspunkt en mulighed, der involverer mere støtte. BKartA konkluderer, at anlæg til elektricitet fra vedvarende energikilder, der er underlagt »lejertillægget«, ikke er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. Kommissionen har ikke afdækket noget, der giver anledning til at afvige fra denne konklusion. |
| --- | --- |

(35)

For så vidt angår »lejertillægget« eller den elektricitet, som anlægsoperatøren ikke sælger til sine lejere, vil anlægsoperatøren ifølge BKartA kun vælge lejertillægget, hvis dette giver yderligere økonomiske fordele. Dette er derfor som udgangspunkt en mulighed, der involverer mere støtte. BKartA konkluderer, at anlæg til elektricitet fra vedvarende energikilder, der er underlagt »lejertillægget«, ikke er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. Kommissionen har ikke afdækket noget, der giver anledning til at afvige fra denne konklusion.

| (36) | Med henblik på denne afgørelse, og uden at det berører konkurrencelovgivningen, bør de faktorer, der er beskrevet ovenfor, betragtes som en indikation af, at produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder og engrossalg, der er underlagt afregningstariffer og lejertillæg i Tyskland, ikke er udsat for konkurrence. Da betingelserne fastsat i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU er opfyldt, bør det fastsættes, at direktiv 2014/25/EU derfor fortsat bør anvendes på kontrakter, hvis formål er at udøve disse aktiviteter i Tyskland. |
| --- | --- |

(36)

Med henblik på denne afgørelse, og uden at det berører konkurrencelovgivningen, bør de faktorer, der er beskrevet ovenfor, betragtes som en indikation af, at produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder og engrossalg, der er underlagt afregningstariffer og lejertillæg i Tyskland, ikke er udsat for konkurrence. Da betingelserne fastsat i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU er opfyldt, bør det fastsættes, at direktiv 2014/25/EU derfor fortsat bør anvendes på kontrakter, hvis formål er at udøve disse aktiviteter i Tyskland.

3.2.3.3.   Anlæg til elektricitet fra vedvarende energikilder, der modtager et vederlag, der er knyttet til markedspriserne (dvs. underlagt direkte markedsføring med en lovbestemt gældende værdi (21), direkte markedsføring med gældende værdi fastsat gennem udbud (22), gamle anlæg til elektricitet fra vedvarende energikilder, der har modtaget støtte (23), og anlæg til elektricitet fra vedvarende energikilder, der er omfattet af anden direkte markedsføring (24))

21

22

23

24

| (37) | Operatører af EEG-anlæg, der markedsføres direkte med en lovbestemt værdi, genererer indtægter fra:






  — | Salg af elektricitet til tredjemand (svarende til købsprisen for de mængder, der er indgået i balancegruppen). Der gælder ingen lovgivningsmæssige krav vedrørende prisen for denne markedsføring. Tredjeparten må ikke være netoperatør. Salget finder således sted på engrosmarkedet. |
| --- | --- | --- |

(37)

Operatører af EEG-anlæg, der markedsføres direkte med en lovbestemt værdi, genererer indtægter fra:

—

Salg af elektricitet til tredjemand (svarende til købsprisen for de mængder, der er indgået i balancegruppen). Der gælder ingen lovgivningsmæssige krav vedrørende prisen for denne markedsføring. Tredjeparten må ikke være netoperatør. Salget finder således sted på engrosmarkedet.

| — | Den markedspræmie, som netoperatøren betaler til anlægsoperatøren for hver leveret kWh. Dette er underlagt en begrænsning for anlæg, der var sat i drift pr. 1. august 2014: Hvis værdien er negativ i mindst seks på hinanden følgende timer på EPEX Spot Day Ahead, nedsættes den værdi, der skal anvendes, og dermed markedspræmien for hele perioden, til nul. For nyibrugtagne eller nytildelte anlæg pr. 1. januar 2021 er den relevante periode blevet reduceret til fire timer. For alle VE-anlæg, der er sat i drift eller får tildelt en kontrakt under EEG fra den 1. januar 2023 og fremefter, vil denne periode gradvist blive sænket fra fire timer i 2023 til én time i 2027. Markedspræmien er en særskilt betalingsanmodning fra operatøren af EEG-anlægget over for netoperatøren. Den beregnes for anlæg sat i drift pr. 1. august 2014 som forskellen mellem den »gældende værdi« (»anzulegender Wert«, AW), der skal anvendes på anlægget, og den »månedlige markedsværdi« (»Monatsmarktwert«, MW) i henhold til formlen MP = AW — MW. |
| --- | --- |

