# Euroopa Liidu L 222/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 222 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik8. september 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 222

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik8. september 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1693, 10. august 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1694, 10. august 2023, millega muudetakse määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1299/2014, (EL) nr 1300/2014, (EL) nr 1301/2014, (EL) nr 1302/2014 ja (EL) nr 1304/2014 ning rakendusmäärust (EL) 2019/777 (
  1
  ) | 88 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1695, 10. august 2023, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2016/919 (
  1
  ) | 380 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1696, 10. august 2023, millega muudetakse rakendusotsust 2011/665/EL seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 48 osutatud lubatud veeremitüüpide Euroopa registri kirjeldusega
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 5020 all)

   (
  1
  ) | 561 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1693, 10. august 2023, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1694, 10. august 2023, millega muudetakse määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1299/2014, (EL) nr 1300/2014, (EL) nr 1301/2014, (EL) nr 1302/2014 ja (EL) nr 1304/2014 ning rakendusmäärust (EL) 2019/777 (
  1
  )

1

88

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1695, 10. august 2023, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2016/919 (
  1
  )

1

380

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2023/1696, 10. august 2023, millega muudetakse rakendusotsust 2011/665/EL seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 48 osutatud lubatud veeremitüüpide Euroopa registri kirjeldusega
  (teatavaks tehtud numbri C(2023) 5020 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 5020 all)

1

561

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 8.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 222/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1693,

10. august 2023,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/773 (2) on sätestatud liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/773 (2) on sätestatud liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK).

| (2) | Vastavalt komisjoni delegeeritud otsuse (EL) 2017/1474 (3) artikli 3 lõike 5 punktidele b ja f tuleb KTKd läbi vaadata, et võtta arvesse liidu raudteesüsteemi arengut ja sellega seotud teadus- ja innovatsioonitegevust, ning ajakohastada viiteid standarditele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni delegeeritud otsuse (EL) 2017/1474 (3) artikli 3 lõike 5 punktidele b ja f tuleb KTKd läbi vaadata, et võtta arvesse liidu raudteesüsteemi arengut ja sellega seotud teadus- ja innovatsioonitegevust, ning ajakohastada viiteid standarditele.

| (3) | Pidades silmas rolli, mida raudteesektor peaks CO2-heite vabas transpordisüsteemis mängima hakkama, nagu on ette nähtud Euroopa rohelise kokkuleppega, ja arvestades selles valdkonnas, eelkõige teaduse ja innovatsiooni osas, toimuvat arengut, on vaja praegu kehtivad KTKd põhjalikult läbi vaadata, eelkõige selleks, et digitaliseerida raudteesektor ja muuta raudtee-kaubaveod atraktiivsemaks. |
| --- | --- |

(3)

Pidades silmas rolli, mida raudteesektor peaks CO2-heite vabas transpordisüsteemis mängima hakkama, nagu on ette nähtud Euroopa rohelise kokkuleppega, ja arvestades selles valdkonnas, eelkõige teaduse ja innovatsiooni osas, toimuvat arengut, on vaja praegu kehtivad KTKd põhjalikult läbi vaadata, eelkõige selleks, et digitaliseerida raudteesektor ja muuta raudtee-kaubaveod atraktiivsemaks.

| (4) | 24. jaanuaril 2020 palus komisjon kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/796 (4) artikli 19 lõikega 1 Euroopa Liidu Raudteeametil (edaspidi „amet“) koostada soovitused, mille alusel rakendada ellu teatavad otsuses (EL) 2017/1474 sätestatud konkreetsed eesmärgid. |
| --- | --- |

(4)

24. jaanuaril 2020 palus komisjon kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/796 (4) artikli 19 lõikega 1 Euroopa Liidu Raudteeametil (edaspidi „amet“) koostada soovitused, mille alusel rakendada ellu teatavad otsuses (EL) 2017/1474 sätestatud konkreetsed eesmärgid.

| (5) | 30. juunil 2022 andis amet raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjeldusega (KTK) seoses välja soovituse ERA 1175-1218. Komisjon jõudis eespool nimetatud soovitust analüüsides järeldusele, et liidu raudteesüsteemi suurema ühtsuse saavutamiseks on asjakohane muuta rakendusmäärust (EL) 2019/773. |
| --- | --- |

(5)

30. juunil 2022 andis amet raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjeldusega (KTK) seoses välja soovituse ERA 1175-1218. Komisjon jõudis eespool nimetatud soovitust analüüsides järeldusele, et liidu raudteesüsteemi suurema ühtsuse saavutamiseks on asjakohane muuta rakendusmäärust (EL) 2019/773.

| (6) | Rakendusmääruse (EL) 2019/773 muudatuste eesmärk on eelkõige i) lisada määrusesse uued nõuded, et muuta Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) käitamise eeskirjad ühtsemaks, ii) lisada uued nõuded seoses teabega, mis käsitleb raudteesüsteemi käitamise jaoks olulisi ERTMSi raudteeäärseid insener-tehnilisi lahendusi ja mille taristuettevõtja peab raudteeveo-ettevõtjatele esitama, ning iii) kehtestada uus vorm Euroopa juhistele ning liikmesriikide ohutus- ja käitamiseeskirjade läbivaatamise käigus saadava tagasiside esitamisele. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusmääruse (EL) 2019/773 muudatuste eesmärk on eelkõige i) lisada määrusesse uued nõuded, et muuta Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) käitamise eeskirjad ühtsemaks, ii) lisada uued nõuded seoses teabega, mis käsitleb raudteesüsteemi käitamise jaoks olulisi ERTMSi raudteeäärseid insener-tehnilisi lahendusi ja mille taristuettevõtja peab raudteeveo-ettevõtjatele esitama, ning iii) kehtestada uus vorm Euroopa juhistele ning liikmesriikide ohutus- ja käitamiseeskirjade läbivaatamise käigus saadava tagasiside esitamisele.

| (7) | Pidades silmas, et edaspidi võetakse GSM-Ri asemel kasutusele tulevane raudtee-mobiilsidesüsteem (FRMCS), kuid seda ei ole komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/1695 (5) veel igakülgselt täpsustatud, käsitletakse käesolevas määruses ainsa mobiilse raudtee-raadiosidesüsteemina (RMR) ülemaailmset raudtee-mobiilsidesüsteemi (GSM-R). |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas, et edaspidi võetakse GSM-Ri asemel kasutusele tulevane raudtee-mobiilsidesüsteem (FRMCS), kuid seda ei ole komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/1695 (5) veel igakülgselt täpsustatud, käsitletakse käesolevas määruses ainsa mobiilse raudtee-raadiosidesüsteemina (RMR) ülemaailmset raudtee-mobiilsidesüsteemi (GSM-R).

| (8) | Taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vahelist teabevahetust, mis on seotud käesolevas määruses uuesti määratletud rongide tehniliste kirjelduste ja rongide käitamisega, tuleks täpsemalt rakendada kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete koostalitluse tehnilise kirjelduse (TAF KTK) ja reisijateveo telemaatiliste seadmete koostalitluse tehnilise kirjelduse (TAP KTK) asjakohaste sätetega. |
| --- | --- |

(8)

Taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vahelist teabevahetust, mis on seotud käesolevas määruses uuesti määratletud rongide tehniliste kirjelduste ja rongide käitamisega, tuleks täpsemalt rakendada kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete koostalitluse tehnilise kirjelduse (TAF KTK) ja reisijateveo telemaatiliste seadmete koostalitluse tehnilise kirjelduse (TAP KTK) asjakohaste sätetega.

| (9) | Vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 14 lõikele 1 peavad liikmesriigid teatama nendest siseriiklikest eeskirjadest, mis koostalituse tehnilise kirjelduse läbivaatamise tulemusena on muutunud ülearuseks. Kavandatud muudatusi silmas pidades ja õiguskindluse tagamiseks on asjakohane kehtestada sellisele teatamisele selge tähtaeg. |
| --- | --- |

(9)

Vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 14 lõikele 1 peavad liikmesriigid teatama nendest siseriiklikest eeskirjadest, mis koostalituse tehnilise kirjelduse läbivaatamise tulemusena on muutunud ülearuseks. Kavandatud muudatusi silmas pidades ja õiguskindluse tagamiseks on asjakohane kehtestada sellisele teatamisele selge tähtaeg.

| (10) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/763 (6) sätestatud korra kohaselt peavad taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad järgima rakendusmääruse (EL) 2019/773. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2018/763 (6) sätestatud korra kohaselt peavad taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad järgima rakendusmääruse (EL) 2019/773.

| (11) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2019/773 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2019/773 vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) 2019/773 muudetakse järgmiselt:

| (1) | lisatakse artiklid 5a ja 5b:

  „Artikkel 5a
  Liikmesriigid teatavad komisjonile ja ametile 28. märtsiks 2024 kõikidest siseriiklikest eeskirjadest, mis komisjoni rakendusmääruse (EL) 2023/1693 (*1) jõustumisega on muutunud ülearuseks, ja kui neid eeskirju ei ole veel välja jäetud, siis selleks ette nähtud aja.


  Artikkel 5b
  28. juuniks 2024 muudavad raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad direktiivi (EL) 2016/798 artiklis 9 määratletud ohutusjuhtimissüsteemi vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud nõuetele. Kui need muudatused on vajalikud üksnes käesoleva määruse muudetud versiooni järgimiseks, ei käsitata neid ohutuse õigusraamistiku olulise muutusena direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõike 15 tähenduses.


  (*1)  Komisjoni 10. augusti 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1693, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 222, 8.9.2023, lk 1)“;" |
| --- | --- |

(1)

lisatakse artiklid 5a ja 5b:

„Artikkel 5a

Liikmesriigid teatavad komisjonile ja ametile 28. märtsiks 2024 kõikidest siseriiklikest eeskirjadest, mis komisjoni rakendusmääruse (EL) 2023/1693 (*1) jõustumisega on muutunud ülearuseks, ja kui neid eeskirju ei ole veel välja jäetud, siis selleks ette nähtud aja.

Artikkel 5b

28. juuniks 2024 muudavad raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad direktiivi (EL) 2016/798 artiklis 9 määratletud ohutusjuhtimissüsteemi vastavalt käesoleva määruse lisas esitatud nõuetele. Kui need muudatused on vajalikud üksnes käesoleva määruse muudetud versiooni järgimiseks, ei käsitata neid ohutuse õigusraamistiku olulise muutusena direktiivi (EL) 2016/798 artikli 10 lõike 15 tähenduses.

(*1)  Komisjoni 10. augusti 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1693, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 222, 8.9.2023, lk 1)“;"

*1

| (2) | rakendusmääruse (EL) 2019/773 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

(2)

rakendusmääruse (EL) 2019/773 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. august 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 138, 26.5.2016, lk 44.

1

(2)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 5).

2

(3)  Komisjoni 8. juuni 2017. aasta delegeeritud otsus (EL) 2017/1474, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 seoses koostalitluse tehniliste kirjelduste koostamise, vastuvõtmise ja läbivaatamise konkreetsete eesmärkidega (ELT L 210, 15.8.2017, lk 5).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 10. augusti 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1695, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2016/919 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 380).

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  Komisjoni 9. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/763, millega kehtestatakse raudteeveo-ettevõtjatele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 alusel ühtse ohutustunnistuse väljaandmise praktiline kord ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 49).

6

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2019/773 lisa muudetakse järgmiselt:

| (1) | punkt 1.3 asendatakse järgmisega:
  „1.3.   
  Sisu


  Kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõikega 3 sätestatakse käesolevas KTKs käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi olulised nõuded ning kehtestatakse liidu raudteesüsteemi käitamise aluspõhimõtted ja ühised käitamiseeskirjad. Lisaks kehtestatakse sellega nõuded taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vaheliste liideste kohta.“; |
| --- | --- |

(1)

punkt 1.3 asendatakse järgmisega:

„1.3.   
  Sisu

Kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõikega 3 sätestatakse käesolevas KTKs käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi olulised nõuded ning kehtestatakse liidu raudteesüsteemi käitamise aluspõhimõtted ja ühised käitamiseeskirjad. Lisaks kehtestatakse sellega nõuded taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vaheliste liideste kohta.“;

| (2) | 2. peatükk asendatakse järgmisega:
  „2.   KOHALDAMISALA KIRJELDUS
  Käesolevat KTKd kohaldatakse liidu raudteesüsteemi suhtes, mis hõlmab KTK-le vastavaid ning KTK-le mittevastavaid veeremiüksusi ja püsiseadmeid.
  Käesolev KTK on seotud protsesside ja protseduuridega ning veeremiüksuste ja püsiseadmete füüsiliste elementidega, mis on nende kasutamise seisukohalt käesoleva KTK kontekstis tähtsad, ning nõuetega, mida kohaldatakse ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitva isikkoosseisu suhtes.
  Raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja tagavad, et kõik käesoleva KTK nõuded muutuvad raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemi asjakohaseks osaks, nagu on nõutud direktiiviga (EL) 2016/798.“; |
| --- | --- |

(2)

2. peatükk asendatakse järgmisega:

„2.   KOHALDAMISALA KIRJELDUS

Käesolevat KTKd kohaldatakse liidu raudteesüsteemi suhtes, mis hõlmab KTK-le vastavaid ning KTK-le mittevastavaid veeremiüksusi ja püsiseadmeid.

Käesolev KTK on seotud protsesside ja protseduuridega ning veeremiüksuste ja püsiseadmete füüsiliste elementidega, mis on nende kasutamise seisukohalt käesoleva KTK kontekstis tähtsad, ning nõuetega, mida kohaldatakse ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitva isikkoosseisu suhtes.

Raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja tagavad, et kõik käesoleva KTK nõuded muutuvad raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemi asjakohaseks osaks, nagu on nõutud direktiiviga (EL) 2016/798.“;

| (3) | punkti 3.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene ja teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

(3)

punkti 3.2 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene ja teine lõik jäetakse välja;

| b) | tabeli rida 4.2.1.2 asendatakse järgmisega:


























  „4.2.1.2 | Ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvate töötajate dokumentatsioon | | | | | | X | | | | | | x | | | | | X | X | X“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

tabeli rida 4.2.1.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.1.2

Ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvate töötajate dokumentatsioon

X

x

X

X

X“

| c) | tabeli rida 4.2.1.2.1 asendatakse järgmisega:


























  „4.2.1.2.1 | Käsiraamat | | | | | | X | | | | | | X | | | | | X | | X“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

tabeli rida 4.2.1.2.1 asendatakse järgmisega:

„4.2.1.2.1

Käsiraamat

X

X

X

X“

| d) | tabeli read 4.2.1.2.2.1, 4.2.1.2.2.2 ja 4.2.1.2.2.3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

d)

tabeli read 4.2.1.2.2.1, 4.2.1.2.2.2 ja 4.2.1.2.2.3 jäetakse välja;

| e) | tabeli rida 4.2.1.2.3 asendatakse järgmisega:


























  „4.2.1.2.3 | Rongi sõiduandmed vedurijuhtidele | | | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

tabeli rida 4.2.1.2.3 asendatakse järgmisega:

„4.2.1.2.3

Rongi sõiduandmed vedurijuhtidele

X

X

X“

| f) | tabeli rida 4.2.1.2.4 asendatakse järgmisega:


























  „4.2.1.2.4 | Vedurijuhi teavitamine reaalajas rongi käitamise ajal | | | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

tabeli rida 4.2.1.2.4 asendatakse järgmisega:

„4.2.1.2.4

Vedurijuhi teavitamine reaalajas rongi käitamise ajal

X

X

X“

| g) | tabeli read 4.2.1.3 ja 4.2.1.4 jäetakse välja; |
| --- | --- |

g)

tabeli read 4.2.1.3 ja 4.2.1.4 jäetakse välja;

| h) | tabeli rida 4.2.3.1 asendatakse järgmisega:


























  „4.2.3.1 | Rongide planeerimine ja sõiduplaan | | X | | | | | | | | | | | | | | | | X | X“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

h)

tabeli rida 4.2.3.1 asendatakse järgmisega:

„4.2.3.1

Rongide planeerimine ja sõiduplaan

X

X

X“

| i) | tabeli read 4.2.3.5.1 ja 4.2.3.5.2 asendatakse järgmisega:


























  „4.2.3.5.1 | Seireandmete salvestamine väljaspool rongi | | | | | | X | | | | | | | | | | | | X | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.3.5.2 | Seireandmete salvestamine rongis | | | | | | X | | | | | | | | | | | | X“ | | |

i)

tabeli read 4.2.3.5.1 ja 4.2.3.5.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.3.5.1

Seireandmete salvestamine väljaspool rongi

X

X

4.2.3.5.2

Seireandmete salvestamine rongis

X

X“

| (4) | punkt 4.1 asendatakse järgmisega:
  „4.1.   
  Sissejuhatus


  Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2012/34/EL (*1) on taristuettevõtja üldine kohustus esitada kõik asjakohased taristu parameetrid ja omadused, mida raudteeveo-ettevõtja kasutab selleks, et kontrollida oma rongide ühildumist taristuettevõtja raudteevõrguga seal liikumiseks, võttes arvesse konkreetsete liinide geograafilisi iseärasusi ning käesolevas jaos sätestatud funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi.
  Liidu raudteevõrgu suhtes kohaldatavad käitamise aluspõhimõtted ja ühised käitamiseeskirjad on kindlaks määratud B liites.

  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).“;" |
| --- | --- |

(4)

punkt 4.1 asendatakse järgmisega:

„4.1.   
  Sissejuhatus

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2012/34/EL (*1) on taristuettevõtja üldine kohustus esitada kõik asjakohased taristu parameetrid ja omadused, mida raudteeveo-ettevõtja kasutab selleks, et kontrollida oma rongide ühildumist taristuettevõtja raudteevõrguga seal liikumiseks, võttes arvesse konkreetsete liinide geograafilisi iseärasusi ning käesolevas jaos sätestatud funktsionaalseid ja tehnilisi kirjeldusi.

Liidu raudteevõrgu suhtes kohaldatavad käitamise aluspõhimõtted ja ühised käitamiseeskirjad on kindlaks määratud B liites.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).“;"

| (5) | punkt 4.2 asendatakse järgmisega:
  „4.2.   
  Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused


  Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi funktsionaalsetes ja tehnilistes kirjeldustes määratakse kindlaks spetsifikatsioonid, et tagada liidu raudteesüsteemi ohutu käitamine, süsteemi töökindlus, käideldavus ja kasutustõhusus, keskendudes eelkõige kirjeldustele, mis on seotud järgmisega:






  — | ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvad töötajad |
| --- | --- | --- |

(5)

punkt 4.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.   
  Allsüsteemi funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi funktsionaalsetes ja tehnilistes kirjeldustes määratakse kindlaks spetsifikatsioonid, et tagada liidu raudteesüsteemi ohutu käitamine, süsteemi töökindlus, käideldavus ja kasutustõhusus, keskendudes eelkõige kirjeldustele, mis on seotud järgmisega:

—

ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvad töötajad

| — | rongiliiklus, |
| --- | --- |

—

rongiliiklus,

| — | rongide käitamine, |
| --- | --- |

—

rongide käitamine,

| — | ERTMSil põhinev ühtlustatud käitamine.“; |
| --- | --- |

—

ERTMSil põhinev ühtlustatud käitamine.“;

| (6) | punkt 4.2.1.1 asendatakse järgmisega:
  „4.2.1.1.   Üldnõuded

  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/762 (*2) I ja II lisa kohaselt loodud ohutusjuhtimissüsteemides määrab iga raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja kindlaks oma ohutuse seisukohast olulised ülesanded ja ohutusega seotud funktsioonid ning nende täitmise eest vastutavad töötajad. Raudteeveo- ja taristuettevõtjad määratlevad ja kirjeldavad oma ohutusjuhtimissüsteemis ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvate töötajate koolituse, hindamise ja järelevalve protseduurid ja nõuded, välja arvatud järgmistes sätetes sätestatud nõuded:






  i) | vedurijuhtide koolituse, sobivuse ja sertifitseerimise nõuded (käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/59/EÜ (*3)); |
| --- | --- | --- |

(6)

punkt 4.2.1.1 asendatakse järgmisega:

„4.2.1.1.   Üldnõuded

Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/762 (*2) I ja II lisa kohaselt loodud ohutusjuhtimissüsteemides määrab iga raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja kindlaks oma ohutuse seisukohast olulised ülesanded ja ohutusega seotud funktsioonid ning nende täitmise eest vastutavad töötajad. Raudteeveo- ja taristuettevõtjad määratlevad ja kirjeldavad oma ohutusjuhtimissüsteemis ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvate töötajate koolituse, hindamise ja järelevalve protseduurid ja nõuded, välja arvatud järgmistes sätetes sätestatud nõuded:

i)

vedurijuhtide koolituse, sobivuse ja sertifitseerimise nõuded (käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/59/EÜ (*3));

| ii) | „rongi saatvate“ töötajate (v.a vedurijuht) kutsekvalifikatsiooniga seotud elemendid, mille suhtes kohaldatakse käesoleva lisa F liidet; |
| --- | --- |

ii)

„rongi saatvate“ töötajate (v.a vedurijuht) kutsekvalifikatsiooniga seotud elemendid, mille suhtes kohaldatakse käesoleva lisa F liidet;

| iii) | „rongi ettevalmistavate“ töötajate (v.a vedurijuht) kutsekvalifikatsiooniga seotud elemendid, mille suhtes kohaldatakse käesoleva lisa G liidet. |
| --- | --- |

iii)

„rongi ettevalmistavate“ töötajate (v.a vedurijuht) kutsekvalifikatsiooniga seotud elemendid, mille suhtes kohaldatakse käesoleva lisa G liidet.

Kõik raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis määratletud menetluste ja eeskirjade alusel omandatud kvalifikatsioonid registreeritakse asjaomases ohutusjuhtimissüsteemis.

Dokumendid, mis tõendavad koolitust, kogemusi ja erialast pädevust, edastatakse ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvatele asjaomastele töötajatele taotluse korral.

Selline kvalifikatsioon võimaldab ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid täitval töötajal täita sarnaseid ülesandeid teise raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja jaoks, tingimusel et on kindlaks tehtud täiendavad koolitusvajadused geograafiliste ja tehniliste spetsifikatsioonide ning raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemi kohta vastavalt punktile 4.6.3.2, ning tingimusel et koolitus on rahuldavalt läbitud.

(*2)  Komisjoni 8. märtsi 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/762, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohastele ohutusjuhtimissüsteemi nõuetele vastavad ühised ohutusmeetodid ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 1158/2010 ja (EL) nr 1169/2010 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 26)."

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51).“;"

| (7) | punkt 4.2.1.2 asendatakse järgmisega:
  „4.2.1.2.   Taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vaheline teabevahetus, sealhulgas ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvate töötajate teavitamine

  Taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad kavandavad, valmistavad ette ja käitavad ronge ning juhendavad töötajaid kooskõlas käsiraamatus ja marsruudiraamatus sisalduvale teabega.
  Nende ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid täitvad töötajad peavad olema koolitatud ja vedurijuhid sertifitseeritud vastavalt nende ohutusjuhtimissüsteemile, võttes aluseks käsiraamatus ja marsruudiraamatus esitatud teabe.
  Taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad teevad koostööd, et vahetada teavet, ning järgivad vajaduse korral käsiraamatu ja marsruudiraamatu koostamise ja korrapärase ajakohastamise protsessi. Selline teave peab olema kohaldatav normaalses, halvenenud ja hädaolukorras tegutsemise korral.
  Taristuettevõtja konsulteerib oma võrgus tegutsevate raudteeveo-ettevõtjatega, et määrata kindlaks asjakohase teabevahetuse kord reaalajas ja hädaolukordades, tagamaks käitamiseks vajaliku teabe esitamine raudteeveo-ettevõtjale ja/või juhile niipea, kui see teave on kättesaadav.
  Taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad tagavad, et kogu taristut käsitlev teave ja rongide planeerimise, ettevalmistamise ja käitamisega seotud eeskirjad jagatakse ja edastatakse ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvatele töötajatele olenevalt iga töötaja ülesannetest kõigi taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vastavates töökeeltes.
  Taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad võivad rühmitada käsiraamatu ja marsruudiraamatu teabe üksikute töötajate ja/või üksiktoimingute toetamiseks.
  Taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad esitavad kõigile ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid täitvatele töötajatele, sealhulgas vedurijuhtidele, nende tegevuseks vajaliku teabe järgi kohandatud käsiraamatu- ja marsruudiraamatuversioonid. See hõlmab liidese teavet, mille puhul töötajad täidavad ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja vahelise otsese liidese kaudu, eelkõige selleks, et tagada ohutusalase teabe vahetus rongide liikumist lubavate töötajate ja rongis oleva personali vahel.
  Edasine areng






  1. | 12 kuud pärast seda, kui amet on esitanud RINF-rakenduse ajakohastused vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/777 (nagu seda on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2023/1694) artikli 6 lõikele 1 ning taristuettevõtjad on teinud andmed taristuregistri kaudu kättesaadavaks, tuginevad raudteeveo-ettevõtjad oma marsruudiraamatutes taristuregistris sisalduvale teabele. |
| --- | --- | --- |

(7)

punkt 4.2.1.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.1.2.   Taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vaheline teabevahetus, sealhulgas ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvate töötajate teavitamine

Taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad kavandavad, valmistavad ette ja käitavad ronge ning juhendavad töötajaid kooskõlas käsiraamatus ja marsruudiraamatus sisalduvale teabega.

Nende ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid täitvad töötajad peavad olema koolitatud ja vedurijuhid sertifitseeritud vastavalt nende ohutusjuhtimissüsteemile, võttes aluseks käsiraamatus ja marsruudiraamatus esitatud teabe.

Taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad teevad koostööd, et vahetada teavet, ning järgivad vajaduse korral käsiraamatu ja marsruudiraamatu koostamise ja korrapärase ajakohastamise protsessi. Selline teave peab olema kohaldatav normaalses, halvenenud ja hädaolukorras tegutsemise korral.

Taristuettevõtja konsulteerib oma võrgus tegutsevate raudteeveo-ettevõtjatega, et määrata kindlaks asjakohase teabevahetuse kord reaalajas ja hädaolukordades, tagamaks käitamiseks vajaliku teabe esitamine raudteeveo-ettevõtjale ja/või juhile niipea, kui see teave on kättesaadav.

Taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad tagavad, et kogu taristut käsitlev teave ja rongide planeerimise, ettevalmistamise ja käitamisega seotud eeskirjad jagatakse ja edastatakse ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvatele töötajatele olenevalt iga töötaja ülesannetest kõigi taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate vastavates töökeeltes.

Taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad võivad rühmitada käsiraamatu ja marsruudiraamatu teabe üksikute töötajate ja/või üksiktoimingute toetamiseks.

Taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad esitavad kõigile ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid täitvatele töötajatele, sealhulgas vedurijuhtidele, nende tegevuseks vajaliku teabe järgi kohandatud käsiraamatu- ja marsruudiraamatuversioonid. See hõlmab liidese teavet, mille puhul töötajad täidavad ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja vahelise otsese liidese kaudu, eelkõige selleks, et tagada ohutusalase teabe vahetus rongide liikumist lubavate töötajate ja rongis oleva personali vahel.

Edasine areng

1.

12 kuud pärast seda, kui amet on esitanud RINF-rakenduse ajakohastused vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/777 (nagu seda on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2023/1694) artikli 6 lõikele 1 ning taristuettevõtjad on teinud andmed taristuregistri kaudu kättesaadavaks, tuginevad raudteeveo-ettevõtjad oma marsruudiraamatutes taristuregistris sisalduvale teabele.

| 2. | Taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad digiteerivad käsiraamatu ja marsruudiraamatu 12 kuud pärast punkti 1. |
| --- | --- |

2.

Taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad digiteerivad käsiraamatu ja marsruudiraamatu 12 kuud pärast punkti 1.

| 3. | Hiljemalt 15. detsembriks 2025 esitab amet soovituse selle kohta, kuidas ühtlustada taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate töötajate reaalajas toimuva teabevahetuse digiteerimist, mis põhineb C liitel.“; |
| --- | --- |

3.

Hiljemalt 15. detsembriks 2025 esitab amet soovituse selle kohta, kuidas ühtlustada taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate töötajate reaalajas toimuva teabevahetuse digiteerimist, mis põhineb C liitel.“;

| (8) | punkt 4.2.1.2.1 asendatakse järgmisega:
  „4.2.1.2.1.   
  Käsiraamat


  Raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja vastutavad oma käsiraamatu koostamise eest enda ohutusjuhtimissüsteemi lahutamatu osana, et juhendada ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvaid töötajaid käitamisreeglite omandamisel, mida nende ülesannete suhtes kohaldatakse.
  Käsiraamatus kirjeldatakse võrgu või selle osa ning selles võrgus või selle osades käitatavate raudteesõidukite käitamiseeskirju ja -menetlusi tavalistes, halvenenud ja hädaolukordades. See peab olema ühesugune kõigil liinidel, kus raudteeveo-ettevõtja tegutseb, ja olema ühesugune kõigil taristuettevõtja hallatavatel liinidel.
  Käsiraamat hõlmab järgmist:






  a) | raudteeveo-ettevõtja jaoks:






  i) | ELi ühised ohutus- ja käitamiseeskirjad ja -menetlused vastavalt A, B, C ja D liitele; |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

punkt 4.2.1.2.1 asendatakse järgmisega:

„4.2.1.2.1.   
  Käsiraamat

Raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja vastutavad oma käsiraamatu koostamise eest enda ohutusjuhtimissüsteemi lahutamatu osana, et juhendada ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvaid töötajaid käitamisreeglite omandamisel, mida nende ülesannete suhtes kohaldatakse.

Käsiraamatus kirjeldatakse võrgu või selle osa ning selles võrgus või selle osades käitatavate raudteesõidukite käitamiseeskirju ja -menetlusi tavalistes, halvenenud ja hädaolukordades. See peab olema ühesugune kõigil liinidel, kus raudteeveo-ettevõtja tegutseb, ja olema ühesugune kõigil taristuettevõtja hallatavatel liinidel.

Käsiraamat hõlmab järgmist:

a)

raudteeveo-ettevõtja jaoks:

i)

ELi ühised ohutus- ja käitamiseeskirjad ja -menetlused vastavalt A, B, C ja D liitele;

| ii) | mida täiendavad siseriiklikud eeskirjad, mis hõlmavad I liites määratletud valdkondi, sealhulgas taristuettevõtja juhised raudteeveo-ettevõtjatele tema taristu käitamise kohta ning taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtjate vaheliste liideste haldamise eeskirjad, mis kõik tuleb raudteeveo-ettevõtjatele edastada vastavalt taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemi liidese menetlustele; |
| --- | --- |

ii)

mida täiendavad siseriiklikud eeskirjad, mis hõlmavad I liites määratletud valdkondi, sealhulgas taristuettevõtja juhised raudteeveo-ettevõtjatele tema taristu käitamise kohta ning taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtjate vaheliste liideste haldamise eeskirjad, mis kõik tuleb raudteeveo-ettevõtjatele edastada vastavalt taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemi liidese menetlustele;

| iii) | raudteeveo-ettevõtja juhised selliseid ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvatele töötajatele (sealhulgas vedurijuhile), mis on sätestatud ohutusjuhtimissüsteemis, |
| --- | --- |

iii)

raudteeveo-ettevõtja juhised selliseid ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvatele töötajatele (sealhulgas vedurijuhile), mis on sätestatud ohutusjuhtimissüsteemis,

| iv) | raudteeveo-ettevõtja käitatavate veeremiüksuste ja rongidega seotud teave ning |
| --- | --- |

iv)

raudteeveo-ettevõtja käitatavate veeremiüksuste ja rongidega seotud teave ning

| v) | kõik liinid, millel raudteeveo-ettevõtja tegutseb. |
| --- | --- |

v)

kõik liinid, millel raudteeveo-ettevõtja tegutseb.

| b) | Taristuettevõtja jaoks:






  i) | ELi ühised ohutus- ja käitamiseeskirjad ja -menetlused vastavalt A, B, C ja D liitele; |
| --- | --- | --- |

b)

Taristuettevõtja jaoks:

i)

ELi ühised ohutus- ja käitamiseeskirjad ja -menetlused vastavalt A, B, C ja D liitele;

| ii) | mida täiendavad riiklikud eeskirjad, mis hõlmavad I liites kindlaks määratud valdkondi, sealhulgas taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtjate vaheliste liideste haldamise eeskirjad; |
| --- | --- |

ii)

mida täiendavad riiklikud eeskirjad, mis hõlmavad I liites kindlaks määratud valdkondi, sealhulgas taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtjate vaheliste liideste haldamise eeskirjad;

| iii) | taristuettevõtja juhised selliseid ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvatele töötajatele, mis on sätestatud ohutusjuhtimissüsteemis; |
| --- | --- |

iii)

taristuettevõtja juhised selliseid ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvatele töötajatele, mis on sätestatud ohutusjuhtimissüsteemis;

| iv) | taristuettevõtja käitatavate veeremiüksustega seotud teave, kui see on asjakohane ja kui taristuettevõtja ei tegutse raudteeveo-ettevõtjana, ning |
| --- | --- |

iv)

taristuettevõtja käitatavate veeremiüksustega seotud teave, kui see on asjakohane ja kui taristuettevõtja ei tegutse raudteeveo-ettevõtjana, ning

| v) | kõik taristuettevõtja hallatavad liinid. |
| --- | --- |

v)

kõik taristuettevõtja hallatavad liinid.

See peab hõlmama vähemalt järgmiste aspektidega seotud toiminguid:

| — | töötajate ohutus ja turvalisus; |
| --- | --- |

—

töötajate ohutus ja turvalisus;

| — | signaalimine ja juhtkäsud (A- ja B-klassi süsteemid); |
| --- | --- |

—

signaalimine ja juhtkäsud (A- ja B-klassi süsteemid);

| — | rongi käitamine, sealhulgas halvenenud tingimustes ning arvestades liini omadusi ja veeremi omadusi; |
| --- | --- |

—

rongi käitamine, sealhulgas halvenenud tingimustes ning arvestades liini omadusi ja veeremi omadusi;

| — | vahejuhtumid ja õnnetused, sealhulgas teatamissüsteem, vahejuhtumite või õnnetuste haldamise kava ja üksikasjalikud meetmed, mida tuleb õnnetuse või vahejuhtumi korral võtta; |
| --- | --- |

—

vahejuhtumid ja õnnetused, sealhulgas teatamissüsteem, vahejuhtumite või õnnetuste haldamise kava ja üksikasjalikud meetmed, mida tuleb õnnetuse või vahejuhtumi korral võtta;

| — | halvenenud olukorrad ja hädaolukorrad; |
| --- | --- |

—

halvenenud olukorrad ja hädaolukorrad;

| — | raudteeveo-ettevõtjate jaoks veojõud ja veerem, sealhulgas kogu teave, mis on seotud veeremi käitamisega tavapärastes ja halvenenud tingimustes (nt abi vajavad rongid); need dokumendid peavad keskenduma ka neil juhtudel kasutatavale konkreetsele liidesele taristuettevõtja töötajatega. |
| --- | --- |

—

raudteeveo-ettevõtjate jaoks veojõud ja veerem, sealhulgas kogu teave, mis on seotud veeremi käitamisega tavapärastes ja halvenenud tingimustes (nt abi vajavad rongid); need dokumendid peavad keskenduma ka neil juhtudel kasutatavale konkreetsele liidesele taristuettevõtja töötajatega.

Sellel peab olema kaks liidet:

| — | 1. liide: sidetoimingute juhend vastavalt C1 liitele; |
| --- | --- |

—

1. liide: sidetoimingute juhend vastavalt C1 liitele;

| — | 2. liide: Euroopa ja riiklike käitamisjuhiste raamat vastavalt C2 liitele. |
| --- | --- |

—

2. liide: Euroopa ja riiklike käitamisjuhiste raamat vastavalt C2 liitele.

Eelnevalt kindlaks määratud sõnumid ja vormid peavad olema vähemalt taristuettevõtja(te) töökeel(t)es.

Kui keel, mille raudteeveo-ettevõtja on käsiraamatu koostamiseks valinud, ei ole sama keel, milles asjakohane teave algselt esitati, on raudteeveo-ettevõtja kohustatud tegema vajaliku tõlke ja/või esitama selgitavad märkused mõnes muus keeles.“;

| (9) | punkt 4.2.1.2.2 asendatakse järgmisega:
  „4.2.1.2.2.   
  Marsruudiraamat


  Taristuettevõtja koostab oma võrku hõlmava taristuteabe enda ja selles võrgus tegutsevate raudteeveo-ettevõtjate tarbeks. Taristuettevõtja esitab igale raudteeveo-ettevõtjale teabe raudteeveo-ettevõtjate marsruudiraamatu jaoks, nagu on määratletud D2 liites, sealhulgas alalised või ajutised piirangud ja muudatused.
  Taristuettevõtja tagab, et taristuteave on täielik ja täpne; teavet hallatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2018/762 II lisa punktile 4.4.3.
  Raudteeveo-ettevõtja vastutab marsruudiraamatu täieliku ja nõuetekohase koostamise eest ning kasutab selleks taristuettevõtja(te) antud teavet kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2018/762 I lisa punktiga 4.4.3. Raudteeveo-ettevõtja tagab, et marsruudiraamatus kirjeldatakse nõuetekohaselt käitamistingimusi, mis on seotud liini ja veeremi omadustega.
  Taristuettevõtja teavitab raudteeveo-ettevõtjat kõikidest taristuteabe muudatustest, sealhulgas alalistest või ajutistest piirangutest ja muudatustest, kui selline teave muutub kättesaadavaks ning mõjutab rongi käitamist.
  Taristuettevõtja konsulteerib oma võrgus tegutsevate raudteeveo-ettevõtjatega, et määrata kindlaks asjakohane kord juhuks, kui marsruudiraamatu muutmist ei edastata taristuettevõtjalt raudteeveo-ettevõtjale asjakohase kokkulepitud aja jooksul, nagu on kindlaks määratud taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis ja kajastatud raudteeveo-ettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis; sellisel juhul teatab taristuettevõtja sellest otse ka vedurijuhile.
  Raudteeveo-ettevõtja marsruudiraamat: | Saadud teavet kasutades vastutab raudteeveo-ettevõtja rongi käitatavat taristut hõlmava marsruudiraamatu täieliku ja nõuetekohase koostamise eest. |
| --- | --- | --- |

(9)

punkt 4.2.1.2.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.1.2.2.   
  Marsruudiraamat

Taristuettevõtja koostab oma võrku hõlmava taristuteabe enda ja selles võrgus tegutsevate raudteeveo-ettevõtjate tarbeks. Taristuettevõtja esitab igale raudteeveo-ettevõtjale teabe raudteeveo-ettevõtjate marsruudiraamatu jaoks, nagu on määratletud D2 liites, sealhulgas alalised või ajutised piirangud ja muudatused.

Taristuettevõtja tagab, et taristuteave on täielik ja täpne; teavet hallatakse vastavalt delegeeritud määruse (EL) 2018/762 II lisa punktile 4.4.3.

Raudteeveo-ettevõtja vastutab marsruudiraamatu täieliku ja nõuetekohase koostamise eest ning kasutab selleks taristuettevõtja(te) antud teavet kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2018/762 I lisa punktiga 4.4.3. Raudteeveo-ettevõtja tagab, et marsruudiraamatus kirjeldatakse nõuetekohaselt käitamistingimusi, mis on seotud liini ja veeremi omadustega.

Taristuettevõtja teavitab raudteeveo-ettevõtjat kõikidest taristuteabe muudatustest, sealhulgas alalistest või ajutistest piirangutest ja muudatustest, kui selline teave muutub kättesaadavaks ning mõjutab rongi käitamist.

Taristuettevõtja konsulteerib oma võrgus tegutsevate raudteeveo-ettevõtjatega, et määrata kindlaks asjakohane kord juhuks, kui marsruudiraamatu muutmist ei edastata taristuettevõtjalt raudteeveo-ettevõtjale asjakohase kokkulepitud aja jooksul, nagu on kindlaks määratud taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis ja kajastatud raudteeveo-ettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis; sellisel juhul teatab taristuettevõtja sellest otse ka vedurijuhile.

Raudteeveo-ettevõtja marsruudiraamat:

Saadud teavet kasutades vastutab raudteeveo-ettevõtja rongi käitatavat taristut hõlmava marsruudiraamatu täieliku ja nõuetekohase koostamise eest.

| | Raudteeveo-ettevõtja tagab, et marsruudiraamatus esitatud marsruuditeave sisaldab liini kirjeldust ja vedurijuhi kasutatavatel liinidel juhtimisega seotud raudteeäärsete seadmete kirjeldust. |
| --- | --- |

Raudteeveo-ettevõtja tagab, et marsruudiraamatus esitatud marsruuditeave sisaldab liini kirjeldust ja vedurijuhi kasutatavatel liinidel juhtimisega seotud raudteeäärsete seadmete kirjeldust.

| | Marsruudiraamat tuleb koostada samas vormingus kõikide taristute jaoks, millel raudteeveo-ettevõtja rongid sõidavad. |
| --- | --- |

Marsruudiraamat tuleb koostada samas vormingus kõikide taristute jaoks, millel raudteeveo-ettevõtja rongid sõidavad.

| | Kui taristuettevõtja teavitab raudteeveo-ettevõtjat muutustest taristuteabes. ajakohastab raudteeveo-ettevõtja muudetud teabe põhjal marsruudiraamatut ja teatab ohutusjuhtimissüsteemi muudatusest kindlaksmääratud korras, andes sealhulgas juhiseid oma vedurijuhtidele, keda see muudatus mõjutab. |
| --- | --- |

Kui taristuettevõtja teavitab raudteeveo-ettevõtjat muutustest taristuteabes. ajakohastab raudteeveo-ettevõtja muudetud teabe põhjal marsruudiraamatut ja teatab ohutusjuhtimissüsteemi muudatusest kindlaksmääratud korras, andes sealhulgas juhiseid oma vedurijuhtidele, keda see muudatus mõjutab.

Taristuettevõtja marsruudiraamat:

| | Taristuettevõtja koondab taristuettevõtja marsruudiraamatusse taristuteabe, mida jagatakse ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvate töötajatega, ning koostab selle kooskõlas oma ohutusjuhtimissüsteemiga. |
| --- | --- |

Taristuettevõtja koondab taristuettevõtja marsruudiraamatusse taristuteabe, mida jagatakse ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvate töötajatega, ning koostab selle kooskõlas oma ohutusjuhtimissüsteemiga.

| | Taristuettevõtja ajakohastab taristuettevõtja marsruudiraamatut, kui selline teave muutub kättesaadavaks ja mõjutab ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvate töötajate ülesandeid, sealhulgas alalisi või ajutisi piiranguid ja muudatusi.“; |
| --- | --- |

Taristuettevõtja ajakohastab taristuettevõtja marsruudiraamatut, kui selline teave muutub kättesaadavaks ja mõjutab ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid täitvate töötajate ülesandeid, sealhulgas alalisi või ajutisi piiranguid ja muudatusi.“;

| (10) | punktid 4.2.1.2.2.1, 4.2.1.2.2.2 ja 4.2.1.2.2.3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(10)

punktid 4.2.1.2.2.1, 4.2.1.2.2.2 ja 4.2.1.2.2.3 jäetakse välja;

| (11) | punkt 4.2.1.2.3 asendatakse järgmisega:
  „4.2.1.2.3.   
  Rongi sõiduandmed vedurijuhtidele


  Kui raudteeveo-ettevõtja esitab vedurijuhtidele oma tööplaani, esitab ta rongi normaalseks liiklemiseks vajalikud andmed, mis peavad sisaldama vähemalt järgmist:






  — | rongi identifitseerimistunnus; |
| --- | --- | --- |

(11)

punkt 4.2.1.2.3 asendatakse järgmisega:

„4.2.1.2.3.   
  Rongi sõiduandmed vedurijuhtidele

Kui raudteeveo-ettevõtja esitab vedurijuhtidele oma tööplaani, esitab ta rongi normaalseks liiklemiseks vajalikud andmed, mis peavad sisaldama vähemalt järgmist:

—

rongi identifitseerimistunnus;

| — | rongi sõidupäevad (vajaduse korral); |
| --- | --- |

—

rongi sõidupäevad (vajaduse korral);

| — | peatuspunktid ja nendega seotud tegevus; |
| --- | --- |

—

peatuspunktid ja nendega seotud tegevus;

| — | muud ajaarvestuspunktid; |
| --- | --- |

—

muud ajaarvestuspunktid;

| — | saabumis-/väljumis-/läbisõiduaeg iga kõnealuse punkti kohta. |
| --- | --- |

—

saabumis-/väljumis-/läbisõiduaeg iga kõnealuse punkti kohta.