—

Den markedspræmie, som netoperatøren betaler til anlægsoperatøren for hver leveret kWh. Dette er underlagt en begrænsning for anlæg, der var sat i drift pr. 1. august 2014: Hvis værdien er negativ i mindst seks på hinanden følgende timer på EPEX Spot Day Ahead, nedsættes den værdi, der skal anvendes, og dermed markedspræmien for hele perioden, til nul. For nyibrugtagne eller nytildelte anlæg pr. 1. januar 2021 er den relevante periode blevet reduceret til fire timer. For alle VE-anlæg, der er sat i drift eller får tildelt en kontrakt under EEG fra den 1. januar 2023 og fremefter, vil denne periode gradvist blive sænket fra fire timer i 2023 til én time i 2027. Markedspræmien er en særskilt betalingsanmodning fra operatøren af EEG-anlægget over for netoperatøren. Den beregnes for anlæg sat i drift pr. 1. august 2014 som forskellen mellem den »gældende værdi« (»anzulegender Wert«, AW), der skal anvendes på anlægget, og den »månedlige markedsværdi« (»Monatsmarktwert«, MW) i henhold til formlen MP = AW — MW.

| (38) | BKartA har i sin afgørelse anført, at det med hensyn til dens konkrete praktiske og økonomiske konsekvenser er afgørende, at markedspræmien kompenserer for forskellen mellem den anlægsspecifikke gældende værdi og markedsværdien af den pågældende teknologi. Da den ikke kan blive negativ, har den en stigende indvirkning på anlægsoperatørens overskud, hvis den er positiv, dvs. hvis den anlægsspecifikke gældende værdi er højere end den tilsvarende markedsværdi. BKartA foretog en analyse af begge værdier over 23 måneder mellem maj 2020 og april 2022. Pr. 1. januar 2021 blev de gældende værdier fastsat ved lov og falder over tid med en sats på mellem 0,5 og 1,5 % om året. I hvert fald indtil midten af 2021 lå de gældende værdier for det meste betydeligt over de respektive markedsværdier i de sidste 12 måneder. Det betød, at der blev betalt en tilsvarende høj markedspræmie, som udelukkede de pågældende VE-anlæg fra det effektive marked og konkurrencepresset fra anden elproduktion. Anlæg, hvis anlægsspecifikke gældende værdi overstiger den normale markedsværdi, og som derfor støttes af den lovbestemte markedspræmie, er derfor efter BKartA's opfattelse ikke udsat for direkte konkurrence fra andre produktionsanlæg. |
| --- | --- |

(38)

BKartA har i sin afgørelse anført, at det med hensyn til dens konkrete praktiske og økonomiske konsekvenser er afgørende, at markedspræmien kompenserer for forskellen mellem den anlægsspecifikke gældende værdi og markedsværdien af den pågældende teknologi. Da den ikke kan blive negativ, har den en stigende indvirkning på anlægsoperatørens overskud, hvis den er positiv, dvs. hvis den anlægsspecifikke gældende værdi er højere end den tilsvarende markedsværdi. BKartA foretog en analyse af begge værdier over 23 måneder mellem maj 2020 og april 2022. Pr. 1. januar 2021 blev de gældende værdier fastsat ved lov og falder over tid med en sats på mellem 0,5 og 1,5 % om året. I hvert fald indtil midten af 2021 lå de gældende værdier for det meste betydeligt over de respektive markedsværdier i de sidste 12 måneder. Det betød, at der blev betalt en tilsvarende høj markedspræmie, som udelukkede de pågældende VE-anlæg fra det effektive marked og konkurrencepresset fra anden elproduktion. Anlæg, hvis anlægsspecifikke gældende værdi overstiger den normale markedsværdi, og som derfor støttes af den lovbestemte markedspræmie, er derfor efter BKartA's opfattelse ikke udsat for direkte konkurrence fra andre produktionsanlæg.

| (39) | Med hensyn til specifikke teknologier bemærkede BKartA, at det indtil midten af 2021 kun var de anlægsspecifikke gældende værdier for individuelle nye anlæg til vandkraft og lossepladsgas, der i nogle måneder lå mærkbart under EPEX-markedsværdien. Dette gjaldt for vandkraft med en kapacitet på over 50 MW i september 2020 og fra november 2020 vandkraft med en kapacitet på mellem 20 MW og 50 MW i september 2020 og fra december 2020 og frem og vandkraft med en kapacitet på mellem 10 MW og 20 MW i januar og april 2021. Dette påvirkede også lossepladsgas med en kapacitet på 1-5 MW i september 2020 og fra december 2020 og frem og lossepladsgas med en kapacitet på 5 MW eller derover i november 2020. Det samme gælder for havvindmølleparker. Siden midten af 2021 er et stort antal gældende værdier faldet til under de relevante månedlige markedsværdier, og siden slutningen af 2021 har dette påvirket langt størstedelen af de gældende værdier. |
| --- | --- |