Selliseid rongi sõiduandmeid tuleb ajakohastada alati, kui see on enne väljumist asjakohane, ning see põhineb käsiraamatul ja marsruudiraamatu andmetel ning täiendab neid. See teave edastatakse vedurijuhtidele digitaalselt 15. detsembriks 2026.“;

| (12) | punkt 4.2.1.2.4 asendatakse järgmisega:
  „4.2.1.2.4.   
  Vedurijuhi teavitamine reaalajas rongi käitamise ajal


  Taristuettevõtja teavitab vedurijuhte ning annab neile juhiseid reaalajas liini või asjaomaste raudteeäärsete seadmete käitamise viimasel minutil tehtud muudatuste kohta vastavalt sidemetoodikale, mis on kehtestatud taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja vahel kooskõlas C liitega.
  Reaalajas esitatav teave piirdub olukorra ja muudatustega, mida ei ole käsitletud punktides 4.2.1.2.2 ja 4.2.1.2.3 vastavalt taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate ohutusjuhtimissüsteemi protseduuridele ning mis mõjutavad otseselt vedurijuhi marsruuti.
  Hädaolukorras luuakse taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja vahel asjakohased alternatiivsed sidevahendid, et tagada asjakohase teabe kättesaadavaks tegemine.
  Taristuettevõtjatel ja raudteeveo-ettevõtjatel peab olema kehtestatud protsess, mille abil saab kinnitada veeremiüksuste ja vedurijuhtide sobivust marsruudi tundmise poolest reaalajas marsruudi kõrvalekallete puhul.“; |
| --- | --- |

(12)

punkt 4.2.1.2.4 asendatakse järgmisega:

„4.2.1.2.4.   
  Vedurijuhi teavitamine reaalajas rongi käitamise ajal

Taristuettevõtja teavitab vedurijuhte ning annab neile juhiseid reaalajas liini või asjaomaste raudteeäärsete seadmete käitamise viimasel minutil tehtud muudatuste kohta vastavalt sidemetoodikale, mis on kehtestatud taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja vahel kooskõlas C liitega.

Reaalajas esitatav teave piirdub olukorra ja muudatustega, mida ei ole käsitletud punktides 4.2.1.2.2 ja 4.2.1.2.3 vastavalt taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate ohutusjuhtimissüsteemi protseduuridele ning mis mõjutavad otseselt vedurijuhi marsruuti.

Hädaolukorras luuakse taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja vahel asjakohased alternatiivsed sidevahendid, et tagada asjakohase teabe kättesaadavaks tegemine.

Taristuettevõtjatel ja raudteeveo-ettevõtjatel peab olema kehtestatud protsess, mille abil saab kinnitada veeremiüksuste ja vedurijuhtide sobivust marsruudi tundmise poolest reaalajas marsruudi kõrvalekallete puhul.“;

| (13) | punktid 4.2.1.3 ja 4.2.1.4 asendatakse sõnadega „Ei kasutata“; |
| --- | --- |

(13)

punktid 4.2.1.3 ja 4.2.1.4 asendatakse sõnadega „Ei kasutata“;

| (14) | punkti 4.2.2.1.2 viies lõik asendatakse järgmisega:

  „Et pääseda ligi taristuregistris kindlaksmääratud liinidele, mille puhul antakse sõitmise luba, peab punkti 4.2.2.1.3.2 kohase tagaosa signaalseadme kasutamise ühtlustamise kuupäevadeks, millele on osutatud allpool, veeremi esilaternate valgustugevus vastama komisjoni määruse (EL) nr 1302/2014 (*4) (vedurite ja reisijateveoveeremi KTK) lisa punkti 4.2.7.1.1 alapunktis 5 määratletud täistulelaternate valgustugevuse tasemetele.

  (*4)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228).“;" |
| --- | --- |

(14)

punkti 4.2.2.1.2 viies lõik asendatakse järgmisega:

„Et pääseda ligi taristuregistris kindlaksmääratud liinidele, mille puhul antakse sõitmise luba, peab punkti 4.2.2.1.3.2 kohase tagaosa signaalseadme kasutamise ühtlustamise kuupäevadeks, millele on osutatud allpool, veeremi esilaternate valgustugevus vastama komisjoni määruse (EL) nr 1302/2014 (*4) (vedurite ja reisijateveoveeremi KTK) lisa punkti 4.2.7.1.1 alapunktis 5 määratletud täistulelaternate valgustugevuse tasemetele.

(*4)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228).“;"

| (15) | punktist 4.2.2.1.3.2 jäetakse välja järgmine tekst:

  „Aruanded:
  Hiljemalt 31. detsembriks 2020 esitavad asjaomased liikmesriigid komisjonile valgust peegeldavate märkide kasutamise kohta aruanded, milles on ära toodud kõik riiklike eeskirjade kavandatud kaotamisega seotud suured takistused.“; |
| --- | --- |

(15)

punktist 4.2.2.1.3.2 jäetakse välja järgmine tekst:

„Aruanded:

Hiljemalt 31. detsembriks 2020 esitavad asjaomased liikmesriigid komisjonile valgust peegeldavate märkide kasutamise kohta aruanded, milles on ära toodud kõik riiklike eeskirjade kavandatud kaotamisega seotud suured takistused.“;

| (16) | punkti 4.2.2.5.1 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt B asendatakse järgmisega:






  „B) | Taristuettevõtja esitab D1 liites kindlaks määratud marsruudi ühilduvuse teabe taristuregistri kaudu.
  D1 liites on esitatud kõik parameetrid, mida tuleb kasutada raudteeveo-ettevõtja protsessi käigus enne veeremi või rongi konfiguratsiooni esimest kasutuskorda, et tagada kõigi rongi moodustavate veeremiüksuste ühilduvus marsruudiga/marsruutidega, kus rongi kavatsetakse käitada, sealhulgas vajaduse korral ümbersõidumarsruutide ja töökojamarsruutidega. Arvesse tuleb võtta marsruudi muutmist ja taristu omaduste muutmist. Kui D1 liites esitatud parameeter on ühtlustatud võrgustiku/võrgustike kasutusala tasandil, võib eeldada vastavust sellele parameetrile sellise veeremi puhul, millele on antud luba selle kasutusala jaoks. Võrgule juurdepääsu käsitlevaid riiklikke eeskirju või täiendavaid riiklikke nõudeid, mis on seotud marsruudi ühilduvusega, peetakse põhimõtteliselt kokkusobimatuks D1 liites esitatuga. Taristuettevõtja ei nõua marsruudi ühilduvuse kontrollimise eesmärgil lisaks D1 liite kohases loetelus esitatule täiendavate tehniliste kontrollide tegemist.
  Hiljemalt 15. detsembriks 2026, kuni taristuregistris on võimalik säilitada järgmised uued parameetrid:






  a) | Kombineeritud veo erikontroll







  i) | 1.1.1.1.3.4. | Vahetuskerede kombineeritud transpordiprofiili tüüpnumber |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ii) | 1.1.1.1.3.9. | Rullüksuste kombineeritud transpordiprofiili tüüpnumber |
| iii) | 1.1.1.1.3.8. | Konteineri kombineeritud transpordiprofiili tüüpnumber |
| iv) | 1.1.1.1.3.5. | Poolhaagiste kombineeritud transpordiprofiili tüüpnumber |
| v) | (CT-liini kood) |

(16)

punkti 4.2.2.5.1 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt B asendatakse järgmisega:

„B)

Taristuettevõtja esitab D1 liites kindlaks määratud marsruudi ühilduvuse teabe taristuregistri kaudu.

D1 liites on esitatud kõik parameetrid, mida tuleb kasutada raudteeveo-ettevõtja protsessi käigus enne veeremi või rongi konfiguratsiooni esimest kasutuskorda, et tagada kõigi rongi moodustavate veeremiüksuste ühilduvus marsruudiga/marsruutidega, kus rongi kavatsetakse käitada, sealhulgas vajaduse korral ümbersõidumarsruutide ja töökojamarsruutidega. Arvesse tuleb võtta marsruudi muutmist ja taristu omaduste muutmist. Kui D1 liites esitatud parameeter on ühtlustatud võrgustiku/võrgustike kasutusala tasandil, võib eeldada vastavust sellele parameetrile sellise veeremi puhul, millele on antud luba selle kasutusala jaoks. Võrgule juurdepääsu käsitlevaid riiklikke eeskirju või täiendavaid riiklikke nõudeid, mis on seotud marsruudi ühilduvusega, peetakse põhimõtteliselt kokkusobimatuks D1 liites esitatuga. Taristuettevõtja ei nõua marsruudi ühilduvuse kontrollimise eesmärgil lisaks D1 liite kohases loetelus esitatule täiendavate tehniliste kontrollide tegemist.

Hiljemalt 15. detsembriks 2026, kuni taristuregistris on võimalik säilitada järgmised uued parameetrid:

a)

Kombineeritud veo erikontroll

i)

1.1.1.1.3.4.

Vahetuskerede kombineeritud transpordiprofiili tüüpnumber

ii)

1.1.1.1.3.9.

Rullüksuste kombineeritud transpordiprofiili tüüpnumber

iii)

1.1.1.1.3.8.

Konteineri kombineeritud transpordiprofiili tüüpnumber

iv)

1.1.1.1.3.5.

Poolhaagiste kombineeritud transpordiprofiili tüüpnumber

v)

(CT-liini kood)

| b) | Rongituvastussüsteemid: mõjutav üksus







  i) | 1.1.1.3.4. | Sagedusalade põhjal kindlaks määratud rongituvastussüsteemid |
| --- | --- | --- | --- |
| ii) | 1.1.1.3.4.2. | Tuvastatavad sagedusalad |
| iii) | 1.1.1.3.4.2.1. | Maksimaalne häirevool |
| iv) | 1.1.1.3.4.2.2. | Minimaalne sisendnäivtakistus |
| v) | 1.1.1.3.4.2.3. | Maksimaalne magnetväli |

b)

Rongituvastussüsteemid: mõjutav üksus

i)

1.1.1.3.4.

Sagedusalade põhjal kindlaks määratud rongituvastussüsteemid

ii)

1.1.1.3.4.2.

Tuvastatavad sagedusalad

iii)

1.1.1.3.4.2.1.

Maksimaalne häirevool

iv)

1.1.1.3.4.2.2.

Minimaalne sisendnäivtakistus

v)

1.1.1.3.4.2.3.

Maksimaalne magnetväli

| c) | 1.1.1.3.2.11. Rongist saadav ohutu koostepikkuse teave, mis on vajalik liinile pääsemiseks, ja SIL |
| --- | --- |

c)

1.1.1.3.2.11. Rongist saadav ohutu koostepikkuse teave, mis on vajalik liinile pääsemiseks, ja SIL

Taristuettevõtja esitab kõnealuse teabe muul viisil tasuta nii kiiresti kui võimalik ja elektrooniliselt raudteeveo-ettevõtjatele, rongiliini taotluste kinnitatud taotlejatele ning, kui see on asjakohane, direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punktis 22 osutatud taotlejale.

Taristuettevõtja teatab raudteeveo-ettevõtjale taristuregistri kaudu marsruudi omaduste muutmisest kohe, kui selline teave muutub kättesaadavaks ja mõjutab rongide käitamist.“;

| b) | lisatakse punkt D:






  „D) | Kombineeritud veos osalevate rongide marsruudi ühilduvuse erielemendid:






  — | kombineeritud veos osalev rong, mis ei ületa kõikide liini rööbasteede veeremi gabariiti ja mille kombineeritud veo kood ei ületa liini kõikide rööbasteede kodeerimist, loetakse tavaveoks; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lisatakse punkt D:

„D)

Kombineeritud veos osalevate rongide marsruudi ühilduvuse erielemendid:

—

kombineeritud veos osalev rong, mis ei ületa kõikide liini rööbasteede veeremi gabariiti ja mille kombineeritud veo kood ei ületa liini kõikide rööbasteede kodeerimist, loetakse tavaveoks;

| — | kombineeritud veos osalevaid ronge, mis ületavad veeremi gabariiti ja mille kombineeritud veo kood ei ületa liini kodeerimist, käsitatakse I liites osutatud erinõuetega veona. Neid nõudeid kohaldatakse üldiselt kõigi sellesse kategooriasse kuuluvate rongide suhtes ning nende järgimine ei pea hõlmama raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja vahelist täiendavat loaandmise protsessi; |
| --- | --- |

—

kombineeritud veos osalevaid ronge, mis ületavad veeremi gabariiti ja mille kombineeritud veo kood ei ületa liini kodeerimist, käsitatakse I liites osutatud erinõuetega veona. Neid nõudeid kohaldatakse üldiselt kõigi sellesse kategooriasse kuuluvate rongide suhtes ning nende järgimine ei pea hõlmama raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja vahelist täiendavat loaandmise protsessi;

| — | kui kombineeritud veo kood ületab liini kodeerimist või kui liin ei ole kodeeritud, annab taristuettevõtja operatiivse ja tehnilise teostatavuse hinnangu põhjal välja eriloa (erakorraline vedu). |
| --- | --- |

—

kui kombineeritud veo kood ületab liini kodeerimist või kui liin ei ole kodeeritud, annab taristuettevõtja operatiivse ja tehnilise teostatavuse hinnangu põhjal välja eriloa (erakorraline vedu).

Kombineeritud vedude suhtes kohaldatavad käitamisprotseduurid peavad vastama ERA kombineeritud vedude kodifitseerimist käsitleva tehnilise dokumendi (ERA/TD/2023–01/CCT v1.1 21/03/2023) punktis 3 sätestatud tehnilistele kirjeldustele 1.

| (1) | ERA/TD/CCT on avalikult kättesaadavad ERA veebisaidil.“; |
| --- | --- |

(1)

| (17) | punkti 4.2.2.5.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt d jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

(17)

punkti 4.2.2.5.2 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt d jäetakse välja;

| b) | lisatakse järgmine teine lõik:

  „Raudteeveo-ettevõtja tagab, et kõik rongi moodustavad veeremiüksused, sealhulgas nende koormused, on kogu kavandatava veo kestel sobivas tehnilises korras.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine teine lõik:

„Raudteeveo-ettevõtja tagab, et kõik rongi moodustavad veeremiüksused, sealhulgas nende koormused, on kogu kavandatava veo kestel sobivas tehnilises korras.“;

| (18) | punkt 4.2.2.6 asendatakse järgmisega:
  „4.2.2.6.   Rongi pidurid

  Raudteeveo-ettevõtja kehtestab ja rakendab pidurdusnõuded vastavalt punktidele 4.2.2.6.1 ja 4.2.2.6.2 ning haldab neid oma ohutusjuhtimissüsteemi raames.“; |
| --- | --- |

(18)

punkt 4.2.2.6 asendatakse järgmisega:

„4.2.2.6.   Rongi pidurid

Raudteeveo-ettevõtja kehtestab ja rakendab pidurdusnõuded vastavalt punktidele 4.2.2.6.1 ja 4.2.2.6.2 ning haldab neid oma ohutusjuhtimissüsteemi raames.“;

| (19) | punkti 4.2.2.6.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Taristuettevõtja teatab iga liini puhul taristuregistri kaudu raudteeveo-ettevõtjale kõikidest asjaomase liini järgmistest omadustest:






  i) | signaalimiskaugused (hoiatus, peatumine), mis sisaldavad asjaomast ohutusvaru ja mis esitatakse D2 liites nõutud „Peatumissignaali“ ja „Hoiatussignaali“ vastavate asukohtade kaudu parameetri 1.1.1.3.14.3 kaudu; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(19)

punkti 4.2.2.6.2 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Taristuettevõtja teatab iga liini puhul taristuregistri kaudu raudteeveo-ettevõtjale kõikidest asjaomase liini järgmistest omadustest:

i)

signaalimiskaugused (hoiatus, peatumine), mis sisaldavad asjaomast ohutusvaru ja mis esitatakse D2 liites nõutud „Peatumissignaali“ ja „Hoiatussignaali“ vastavate asukohtade kaudu parameetri 1.1.1.3.14.3 kaudu;

| ii) | kalded; |
| --- | --- |

ii)

kalded;

| iii) | suurimad lubatud kiirused; |
| --- | --- |

iii)

suurimad lubatud kiirused;

| iv) | tingimused selliste pidurisüsteemide kasutamiseks, mis võivad taristut mõjutada, näiteks magnet-, regeneratiiv- ja pöörisvoolpidurid. |
| --- | --- |

iv)

tingimused selliste pidurisüsteemide kasutamiseks, mis võivad taristut mõjutada, näiteks magnet-, regeneratiiv- ja pöörisvoolpidurid.

Taristuettevõtja tagab, et raudteeveo-ettevõtja(te)le esitatav teave on täielik ja täpne, ning teatab raudteeveo-ettevõtjale taristuregistri kaudu liini omaduste muutmisest kohe, kui selline teave muutub kättesaadavaks ja mõjutab rongide käitamist.“;

| b) | alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | Raudteeveo-ettevõtja määrab planeerimisetapi jooksul kindlaks rongi pidurdusrežiimi, pidurdusvõime ja vastava maksimaalse kiiruse, võttes arvesse järgmist:






  i) | asjaomase liini omadused, mida on kirjeldatud alapunktis 1, ja teave, mille taristuettevõtja on esitanud vastavalt alapunktile 2 (kui selline teave on kättesaadav), ning |
| --- | --- | --- | --- |

b)

alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

Raudteeveo-ettevõtja määrab planeerimisetapi jooksul kindlaks rongi pidurdusrežiimi, pidurdusvõime ja vastava maksimaalse kiiruse, võttes arvesse järgmist:

i)

asjaomase liini omadused, mida on kirjeldatud alapunktis 1, ja teave, mille taristuettevõtja on esitanud vastavalt alapunktile 2 (kui selline teave on kättesaadav), ning

| ii) | veeremiga seotud varud, mis tuletatakse pidurdussüsteemi töökindlusest ja käideldavusest lähtudes. |
| --- | --- |

ii)

veeremiga seotud varud, mis tuletatakse pidurdussüsteemi töökindlusest ja käideldavusest lähtudes.

Lisaks tagab raudteeveo-ettevõtja, et iga rongi käitamisel saavutatakse igal juhul vajalik pidurdustõhusus. Eelkõige peab raudteeveo-ettevõtja kehtestama eeskirjad, mida kasutatakse juhul, kui rong ei saavuta käitamisel vajalikku pidurdustõhusust. Sel juhul teavitab raudteeveo-ettevõtja viivitamata taristuettevõtjat. Taristuettevõtja võib võtta asjakohaseid meetmeid, et vähendada mõju üldisele liiklusele oma raudteevõrgustikus.“;

| (20) | punkti 4.2.2.8 muudetakse järgmiselt:
  „4.2.2.8.   Signaalide ja raudteeäärsete märgiste nähtavuse nõuded

  Ilma et see piiraks A liites määratletud ERTMSi käitamist, peab vedurijuhil olema võimalik jälgida signaale ja raudteeäärseid märgiseid. Vajaduse korral peavad signaalid ja raudteeäärsed märgised ning kõik muud ohutusega seotud raudteeäärsed märgid olema vedurijuhile nähtavad.
  Selle soodustamiseks peavad signaalid, raudteeäärsed märgised, märgid ja infotahvlid olema projekteeritud ja paigutatud ühetaoliselt. Arvesse tuleb võtta järgmist (vt viide juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK-le käesoleva määruse punktis 4.3.2):






  i) | sobiv paigutus, et rongi esilaternad võimaldaksid vedurijuhil teavet lugeda; |
| --- | --- | --- |

(20)

punkti 4.2.2.8 muudetakse järgmiselt:

„4.2.2.8.   Signaalide ja raudteeäärsete märgiste nähtavuse nõuded

Ilma et see piiraks A liites määratletud ERTMSi käitamist, peab vedurijuhil olema võimalik jälgida signaale ja raudteeäärseid märgiseid. Vajaduse korral peavad signaalid ja raudteeäärsed märgised ning kõik muud ohutusega seotud raudteeäärsed märgid olema vedurijuhile nähtavad.

Selle soodustamiseks peavad signaalid, raudteeäärsed märgised, märgid ja infotahvlid olema projekteeritud ja paigutatud ühetaoliselt. Arvesse tuleb võtta järgmist (vt viide juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK-le käesoleva määruse punktis 4.3.2):

i)

sobiv paigutus, et rongi esilaternad võimaldaksid vedurijuhil teavet lugeda;

| ii) | sobiv ja piisav valgustus, kui see on vajalik teabe valgustamiseks; |
| --- | --- |

ii)

sobiv ja piisav valgustus, kui see on vajalik teabe valgustamiseks;

| iii) | valguse peegeldavuse kasutamisel peavad kasutatavad materjalid vastama asjakohastele spetsifikatsioonidele ja märgid peavad olema valmistatud nii, et rongi esilaternad võimaldavad vedurijuhil teavet hõlpsasti lugeda. |
| --- | --- |

iii)

valguse peegeldavuse kasutamisel peavad kasutatavad materjalid vastama asjakohastele spetsifikatsioonidele ja märgid peavad olema valmistatud nii, et rongi esilaternad võimaldavad vedurijuhil teavet hõlpsasti lugeda.

Juhikabiinid peavad olema projekteeritud sellisel ühetaolisel viisil, et vedurijuhil oleks võimalik talle esitatavat teavet hõlpsasti näha (vt viide vedurite ja reisijateveoveeremi KTK-le käesoleva määruse punktis 4.3.3.1).“;

| (21) | punkt 4.2.2.9 asendatakse järgmisega:
  „4.2.2.9.   Vedurijuhi valvsus

  Vedurijuhi tegevust rongis jälgitakse, et rongi saaks automaatselt peatada, kui avastatakse vedurijuhi tegevusetus. Nõuded, mis on seotud vedurijuhi tegevuse jälgimise vahenditega rongis, on sätestatud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.9.3.1.“; |
| --- | --- |

(21)

punkt 4.2.2.9 asendatakse järgmisega:

„4.2.2.9.   Vedurijuhi valvsus

Vedurijuhi tegevust rongis jälgitakse, et rongi saaks automaatselt peatada, kui avastatakse vedurijuhi tegevusetus. Nõuded, mis on seotud vedurijuhi tegevuse jälgimise vahenditega rongis, on sätestatud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.9.3.1.“;

| (22) | punkt 4.2.3 asendatakse järgmisega:
  „4.2.3.   Rongide käitamist, sealhulgas ERTMSil põhinevat käitamist käsitlevad tehnilised kirjeldused

  Lisaks käesolevale peatükile kohaldatakse liidu raudteesüsteemis rongiliikluse suhtes B liites sätestatud peamisi käitamispõhimõtteid ja ühiseid käitamiseeskirju.
  ERTMSi kasutuselevõtu korral kohaldatakse käesoleva KTK A liites sätestatud ERTMSi käitamispõhimõtteid ja -eeskirju.“; |
| --- | --- |

(22)

punkt 4.2.3 asendatakse järgmisega:

„4.2.3.   Rongide käitamist, sealhulgas ERTMSil põhinevat käitamist käsitlevad tehnilised kirjeldused

Lisaks käesolevale peatükile kohaldatakse liidu raudteesüsteemis rongiliikluse suhtes B liites sätestatud peamisi käitamispõhimõtteid ja ühiseid käitamiseeskirju.