(39)

Med hensyn til specifikke teknologier bemærkede BKartA, at det indtil midten af 2021 kun var de anlægsspecifikke gældende værdier for individuelle nye anlæg til vandkraft og lossepladsgas, der i nogle måneder lå mærkbart under EPEX-markedsværdien. Dette gjaldt for vandkraft med en kapacitet på over 50 MW i september 2020 og fra november 2020 vandkraft med en kapacitet på mellem 20 MW og 50 MW i september 2020 og fra december 2020 og frem og vandkraft med en kapacitet på mellem 10 MW og 20 MW i januar og april 2021. Dette påvirkede også lossepladsgas med en kapacitet på 1-5 MW i september 2020 og fra december 2020 og frem og lossepladsgas med en kapacitet på 5 MW eller derover i november 2020. Det samme gælder for havvindmølleparker. Siden midten af 2021 er et stort antal gældende værdier faldet til under de relevante månedlige markedsværdier, og siden slutningen af 2021 har dette påvirket langt størstedelen af de gældende værdier.

| (40) | Ifølge BKartA ville markedspræmien for disse anlæg ikke længere have nogen økonomisk virkning, hvis denne tendens stabiliseres. De ville derfor operere uden begrænsninger på konkurrenceprægede markedsvilkår og være udsat for effektiv konkurrence. BKartA ville imidlertid kun antage en sådan stabil tendens, hvis den anlægsspecifikke gældende værdi faldt til under markedsværdien (eller et tilsvarende, men langsigtet indeks for elkøbsaftaler) i en passende periode. En sådan periode ville være 12 på hinanden følgende måneder. Kommissionen er enig med BKartA i, at det er hensigtsmæssigt at knytte det forhold, at denne aktivitet er undergivet almindelige konkurrencevilkår, til det forhold, at den anlægsspecifikke værdi faldt til under markedsværdien (eller et tilsvarende, men langsigtet indeks for elkøbsaftaler) i 12 på hinanden følgende måneder. |
| --- | --- |

(40)

Ifølge BKartA ville markedspræmien for disse anlæg ikke længere have nogen økonomisk virkning, hvis denne tendens stabiliseres. De ville derfor operere uden begrænsninger på konkurrenceprægede markedsvilkår og være udsat for effektiv konkurrence. BKartA ville imidlertid kun antage en sådan stabil tendens, hvis den anlægsspecifikke gældende værdi faldt til under markedsværdien (eller et tilsvarende, men langsigtet indeks for elkøbsaftaler) i en passende periode. En sådan periode ville være 12 på hinanden følgende måneder. Kommissionen er enig med BKartA i, at det er hensigtsmæssigt at knytte det forhold, at denne aktivitet er undergivet almindelige konkurrencevilkår, til det forhold, at den anlægsspecifikke værdi faldt til under markedsværdien (eller et tilsvarende, men langsigtet indeks for elkøbsaftaler) i 12 på hinanden følgende måneder.

| (41) | For så vidt angår direkte markedsføring med en gældende værdi, der fastsættes ved udbud, er visse træk fælles for alle udbud ifølge BKartA. EEG-udbuddene er kendetegnet ved en mindre udbudsstruktur. Størrelsen af de enkelte bud er lille i forhold til efterspørgslen i det pågældende udbud og langt fra den formodning om markedsdominans, der er fastsat i tysk kartelret. Bag disse bud er der en tilstrækkeligt lille leverandørstruktur, og for vindkraft på land og solenergi er den næsten atomistisk. Den ordregivende myndighed er Forbundsrepublikken Tyskland, som ikke selv er aktiv som tilbudsgiver. |
| --- | --- |

(41)

For så vidt angår direkte markedsføring med en gældende værdi, der fastsættes ved udbud, er visse træk fælles for alle udbud ifølge BKartA. EEG-udbuddene er kendetegnet ved en mindre udbudsstruktur. Størrelsen af de enkelte bud er lille i forhold til efterspørgslen i det pågældende udbud og langt fra den formodning om markedsdominans, der er fastsat i tysk kartelret. Bag disse bud er der en tilstrækkeligt lille leverandørstruktur, og for vindkraft på land og solenergi er den næsten atomistisk. Den ordregivende myndighed er Forbundsrepublikken Tyskland, som ikke selv er aktiv som tilbudsgiver.