ERTMSi kasutuselevõtu korral kohaldatakse käesoleva KTK A liites sätestatud ERTMSi käitamispõhimõtteid ja -eeskirju.“;

| (23) | punkt 4.2.3.1 asendatakse järgmisega:
  „4.2.3.1.   Rongide planeerimine ja sõiduplaan

  Direktiivi 2012/34/EL kohaselt peab taristuettevõtja teatavaks tegema, milliseid andmeid rongiliini taotlemisel nõutakse.
  Iga rong peab järgima liinide eraldamise protsessi raames taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja vahel kokku lepitud sõiduplaani; taristuettevõtja peab sõiduplaanide koostamisel tagama rongide täpse liikumise ja aitama osutada tõhusat teenust.“; |
| --- | --- |

(23)

punkt 4.2.3.1 asendatakse järgmisega:

„4.2.3.1.   Rongide planeerimine ja sõiduplaan

Direktiivi 2012/34/EL kohaselt peab taristuettevõtja teatavaks tegema, milliseid andmeid rongiliini taotlemisel nõutakse.

Iga rong peab järgima liinide eraldamise protsessi raames taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja vahel kokku lepitud sõiduplaani; taristuettevõtja peab sõiduplaanide koostamisel tagama rongide täpse liikumise ja aitama osutada tõhusat teenust.“;

| (24) | punkt 4.2.3.3.1 asendatakse järgmisega:
  „4.2.3.3.1.   
  Väljumiseelsed kontrollid ja katsed


  Raudteeveo-ettevõtja määrab kindlaks kontrollid ja katsed, et tagada rongi ohutu väljumine.“; |
| --- | --- |

(24)

punkt 4.2.3.3.1 asendatakse järgmisega:

„4.2.3.3.1.   
  Väljumiseelsed kontrollid ja katsed

Raudteeveo-ettevõtja määrab kindlaks kontrollid ja katsed, et tagada rongi ohutu väljumine.“;

| (25) | punktide 4.2.3.5.1 ja 4.2.3.5.2 pealkirjas asendatakse sõna „järelevalve“ sõnaga „seire“; |
| --- | --- |

(25)

punktide 4.2.3.5.1 ja 4.2.3.5.2 pealkirjas asendatakse sõna „järelevalve“ sõnaga „seire“;

| (26) | punkti 4.2.3.4.3 teine taane asendatakse järgmisega:






  „— | teave vedurijuhile rongis olevatest ohtlikest kaupadest ja nende asukohast“; |
| --- | --- | --- |

(26)

punkti 4.2.3.4.3 teine taane asendatakse järgmisega:

„—

teave vedurijuhile rongis olevatest ohtlikest kaupadest ja nende asukohast“;

| (27) | punktis 4.3.1 asendatakse tabeli rida „Marsruudiraamatus sisalduva teabe muutmine – raudteeliiklus eritingimustes“ järgmisega:








  „Marsruudiraamat | 4.2.1.2.2 | Käitamiseeskirjad | 4.4“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Raudteeliiklus eritingimustes | 4.2.3.6 |

(27)

punktis 4.3.1 asendatakse tabeli rida „Marsruudiraamatus sisalduva teabe muutmine – raudteeliiklus eritingimustes“ järgmisega:

„Marsruudiraamat

4.2.1.2.2

Käitamiseeskirjad

4.4“

Raudteeliiklus eritingimustes

4.2.3.6

| (28) | punkti 4.3.2 tabelit muudetakse järgmiselt:






  i) | rida „Vedurijuhi käsiraamat Käitamiseeskirjad“ asendatakse järgmisega:








  „Käsiraamat | 4.2.1.2.1 | Käitamiseeskirjad (normaal- ja halvenenud tingimused)
  ETCSi vedurijuhi-masina liideses kuvatavate ühtlustatud tekstiviidete ja sõnumite loetelu | 4.4
  E liide“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Käitamiseeskirjad | 4.4 |
| ERTMSi raudteeäärne tehniline teave, mis on seotud käitamisega | D3 liide |

(28)

punkti 4.3.2 tabelit muudetakse järgmiselt:

i)

rida „Vedurijuhi käsiraamat Käitamiseeskirjad“ asendatakse järgmisega:

„Käsiraamat

4.2.1.2.1

Käitamiseeskirjad (normaal- ja halvenenud tingimused)

ETCSi vedurijuhi-masina liideses kuvatavate ühtlustatud tekstiviidete ja sõnumite loetelu

4.4

E liide“

Käitamiseeskirjad

4.4

ERTMSi raudteeäärne tehniline teave, mis on seotud käitamisega

D3 liide

| ii) | rida „Signaalide ja raudteeäärsete märgiste nähtavuse nõuded“ asendatakse järgmisega:








  „Raudteeäärsete signaalide ja märgiste nähtavuse nõuded | 4.2.2.8 | Raudteeäärsed juhtimis- ja signaalimisobjektid | 4.2.15
  4.2.18“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

rida „Signaalide ja raudteeäärsete märgiste nähtavuse nõuded“ asendatakse järgmisega:

„Raudteeäärsete signaalide ja märgiste nähtavuse nõuded

4.2.2.8

Raudteeäärsed juhtimis- ja signaalimisobjektid

4.2.15

4.2.18“

| iii) | rida „Vedurijuhi käsiraamat“ asendatakse järgmisega:








  „Käsiraamat | 4.2.1.2.1 | Liivatamisseadmete kasutamine
  Rongisisene rattaharja määrimine
  Liitpiduriklotside kasutamine | 4.2.10“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

rida „Vedurijuhi käsiraamat“ asendatakse järgmisega:

„Käsiraamat

4.2.1.2.1

Liivatamisseadmete kasutamine

Rongisisene rattaharja määrimine

Liitpiduriklotside kasutamine

4.2.10“

| (29) | punktis 4.3.3.1:






  a) | asendatakse rida „Jälgimisandmete salvestamine rongis“ järgmisega:








  „Seireandmete salvestamine rongis | 4.2.3.5
  I liide | Salvestusseade | 4.2.9.6“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(29)

punktis 4.3.3.1:

a)

asendatakse rida „Jälgimisandmete salvestamine rongis“ järgmisega:

„Seireandmete salvestamine rongis

4.2.3.5

I liide

Salvestusseade

4.2.9.6“

| b) | rida „Marsruudi ühilduvus ja rongikoosseis“ („Rongi saatmiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni miinimumnõuded“) asendatakse järgmisega:








  „Marsruudi ühilduvus ja rongikoosseis
  Rongi saatmiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni nõuded | 4.2.2.5
  F liide | Käitusdokumentatsioon | 4.2.12.4“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

rida „Marsruudi ühilduvus ja rongikoosseis“ („Rongi saatmiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni miinimumnõuded“) asendatakse järgmisega:

„Marsruudi ühilduvus ja rongikoosseis

Rongi saatmiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni nõuded

4.2.2.5

F liide

Käitusdokumentatsioon

4.2.12.4“

| (30) | punkti 4.3.4 tabel asendatakse järgmisega:









  „Käesoleva määruse viide | Energiavarustuse KTK viide |
| --- | --- | --- |
| Parameeter | Alapunkt | Parameeter | Alapunkt |
| Marsruudi ühilduvus ja rongikoosseis | 4.2.2.5 | Suurim voolutugevus rongis | 4.2.4.1 |
| Marsruudiraamat | 4.2.1.2.2 |
| Marsruudi ühilduvus ja rongikoosseis | 4.2.2.5 | Eraldustsoonid | Etapp | 4.2.15 |
| Marsruudiraamat | 4.2.1.2.2 | Süsteem | 4.2.16 |
| Veeremiüksuse ja rongi ühilduvuse parameetrid kasutamiseks ette nähtud marsruudil | D1 liide | Marsruudi ühilduvuse kontrollid enne lubatud veeremite kasutamist | 7.3.5“ |

(30)

punkti 4.3.4 tabel asendatakse järgmisega:

„Käesoleva määruse viide

Energiavarustuse KTK viide

Parameeter

Alapunkt

Parameeter

Alapunkt

Marsruudi ühilduvus ja rongikoosseis

4.2.2.5

Suurim voolutugevus rongis

4.2.4.1

Marsruudiraamat

4.2.1.2.2

Marsruudi ühilduvus ja rongikoosseis

4.2.2.5

Eraldustsoonid

Etapp

4.2.15

Marsruudiraamat

4.2.1.2.2

Süsteem

4.2.16

Veeremiüksuse ja rongi ühilduvuse parameetrid kasutamiseks ette nähtud marsruudil

D1 liide

Marsruudi ühilduvuse kontrollid enne lubatud veeremite kasutamist

7.3.5“

| (31) | punktis 4.3.6 asendatakse rida „Rongide planeerimine“ järgmisega:








  „Rongide planeerimine ja sõiduplaan | 4.2.3.1 | Väiksema liikluskoormusega raudteeliinid | D liide“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(31)

punktis 4.3.6 asendatakse rida „Rongide planeerimine“ järgmisega:

„Rongide planeerimine ja sõiduplaan

4.2.3.1

Väiksema liikluskoormusega raudteeliinid

D liide“

| (32) | punkti 4.4.3 kolmas ja neljas lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

(32)

punkti 4.4.3 kolmas ja neljas lõik jäetakse välja;

| (33) | punkti 4.6.1 viimane lõik asendatakse järgmisega:

  „Raudtee-ettevõtjad ja taristuettevõtjad määravad oma ohutusjuhtimissüsteemi protsesside raames kindlaks oma riskipõhise pädevusjuhtimise süsteemi kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2018/762 I ja II lisaga.
  F ja G liites määratletakse pädevusjuhtimissüsteemiga seotud kutsekvalifikatsiooni nõuded.“; |
| --- | --- |

(33)

punkti 4.6.1 viimane lõik asendatakse järgmisega:

„Raudtee-ettevõtjad ja taristuettevõtjad määravad oma ohutusjuhtimissüsteemi protsesside raames kindlaks oma riskipõhise pädevusjuhtimise süsteemi kooskõlas delegeeritud määruse (EL) 2018/762 I ja II lisaga.

F ja G liites määratletakse pädevusjuhtimissüsteemiga seotud kutsekvalifikatsiooni nõuded.“;

| (34) | punkti 4.6.2.2 alapunkti a kolmas taane asendatakse järgmisega:






  „— | täita Euroopa ja riiklike juhendite raamatu kasutamisega seotud vorme“. |
| --- | --- | --- |

(34)

punkti 4.6.2.2 alapunkti a kolmas taane asendatakse järgmisega:

„—

täita Euroopa ja riiklike juhendite raamatu kasutamisega seotud vorme“.

| (35) | punktidest 4.6.3.1 ja 4.6.3.2 jäetakse välja järgmine tekst:

  „või komisjoni määrustes (EL) nr 1158/2010(15) ja (EL) nr 1169/2010(16) sätestatud nõudeid“;






  (15) | Komisjoni 9. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1158/2010 raudteede ohutustunnistuste vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 326, 10.12.2010, lk 11). |
| --- | --- | --- |

(35)

punktidest 4.6.3.1 ja 4.6.3.2 jäetakse välja järgmine tekst:

„või komisjoni määrustes (EL) nr 1158/2010(15) ja (EL) nr 1169/2010(16) sätestatud nõudeid“;

(15)

| (16) | Komisjoni 10. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1169/2010 raudtee ohutusloa vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 327, 11.12.2010, lk 13).“; |
| --- | --- |

(16)

| (36) | punkt 4.7.1 asendatakse järgmisega:
  „4.7.1   Sissejuhatus

  Punktis 4.2.1.1 määratletud töötajad, kes täidavad raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis kindlaks määratud ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid, peavad olema piisavalt heas füüsilises vormis, et tagada üldiste töö- ja ohutusnormide täitmine.
  Raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad peavad kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2018/762, millega määratakse kindlaks ohutusjuhtimissüsteemi ühine ohutusmeetod, välja töötama ja dokumenteerima menetluse, mille nad kehtestavad ohutusjuhtimissüsteemi alla kuuluvate töötajate meditsiiniliste, psühholoogiliste ja tervisenõuete täitmiseks.
  Punktides 4.7.2 ja 4.7.3 nimetatud arstliku kontrolli töötajate individuaalse sobivuse kohta teeb arst või psühholoog, kes on selliseks läbivaatuseks kvalifitseeritud. Kõik taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad peavad tulemusi aktsepteerima töötajate või potentsiaalsete töötajate sobivuse tõendina.
  Sellised kontrollid võimaldavad ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid täitval töötajal täita sarnaseid ülesandeid teise raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja jaoks, tingimusel et raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis on kindlaks määratud täiendavad meditsiinilised, psühholoogilised ja tervisenõuded ning töötajate või potentsiaalsete töötajate sobivus on rahuldav.
  Punktides 4.7.2 ja 4.7.3 sätestatud sobivuse nõudeid kohaldatakse järgmise suhtes:






  — | rongi saatvad töötajad, v.a vedurijuht; |
| --- | --- | --- |

(36)

punkt 4.7.1 asendatakse järgmisega:

„4.7.1   Sissejuhatus

Punktis 4.2.1.1 määratletud töötajad, kes täidavad raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis kindlaks määratud ohutuse seisukohast olulisi ülesandeid, peavad olema piisavalt heas füüsilises vormis, et tagada üldiste töö- ja ohutusnormide täitmine.

Raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad peavad kooskõlas delegeeritud määrusega (EL) 2018/762, millega määratakse kindlaks ohutusjuhtimissüsteemi ühine ohutusmeetod, välja töötama ja dokumenteerima menetluse, mille nad kehtestavad ohutusjuhtimissüsteemi alla kuuluvate töötajate meditsiiniliste, psühholoogiliste ja tervisenõuete täitmiseks.

Punktides 4.7.2 ja 4.7.3 nimetatud arstliku kontrolli töötajate individuaalse sobivuse kohta teeb arst või psühholoog, kes on selliseks läbivaatuseks kvalifitseeritud. Kõik taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad peavad tulemusi aktsepteerima töötajate või potentsiaalsete töötajate sobivuse tõendina.

Sellised kontrollid võimaldavad ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid täitval töötajal täita sarnaseid ülesandeid teise raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja jaoks, tingimusel et raudteeveo-ettevõtja või taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis on kindlaks määratud täiendavad meditsiinilised, psühholoogilised ja tervisenõuded ning töötajate või potentsiaalsete töötajate sobivus on rahuldav.

Punktides 4.7.2 ja 4.7.3 sätestatud sobivuse nõudeid kohaldatakse järgmise suhtes:

—

rongi saatvad töötajad, v.a vedurijuht;

| — | töötajad, kes täidavad rongide ettevalmistamisega seotud ülesandeid; |
| --- | --- |

—

töötajad, kes täidavad rongide ettevalmistamisega seotud ülesandeid;

| — | töötajad, kes täidavad rongide lähetamise ja liikumislubade andmisega seotud ülesandeid. |
| --- | --- |

—

töötajad, kes täidavad rongide lähetamise ja liikumislubade andmisega seotud ülesandeid.

4.7.1.1.   Alkoholi, narkootikumide ja psühhotroopsete ravimite lubatud määrad

Töötajad ei tohi täita ohutuse seisukohalt olulisi ülesandeid, kui nende valvsus on vähenenud alkoholi, narkootikumide ja psühhotroopsete ravimite vms kasutamise tõttu. Seepärast peavad raudteeveo-ettevõtjal ja taristuettevõtjal olema kehtestatud protseduurid, millega piiratakse ohtu, et töötajad võivad töötada kõnealuste ainete mõju all või tööl olles neid aineid tarbida.

Eespool nimetatud ainete lubatud määr organismis on ette nähtud Euroopa või selle liikmesriigi normidega, kus rongiliiklus toimub.“;

| (37) | punkti 4.7.2.1.1 pealkirja muudetakse järgmiselt:
  „4.7.2.1.1.   
  Tervisekontrolli sisu
  “; |
| --- | --- |

(37)

punkti 4.7.2.1.1 pealkirja muudetakse järgmiselt:

„4.7.2.1.1.   
  Tervisekontrolli sisu
  “;

| (38) | punkti 4.7.2.1.2 teist lõiku muudetakse järgmiselt:
  sõna „miinimum“ jäetakse välja; |
| --- | --- |

(38)

punkti 4.7.2.1.2 teist lõiku muudetakse järgmiselt:

sõna „miinimum“ jäetakse välja;

| (39) | punkti 4.7.2.2.2 pealkirja muudetakse järgmiselt:
  „4.7.2.2.2.   
  Korrapärase tervisekontrolli sisu
  “; |
| --- | --- |

(39)

punkti 4.7.2.2.2 pealkirja muudetakse järgmiselt:

„4.7.2.2.2.   
  Korrapärase tervisekontrolli sisu
  “;

| (40) | punkti 4.7.2.2.2 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:
  sõna „miinimum“ jäetakse välja; |
| --- | --- |

(40)

punkti 4.7.2.2.2 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

sõna „miinimum“ jäetakse välja;

| (41) | punkt 4.8.1 asendatakse järgmisega:
  „4.8.1.   Taristu

  Nõuded raudteetaristuga seotud andmeühikutele seoses käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga, mis tehakse raudteeveo-ettevõtjatele kättesaadavaks taristuregistri kaudu, on täpsustatud D liites.
  Taristuettevõtja teatab raudteeveo-ettevõtjale taristuregistri kaudu taristuandmete muutmisest kohe, kui selline teave muutub kättesaadavaks ja mõjutab rongide käitamist. Taristuettevõtja vastutab andmete täpsuse eest.
  Kuni 15. detsembrini 2026, tingimusel et amet on RINF-rakenduse vajalikud kohandused rakendanud, esitab taristuettevõtja kõnealuse teabe muul viisil tasuta nii kiiresti kui võimalik ja elektrooniliselt raudteeveo-ettevõtjatele, kinnitatud rongiliinitaotlejatele ning asjakohasel juhul direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punktis 22 osutatud taotlejale.“; |
| --- | --- |

(41)

punkt 4.8.1 asendatakse järgmisega:

„4.8.1.   Taristu

Nõuded raudteetaristuga seotud andmeühikutele seoses käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga, mis tehakse raudteeveo-ettevõtjatele kättesaadavaks taristuregistri kaudu, on täpsustatud D liites.

Taristuettevõtja teatab raudteeveo-ettevõtjale taristuregistri kaudu taristuandmete muutmisest kohe, kui selline teave muutub kättesaadavaks ja mõjutab rongide käitamist. Taristuettevõtja vastutab andmete täpsuse eest.

Kuni 15. detsembrini 2026, tingimusel et amet on RINF-rakenduse vajalikud kohandused rakendanud, esitab taristuettevõtja kõnealuse teabe muul viisil tasuta nii kiiresti kui võimalik ja elektrooniliselt raudteeveo-ettevõtjatele, kinnitatud rongiliinitaotlejatele ning asjakohasel juhul direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punktis 22 osutatud taotlejale.“;

| (42) | punkti 6.2.1 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artiklitega 9 ja 10 peavad raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad mis tahes uue või muudetud ohutustunnistuse või tegevusloa kohaldamisel kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/763 (*5) tõendama ohutusjuhtimissüsteemi vastavust käesoleva määruse nõuetele.
  Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2018/762 sätestatud ohutusjuhtimissüsteemi nõuetele vastavate ühiste ohutusmeetodite kohaselt peavad liikmesriikide ohutusasutused kehtestama komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/761 (*6) kohase inspekteerimiskorra, et kontrollida ja jälgida vastavust kõiki KTKsid hõlmavale ohutusjuhtimissüsteemile. Ühtki käesolevas määruses sisalduvat nõuet ei pea teavitatud asutus eraldi hindama.

  (*5)  Komisjoni 9. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/763, millega kehtestatakse raudteeveo-ettevõtjatele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 alusel ühtse ohutustunnistuse väljaandmise praktiline kord ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 49)."


  (*6)  Komisjoni 16. veebruari 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/761, millega kehtestatakse ühised ohutusmeetodid riiklike ohutusasutuste poolt pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohase ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa väljaandmist tehtavaks järelevalveks ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 1077/2012 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 16).“;" |
| --- | --- |

(42)

punkti 6.2.1 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artiklitega 9 ja 10 peavad raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad mis tahes uue või muudetud ohutustunnistuse või tegevusloa kohaldamisel kooskõlas komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2018/763 (*5) tõendama ohutusjuhtimissüsteemi vastavust käesoleva määruse nõuetele.

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2018/762 sätestatud ohutusjuhtimissüsteemi nõuetele vastavate ühiste ohutusmeetodite kohaselt peavad liikmesriikide ohutusasutused kehtestama komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/761 (*6) kohase inspekteerimiskorra, et kontrollida ja jälgida vastavust kõiki KTKsid hõlmavale ohutusjuhtimissüsteemile. Ühtki käesolevas määruses sisalduvat nõuet ei pea teavitatud asutus eraldi hindama.

(*5)  Komisjoni 9. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/763, millega kehtestatakse raudteeveo-ettevõtjatele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 alusel ühtse ohutustunnistuse väljaandmise praktiline kord ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 49)."

(*6)  Komisjoni 16. veebruari 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/761, millega kehtestatakse ühised ohutusmeetodid riiklike ohutusasutuste poolt pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohase ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa väljaandmist tehtavaks järelevalveks ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 1077/2012 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 16).“;"

| (43) | punkt 7.1 asendatakse järgmisega:
  „7.1.   
  Rakendamise üldeeskirjad


  Kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikliga 9 ja käesoleva määruse artikliga 5b peavad raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad tõendama käesoleva määruse nõuete täitmist oma ohutusjuhtimissüsteemi alusel, mis on kehtestatud vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2018/762.
  7.1.1.   A ja C liite ülemineku erieeskirjad

  Taristuettevõtjad võivad kooskõlas oma võrgustikes tegutsevate raudteeveo-ettevõtjatega ja kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/762 II lisa punktiga 5.1.1 lükata A ja C liite rakendamise edasi hiljemalt 16. detsembrini 2025. Selle tingimuseks on, et amet ja asjaomane riiklik ohutusasutus saavad hiljemalt 16. juuniks 2024 järgmise:






  a) | taristuettevõtja juhtkonna väljastatud rakendamiskohustus; |
| --- | --- | --- |

(43)

punkt 7.1 asendatakse järgmisega:

„7.1.   
  Rakendamise üldeeskirjad

Kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 artikliga 9 ja käesoleva määruse artikliga 5b peavad raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad tõendama käesoleva määruse nõuete täitmist oma ohutusjuhtimissüsteemi alusel, mis on kehtestatud vastavalt komisjoni delegeeritud määrusele (EL) 2018/762.

7.1.1.   A ja C liite ülemineku erieeskirjad

Taristuettevõtjad võivad kooskõlas oma võrgustikes tegutsevate raudteeveo-ettevõtjatega ja kooskõlas komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2018/762 II lisa punktiga 5.1.1 lükata A ja C liite rakendamise edasi hiljemalt 16. detsembrini 2025. Selle tingimuseks on, et amet ja asjaomane riiklik ohutusasutus saavad hiljemalt 16. juuniks 2024 järgmise:

a)

taristuettevõtja juhtkonna väljastatud rakendamiskohustus;

| b) | taristuettevõtja rakenduskava, sealhulgas koolitusplaanid, milles määratakse kindlaks viivitused vajalike muudetud töömenetluste kohaldamiseks ja vajaduse korral asjakohaste IT-vahendite rakendamiseks. |
| --- | --- |

b)

taristuettevõtja rakenduskava, sealhulgas koolitusplaanid, milles määratakse kindlaks viivitused vajalike muudetud töömenetluste kohaldamiseks ja vajaduse korral asjakohaste IT-vahendite rakendamiseks.

Raudteeveo-ettevõtjad pakuvad vedurijuhtidele ja asjaomastele töötajatele koolitust rongide käitamiseks vastavalt A ja C liitele hiljemalt 16. detsembriks 2025 või mis tahes varasemaks taristuettevõtja määratud kuupäevaks.“;

| (44) | punkt 7.2.2.1 asendatakse järgmisega:
  „7.2.2.1.   Eesti, Läti, Leedu, Poola, Ungari ja Slovakkia alaline erijuhtum (P-juhtum)

  Punkti 4.2.2.1.3.2 rakendamisel võib üksnes Eesti, Läti, Leedu, Poola, Ungari ja Slovakkia raudteevõrgustikus rööpmelaiusega 1 520 mm käitatavate kaubarongide tähistamiseks kasutada järgmist tagaosa signaalseadet.





  Selle valgust peegeldava ketta läbimõõt peab olema 185 mm ja punase ringi läbimõõt 140 mm. Kui käituspraktika seda õigustab, võib valgust peegeldava ketta asendada ühe valgust peegeldava plaadiga vastavalt vagunite KTK E liitele.
  Punkti 4.2.2.1.3.1 rakendamisel võib üksnes Eesti, Läti, Leedu, Poola, Ungari ja Slovakkia raudteevõrgustikus rööpmelaiusega 1 520 mm käitatavate reisirongide tähistamiseks kasutada tagaosa signaalseadena kolme püsivat punast tuld vastavalt skeemile:





  Selle erijuhuga ei takistata KTK nõuetele vastava veeremi juurdepääsu nende võrgule.“; |
| --- | --- |

(44)

punkt 7.2.2.1 asendatakse järgmisega:

„7.2.2.1.   Eesti, Läti, Leedu, Poola, Ungari ja Slovakkia alaline erijuhtum (P-juhtum)

Punkti 4.2.2.1.3.2 rakendamisel võib üksnes Eesti, Läti, Leedu, Poola, Ungari ja Slovakkia raudteevõrgustikus rööpmelaiusega 1 520 mm käitatavate kaubarongide tähistamiseks kasutada järgmist tagaosa signaalseadet.

Image 1

Selle valgust peegeldava ketta läbimõõt peab olema 185 mm ja punase ringi läbimõõt 140 mm. Kui käituspraktika seda õigustab, võib valgust peegeldava ketta asendada ühe valgust peegeldava plaadiga vastavalt vagunite KTK E liitele.

Punkti 4.2.2.1.3.1 rakendamisel võib üksnes Eesti, Läti, Leedu, Poola, Ungari ja Slovakkia raudteevõrgustikus rööpmelaiusega 1 520 mm käitatavate reisirongide tähistamiseks kasutada tagaosa signaalseadena kolme püsivat punast tuld vastavalt skeemile:

Image 2

Selle erijuhuga ei takistata KTK nõuetele vastava veeremi juurdepääsu nende võrgule.“;

| (45) | A liide asendatakse järgmisega:


  „A liide
  ERTMSi käitamise põhimõtted ja eeskirjad – 6. versioon
  1.   Teadlikult tühjaks jäetud
  2.   Teadlikult tühjaks jäetud
  3.   SISSEJUHATUS
  3.1.   Dokumendi eesmärk ja ülesehitus

  Käesolevas liites sätestatakse ERTMSi toimimise põhimõtted ja ühtlustatud eeskirjad.
  Iga eeskirja ülesehitus on järgmine:






  i) | pealkiri; |
| --- | --- | --- |

(45)

A liide asendatakse järgmisega:

„A liide

ERTMSi käitamise põhimõtted ja eeskirjad – 6. versioon

1.   Teadlikult tühjaks jäetud

2.   Teadlikult tühjaks jäetud

3.   SISSEJUHATUS

3.1.   Dokumendi eesmärk ja ülesehitus

Käesolevas liites sätestatakse ERTMSi toimimise põhimõtted ja ühtlustatud eeskirjad.

Iga eeskirja ülesehitus on järgmine:

i)

pealkiri;

| ii) | vajaduse korral olukorrad, kus eeskirja kohaldatakse ja mis on esitatud raamis, sealhulgas kohaldatavad ETCSi tasemed; mõnikord kirjeldatakse olukorda eeskirjade mõne konkreetse alajao puhul; |
| --- | --- |

ii)

vajaduse korral olukorrad, kus eeskirja kohaldatakse ja mis on esitatud raamis, sealhulgas kohaldatavad ETCSi tasemed; mõnikord kirjeldatakse olukorda eeskirjade mõne konkreetse alajao puhul;

| iii) | eeskiri ise. |
| --- | --- |

iii)

eeskiri ise.

Kui käesolevas liites osutatakse ETCSi 1. tasemele, kohaldatakse seda mõlema rakenduse suhtes, raudteeäärsete signaalidega või ilma, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui käesolevas liites osutatakse ETCSi 2. tasemele, kohaldatakse seda mõlema rakenduse suhtes, raudteeäärsete signaalidega või ilma, kui ei ole sätestatud teisiti.

Käesolevas liites osutatud Euroopa juhised on loetletud käesoleva KTK C2 liites.

Viited isikutele kehtivad võrdselt nii naiste kui ka meeste puhul.

A osa on teadlikult tühjaks jäetud.

B osa sisaldab ETCSi rongikategooriaid.

C osas on esitatud ühtlustamata eeskirjadele osutavate viidete loetelu. Mõnel juhul ei ole protseduur ERTMSiga seotud ja sõltub seega ühtlustamata eeskirjadest.

ETCSi ja GSM-Ri tehniliste funktsioonide kirjeldus on esitatud vastavates süsteeminõuete kirjeldustes.

Eeskirjades ei käsitleta DMI ekraanil kuvatavat teavet, mis ei eelda vedurijuhi tegutsemist.

EESMÄRK JA KOHALDAMISALA

Käesolevat liidet kohaldatakse täielikult ETCSi rongisiseste seadmetega varustatud rongide suhtes, mis vastavad rakendusmääruse (EL) 2023/1695 tehniliste kirjelduste kogumikule ja millel on käitatav süsteemi versioon X.Y kuni 2.2 (kaasa arvatud). Seda kohaldatakse ka rongisiseste üksuste suhtes, mis vastavad tehniliste kirjelduste kogumikule nr 2 või tehniliste kirjelduste kogumikule nr 3 ja mida kohaldatakse suures osas määruse (EL) 2016/919 tehniliste kirjelduste kogumikule nr 1 vastavate ETCSi rongisiseste seadmete suhtes, tingimusel et kasutatav DMI vastab tehnilisele kirjeldusele ERA_ERTMS_015560.

Kohaldamisala on järgmine:

| i) | ETCSi 0-taseme rakendus; |
| --- | --- |

i)

ETCSi 0-taseme rakendus;

| ii) | ETCSi 1. taseme rakendus, olenemata sellest, kas raudteeäärsed signaalid või sõidusignaalide uuendamine on olemas või mitte; |
| --- | --- |

ii)

ETCSi 1. taseme rakendus, olenemata sellest, kas raudteeäärsed signaalid või sõidusignaalide uuendamine on olemas või mitte;

| iii) | ETCSi 2. taseme rakendus, olenemata sellest, kas raudteeäärsed signaalid on olemas või mitte; |
| --- | --- |

iii)

ETCSi 2. taseme rakendus, olenemata sellest, kas raudteeäärsed signaalid on olemas või mitte;

| iv) | ETCSi üleminekud 0-, 1. ja 2. taseme rakenduste vahel; |
| --- | --- |

iv)

ETCSi üleminekud 0-, 1. ja 2. taseme rakenduste vahel;

| v) | ETCSi NTC-taseme rakendus; |
| --- | --- |

v)

ETCSi NTC-taseme rakendus;

| vi) | ETCSi üleminekud NTC-tasemele ja vastupidi; |
| --- | --- |

vi)

ETCSi üleminekud NTC-tasemele ja vastupidi;

| vii) | GSM-R. |
| --- | --- |

vii)

GSM-R.

B-klassi süsteemid (isegi kui neid käitatakse ETCS DMI kaudu) ei kuulu kohaldamisasse.

Eeskirjad on välja töötatud sõltumatult muudest võimalikest juhtimissüsteemidest, sealhulgas juhul, kui liinid on varustatud ETCSi 1. või 2. tasemega.

Kui ETCSi 1. või 2. taset rakendatakse liinidel, mis on varustatud muude juhtimissüsteemidega, on vaja hinnata nende eeskirjade kohaldatavust ja vajaduse korral täiendada neid ühtlustamata eeskirjadega. See hõlmab neid liine, mis on varustatud nii ETCSi 1. kui ka 2. tasemega.

GSM-Ri raadio-häälside käitamise eeskirju kohaldatakse GSM-Riga varustatud liinidel, olenemata kasutatavast juhtkäskude süsteemist. ETCSi käitamiseeskirju kohaldatakse ETCSiga varustatud liinidel, olenemata kasutatavast raadio-häälside süsteemist.

Eeskirjade kohaldatavus sõltub ka ERTMSi raudteeäärses allsüsteemis kasutatavatest insener-tehnilistest lahendustest. Sellega seoses võib juhtuda, et mõnda eeskirja ei ole vaja kohaldada, kui asjaomaseid funktsioone ei rakendata raudteeäärsetel aladel (nt kui rööbastee tingimusi ei edastata või raudteeületuskoha menetlust ei rakendata); kui aga eeskirja on vaja kohaldada, tehakse seda alati käesolevas liites kirjeldatud viisil.

Kõik vedurijuhiga seotud tegevused eeldavad tema füüsilist kohalolekut juhikabiinis, välja arvatud juhul, kui on vaja uurida seisva rongi tehnilist riket, saada signalisti juhiseid tavatelefoni kaudu või kui seda nõuab signalist või kui see on nõutav ühtlustamata eeskirjade kohaselt.

Käesolevas liites eeldatakse, et rongisisene ETCSi seade on sisse lülitatud, kui ei ole sätestatud teisiti. Kui ei ole märgitud teisiti, eeldatakse, et aktiivse kabiini juhtimispult on avatud.

Liikumisloa lõppu (EOA) saab füüsiliselt identifitseerida ETCSi peatusmärgise või ETCSi asukohamärgise abil. EOAd saab identifitseerida ka raudteeäärse signaali või muu stopptähisega teadetetahvli abil. Teatavatel tingimustel võib EOA olla ka rongi esiotsas.

4.   VIITED, TERMINID JA LÜHENDID

4.1.   (ei ole kasutusel)

4.2.   Terminid ja lühendid

Tabel 1

Terminid*

| Termin | Määratlus |
| --- | --- |
| Kinnitussõnum | Vedurijuhi kinnitus rongisisese ETCSi taotlusele selle kohta, et ta on saanud teavet, mida ta peab arvesse võtma. |
| Kohaldatav piirkiirus (SR-režiimis) | Väikseim piirkiirus järgmise hulgast:






  — | SR-režiimi piirkiirus; |

Termin

Määratlus

Kinnitussõnum

Vedurijuhi kinnitus rongisisese ETCSi taotlusele selle kohta, et ta on saanud teavet, mida ta peab arvesse võtma.

Kohaldatav piirkiirus (SR-režiimis)

Väikseim piirkiirus järgmise hulgast:

—

SR-režiimi piirkiirus;

| — | rongi suurim kiirus; |
| --- | --- |

—

rongi suurim kiirus;

| — | sõiduplaan/marsruudiraamat; |
| --- | --- |

—

sõiduplaan/marsruudiraamat;

| — | ajutised kiirusepiirangud (edastatakse muul viisil kui Euroopa juhised nr 1, 2, 5, 6, 7 või 8); |
| --- | --- |

—

ajutised kiirusepiirangud (edastatakse muul viisil kui Euroopa juhised nr 1, 2, 5, 6, 7 või 8);

| — | Euroopa juhised. |
| --- | --- |

—

Euroopa juhised.

ERTMSi rongi liikumisluba

Rongi liikumisluba, mis on antud järgmiselt:

| — | raudteeäärne sõitu lubav signaal või |
| --- | --- |

—

raudteeäärne sõitu lubav signaal või

| — | liikumisluba või |
| --- | --- |

—

liikumisluba või

| — | Euroopa juhised:






  — | alustada sõitu pärast liikumise ettevalmistamist või |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa juhised:

—

alustada sõitu pärast liikumise ettevalmistamist või

| — | mööduda EOAst või |
| --- | --- |

—

mööduda EOAst või

| — | jätkata sõitu pärast hädaseiskamist. |
| --- | --- |

—

jätkata sõitu pärast hädaseiskamist.

Piiriületus

Koht, kus rongid lähevad ühe liikmesriigi raudteevõrgust teise liikmesriigi raudteevõrku.

Registrist kustutamine

Telefoninumbri ja ronginumbri ajutise seose katkestamine. Selle toimingu võib algatada GSM-Ri raadio kasutaja, automaatsüsteemid või võrguasutus. Registrist kustutamine võimaldab registrist kustutatud ronginumbrit uuesti kasutada.

Vedurijuhi-masina liides (DMI)

Rongi seadis, mis tagab side rongisisese ETCSi ja vedurijuhi vahel.

Hädaliikumise tsoon

Ala, kus on lubatud liigutamine RV-režiimis.

Hädaseiskamiskäsk

ETCSi käsk pidurdada rongi suurima pidurdusjõuga, kuni rong on täielikult seisma jäänud.

ETCSi asukohatähis

Standardis EN 16494/2015 ((2)) määratletud raudteeäärse ETCSi ühtlustatud teadetetahvel, mida kasutatakse võimaliku EOA kindlakstegemiseks, nt osa lõpp.

Rongisisene ETCS

Raudteeveeremile paigaldatud ETCSi osa.

ETCSi peatusmärgis

Standardis EN 16494/2015 määratletud raudteeäärse ETCSi ühtlustatud teadetetahvel, mida kasutatakse selleks, et:

| — | teha kindlaks võimalik EOA ja |
| --- | --- |

—

teha kindlaks võimalik EOA ja

| — | märkida asukoht, kus vedurijuht peab rongi peatama, kui ta sõidab ilma liikumisloata. |
| --- | --- |

—

märkida asukoht, kus vedurijuht peab rongi peatama, kui ta sõidab ilma liikumisloata.

ETCSi talitluslik rongikategooria

Rongi tehniliste ja/või talitluslike omaduste kogum, mille suhtes kehtib konkreetne ETCSi kiirusprofiil.

Funktsionaalne number

(GSM-R)

Funktsionaalse adresseerimise süsteemi raames kasutatav täisnumber, mille abil tehakse lõpp-kasutaja või süsteem kindlaks pigem funktsiooni või rolli kui raadioseadme konkreetse elemendi või kasutaja abonemendi alusel.

Funktsionaalse numbri võib jagada kahte ossa:

| — | funktsionaalne adresseerimine (kõne adresseerimine konkreetse numbri abil, mis tähistab kasutaja täidetavat funktsiooni, mitte rongisisese GSM-Ri identifitseerimisnumber); |
| --- | --- |

—

funktsionaalne adresseerimine (kõne adresseerimine konkreetse numbri abil, mis tähistab kasutaja täidetavat funktsiooni, mitte rongisisese GSM-Ri identifitseerimisnumber);

| — | asukohast sõltuv adresseerimine (konkreetse funktsiooni adresseerimine, tavaliselt signalist, kasutaja – tavaliselt rongi – hetkeasukoha alusel). |
| --- | --- |

—

asukohast sõltuv adresseerimine (konkreetse funktsiooni adresseerimine, tavaliselt signalist, kasutaja – tavaliselt rongi – hetkeasukoha alusel).

GSM-R-režiim

Rongisisese GSM-Ri olek, mis pakub järgmisi funktsioone:

| — | rongi liikumine |
| --- | --- |

—

rongi liikumine

| — | või manöövrikoosseisu liikumine. |
| --- | --- |

—

või manöövrikoosseisu liikumine.

GSM-R-võrk

Raadiovõrk, mis täidab GSM-R-funktsioone.

GSM-R-võrgu märgis

Raudteeäärne ühtlustatud GSM-R-signaal, mis on määratletud standardis EN 16494/2015, et osutada valitavale võrgule.

Rongisisene GSM-R

Raudteeveeremiüksusele paigaldatud GSM-Ri osa.

RV-režiimi piirkiirus

RV-režiimi lubatud suurim kiirus, mis on antud raudteeäärsest ETCSist.

SR-režiimi piirkiirus

SR-režiimi lubatud suurim kiirus, mis on antud raudteeäärsest ETCSist.

Liikumisluba

Rongi (manöövrikoosseisu) luba liikuda konkreetsesse kohta kontrollitud kiirusel.

Ala, kus peatumine on keelatud

Taristuettevõtja kindlaksmääratud ala, kus rongi peatamine ei pruugi olla ohutu või sobilik.

Kiirus „Eira EOAd“ korral

Maksimaalne kiirus, kui funktsioon „Eira EOA-d“ on aktiivne.

Lubatud kiirus

Suurim kiirus, millega rong võib liikuda, ilma et rakenduks ETCSi hoiatus ja/või pidurid.

Lubav signaal

Mis tahes signaal, mis lubab vedurijuhil signaalist mööduda.

Liigutamine

Rongi liikumine, kui vedurijuht ei asu juhtveeremiüksuse juhtkabiinis.

Raadioside

Teabe vahetamine rongisisese ETCSi ja RBC/sõidusignaale raadio teel uuendava seadme vahel.

Raadio teel blokeerimise juhtkeskus (RBC)

Raudteeäärne ETCSi kesküksus, mis juhib ETCSi rongide liikumist 2. tasandil.

Raadioleviauk

Eelnevalt kindlaks määratud piirkond, kus ei ole võimalik luua usaldusväärset raadiosidekanalit.

Registreerimine

Telefoninumbri ja ronginumbri ajutine seos.

Vabastuskiirus

Suurim kiirus, mille juures rongil on lubatud jõuda oma liikumisloa lõpuni.

Liikumisloa tühistamine

Eelmise antud liikumisloa tühistamine.

Marsruudiraamat

Liini kirjeldus ja vedurijuhi kasutatavatel liinidel juhtimisega seotud raudteeäärsete seadmete kirjeldus.

Kindlustamine

Meetmed, mida tuleb kohaldada raudteeveeremi tahtmatu liikumise vältimiseks.

Manööverdamine

Veeremiüksuste liigutamise viis, milleks ei ole vaja rongi andmeid ning mida juhitakse manööverdamiskäskudega.

Topelttelg

Sama rongi kaks või enam mehaaniliselt ja pneumaatiliselt, kuid mitte elektriliselt ühendatud vedukit, millest igaüks vajab oma vedurijuhti.

Ajutine kiirusepiirang

Raudteeliinil lubatud sõidukiiruse vähendamine teatava aja jooksul.

Tekstsõnum

Juhi-masina liidese ekraanil kuvatav kirjalik teave.

Rongi andmed

Rongi omadusi kirjeldav teave.

Rongi ettevalmistaja

Rongi ettevalmistamise eest vastutavad töötajad.

Üleminek

Kontrollitud siirdumine ühelt ETCSi tasemelt teisele.

Üleminekupunkt

Punkt, kus toimub üleminek ühelt ETCSi tasemelt teisele.

Hädaseiskamine

Hädapidurite tagasivõtmatu rakendamine ETCSi poolt, kuni rong/manöövrikoosseis on peatunud.

Tabel 2

Lühendid*

| Lühend | |
| --- | --- |
| AD | Automaatne sõidurežiim |
| ATO | Rongide automaatjuhtimine |
| BMM | Suur metallmass |
| BTM | Majakaandmeedastusmoodul |
| DAS | Vedurijuhi nõustamise süsteem |
| DMI | Vedurijuhi-masina liides |
| EOA | Liikumisloa lõpp |
| ERTMS | Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem |
| ETCS | Euroopa rongijuhtimissüsteem |
| FS | Täieliku jälgimise režiim |
| G | Kaubarongi pidurdusrežiim |
| GSM-R | Globaalne digitaalne mobiilsidesüsteem – raudtee |
| IM | Taristuettevõtja |
| LS | Piiratud jälgimise režiim |
| MA | Liikumisluba |
| NL | Mittejuhtiv režiim |
| NTC | Riiklik rongijuhtimissüsteem |
| OS | Nägemise järgi sõitmise režiim |
| P | Reisirongi pidurdusrežiim |
| RBC | Raadio teel blokeerimise juhtkeskus |
| REC | Raadio-hädakutsung |
| RU | Raudteeveo-ettevõtja |
| RV | Tagurdusrežiim |
| SH | Manööverdamisrežiim |
| SL | Puhkerežiim |
| SN | Riiklik süsteem |
| SR | Vastutava personali režiim |
| STM | Konkreetne andmeedastusmoodul |
| TIMS | Rongi terviklikkuse seiresüsteem |
| UN | Seadistamata režiim |
| VBC | Virtuaalne baliisi kate |
| * | ERTMSi terminite ja lühendite täielik loetelu on esitatud rakendusmääruse (EL) 2023/1695 (kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK) A liite jaotises 023 „Terminite ja lühendite sõnastik“. |

Lühend

AD

Automaatne sõidurežiim

ATO

Rongide automaatjuhtimine

BMM

Suur metallmass

BTM

Majakaandmeedastusmoodul

DAS

Vedurijuhi nõustamise süsteem

DMI

Vedurijuhi-masina liides

EOA

Liikumisloa lõpp

ERTMS

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem

ETCS

Euroopa rongijuhtimissüsteem

FS

Täieliku jälgimise režiim

G

Kaubarongi pidurdusrežiim

GSM-R

Globaalne digitaalne mobiilsidesüsteem – raudtee

IM

Taristuettevõtja

LS

Piiratud jälgimise režiim

MA

Liikumisluba

NL

Mittejuhtiv režiim

NTC

Riiklik rongijuhtimissüsteem

OS

Nägemise järgi sõitmise režiim

P

Reisirongi pidurdusrežiim

RBC

Raadio teel blokeerimise juhtkeskus

REC

Raadio-hädakutsung

RU

Raudteeveo-ettevõtja

RV

Tagurdusrežiim

SH

Manööverdamisrežiim

SL

Puhkerežiim

SN

Riiklik süsteem

SR

Vastutava personali režiim

STM

Konkreetne andmeedastusmoodul

TIMS

Rongi terviklikkuse seiresüsteem

UN

Seadistamata režiim

VBC

Virtuaalne baliisi kate

*

ERTMSi terminite ja lühendite täielik loetelu on esitatud rakendusmääruse (EL) 2023/1695 (kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK) A liite jaotises 023 „Terminite ja lühendite sõnastik“.