| (42) | BKartA tilføjer, at udbudsordningen for alle vedvarende energikilder på grund af klimapolitiske hensyn og på baggrund af tilsvarende politiske udvidelsesmål og specifikationer har til formål at øge udbuddet af elektricitet fra vedvarende energikilder og en tilsvarende høj efterspørgsel efter støtteberettigede projekter. Tilbudsgivernes faktiske og potentielle tilbud i forbindelse med udbuddet afhænger på den anden side bl.a. af, om der er tilsvarende jord til rådighed til nye projekter. Bud, der dækker eksisterende anlæg, er i øjeblikket kun praktisk taget relevante i biomassesektoren. I forbindelse med landbaseret vindenergi findes der allerede bud på væsentligt teknisk opgraderede anlæg på samme sted (repowering). Det er muligt at byde på nye anlæg i hele processen, og dette er i praksis det mest udbredte. Markedsadgangen lettes også af, at forsyningen af elektricitet fra vedvarende energikilder ikke er kendetegnet ved et intensivt, lokalt personalebehov. Desuden er konkurrence om de gældende værdier for støtte til elproduktion fra vedvarende energikilder ikke en konkurrence om markedet. En kontrakt giver ikke et monopol eller en dominerende stilling på markedet i det efterfølgende omsætningsled, da salget af den elektricitet, der produceres på engrosmarkedet, finder sted i et konkurrencepræget miljø til priser, der bestemmes af markedsmekanismerne. |
| --- | --- |

(42)

BKartA tilføjer, at udbudsordningen for alle vedvarende energikilder på grund af klimapolitiske hensyn og på baggrund af tilsvarende politiske udvidelsesmål og specifikationer har til formål at øge udbuddet af elektricitet fra vedvarende energikilder og en tilsvarende høj efterspørgsel efter støtteberettigede projekter. Tilbudsgivernes faktiske og potentielle tilbud i forbindelse med udbuddet afhænger på den anden side bl.a. af, om der er tilsvarende jord til rådighed til nye projekter. Bud, der dækker eksisterende anlæg, er i øjeblikket kun praktisk taget relevante i biomassesektoren. I forbindelse med landbaseret vindenergi findes der allerede bud på væsentligt teknisk opgraderede anlæg på samme sted (repowering). Det er muligt at byde på nye anlæg i hele processen, og dette er i praksis det mest udbredte. Markedsadgangen lettes også af, at forsyningen af elektricitet fra vedvarende energikilder ikke er kendetegnet ved et intensivt, lokalt personalebehov. Desuden er konkurrence om de gældende værdier for støtte til elproduktion fra vedvarende energikilder ikke en konkurrence om markedet. En kontrakt giver ikke et monopol eller en dominerende stilling på markedet i det efterfølgende omsætningsled, da salget af den elektricitet, der produceres på engrosmarkedet, finder sted i et konkurrencepræget miljø til priser, der bestemmes af markedsmekanismerne.

| (43) | I tidligere afgørelser (25) fastslog Kommissionen, at eksistensen af udbud med henblik på at fastlægge niveauet for støtte til ordninger for elektricitet fra vedvarende energikilder var en vigtig faktor for at fastslå, om de er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. I den foreliggende sag vedrørende Tyskland foreslår BKartA, selv om den anerkender Kommissionens beslutningspraksis, at indføre et yderligere kriterium, der gør det muligt at differentiere efter intensiteten af konkurrencen om støtten i det enkelte udbud. Dette kriterium kan være en overtegning på mindst 25 % af den udbudte kapacitet. BDEW sætter spørgsmålstegn ved, om det er muligt at anvende et sådant kriterium, da overtegning først kan måles efter udbuddet, mens ordregivende enheder skal tilrettelægge deres eget indkøb, inden de deltager i sådanne udbud. Dette ville de facto gøre en undtagelse ugyldig. |
| --- | --- |

(43)

I tidligere afgørelser (25) fastslog Kommissionen, at eksistensen af udbud med henblik på at fastlægge niveauet for støtte til ordninger for elektricitet fra vedvarende energikilder var en vigtig faktor for at fastslå, om de er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. I den foreliggende sag vedrørende Tyskland foreslår BKartA, selv om den anerkender Kommissionens beslutningspraksis, at indføre et yderligere kriterium, der gør det muligt at differentiere efter intensiteten af konkurrencen om støtten i det enkelte udbud. Dette kriterium kan være en overtegning på mindst 25 % af den udbudte kapacitet. BDEW sætter spørgsmålstegn ved, om det er muligt at anvende et sådant kriterium, da overtegning først kan måles efter udbuddet, mens ordregivende enheder skal tilrettelægge deres eget indkøb, inden de deltager i sådanne udbud. Dette ville de facto gøre en undtagelse ugyldig.