5.   PÕHIMÕTTED

5.1.   ETCSi põhimõtted

5.1.1.   Kabiinisisene signaalimine

Vedurijuht jälgib DMI ekraanil kuvatavat teavet ja reageerib vastavalt käesolevale liitele.

Olenevalt raudteeäärsest paigaldisest võib vedurijuhilt nõuda, et ta võtaks arvesse standardis EN 16494:2015 „Raudteealased rakendused. Nõuded ERTMSi raudteeäärsetele signaalidele“ määratletud ühtlustatud teadetetahvleid ning muud ühtlustamata raudteeäärset teavet.

5.1.2.   Teadmised käitamise tasemest

Vedurijuht ja signalist töötavad alati vastavalt ETCSi eeskirjadele, mis kehtivad konkreetse ETCSi käitamise taseme kohta.

Kui samal ajal eksisteerib rohkem kui üks ETCSi tase, teeb signalist enne vedurijuhile mingite juhiste andmist kindlaks, millisel ETCSi tasemel asjaomane rong sõidab.

5.1.3.   (ei ole kasutusel)

5.1.4.   (ei ole kasutusel)

5.1.5.   (ei ole kasutusel)

5.1.6.   Luba alustada liikumist SR-režiimis

Signalist annab vedurijuhile loa alustada liikumist SR-režiimis vastavalt Euroopa juhistele nr 7, välja arvatud juhul, kui ETCSi 1. tasemel/2. tasemel alustatakse liikumist raudteeäärsete signaalidega.

5.1.7.   Kiirusepiirangud SR-režiimis

Signalist annab Euroopa juhise nr 1, 2, 5, 6, 7 või 8 abil SR-režiimis sõitva rongi vedurijuhile kõik SR-režiimi jaoks ette nähtud maksimaalsest kiirusest väiksemad piirkiirused, välja arvatud juhul, kui vedurijuhti teavitatakse sellistest kiirusepiirangutest spetsiaalse dokumendi/arvuti kaudu.

5.1.8.   EOAst möödumise luba

Signalist tohib vedurijuhile anda loa EOAst möödumiseks ainult Euroopa juhise nr 1 või 7 alusel.

5.1.9.   Hädaseisatud rong/manöövrikoosseis

Pärast hädaseiskamist alustab vedurijuht uuesti sõitu algses või vastassuunas ainult juhul, kui ta on saanud signalistilt Euroopa juhise nr 2 alusel loa.

5.1.10.   ETCSi peatusmärgis

Vedurijuht peatub ETCSi peatusmärgisele lähenemisel:

| i) | märkides praeguse liikumisloa EOA või |
| --- | --- |

i)

märkides praeguse liikumisloa EOA või

| ii) | kui ta sõidab ilma liikumisloata, välja arvatud juhul, kui ta on saanud signalistilt eriloa Euroopa juhiste 1 või 7 alusel. |
| --- | --- |

ii)

kui ta sõidab ilma liikumisloata, välja arvatud juhul, kui ta on saanud signalistilt eriloa Euroopa juhiste 1 või 7 alusel.

5.1.11.   ETCSi asukohatähis

Vedurijuht peatub ETCSi asukohatähisele lähenemisel:

| i) | märkides praeguse liikumisloa EOA või |
| --- | --- |

i)

märkides praeguse liikumisloa EOA või

| ii) | kui ta sõidab ilma liikumisloata, kui ta on saanud signalistilt erikorralduse. |
| --- | --- |

ii)

kui ta sõidab ilma liikumisloata, kui ta on saanud signalistilt erikorralduse.

5.2.   (ei ole kasutusel)

6.   ETCSi KÄITAMISEESKIRJAD

6.1.   Rongisisese ETCSi kasutuselevõtt

| Vedurijuht lülitab rongisisese ETCSi sisse.
  Tasemed 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Vedurijuht lülitab rongisisese ETCSi sisse.

Tasemed 0, 1, 2, NTC

6.1.1.   Andmete sisestamine sõidu alustamisel

Rongisisese ETCSi nõudmisel sisestab vedurijuht vedurijuhi identifitseerimistunnuse, ronginumbri, ETCSi taseme, raadiovõrgu identifitseerimistunnuse ning RBC identifitseerimistunnuse ja telefoninumbri või sisestab selle uuesti või kinnitab selle uuesti.

Kui kuvatakse tekstsõnum

„Raadiovõrgu registreerimine ebaõnnestus“,

sisestab vedurijuht raadiovõrgu identifitseerimistunnuse.

6.1.2.   Andmete käsitsi muutmine

Andmete käsitsi muutmine

Kui on vaja teha muudatus, sisestab/muudab ja kinnitab vedurijuht:

| i) | ronginumbri; |
| --- | --- |

i)

ronginumbri;

| ii) | vedurijuhi identifitseerimistunnuse paigalseisu ajal või kui see on lubatud riikliku väärtusega, siis sõidu ajal; |
| --- | --- |

ii)

vedurijuhi identifitseerimistunnuse paigalseisu ajal või kui see on lubatud riikliku väärtusega, siis sõidu ajal;

| iii) | ETCSi taseme, raadiovõrgu identifitseerimistunnuse ja RBC identifitseerimistunnuse ning telefoninumbri paigalseisu ajal. |
| --- | --- |

iii)

ETCSi taseme, raadiovõrgu identifitseerimistunnuse ja RBC identifitseerimistunnuse ning telefoninumbri paigalseisu ajal.

6.2.   Liikumise ettevalmistamine

Liikumise ettevalmistamine

| Rongisisene ETCS on kasutusel.
  Tasemed 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Rongisisene ETCS on kasutusel.

Tasemed 0, 1, 2, NTC

ETCSi 2. taseme puhul kohaldab vedurijuht rongi tagasilükkamise korral eeskirja „Reageerimine ootamatutele olukordadele rongi liikumise ettevalmistamisel“ (jagu 6.40.2).

6.2.1.   Veduril on vaja liikuda rongina

Veduril on vaja liikuda rongina

Vedurijuht:

| i) | kohaldab eeskirja „Rongi andmete sisestamine rongi ettevalmistamise ajal“ (punkt 6.4.1); |
| --- | --- |

i)

kohaldab eeskirja „Rongi andmete sisestamine rongi ettevalmistamise ajal“ (punkt 6.4.1);

| ii) | valib „Start“. |
| --- | --- |

ii)

valib „Start“.

Kui nõutakse kinnitust SR-režiimile, kohaldab vedurijuht eeskirja „Vedukil on vaja liikuda rongina ja nõutakse kinnitust SR-režiimile“ (jagu 6.2.4).

Kui ETCSi 2. tasemel nõutakse kinnitust SH-režiimile, kohaldab vedurijuht eeskirja „Reageerimine ootamatutele olukordadele rongi liikumise ettevalmistamisel“ (jagu 6.40.1).

6.2.2.   Vedukil on vaja liikuda SH-režiimis

Vedukil on vaja liikuda SH-režiimis

Vedurijuht valmistub manööverdamiseks ja kohaldab eeskirja „Manööverdamine SH-režiimis“ (jagu 6.3).

6.2.3.   Vedukil on vaja liikuda NL-režiimis

Vedukil on vaja liikuda NL-režiimis

Mittejuhtiva veduki juht valmistub tandemliikumiseks ja kohaldab eeskirja „Tandemliikumine“ (jagu 6.32).

6.2.4.   Vedukil on vaja liikuda rongina ja nõutakse kinnitust SR-režiimile

Vedukil on vaja liikuda rongina ja nõutakse kinnitust SR-režiimile

| 1. tase ilma raudteeäärsete signaalideta, 2. tase ilma raudteeäärsete signaalideta |
| --- |

1. tase ilma raudteeäärsete signaalideta, 2. tase ilma raudteeäärsete signaalideta

Kui vilkuva raamiga kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 3

Vedurijuht informeerib signalisti, saab kooskõlas Euroopa juhisega nr 7 loa käivitamiseks SR-režiimis ja kinnitab seda.

Enne juhile SR-režiimis käivitamiseks loa andmist teeb signalist kooskõlas ühtlustamata eeskirjadega järgmist:

| i) | kontrollib, kas kõik marsruudi nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

i)

kontrollib, kas kõik marsruudi nõuded on täidetud;

| ii) | kontrollib kõiki vajalikke piiranguid ja/või juhiseid ning lisab need Euroopa juhisesse nr 7; |
| --- | --- |

ii)

kontrollib kõiki vajalikke piiranguid ja/või juhiseid ning lisab need Euroopa juhisesse nr 7;

| iii) | kontrollib ajutisi kiiruspiiranguid, mis tuleb lisada Euroopa juhisesse nr 7. |
| --- | --- |

iii)

kontrollib ajutisi kiiruspiiranguid, mis tuleb lisada Euroopa juhisesse nr 7.

Kui rong asub ETCSi peamärgises

Signalist lubab vedurijuhil ETCSi peatusmärgisest mööduda, kasutades selleks Euroopa juhist nr 7. See luba kehtib alates sellest ETCSi peatusmärgisest kuni järgmiseni. Kui tingimused seda võimaldavad, võib signalist anda juhile loa läbida ka see teine ETCSi peatusmärgis, kasutades sama Euroopa juhist nr 7. Seejärel kehtib luba kuni teisele märgisele järgneva ETCSi peatusmärgiseni sõidusuunas.

Vedurijuht:

| i) | võtab signalistilt vastu Euroopa juhise nr 7; |
| --- | --- |

i)

võtab signalistilt vastu Euroopa juhise nr 7;

| ii) | kontrollib kohaldatavat piirkiirust; |
| --- | --- |

ii)

kontrollib kohaldatavat piirkiirust;

| iii) | kasutab iga ETCSi peatusmärgise, millest tuleb mööduda, eiramisfunktsiooni, välja arvatud juhul kui ta saab juhise seda mitte teha, ja ootab järgmist tingmärki: |
| --- | --- |

iii)

kasutab iga ETCSi peatusmärgise, millest tuleb mööduda, eiramisfunktsiooni, välja arvatud juhul kui ta saab juhise seda mitte teha, ja ootab järgmist tingmärki:

Image 4

| iv) | käivitab rongi; |
| --- | --- |

iv)

käivitab rongi;

| v) | ei ületa selle tingmärgi kuvamise ajal „Eira EOAd“ kiirust. |
| --- | --- |

v)

ei ületa selle tingmärgi kuvamise ajal „Eira EOAd“ kiirust.

Kui rong ei asu ETCSi peamärgises

Signalist lubab vedurijuhil sõitu alustada, kasutades selleks Euroopa juhist nr 7. See luba kehtib rongi praegusest asukohast kuni esimese ETCSi peatusmärgiseni sõidusuunas. Kui tingimused seda võimaldavad, võib signalist anda vedurijuhile loa läbida ka see ning samuti järgmine ETCSi peatusmärgis, kasutades sama Euroopa juhist nr 7. See luba kehtib seejärel kuni ETCSi peatusmärgini, mis järgneb viimasele peatusmärgile, millest Euroopa juhisega nr 7 oli lubatud mööduda.

Vedurijuht:

| i) | võtab signalistilt vastu Euroopa juhise nr 7; |
| --- | --- |

i)

võtab signalistilt vastu Euroopa juhise nr 7;

| ii) | kontrollib kohaldatavat piirkiirust; |
| --- | --- |

ii)

kontrollib kohaldatavat piirkiirust;

| iii) | käivitab rongi; |
| --- | --- |

iii)

käivitab rongi;

| iv) | ETCSi peatusmärgisele lähenedes ja Euroopa juhisega nr 7 on lubatud sellest mööduda, kasutab eiramisfunktsiooni, välja arvatud juhul, kui on antud korraldus seda mitte teha, ning ootab järgmist tingmärki: |
| --- | --- |

iv)

ETCSi peatusmärgisele lähenedes ja Euroopa juhisega nr 7 on lubatud sellest mööduda, kasutab eiramisfunktsiooni, välja arvatud juhul, kui on antud korraldus seda mitte teha, ning ootab järgmist tingmärki:

Image 5

| v) | käivitab rongi või jätkab liikumist; |
| --- | --- |

v)

käivitab rongi või jätkab liikumist;

| vi) | selle tingmärgi kuvamise ajal ei ületa „Eira EOAd“ kiirust. |
| --- | --- |

vi)

selle tingmärgi kuvamise ajal ei ületa „Eira EOAd“ kiirust.

Võimalik on anda rohkem kui üks Euroopa juhis, et mööduda samast arvust järjestikustest ETCSi peatusmärgistest.

Kui signalist saab kindlaks teha, et kuni väljaantava loa lõpuni on rööbastee vaba, võib ta vabastada vedurijuhi nägemise järgi sõitmisest SR-režiimis.

| 1. tase raudteeäärsete signaalidega, 2. tase raudteeäärsete signaalidega |
| --- |

1. tase raudteeäärsete signaalidega, 2. tase raudteeäärsete signaalidega

Kui vilkuva raamiga kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 6

Vedurijuht kohaldab eeskirja „Sõitmine SR-režiimis“ (jagu 6.14).

6.2.5.   Vedukil on vaja liikuda SL-režiimis

Vedukil on vaja liikuda SL-režiimis

Vedurijuht/rongi ettevalmistaja tagab, et kõik mittejuhtiva veduki juhtimispuldid, mis on juhtiva vedukiga elektriliselt ühendatud ja on sellest kaugjuhitavad, on suletud ja jäävad suletuks niikauaks, kuni seda vedukit juhtivast vedukist kaugjuhitakse.

6.3.   Manööverdamine SH-režiimis

Manööverdamine SH-režiimis

| Veeremit on vaja liigutada SH-režiimis.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Veeremit on vaja liigutada SH-režiimis.

Tasemed 1, 2

6.3.1.   Käsitsi SH-režiimile lülitamine

Käsitsi SH-režiimile lülitamine

Vedurijuht valib „Manööverdamine“ vastavalt ühtlustamata eeskirjadele.

6.3.2.   Automaatne SH-režiimile lülitamine

Automaatne SH-režiimile lülitamine

Kui vilkuva raamiga kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 7

vedurijuht:

| i) | veendub kõigepealt, et tal on õiged andmed liikumise kohta, mida ta peab tegema; |
| --- | --- |

i)

veendub kõigepealt, et tal on õiged andmed liikumise kohta, mida ta peab tegema;

| ii) | seejärel kinnitab teate vastuvõtmist. |
| --- | --- |

ii)

seejärel kinnitab teate vastuvõtmist.

6.3.3.   SH-režiimis sõitmine

SH-režiimis sõitmine

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 8

vedurijuht kohaldab ühtlustamata eeskirju.

6.3.4.   SH-režiimis jätkamine kabiini vahetamise korral

SH-režiimis jätkamine kabiini vahetamise korral

Kui manööverdamiseks on vaja kasutada eri kabiine, on vedurijuhil lubatud valida enne juhtimispuldi sulgemist „Säilitada manööverdamine“.

6.3.5.   SH-režiimist väljumine

SH-režiimist väljumine

Kui manööverdamine SH-režiimis lõpetatakse, siis vedurijuht:

| i) | valib „Välju manööverdamisest“; |
| --- | --- |

i)

valib „Välju manööverdamisest“;

| ii) | veendub, et ükski vedur ei jääks olekusse „Säilitada manööverdamine“. |
| --- | --- |

ii)

veendub, et ükski vedur ei jääks olekusse „Säilitada manööverdamine“.

6.3.6.   SH-režiimi ei lubatud

SH-režiimi ei lubatud

| Tase 2 |
| --- |

Tase 2

Kui kuvatakse üks järgmistest tekstsõnumitest:

„SHst keeldutud“,

„SH taotlus ebaõnnestus“,

vedurijuht teavitab signalisti olukorrast.

Vedurijuht ja signalist kohaldavad ühtlustamata eeskirju.

6.3.7.   Manööverdamisala kindlaksmääratud piirist möödumine

Manööverdamisala kindlaksmääratud piirist möödumine

Kui manöövrikoosseis peab mööduma manööverdamisala kindlaksmääratud piirist, kohaldavad vedurijuht ja signalist ühtlustamata eeskirju.

6.4.   Rongi andmete sisestamine

Rongi andmete sisestamine

| Rongi andmed tuleb sisestada või neid muuta.
  Tasemed 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Rongi andmed tuleb sisestada või neid muuta.

Tasemed 0, 1, 2, NTC

6.4.1.   Rongi andmete sisestamine rongi ettevalmistamise ajal

Rongi andmete sisestamine rongi ettevalmistamise ajal

Vedurijuht/rongi ettevalmistaja sisestab/muudab ja kinnitab kõik järgmised rongiandmed, kui need andmed ei ole rongisiseses süsteemis enne konfigureeritud ega saadud ETCSi-välistest allikatest:

| i) | ETCSi talitluslik rongikategooria; |
| --- | --- |

i)

ETCSi talitluslik rongikategooria;

| ii) | rongi pikkus; |
| --- | --- |

ii)

rongi pikkus;

| iii) | pidurdusprotsent; |
| --- | --- |

iii)

pidurdusprotsent;

| iv) | rongi suurim kiirus; |
| --- | --- |

iv)

rongi suurim kiirus;

| v) | teljekoormuse kategooria; |
| --- | --- |

v)

teljekoormuse kategooria;

| vi) | kas rong on varustatud hermeetikasüsteemiga; |
| --- | --- |

vi)

kas rong on varustatud hermeetikasüsteemiga;

| vii) | veeremi gabariit; |
| --- | --- |

vii)

veeremi gabariit;

| viii) | lisaandmed olemasolevate STMide kohta; |
| --- | --- |

viii)

lisaandmed olemasolevate STMide kohta;

| ix) | konkreetsed ATO andmed, kui neid nõutakse. |
| --- | --- |

ix)

konkreetsed ATO andmed, kui neid nõutakse.

Enne rongisiseses süsteemis eelkonfigureeritud või ETCSi välistest allikatest saadud ja vedurijuhi poolt muudetavate rongi andmete kinnitamist veendub rongi ettevalmistaja, et rongi andmed ja rongi koosseis on kooskõlas.

6.4.2.   Rongi andmete käsitsi muutmine

Rongi andmete käsitsi muutmine

Pärast rongikoosseisu iga muutmist ja pärast tehnilist probleemi, mis toob kaasa rongi andmete muutumise, teeb rongi ettevalmistaja/vedurijuht järgmist:

| i) | määrab kindlaks uued rongi andmed; |
| --- | --- |

i)

määrab kindlaks uued rongi andmed;

| ii) | sisestab uued rongi andmed; |
| --- | --- |

ii)

sisestab uued rongi andmed;

| iii) | kinnitab uued rongi andmed. |
| --- | --- |

iii)

kinnitab uued rongi andmed.

6.4.3.   Rongi andmete muutmine ETCSi väliste allikate poolt

Rongi andmete muutmine ETCSi väliste allikate poolt

Kui DMI ekraanil kuvatakse järgmine tekstsõnum:

„Rongi andmed on muudetud“

a)   Kui rongiandmete muutumisega kaasneb piduri rakendamine

Kui rongiandmete muutumisega kaasneb piduri rakendamine

Rongi seisu ajal toimib vedurijuht järgmiselt:

| i) | kinnitab pidurite rakendamise; |
| --- | --- |

i)

kinnitab pidurite rakendamise;

| ii) | muudab ja/või kinnitab rongi andmed, kui rongisisene süsteem seda nõuab; |
| --- | --- |

ii)

muudab ja/või kinnitab rongi andmed, kui rongisisene süsteem seda nõuab;

| iii) | võtab arvesse muudetud rongi andmeid. |
| --- | --- |

iii)

võtab arvesse muudetud rongi andmeid.

ETCSi 1. ja 2. tasemel, kui uut liikumisluba ei ole saadud, annab signalist vedurijuhile loa EOAst mööduda (eeskiri „EOA-sektsioonist möödasõidu luba“, punkt 6.39).

b)   Kõigil muudel juhtudel

Kõigil muudel juhtudel

vedurijuht võtab arvesse muudetud rongi andmeid.

6.5.   (ei ole kasutusel)

(ei ole kasutusel)

6.6.   (ei ole kasutusel)

(ei ole kasutusel)

6.7.   ETCSi 0-tasemele sisenemine ja seal tegutsemine

ETCSi 0-tasemele sisenemine ja seal tegutsemine

6.7.1.   Teadaanne

Teadaanne

| Rong läheneb ETCSi 0-taseme alale.
  Tasemed 1, 2, NTC |
| --- |

Rong läheneb ETCSi 0-taseme alale.

Tasemed 1, 2, NTC

Kui ETCSi 0-tasemele üleminekust teatatakse, kuvades järgmist tingmärki:

Image 9

vedurijuht kohaldab ühtlustamata eeskirju.

6.7.2.   Kinnitussõnum

Kinnitussõnum

Kui vilkuva raamiga kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 10

vedurijuht kinnitab teate kättesaamist.

6.7.3.   Käitamine

| Rong sõidab ETCSi 0-taseme alas. |
| --- |

Rong sõidab ETCSi 0-taseme alas.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 11

vedurijuht kohaldab ühtlustamata eeskirju.

6.8.   ETCSi 1. tasemele sisenemine ja seal tegutsemine

ETCSi 1. tasemele sisenemine ja seal tegutsemine

6.8.1.   Teadaanne

Teadaanne

| Rong läheneb ETCSi 1. taseme alale.
  Tasemed 0, 2, NTC |
| --- |

Rong läheneb ETCSi 1. taseme alale.

Tasemed 0, 2, NTC

Kui ETCSi 1. tasemele üleminekust teatatakse, kuvades järgmist tingmärki:

Image 12

vedurijuht valmistab ette ETCSi 1. taseme eeskirjade kohaldamise.

6.8.2.   (ei ole kasutusel)

(ei ole kasutusel)

6.8.3.   Käitamine

Käitamine

| Rong sõidab ETCSi 1. taseme alas. |
| --- |

Rong sõidab ETCSi 1. taseme alas.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 13

vedurijuht kohaldab ETCSi 1. taseme eeskirju.

6.9.   ETCSi 2. tasemele sisenemine ja seal tegutsemine

6.9.1.   Teadaanne

| Rong läheneb ETCSi 2. taseme alale.
  Tasemed 0, 1, NTC |
| --- |

Rong läheneb ETCSi 2. taseme alale.

Tasemed 0, 1, NTC

Kui teatatakse ETCSi 2. tasemele üleminekust, kuvades järgmist tingmärki:

Image 14

vedurijuht valmistab ette ETCSi 2. taseme eeskirjade kohaldamise.