25

| (44) | Kommissionen har i tidligere afgørelser fastslået, at en udbudsprocedure for tilskud til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder var et tegn på, at den var udsat for konkurrence. I sin afgørelse vedrørende Nederlandene bemærkede Kommissionen (26) f.eks., at »tildelingen af støtte under SDE+ er undergivet almindelige konkurrencevilkår gennem en udbudsprocedure, hvilket betyder, at producenter af vedvarende elektricitet skal følge visse regler i forbindelse med deres udbudspolitik«. Tilsvarende bemærkede Kommissionen i afgørelse 2020/1499 vedrørende Italien (27), at de nyere støtteordninger fungerede i et konkurrencepræget miljø i betragtning af det store antal ansøgere og bud i de respektive udbud. I sin afgørelse 2020/1500 vedrørende Litauen bemærkede Kommissionen (28), at elektricitet produceret under den tredje støtteordning modtager præmiebaseret støtte, der var fastlagt gennem en udbudsprocedure, og konstaterede, at den var undergivet almindelige konkurrencevilkår. Endelig bemærkede Kommissionen i sin afgørelse vedrørende Danmark (29), at tildelingen af subsidier var udsat for konkurrence gennem en udbudsprocedure. I overensstemmelse med disse tidligere afgørelser mener Kommissionen derfor, at anlæg til elektricitet fra vedvarende energikilder, der er genstand for direkte markedsføring med en gældende værdi fastsat gennem udbud, er undergivet almindelige konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen har i tidligere afgørelser fastslået, at en udbudsprocedure for tilskud til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder var et tegn på, at den var udsat for konkurrence. I sin afgørelse vedrørende Nederlandene bemærkede Kommissionen (26) f.eks., at »tildelingen af støtte under SDE+ er undergivet almindelige konkurrencevilkår gennem en udbudsprocedure, hvilket betyder, at producenter af vedvarende elektricitet skal følge visse regler i forbindelse med deres udbudspolitik«. Tilsvarende bemærkede Kommissionen i afgørelse 2020/1499 vedrørende Italien (27), at de nyere støtteordninger fungerede i et konkurrencepræget miljø i betragtning af det store antal ansøgere og bud i de respektive udbud. I sin afgørelse 2020/1500 vedrørende Litauen bemærkede Kommissionen (28), at elektricitet produceret under den tredje støtteordning modtager præmiebaseret støtte, der var fastlagt gennem en udbudsprocedure, og konstaterede, at den var undergivet almindelige konkurrencevilkår. Endelig bemærkede Kommissionen i sin afgørelse vedrørende Danmark (29), at tildelingen af subsidier var udsat for konkurrence gennem en udbudsprocedure. I overensstemmelse med disse tidligere afgørelser mener Kommissionen derfor, at anlæg til elektricitet fra vedvarende energikilder, der er genstand for direkte markedsføring med en gældende værdi fastsat gennem udbud, er undergivet almindelige konkurrencevilkår.

26

27

28

29

| (45) | BKartA er af den opfattelse, at anlæg, der har modtaget støtte, er udsat for direkte konkurrence, for så vidt som netoperatøren betaler dem en afregningstarif, der svarer til markedsværdien minus faste markedsføringsomkostninger. Kommissionen er enig i denne analyse. |
| --- | --- |

(45)

BKartA er af den opfattelse, at anlæg, der har modtaget støtte, er udsat for direkte konkurrence, for så vidt som netoperatøren betaler dem en afregningstarif, der svarer til markedsværdien minus faste markedsføringsomkostninger. Kommissionen er enig i denne analyse.

| (46) | Ifølge BKartA er andre EEG-anlæg, der har modtaget støtte, ikke berettiget til EEG-støtte. De er genstand for anden direkte markedsføring i henhold til § 21a i EEG. Alle EEG-anlæg i anden direkte markedsføring i henhold til § 21a i EEG deltager på markedet for første salg af elektricitet på samme måde som ethvert andet elproduktionssystem, der ikke støttes under EEG. I mellemtiden er denne vederlagskategori allerede relevant for nyopførte anlæg såsom jordmonterede solcelleanlæg. Disse anlæg er udsat for almindelige markedskræfter. Kommissionen er enig i, at anlæg til elektricitet fra vedvarende energikilder, der er genstand for anden direkte markedsføring, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår. |
| --- | --- |

(46)

Ifølge BKartA er andre EEG-anlæg, der har modtaget støtte, ikke berettiget til EEG-støtte. De er genstand for anden direkte markedsføring i henhold til § 21a i EEG. Alle EEG-anlæg i anden direkte markedsføring i henhold til § 21a i EEG deltager på markedet for første salg af elektricitet på samme måde som ethvert andet elproduktionssystem, der ikke støttes under EEG. I mellemtiden er denne vederlagskategori allerede relevant for nyopførte anlæg såsom jordmonterede solcelleanlæg. Disse anlæg er udsat for almindelige markedskræfter. Kommissionen er enig i, at anlæg til elektricitet fra vedvarende energikilder, der er genstand for anden direkte markedsføring, er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår.

| (47) | Med henblik på denne afgørelse, og uden at det berører konkurrencelovgivningen, bør de faktorer, der er anført ovenfor, betragtes som en indikation af, at anlæg til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder, der er underlagt direkte markedsføring med en lovbestemt gældende værdi, direkte markedsføring med gældende værdi fastsat gennem udbud, gamle anlæg til elektricitet fra vedvarende energikilder, der har modtaget støtte, og anlæg til elektricitet fra vedvarende energikilder, der er genstand for anden direkte markedsføring i Tyskland, er udsat for konkurrence. Da betingelserne fastsat i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU er opfyldt, bør det fastsættes, at direktiv 2014/25/EU derfor ikke finder anvendelse på kontrakter, hvis formål er at udøve disse aktiviteter i Tyskland. |
| --- | --- |

(47)

Med henblik på denne afgørelse, og uden at det berører konkurrencelovgivningen, bør de faktorer, der er anført ovenfor, betragtes som en indikation af, at anlæg til produktion af elektricitet fra vedvarende energikilder, der er underlagt direkte markedsføring med en lovbestemt gældende værdi, direkte markedsføring med gældende værdi fastsat gennem udbud, gamle anlæg til elektricitet fra vedvarende energikilder, der har modtaget støtte, og anlæg til elektricitet fra vedvarende energikilder, der er genstand for anden direkte markedsføring i Tyskland, er udsat for konkurrence. Da betingelserne fastsat i artikel 34 i direktiv 2014/25/EU er opfyldt, bør det fastsættes, at direktiv 2014/25/EU derfor ikke finder anvendelse på kontrakter, hvis formål er at udøve disse aktiviteter i Tyskland.

4.   KONKLUSION

KONKLUSION

| (48) | På baggrund af de faktorer, der er gennemgået ovenfor, bør betingelsen om, at de pågældende aktiviteter skal være direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, jf. artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU, anses for at være opfyldt, hvad angår aktiviteter i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energikilder, der er underlagt afregningstariffer og lejertillæg i Tyskland. |
| --- | --- |

(48)

På baggrund af de faktorer, der er gennemgået ovenfor, bør betingelsen om, at de pågældende aktiviteter skal være direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, jf. artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU, anses for at være opfyldt, hvad angår aktiviteter i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energikilder, der er underlagt afregningstariffer og lejertillæg i Tyskland.

| (49) | Direktiv 2014/25/EU bør derfor fortsat finde anvendelse, når ordregivende enheder indgår kontrakter, der har til formål at muliggøre disse aktiviteter, eller når der afholdes projektkonkurrencer med henblik på udøvelse af sådanne aktiviteter i det pågældende geografiske område. |
| --- | --- |

(49)

Direktiv 2014/25/EU bør derfor fortsat finde anvendelse, når ordregivende enheder indgår kontrakter, der har til formål at muliggøre disse aktiviteter, eller når der afholdes projektkonkurrencer med henblik på udøvelse af sådanne aktiviteter i det pågældende geografiske område.

| (50) | På baggrund af de faktorer, der er gennemgået ovenfor, bør betingelsen om, at den pågældende aktivitet skal være direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, jf. artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU, anses for at være opfyldt i Tyskland for så vidt angår aktiviteter i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energikilder, der markedsføres direkte med en lovbestemt gældende værdi (forudsat at den anlægsspecifikke gældende værdi er lavere end markedsværdien (eller et tilsvarende, men langsigtet indeks for elkøbsaftaler) i 12 på hinanden følgende måneder), direkte markedsføring med en gældende værdi fastsat gennem udbud, anden direkte markedsføring samt gamle anlæg til vedvarende energi, der har modtaget støtte. |
| --- | --- |

(50)