6.9.2.   (ei ole kasutusel)

(ei ole kasutusel)

6.9.3.   Käitamine

Käitamine

| Rong sõidab ETCSi 2. taseme alas. |
| --- |

Rong sõidab ETCSi 2. taseme alas.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 15

vedurijuht kohaldab ETCSi 2. taseme eeskirju.

Kui signalist nõuab rongi terviklikkuse käsitsi kinnitamist DMI-l, teeb vedurijuht seda ainult paigalseisu ajal ja raudteeveo-ettevõtja eeskirjade kohaselt.

6.10.   (ei ole kasutusel)

(ei ole kasutusel)

6.11.   ETCSi NTC-tasemele sisenemine ja seal tegutsemine

ETCSi NTC-tasemele sisenemine ja seal tegutsemine

6.11.1.   Teadaanne

Teadaanne

| Rong läheneb ETCSi NTC-taseme alale.
  Tasemed 0, 1, 2 |
| --- |

Rong läheneb ETCSi NTC-taseme alale.

Tasemed 0, 1, 2

Kui üleminekust ETCSi NTC-tasemele teatatakse, kuvades tingmärki, mis näitab kohaldatava NTC nime, näiteks:

Image 16

vedurijuht kohaldab ühtlustamata eeskirju.

Iga NTC jaoks on olemas eraldi tingmärk.

6.11.2.   Kinnitussõnum

Kinnitussõnum

Kui kohaldatavat NTCd tähistav tingmärk kuvatakse vilkuva raamiga, näiteks:

Image 17

vedurijuht kinnitab teate kättesaamist.

Iga NTC jaoks on olemas eraldi tingmärk.

6.11.3.   Käitamine

Käitamine

| Rong sõidab ETCSi NTC-taseme alas. |
| --- |

Rong sõidab ETCSi NTC-taseme alas.

Kui kuvatakse tingmärk, mis tähistab NTCd, millesse siseneti, näiteks:

Image 18

vedurijuht kohaldab ühtlustamata eeskirju.

Iga NTC jaoks on olemas eraldi tingmärk.

6.12.   FS-režiimis sõitmine

FS-režiimis sõitmine

| Tasemed 1, 2 |
| --- |

Tasemed 1, 2

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 19

vedurijuht:

| i) | ei tohi ületada lubatud kiirust; |
| --- | --- |

i)

ei tohi ületada lubatud kiirust;

| ii) | võib juhul, kui DAS-teave on rongisiseses süsteemis kättesaadav:






  — | järgida DMI ekraanil kuvatavat soovituslikku sihtkiirust; |
| --- | --- | --- |

ii)

võib juhul, kui DAS-teave on rongisiseses süsteemis kättesaadav:

—

järgida DMI ekraanil kuvatavat soovituslikku sihtkiirust;

| — | pildi

  kuvamisel kasutada vabajooksu; |
| --- | --- |

—

pildi
  Image 20
  kuvamisel kasutada vabajooksu;

| — | pidada kinni peatuspunktidest, kui need on märgitud; |
| --- | --- |

—

pidada kinni peatuspunktidest, kui need on märgitud;

| — | taotleda peatuspunkti vahele jätmist, kui see on ette nähtud ja see valik on DMI-ekraanil kättesaadav; |
| --- | --- |

—

taotleda peatuspunkti vahele jätmist, kui see on ette nähtud ja see valik on DMI-ekraanil kättesaadav;

| — | käitada uksi, kui asjaomased DMI näidikud kutsuvad üles seda tegema. |
| --- | --- |

—

käitada uksi, kui asjaomased DMI näidikud kutsuvad üles seda tegema.

Raudteeäärsete signaalidega ETCSi 1. tasemel on juhil lubatud jätkata ilma uue liikumisloata, kui raudteeäärne signaal lubab sõita.

Kui lisaks kuvatakse järgmine tekstsõnum:

„FSi sisenemine“

vedurijuht peab kinni kiiruspiirangust, mis kehtib FS-režiimi liikumisloaga hõlmamata rongi osa kohta.

6.13.   OS-režiimis sõitmine

OS-režiimis sõitmine

| Tasemed 1, 2 |
| --- |

Tasemed 1, 2

Kui vilkuva raamiga kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 21

vedurijuht:

| i) | kinnitab teate kättesaamist; |
| --- | --- |

i)

kinnitab teate kättesaamist;

| ii) | alustab või jätkab B2 liite eeskirja 9 kohaldamist. |
| --- | --- |

ii)

alustab või jätkab B2 liite eeskirja 9 kohaldamist.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 22

vedurijuht:

| i) | kohaldab B2 liite eeskirja 9 seni, kuni seda tingmärki kuvatakse; |
| --- | --- |

i)

kohaldab B2 liite eeskirja 9 seni, kuni seda tingmärki kuvatakse;

| ii) | ei tohi ületada lubatud kiirust. |
| --- | --- |

ii)

ei tohi ületada lubatud kiirust.

Kui lisaks kuvatakse järgmine tekstsõnum:

„OSi sisenemine“

vedurijuht peab kinni kiiruspiirangust, mis kehtib OS-režiimi liikumisloaga hõlmamata rongi osa kohta.

6.14.   Sõitmine SR-režiimis

| Tasemed 1, 2 |
| --- |

Tasemed 1, 2

Kui vilkuva raamiga kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 23

vedurijuht:

| i) | saab esmalt ERTMSi rongi liikumisloa; |
| --- | --- |

i)

saab esmalt ERTMSi rongi liikumisloa;

| ii) | kontrollib kohaldatavat piirkiirust; |
| --- | --- |

ii)

kontrollib kohaldatavat piirkiirust;

| iii) | seejärel kinnitab teate vastuvõtmist. |
| --- | --- |

iii)

seejärel kinnitab teate vastuvõtmist.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 24

vedurijuht:

| i) | sõidab nägemise järgi, välja arvatud juhul, kui Euroopa juhis nr 1, 2 või 7 vabastab ta SR-režiimis nägemise järgi sõitmisest; |
| --- | --- |

i)

sõidab nägemise järgi, välja arvatud juhul, kui Euroopa juhis nr 1, 2 või 7 vabastab ta SR-režiimis nägemise järgi sõitmisest;

| ii) | ei tohi ületada kohaldatavat piirkiirust; |
| --- | --- |

ii)

ei tohi ületada kohaldatavat piirkiirust;

| iii) | ETCSi 1. tasemel ilma raudteeäärsete signaalideta ja ETCSi 2. tasemel ilma raudteeäärsete signaalideta teavitab järgmisele ETCSi peatusmärgisele lähenedes signalisti ning kohaldab eeskirja „EOAst möödasõidu lubamine“ (jagu 6.39), välja arvatud juhul, kui tal on juba lubatud Euroopa juhise alusel sellest ETCSi peatusmärgisest mööduda. |
| --- | --- |

iii)

ETCSi 1. tasemel ilma raudteeäärsete signaalideta ja ETCSi 2. tasemel ilma raudteeäärsete signaalideta teavitab järgmisele ETCSi peatusmärgisele lähenedes signalisti ning kohaldab eeskirja „EOAst möödasõidu lubamine“ (jagu 6.39), välja arvatud juhul, kui tal on juba lubatud Euroopa juhise alusel sellest ETCSi peatusmärgisest mööduda.

Võimalik on anda rohkem kui üks Euroopa juhis, et mööduda samast arvust järjestikustest ETCSi peatusmärgistest.

6.15.   LS-režiimis sõitmine

LS-režiimis sõitmine

| Tasemed 1, 2 |
| --- |

Tasemed 1, 2

Kui vilkuva raamiga kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 25

vedurijuht kinnitab teate kättesaamist vastavalt ühtlustamata eeskirjadele.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 26

vedurijuht kohaldab ühtlustamata eeskirju.

6.16.   UN-režiimis sõitmine

UN-režiimis sõitmine

| 0-tase |
| --- |

0-tase

Kui vilkuva raamiga kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 27

vedurijuht kinnitab teate kättesaamist vastavalt ühtlustamata eeskirjadele.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 28

vedurijuht kohaldab ühtlustamata eeskirju.

6.17.   SN-režiimis sõitmine

SN-režiimis sõitmine

| NTC-tase |
| --- |

NTC-tase

Kui vilkuva raamiga kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 29

vedurijuht kinnitab teate kättesaamist vastavalt ühtlustamata eeskirjadele.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 30

vedurijuht kohaldab ühtlustamata eeskirju.

6.18.   EOA-le lähenemine vabastamiskiiruse kuvamisel

EOA-le lähenemine vabastamiskiiruse kuvamisel

| Tasemed 1, 2 |
| --- |

Tasemed 1, 2

Kui rong läheneb EOA-le ja DMI ekraanil kuvatakse vabastamiskiirus, on vedurijuhil lubatud:

| i) | läheneda signaalile, ETCSi peatusmärgisele, ETCSi asukohamärgisele või puhvertõkkele, mis on DMI ekraanil märgitud EOAst lühikese vahemaa kaugusel, ületamata vabastamiskiirust; |
| --- | --- |

i)

läheneda signaalile, ETCSi peatusmärgisele, ETCSi asukohamärgisele või puhvertõkkele, mis on DMI ekraanil märgitud EOAst lühikese vahemaa kaugusel, ületamata vabastamiskiirust;

| ii) | raudteeäärsete signaalidega ETCSi 1. tasemel edasi sõita, ületamata vabastamiskiirust, kui raudteeäärne signaal lubab sõita. |
| --- | --- |

ii)

raudteeäärsete signaalidega ETCSi 1. tasemel edasi sõita, ületamata vabastamiskiirust, kui raudteeäärne signaal lubab sõita.

6.19.   Tegutsemine päringu „Eesolev rööbastee on vaba“ korral

Tegutsemine päringu „Eesolev rööbastee on vaba“ korral

| Rong seisab paigal või läheneb raudteeäärsele signaalile või ETCSi peatusmärgisele/ETCSi asukohamärgisele.
  Tase 2 |
| --- |

Rong seisab paigal või läheneb raudteeäärsele signaalile või ETCSi peatusmärgisele/ETCSi asukohamärgisele.

Tase 2

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 31

on vedurijuhil lubatud kinnitada, et eesolev rööbastee on vaba, kui ta saab kindlaks teha, et rongi esiotsa ja järgmise raudteeäärse signaali, ETCSi peatusmärgise või ETCSi asukohamärgise vaheline raudteelõik on vaba.

6.20.   Lõigu läbimine alla lastud pantograafi(de)ga

Lõigu läbimine alla lastud pantograafi(de)ga

| Rong läheneb liinilõigule, mis tuleb läbida alla lastud pantograafi(de)ga.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Rong läheneb liinilõigule, mis tuleb läbida alla lastud pantograafi(de)ga.

Tasemed 1, 2

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 32

või ilma liikumisloata sõites või kui raudteeäärsed seadmed seda funktsiooni ei toeta, ilmub järgmine teadetetahvel

Image 33
  *

vedurijuht laseb pantograafi(d) alla, võttes arvesse selle/nende asendit.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 34

või ilma liikumisloata sõites või kui raudteeäärsed seadmed seda funktsiooni ei toeta, ilmub järgmine teadetetahvel

Image 35
  *

vedurijuht jätab pantograafi(d) alla.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 36

või ilma liikumisloata sõites või kui raudteeäärsed seadmed seda funktsiooni ei toeta, ilmub järgmine teadetetahvel

Image 37
  *

on vedurijuhil lubatud tõsta pantograaf(id) üles, arvestades selle/nende asendiga.

| * | Teadetetahvlite täpsete mõõtmete ja paigutuse puhul tuleb järgida standardit EN 16494/2015 |
| --- | --- |

*

Teadetetahvlite täpsete mõõtmete ja paigutuse puhul tuleb järgida standardit EN 16494/2015

6.21.   Elektritoite muutmine

Elektritoite muutmine

| Rong läheneb liinilõigule, kus tuleb elektritoidet muuta.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Rong läheneb liinilõigule, kus tuleb elektritoidet muuta.

Tasemed 1, 2

Kui kuvatakse üks järgmistest tingmärkidest:

Image 38

või ilma liikumisloata sõites või kui raudteeäärsed seadmed seda funktsiooni ei toeta, ilmub üks järgmistest teadetetahvlitest:

Image 39

vedurijuht muudab vastavalt elektritoidet.

Kui kuvatakse üks järgmistest tingmärkidest:

Image 40

või ilma liikumisloata sõites või kui raudteeäärsed seadmed seda funktsiooni ei toeta, ilmub üks järgmistest teadetetahvlitest:

Image 41

vedurijuht tagab, et elektritoide on vastavalt muudetud.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 42

või ilma liikumisloata sõites või kui raudteeäärsed seadmed seda funktsiooni ei toeta, ilmub järgmine teadetetahvel:

Image 43

vedurijuhti teavitatakse veosüsteemita liinile lähenemisest.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 44

või ilma liikumisloata sõites või kui raudteeäärsed seadmed seda funktsiooni ei toeta, ilmub järgmine teadetetahvel:

Image 45

vedurijuhti teavitatakse veosüsteemita liinile jõudmisest.

6.22.   Liinilõigu läbimine väljalülitatud toitesüsteemi pealülitiga

Liinilõigu läbimine väljalülitatud toitesüsteemi pealülitiga

| Rong läheneb liinilõigule, kus toitesüsteemi pealüliti tuleb välja lülitada.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Rong läheneb liinilõigule, kus toitesüsteemi pealüliti tuleb välja lülitada.

Tasemed 1, 2

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 46

või ilma liikumisloata sõites või kui raudteeäärsed seadmed seda funktsiooni ei toeta, ilmub järgmine teadetetahvel

Image 47
  *

vedurijuht lülitab toitesüsteemi pealüliti välja, võttes arvesse pantograafide asendit, või kui taristuettevõtja seda lubab, hoiab toitesüsteemi pealüliti sees ja hoidub veojõu rakendamisest.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 48

või ilma liikumisloata sõites või kui raudteeäärsed seadmed seda funktsiooni ei toeta, ilmub järgmine teadetetahvel

Image 49
  *

vedurijuht hoiab toitesüsteemi pealüliti väljalülitatud asendis või kui taristuettevõtja seda lubab, hoidub jätkuvalt veojõu rakendamisest.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 50

või ilma liikumisloata sõites või kui raudteeäärsed seadmed seda funktsiooni ei toeta, ilmub järgmine teadetetahvel

Image 51
  *

vedurijuhil on lubatud toitesüsteemi pealüliti sisse lülitada, võttes arvesse pantograafide asendit, ning tal on lubatud uuesti veojõudu rakendada.

| * | Teadetetahvli täpsete mõõtmete ja paigutuse puhul tuleb järgida standardit EN 16494:2015 |
| --- | --- |

*

Teadetetahvli täpsete mõõtmete ja paigutuse puhul tuleb järgida standardit EN 16494:2015

6.23.   Sellise ala läbimine, kus peatumine on keelatud

Sellise ala läbimine, kus peatumine on keelatud

| Rong läheneb alale, kus peatumine on keelatud.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Rong läheneb alale, kus peatumine on keelatud.

Tasemed 1, 2

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 52

vedurijuhti teavitatakse ees olevast alast, kus ta peab peatumist vältima.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 53

vedurijuht väldib peatumist.

6.24.   Lõigu läbimine, blokeerides magnetilise piduriklotsiga piduri

Lõigu läbimine, blokeerides magnetilise piduriklotsiga piduri

| Rong läheneb liinilõigule, kus ei tohi kasutada magnetilise piduriklotsiga pidurit.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Rong läheneb liinilõigule, kus ei tohi kasutada magnetilise piduriklotsiga pidurit.

Tasemed 1, 2

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 54

vedurijuht vabastab magnetilise piduriklotsiga piduri, kui seda rakendatakse, välja arvatud hädaolukorras.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 55

vedurijuht ei tohi kasutada magnetilise piduriklotsiga pidurit, välja arvatud hädaolukorras.

6.25.   Lõigu läbimine, blokeerides pöörisvoolupiduri

Lõigu läbimine, blokeerides pöörisvoolupiduri

| Rong läheneb liinilõigule, kus ei tohi kasutada pöörisvoolupidurit.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Rong läheneb liinilõigule, kus ei tohi kasutada pöörisvoolupidurit.

Tasemed 1, 2

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 56

vedurijuht vabastab pöörisvoolupiduri, kui seda rakendatakse, välja arvatud hädaolukorras.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 57

vedurijuht ei tohi kasutada pöörisvoolupidurit, välja arvatud hädaolukorras.

6.26.   Lõigu läbimine, blokeerides regeneratiivpiduri

Lõigu läbimine, blokeerides regeneratiivpiduri

| Rong läheneb liinilõigule, kus ei tohi kasutada regeneratiivpidurit.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Rong läheneb liinilõigule, kus ei tohi kasutada regeneratiivpidurit.

Tasemed 1, 2

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 58

vedurijuht vabastab regeneratiivpiduri, kui seda rakendatakse, välja arvatud hädaolukorras.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 59

vedurijuht ei tohi kasutada regeneratiivpidurit, välja arvatud hädaolukorras.

6.27.   Rõhukindla sektsiooni läbimine

Rõhukindla sektsiooni läbimine

| Rong läheneb liinilõigule, kus õhu konditsioneerimise sissevõtukohad peavad olema suletud.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Rong läheneb liinilõigule, kus õhu konditsioneerimise sissevõtukohad peavad olema suletud.

Tasemed 1, 2

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 60

vedurijuht sulgeb õhu konditsioneerimise sissevõtukohad.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 61

vedurijuht hoiab õhu konditsioneerimise sissevõtukohad suletuna.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 62

vedurijuhil on lubatud avada õhu konditsioneerimise sissevõtukohad.

6.28.   Helisignaalseadme kasutamine

Helisignaalseadme kasutamine

| Tasemed 1, 2 |
| --- |

Tasemed 1, 2

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 63

või ilma liikumisloata sõites või kui raudteeäärsed seadmed seda funktsiooni ei toeta, ilmub järgmine teadetetahvel:

Image 64

vedurijuht kasutab helisignaalseadet, kui seda ei takista ühtlustamata eeskirjad.

6.29.   Haardeteguri muutumine

Haardeteguri muutumine

| Rong läheneb liinilõigule, kus haardetegur võib muutuda.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Rong läheneb liinilõigule, kus haardetegur võib muutuda.

Tasemed 1, 2

Kui riigisisene väärtus võimaldab vedurijuhil valida „Libedad rööpad“, võib ta seda teha, kui haardetingimused on halvad või kui signalist teda teavitab. Kui signalist ei teavita juhti enne „Libedate rööbaste“ valimist, teavitab juht sellest signalisti.

Kui signalisti teavitatakse halbadest haardetingimustest, aktiveerib ta võimaluse korral ETCSi vähendatud haardumise funktsiooni ning kui see ei ole võimalik, rakendab ta taristuettevõtja ettenähtud meetmeid kuni tavatalitluse taastamiseni.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 65

vedurijuht kohaldab raudteeveo-ettevõtja sise-eeskirju.

6.30.   Raadioleviaugust läbisõit

Raadioleviaugust läbisõit

| Rong asub liinilõigul, kus puudub raadioside.
  Tase 2 |
| --- |

Rong asub liinilõigul, kus puudub raadioside.

Tase 2

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 66

vedurijuht võib jätkata mis tahes kehtivat lubatud liikumist.

Kui vedurijuht jõuab loa lõpuni ja endiselt kuvatakse tingmärki, teavitab juht sellest signalisti. Signalist ja vedurijuht kohaldavad eeskirja „EOAst möödasõidu lubamine“ (jagu 6.39).

6.31.   (ei ole kasutusel)

(ei ole kasutusel)

6.32.   Tandemliikumine

Tandemliikumine

| Mittejuhtiv veduk on ühendatud juhtiva vedukiga (või rongiga, mis hõlmab juhtivat vedukit).
  Tasemed 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Mittejuhtiv veduk on ühendatud juhtiva vedukiga (või rongiga, mis hõlmab juhtivat vedukit).

Tasemed 0, 1, 2, NTC

6.32.1.   NL-režiimi sisenemine

NL-režiimi sisenemine

Mittejuhtiva veduki juht valib „Mittejuhtiv“.

Kui DMI ekraanil kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 67

kinnitab mittejuhtiva veduki juht juhtiva veduri juhile, et mittejuhtiv veduk on NL-režiimis.

6.32.2.   Tandemliikumine

Tandemliikumine

Mõlemad vedurijuhid kohaldavad raudteeveo-ettevõtja sise-eeskirju.

6.32.3.   NL-režiimist väljumine

NL-režiimist väljumine

Kui rong seisab paigal, mittejuhtiva veduki juht:

| i) | rakendab pidureid; |
| --- | --- |

i)

rakendab pidureid;

| ii) | kinnitab juhtiva veduki juhile, et mittejuhtiv veduk ei ole enam NL-režiimis. |
| --- | --- |

ii)

kinnitab juhtiva veduki juhile, et mittejuhtiv veduk ei ole enam NL-režiimis.

6.33.   ERTMSi rongi liikumisloa tühistamine

ERTMSi rongi liikumisloa tühistamine

| Signalist otsustab muuta olemasolevat liikluskorraldust.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Signalist otsustab muuta olemasolevat liikluskorraldust.

Tasemed 1, 2

6.33.1.   Liikluskorraldusele eelnevad meetmed

Liikluskorraldusele eelnevad meetmed

| a) | Kui liikumisloa kahepoolne lühendamine on võimalik
  Kui see on ETCSi 2. tasemel võimalik, tühistab signalist liikumisloa, kasutades liikumisloa kahepoolset lühendamist. |
| --- | --- |

a)

Kui liikumisloa kahepoolne lühendamine on võimalik

Kui see on ETCSi 2. tasemel võimalik, tühistab signalist liikumisloa, kasutades liikumisloa kahepoolset lühendamist.

| b) | Kõigil muudel juhtudel
  Kõigil muudel juhtudel kohaldab signalist rongi peatamiseks ühtlustamata eeskirju, kui rong juba ei seisa paigal.
  Kui rong seisab paigal ja enne liikluskorralduste tegemist annab signalist Euroopa juhise nr 3 või muude kättesaadavate vahendite abil vedurijuhile korralduse paigal seista ning vajaduse korral kõik rongisiseses süsteemis olevad liikumisload kustutada. |
| --- | --- |

b)

Kõigil muudel juhtudel

Kõigil muudel juhtudel kohaldab signalist rongi peatamiseks ühtlustamata eeskirju, kui rong juba ei seisa paigal.

Kui rong seisab paigal ja enne liikluskorralduste tegemist annab signalist Euroopa juhise nr 3 või muude kättesaadavate vahendite abil vedurijuhile korralduse paigal seista ning vajaduse korral kõik rongisiseses süsteemis olevad liikumisload kustutada.