På baggrund af de faktorer, der er gennemgået ovenfor, bør betingelsen om, at den pågældende aktivitet skal være direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår, jf. artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU, anses for at være opfyldt i Tyskland for så vidt angår aktiviteter i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energikilder, der markedsføres direkte med en lovbestemt gældende værdi (forudsat at den anlægsspecifikke gældende værdi er lavere end markedsværdien (eller et tilsvarende, men langsigtet indeks for elkøbsaftaler) i 12 på hinanden følgende måneder), direkte markedsføring med en gældende værdi fastsat gennem udbud, anden direkte markedsføring samt gamle anlæg til vedvarende energi, der har modtaget støtte.

| (51) | Da betingelsen om fri adgang til markedet anses for at være opfyldt, bør direktiv 2014/25/EU ikke finde anvendelse, når ordregivere indgår kontrakter, hvis formål er udøvelsen af de pågældende aktiviteter i Tyskland, eller når der afholdes projektkonkurrencer med henblik på udøvelsen af sådanne aktiviteter i det pågældende geografiske område. |
| --- | --- |

(51)

Da betingelsen om fri adgang til markedet anses for at være opfyldt, bør direktiv 2014/25/EU ikke finde anvendelse, når ordregivere indgår kontrakter, hvis formål er udøvelsen af de pågældende aktiviteter i Tyskland, eller når der afholdes projektkonkurrencer med henblik på udøvelsen af sådanne aktiviteter i det pågældende geografiske område.

| (52) | Denne afgørelse indskrænker ikke anvendelsen af EU-konkurrencereglerne og bestemmelserne på andre områder af EU-retten. Navnlig er de kriterier og den metode, der anvendes til at vurdere, om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår i henhold til artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, ikke nødvendigvis identiske med dem, der anvendes til at foretage en vurdering i henhold til artikel 101 eller 102 i TEUF eller Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (30), som bekræftet af Retten (31) — |
| --- | --- |

(52)

Denne afgørelse indskrænker ikke anvendelsen af EU-konkurrencereglerne og bestemmelserne på andre områder af EU-retten. Navnlig er de kriterier og den metode, der anvendes til at vurdere, om en aktivitet er direkte undergivet almindelige konkurrencevilkår i henhold til artikel 34 i direktiv 2014/25/EU, ikke nødvendigvis identiske med dem, der anvendes til at foretage en vurdering i henhold til artikel 101 eller 102 i TEUF eller Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (30), som bekræftet af Retten (31) —

30

31

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Direktiv 2014/25/EU finder ikke anvendelse, når ordregivere indgår kontrakter med henblik på at muliggøre følgende aktiviteter i Tyskland:

| — | Produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energianlæg, der markedsføres direkte med en lovbestemt gældende værdi (forudsat at den anlægsspecifikke gældende værdi er lavere end markedsværdien (eller et tilsvarende, men langsigtet indeks for elkøbsaftaler) i 12 på hinanden følgende måneder) |
| --- | --- |

—

Produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energianlæg, der markedsføres direkte med en lovbestemt gældende værdi (forudsat at den anlægsspecifikke gældende værdi er lavere end markedsværdien (eller et tilsvarende, men langsigtet indeks for elkøbsaftaler) i 12 på hinanden følgende måneder)

| — | Produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energianlæg, der markedsføres direkte, med den gældende værdi fastsat ved udbud |
| --- | --- |

—

Produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energianlæg, der markedsføres direkte, med den gældende værdi fastsat ved udbud

| — | Produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energianlæg, der er genstand for anden direkte markedsføring |
| --- | --- |

—

Produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energianlæg, der er genstand for anden direkte markedsføring

| — | Produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energianlæg, der har modtaget støtte |
| --- | --- |

—

Produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energianlæg, der har modtaget støtte

Artikel 2

Direktiv 2014/25/EU finder fortsat anvendelse, når ordregivere indgår kontrakter med henblik på at muliggøre følgende aktiviteter i Tyskland:

| — | Produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energianlæg, der er underlagt en fast afregningstarif |
| --- | --- |

—

Produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energianlæg, der er underlagt en fast afregningstarif

| — | Produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energianlæg, der er omfattet af lejertillægget |
| --- | --- |

—

Produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energianlæg, der er omfattet af lejertillægget

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. september 2023.

På Kommissionens vegne

Thierry BRETON

Medlem af Kommissionen

---

(1)  
  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243.

1

(2)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1804 af 10. oktober 2016 om nærmere regler for anvendelsen af artikel 34 og 35 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (EUT L 275 af 12.10.2016, s. 39).

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/944 af 5. juni 2019 om fælles regler for det indre marked for elektricitet og om ændring af direktiv 2012/27/EU (EUT L 158 af 14.6.2019, s. 125).

3

(4)  Side 3 i anmodningen

4

(5)  I henhold til bilag 1, nr. 4, i EEG 2021 og EEG 2023 beregnes den årlige markedsværdi på grundlag af det kalenderårs gennemsnit af spotmarkedsprisen for den pågældende energikilde på elektricitetsbørser, hvor der kan handles elprodukter i priszonen for Tyskland.

5

(6)  Kommissionen har derfor ikke fundet det nødvendigt at godkende dette vederlag i henhold til statsstøttereglerne, se FAQ fra forbundsministeriet for økonomi og energi om godkendelse i henhold til statsstøttereglerne, punkt 6, https://www.bmwk.de/Redaktion/DE/FAQ/EEG-2021-FAQ/faq-beihilferechtlichen-genehmigung-eu-kommission.html.

6

(7)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2012/218 af 24. april 2012 om undtagelse af produktion og engrossalg af elektricitet fremstillet ud fra konventionelle energikilder i Tyskland fra anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF om samordning af fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester (EUT L 114 af 26.4.2012, s. 21).

7

(8)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/71 af 12. december 2017 om undtagelse af produktion og engrossalg af elektricitet i Nederlandene fra anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (EUT L 12 af 17.1.2018, s. 53).

8

(9)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1499 af 28. juli 2020 om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU på produktion og engrossalg af elektricitet fra vedvarende energikilder i Italien (EUT L 342 af 16.10.2020, s. 8).

9

(10)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2020/1500 af 28. juli 2020 om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU på kontrakter om aktiviteter i forbindelse med produktion og engrossalg af elektricitet i Litauen (EUT L 342 af 16.10.2020, s. 15).

10

(11)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/1376 af 26. juli 2022 om anvendelsen af artikel 34 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU på produktion og engrossalg af elektricitet i Danmark (EUT L 206 af 8.8.2022, s. 42).

11

(12)  Erklæring fra Bundeskartellamt om BDEW's anmodning om en afgørelse om, hvorvidt artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU finder anvendelse på elproduktion under EEG og dermed forbundne aktiviteter fra anlæg, der er sat i drift i Tyskland siden den 1. januar 2012 (B8-70/20). Samtidig udtalelse fra Bundeskartellamt om Ørsted A/S' anmodning om en afgørelse om, hvorvidt artikel 34, stk. 1, i direktiv 2014/25/EU finder anvendelse på elproduktion under EEG fra havvindmølleparker i Tyskland (B8-102/20) af 25. maj 2022, punkt C.1, s. 11.

12

(13)  Bundeskartellamt, D. af 10.7.2018, B4-80/17, punkt 167 ff. — EnBW/MWV, BKartA, sagsrapport af 31.5.2019, B8-28/19 — minoritetsandel i RWE/E.ON.

13

(14)  Anmodningens punkt 3.2.

14

(15)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2012/218.

15

(16)  Se anmodning fra Ørsted, s. 40.

16

(17)  BNetzA/BKartA, Monitoring Report 2022, s. 52 ff.

17

(18)  Erklæring fra Bundeskartellamt, ibid., s. 44.

18

(19)  § 21, stk. 1, nr. 1, i EEG.

19

(20)  § 21, stk. 3, i EEG.

20

(21)  § 20 i EEG.

21

(22)  §§ 20 og 22 i EEG.

22

(23)  § 23b, stk. 2, i EEG.

23

(24)  § 21a i EEG.

24

(25)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/71 mht. Nederlandene (EUT L 12 af 17.1.2018, s. 53), (EU) 2020/1499 mht. Italien (EUT L 342 af 16.10.2020, s. 8), (EU) 2020/1500 mht. Litauen (EUT L 342 af 16.10.2020, s. 15), og (EU) 2022/1376 mht. Danmark (EUT L 206 af 8.8.2022, s. 42).

25

(26)  Afgørelse (EU) 2018/71 (Nederlandene), betragtning 21.

26

(27)  Afgørelse (EU) 2020/1499 (Italien), betragtning 38.

27

(28)  Afgørelse (EU) 2020/1500 (Litauen), betragtning 30.

28

(29)  Afgørelse (EU) 2022/1376, betragtning 29.

29

(30)  Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 af 20. januar 2004 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1).

30

(31)  Rettens dom af 27. april 2016, Österreichische Post AG mod Kommissionen, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, præmis 28. Jf. direktiv 2014/25/EU, betragtning 44.

31

---