6.33.2.   Rongide taaskäivitamiseks

Rongide taaskäivitamiseks

Rongide taaskäivitamiseks signalist:

| i) | annab välja ERTMSi rongi liikumisloa; |
| --- | --- |

i)

annab välja ERTMSi rongi liikumisloa;

| ii) | tühistab Euroopa juhise nr 3, kui see on välja antud. |
| --- | --- |

ii)

tühistab Euroopa juhise nr 3, kui see on välja antud.

6.34.   Meetmete võtmine hädaolukorras

Meetmete võtmine hädaolukorras

| Tekib hädaolukord.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Tekib hädaolukord.

Tasemed 1, 2

6.34.1.   Rongide kaitsmiseks

Rongide kaitsmiseks

Kui töötaja avastab hädaolukorra, kohaldab ta B2 liite eeskirja 14.

Et peatada rongid ETCSi 2. tasemel, võib signalist kasutada hädaseiskamiskäsku; hädaseiskamiskäsku ei tühistata enne, kui kõnealuste rongide taaskäivitamine on ohutu.

Signalist võib kasutada Euroopa juhist nr 3, et hoida peatatud rongid vajaduse korral paigal.

Kui kuvatakse järgmine tekstsõnum:

„Hädapeatumine“

ja rong hädaseisatakse, kohaldab vedurijuht reeglit „Hädaseiskamisele reageerimine“ (jagu 6.41).

6.34.2.   Rongide taaskäivitamiseks

Rongide taaskäivitamiseks

Signalist:

| i) | otsustab, kas on võimalik anda rongi liikumisluba; |
| --- | --- |

i)

otsustab, kas on võimalik anda rongi liikumisluba;

| ii) | otsustab, kas rongide liikumiseks on vaja juhiseid ja/või piiranguid; |
| --- | --- |

ii)

otsustab, kas rongide liikumiseks on vaja juhiseid ja/või piiranguid;

| iii) | tühistab hädaseiskamiskäsu, kui see on välja antud; |
| --- | --- |

iii)

tühistab hädaseiskamiskäsu, kui see on välja antud;

| iv) | tühistab Euroopa juhise nr 3, kui see on välja antud; |
| --- | --- |

iv)

tühistab Euroopa juhise nr 3, kui see on välja antud;

| v) | annab vedurijuhtidele taaskäivitamise loa. |
| --- | --- |

v)

annab vedurijuhtidele taaskäivitamise loa.

Nende rongide taaskäivitamiseks, mida ei ole hädaseisatud, ja kui on vaja juhiseid ja/või piiranguid, annab signalist välja Euroopa juhise(d). ETCSi 1. taseme raudteeäärsete signaalide korral sõidab vedurijuht nägemise järgi järgmise raudteeäärse signaalini.

Nende rongide taaskäivitamiseks, mis on hädaseisatud, kohaldavad signalist ja vedurijuht eeskirja „Reageerimine hädaseiskamisele – uuesti käivitamiseks“ (jagu 6.41.2).

6.34.3.   Manööverdamise kaitsmiseks ja taasalustamiseks

Manööverdamise kaitsmiseks ja taasalustamiseks

Signalist ja vedurijuht kohaldavad ühtlustamata eeskirju.

6.35.   Peatumine ohutus piirkonnas

Peatumine ohutus piirkonnas

| Vedurijuht peatab rongi ohutus piirkonnas.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Vedurijuht peatab rongi ohutus piirkonnas.

Tasemed 1, 2

Vedurijuht lülitab sisse selliste ohutute piirkondade näitamise, kus rong saab peatuda.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 68

või ilma liikumisloata sõites või kui raudteeäärsed seadmed seda funktsiooni ei toeta, ilmub järgmine teadetetahvel:

Image 69

ja vedurijuht otsustab ettenähtud ohutus piirkonnas peatuda, võtab ta arvesse DMI ekraanil kuvatud ülejäänud vahemaad või kaugust kuni ohutu piirkonna algust tähistava teadetetahvlini.

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 70

või ilma liikumisloata sõites või kui raudteeäärsed seadmed seda funktsiooni ei toeta, ilmub järgmine teadetetahvel:

Image 71

ja vedurijuht otsustab kindlaksmääratud ohutus piirkonnas peatuda, peatab ta rongi, võttes arvesse selle pikkust.

Kui ilmub järgmine teadetetahvel:

Image 72

vedurijuhile teatatakse, et ta on jõudnud ohutu piirkonna lõppu.

6.36.   Liigutamine RV-režiimis

Liigutamine RV-režiimis

| Rongi on vaja hädaliikumise tsoonis vastassuunas liigutada.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Rongi on vaja hädaliikumise tsoonis vastassuunas liigutada.

Tasemed 1, 2

6.36.1.   RV-režiimis liikumise ettevalmistamine

RV-režiimis liikumise ettevalmistamine

Kui rong seisab paigal ja kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 73

vedurijuht käivitab ülemineku RV-režiimile, teavitades sellest võimaluse korral signalisti ja võttes arvesse mis tahes lisajuhiseid.

6.36.2.   RV-režiimis sõitmine

RV-režiimis sõitmine

Kui vilkuva raamiga kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 74

vedurijuht:

| i) | kinnitab teate kättesaamist; |
| --- | --- |

i)

kinnitab teate kättesaamist;

| ii) | liigutab rongi vastavalt signalisti antud juhistele niipea, kui kuvatakse järgmine tingmärk: |
| --- | --- |

ii)

liigutab rongi vastavalt signalisti antud juhistele niipea, kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 75

| iii) | ei ületa RV-režiimile ette nähtud piirkiirust; |
| --- | --- |

iii)

ei ületa RV-režiimile ette nähtud piirkiirust;

| iv) | ei ületa vahemaad, mida on lubatud läbida. |
| --- | --- |

iv)

ei ületa vahemaad, mida on lubatud läbida.

6.36.3.   RV-režiimis läbitava lubatud vahemaa ületamine

RV-režiimis läbitava lubatud vahemaa ületamine

Kui vilkuva raamiga kuvatakse järgmine tekstsõnum:

„RV-režiimi vahemaa on ületatud“

vedurijuht:

| i) | teavitab signalisti; |
| --- | --- |

i)

teavitab signalisti;

| ii) | kinnitab teate vastuvõtmist paigal seistes, kui RV-režiimis läbitavat lubatud vahemaad ei ole pikendatud; |
| --- | --- |

ii)

kinnitab teate vastuvõtmist paigal seistes, kui RV-režiimis läbitavat lubatud vahemaad ei ole pikendatud;

| iii) | vabastab piduri. |
| --- | --- |

iii)

vabastab piduri.

6.36.4.   RV-režiimist väljumine

RV-režiimist väljumine

Pärast rongi liigutamise lõppu ja seiskumist teavitab vedurijuht sellest signalisti. Kui RV-režiimis pole rohkem vaja liikuda, sulgeb vedurijuht RV-režiimist väljumiseks juhtimispuldi.

6.37.   Tahtmatule liikumisele reageerimine

Tahtmatule liikumisele reageerimine

| Pärast paigal seismist on rong/manöövrikoosseis tahtmatult liikunud ja rongisisene ETCS on käivitanud piduri.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Pärast paigal seismist on rong/manöövrikoosseis tahtmatult liikunud ja rongisisene ETCS on käivitanud piduri.

Tasemed 1, 2

Kui kuvatakse järgmine tekstsõnum:

„Kontrollimatu liikumine“

vedurijuht kindlustab rongi/manöövrikoosseisu vastavalt raudteeveo-ettevõtja sise-eeskirjadele ja kinnitab piduri rakendamist.

6.38.   Tegutsemine marsruudi sobimatuse korral, mille rongisisene süsteem on tuvastanud

Tegutsemine marsruudi sobimatuse korral, mille rongisisene süsteem on tuvastanud

| Tasemed 1, 2 |
| --- |

Tasemed 1, 2

Kui kuvatakse üks järgmistest sõnumitest:

„Marsruut ebasobiv – veeremi gabariit“

„Marsruut ebasobiv – veosüsteem“

„Marsruut ebasobiv – teljekoormuse kategooria“

tuvastatakse marsruudi sobimatus.

Vedurijuht peatab rongi sõidupiduriga.

Vedurijuht teavitab signalisti ja järgib kõiki antud juhiseid.

6.39.   EOAst möödumise lubamine

EOAst möödumise lubamine

| Vedurijuhile on vaja anda luba EOAst möödumiseks.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Vedurijuhile on vaja anda luba EOAst möödumiseks.

Tasemed 1, 2

Enne vedurijuhile Euroopa juhise nr 1 alusel EOAst möödumiseks loa andmist teeb signalist kooskõlas ühtlustamata eeskirjadega järgmist:

| i) | kontrollib, kas kõik marsruudi nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

i)

kontrollib, kas kõik marsruudi nõuded on täidetud;

| ii) | kontrollib kõiki vajalikke piiranguid ja/või juhiseid ning lisab need Euroopa juhisesse nr 1; |
| --- | --- |

ii)

kontrollib kõiki vajalikke piiranguid ja/või juhiseid ning lisab need Euroopa juhisesse nr 1;

| iii) | kontrollib ajutisi kiiruspiiranguid, mis tuleb lisada Euroopa juhisesse nr 1. |
| --- | --- |

iii)

kontrollib ajutisi kiiruspiiranguid, mis tuleb lisada Euroopa juhisesse nr 1.

Kui signalist saab kindlaks teha, et kuni väljaantava loa lõpuni on rööbastee vaba, võib ta vabastada vedurijuhi nägemise järgi sõitmisest SR-režiimis.

Võimalik on anda rohkem kui üks Euroopa juhis, et mööduda samast arvust järjestikustest ETCSi peatusmärgistest.

EOAst möödumiseks vedurijuht:

| iv) | võtab signalistilt vastu Euroopa juhise nr 1 selle EOA kohta; |
| --- | --- |

iv)

võtab signalistilt vastu Euroopa juhise nr 1 selle EOA kohta;

| v) | kontrollib kohaldatavat piirkiirust; |
| --- | --- |

v)

kontrollib kohaldatavat piirkiirust;

| vi) | kasutab eiramisfunktsiooni ja |
| --- | --- |

vi)

kasutab eiramisfunktsiooni ja

| vii) | kui kuvatakse järgmine tingmärk: |
| --- | --- |

vii)

kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 76

käivitab rongi või jätkab liikumist;

ei ületa selle tingmärgi kuvamise ajal „Eira EOAd“ kiirust.

6.40.   Ootamatutele olukordadele reageerimine rongi liikumise ettevalmistamisel

Ootamatutele olukordadele reageerimine rongi liikumise ettevalmistamisel

| Tase 2 |
| --- |

Tase 2

6.40.1.   Vedukil on vaja liikuda rongina, kuid nõutakse kinnitust SH-režiimile

Vedukil on vaja liikuda rongina, kuid nõutakse kinnitust SH-režiimile

Kui vilkuva raamiga kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 77

vedurijuht teavitab olukorrast signalisti, kinnitab teate vastuvõtmist ja jätkab seejärel signalistilt saadud juhiste kohaselt.

6.40.2.   Rong lükatakse tagasi

Rong lükatakse tagasi

Kui DMI ekraanil kuvatakse järgmine tekstsõnum:

„Rong lükatakse tagasi“

vedurijuht teavitab signalisti olukorrast. Vedurijuht ja signalist kohaldavad ühtlustamata eeskirju.

6.41.   Hädaseiskamisele vastamine

Hädaseiskamisele vastamine

| Rong/manöövrikoosseis hädaseisatakse.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Rong/manöövrikoosseis hädaseisatakse.

Tasemed 1, 2

6.41.1.   Viivitamata rakendatavad meetmed

Viivitamata rakendatavad meetmed

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 78

vedurijuht eeldab, et tekkinud on võimalik ohtlik olukord, ning võtab kõik meetmed kõnealuse olukorra mõju vältimiseks või vähendamiseks. See võib hõlmata rongi/manöövrikoosseisu tagasisuunas liigutamist.

Kui vilkuva raamiga kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 79

vedurijuht kinnitab teate kättesaamist ja rakendab pidureid.

a)   Kui hädaolukorra tõttu on vaja kohe tagasi liikuda

Kui hädaolukorra tõttu on vaja kohe tagasi liikuda

Kui vedurijuht otsustab rongi/manöövrikoosseisu hädaolukorra tõttu tagasi liigutada või signalist käsib seda teha

ning

kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 80

vedurijuht liigutab rongi/manöövrikoosseisu tagasisuunas signalisti antud juhiste kohaselt.

Niipea kui rong/manöövrikoosseis on paigal, teavitab vedurijuht signalisti olukorrast.

b)   Kõigil muudel juhtudel

Kõigil muudel juhtudel

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 81

vedurijuht teavitab signalisti olukorrast ja järgib kõiki antud juhiseid.

6.41.2.   Taaskäivitamiseks

Taaskäivitamiseks

a)   Algsuunas

Algsuunas

Enne juhile Euroopa juhise nr 2 alusel peale hädaseiskamist edasi liikumiseks loa andmist teeb signalist kooskõlas ühtlustamata eeskirjadega järgmist:

| i) | kontrollib, kas kõik marsruudi nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

i)

kontrollib, kas kõik marsruudi nõuded on täidetud;

| ii) | kontrollib kõiki vajalikke piiranguid ja/või juhiseid ning lisab need Euroopa juhisesse nr 2; |
| --- | --- |

ii)

kontrollib kõiki vajalikke piiranguid ja/või juhiseid ning lisab need Euroopa juhisesse nr 2;

| iii) | kontrollib ajutisi kiiruspiiranguid, mis tuleb lisada Euroopa juhisesse nr 2. |
| --- | --- |

iii)

kontrollib ajutisi kiiruspiiranguid, mis tuleb lisada Euroopa juhisesse nr 2.

Kui signalist saab kindlaks teha, et kuni lubatud liikumise lõpuni on rööbastee vaba, võib ta vabastada vedurijuhi nägemise järgi sõitmisest SR-režiimis.

Et sõitu jätkata, teeb vedurijuht järgmist:

| i) | võtab vastu Euroopa juhise nr 2 koos kõigi signalisti antud lisajuhistega; |
| --- | --- |

i)

võtab vastu Euroopa juhise nr 2 koos kõigi signalisti antud lisajuhistega;

| ii) | valib olenevalt täidetavast ülesandest „Käivita“ või „Manööverdamine“ ja järgib Euroopa juhist nr 2; |
| --- | --- |

ii)

valib olenevalt täidetavast ülesandest „Käivita“ või „Manööverdamine“ ja järgib Euroopa juhist nr 2;

| iii) | taaskäivitab rongi/manööverdamise. |
| --- | --- |

iii)

taaskäivitab rongi/manööverdamise.

Kui ETCSi 2. tasemel kuvatakse protseduuri mis tahes etapis järgmine tekstsõnum:

„Teabevahetuse viga“

vedurijuht teavitab signalisti olukorrast. Signalist ja vedurijuht kohaldavad eeskirja „EOAst möödasõidu lubamine“ (jagu 6.39). Sel juhul annab signalist Euroopa juhise nr 2 asemel välja Euroopa juhise nr 1.

b)   Vastassuunas

Vastassuunas

Signalist annab vedurijuhile Euroopa juhise nr 3 abil korralduse jääda paigale ja täita „Sõidu lõpp“ ning seejärel Euroopa juhise nr 7 abil korralduse alustada uuesti vastassuunas.

Vedurijuht viib läbi „Sõidu lõpu“ ning kohaldab seejärel eeskirja „Rongisisese ETCSi kasutuselevõtt“ (jagu 6.1) ja eeskirja „Liikumise ettevalmistamine“ (jagu 6.2). Kui vedurijuht ei tööta juhtivast kabiinist, kohaldab ta ohutu käitamise tagamiseks raudteeveo-ettevõtja sise-eeskirju.

6.41.3.   Rongil ei ole vaja pärast hädaseiskamist liikuda

Rongil ei ole vaja pärast hädaseiskamist liikuda

Kui rongi/manöövrikoosseisu ei ole pärast hädaseiskamist vaja liigutada, annab signalist vedurijuhile korralduse jääda paigale ja teha „Sõidu lõpp“ Euroopa juhise nr 3 alusel.

6.41.4.   Hädaseiskamine SH-režiimis manööverdamisala kindlaksmääratud piirist möödumisel

Hädaseiskamine SH-režiimis manööverdamisala kindlaksmääratud piirist möödumisel

| Tasemed 1, 2 |
| --- |

Tasemed 1, 2

Kui manöövrikoosseis hädaseisatakse manööverdamisala kindlaksmääratud piirist möödumisel, kohaldavad vedurijuht ja signalist ühtlustamata eeskirju.

6.42.   ETCSi raudteeäärse rikke haldamine

ETCSi raudteeäärse rikke haldamine

| Rongisisene süsteem saab teavet ETCSi raudteeäärsete seadmete rikke kohta.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Rongisisene süsteem saab teavet ETCSi raudteeäärsete seadmete rikke kohta.

Tasemed 1, 2

Kui kuvatakse järgmine tekstsõnum:

„Raudteeäärse süsteemi rike“

vedurijuht teavitab signalisti olukorrast.

6.43.   Tegutsemine raudteeäärse ETCSi ja rongisisese ETCSi ühildumatuse korral

Tegutsemine raudteeäärse ETCSi ja rongisisese ETCSi ühildumatuse korral

| Süsteem tuvastab raudteeäärse ETCSi ja rongisisese ETCSi ühildumatuse ning rong hädaseisatakse.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Süsteem tuvastab raudteeäärse ETCSi ja rongisisese ETCSi ühildumatuse ning rong hädaseisatakse.

Tasemed 1, 2

Kui kuvatakse järgmine tekstsõnum:

„Raudteeäärne süsteem ei ühildu“

rong ei saa ETCSis jätkata.

Vedurijuht kohaldab eeskirja „Hädaseiskamisele reageerimine“ (jagu 6.41).

6.44.   Tegutsemine kaitsmata raudteeületuskoha puhul

Tegutsemine kaitsmata raudteeületuskoha puhul

| Rong läheneb kaitsmata raudteeületuskohale.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Rong läheneb kaitsmata raudteeületuskohale.

Tasemed 1, 2

6.44.1.   FS-, OS- või LS-režiimis

FS-, OS- või LS-režiimis

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 82

vedurijuht kohaldab liite B2 eeskirja 7.

6.44.2.   SR-režiimis

SR-režiimis

Kui kuvatakse järgmine tekstsõnum:

„Raudteeületuskoht ei ole kaitstud“

vedurijuht kohaldab liite B2 eeskirja 7.

6.45.   Tegutsemine baliisi andmete lugemise vea korral

Tegutsemine baliisi andmete lugemise vea korral

| Tekib viga baliisi andmete lugemisel ja rongisisene ETCS rakendab pidureid (rongi ei hädaseisata).
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Tekib viga baliisi andmete lugemisel ja rongisisene ETCS rakendab pidureid (rongi ei hädaseisata).

Tasemed 1, 2

Kui kuvatakse järgmine tekstsõnum:

„Baliisi andmete lugemise viga“

ja rongi ei hädaseisata, teavitab vedurijuht signalisti olukorrast.

Kui rongi seisma jäämise ajal ei ole saadud uut liikumisluba, annab signalist vedurijuhile loa EOAst möödumiseks, kohaldades eeskirja „EOAst möödasõidu lubamine“ (jagu 6.39).

Kui olukord kordub, kohaldavad vedurijuht ja signalist ühtlustamata eeskirju.

6.46.   Tegutsemine tasemele ebaõnnestunud ülemineku korral

Tegutsemine tasemele ebaõnnestunud ülemineku korral

| Üleminek toimub, kuid rongisisene süsteem ei saa üleminekupunktist edasi kehtivat liikumisluba või üleminekupunktist möödumisel ei toimu üleminekut.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Üleminek toimub, kuid rongisisene süsteem ei saa üleminekupunktist edasi kehtivat liikumisluba või üleminekupunktist möödumisel ei toimu üleminekut.

Tasemed 1, 2

ETCSi taseme üleminekupunkti võib märgistada järgmise raudteeäärse teadetetahvliga:

ETCSi taseme üleminekupunkti võib märgistada järgmise raudteeäärse teadetetahvliga:

Image 83
  *

| * | Teadetetahvli täpsete mõõtmete ja paigutuse puhul tuleb järgida standardit EN 16494:2015 |
| --- | --- |

*

Teadetetahvli täpsete mõõtmete ja paigutuse puhul tuleb järgida standardit EN 16494:2015

6.46.1.   Kui rong on hädaseisatud

Kui rong on hädaseisatud

Vedurijuht ja signalist kohaldavad eeskirja „Hädaseiskamisele reageerimine“ (jagu 6.41).

Pärast „Käivita“ valimist vedurijuht:

| i) | kontrollib valitavat õiget ETCSi taset; |
| --- | --- |

i)

kontrollib valitavat õiget ETCSi taset;

| ii) | muudab ETCSi taset (eeskiri „Andmete käsitsi muutmine“ (jagu 6.1.2))
  ning seejärel taaskäivitab rongi. |
| --- | --- |

ii)

muudab ETCSi taset (eeskiri „Andmete käsitsi muutmine“ (jagu 6.1.2))

ning seejärel taaskäivitab rongi.

Kui valitav ETCSi tase ei ole rongisiseses süsteemis kättesaadav, kohaldavad vedurijuht ja signalist B2 liite eeskirja 15.

6.46.2.   SR-režiimis

SR-režiimis

Vedurijuht:

| i) | peatab rongi; |
| --- | --- |

i)

peatab rongi;

| ii) | kohaldab eeskirja „Kõigil muudel juhtudel“ (jagu 6.46.3). |
| --- | --- |

ii)

kohaldab eeskirja „Kõigil muudel juhtudel“ (jagu 6.46.3).

6.46.3.   Kõigil muudel juhtudel

Kõigil muudel juhtudel

Vedurijuht:

| i) | teavitab signalisti olukorrast; |
| --- | --- |

i)

teavitab signalisti olukorrast;

| ii) | paigal seismise ajal kontrollib valitavat õiget ETCSi taset; |
| --- | --- |

ii)

paigal seismise ajal kontrollib valitavat õiget ETCSi taset;

| iii) | muudab ETCSi taset (eeskiri „Andmete käsitsi muutmine“ (jagu 6.1.2))
  ning seejärel taaskäivitab rongi. |
| --- | --- |

iii)

muudab ETCSi taset (eeskiri „Andmete käsitsi muutmine“ (jagu 6.1.2))

ning seejärel taaskäivitab rongi.

Kui valitav ETCSi tase ei ole rongisiseses süsteemis kättesaadav, kohaldavad vedurijuht ja signalist B2 liite eeskirja 15.

6.47.   Tegutsemine RBC teabe puudumise korral

Tegutsemine RBC teabe puudumise korral

| Alas, mis ei ole teadaolev raadioleviauk, ei saada RBC teavet ja rongisisene ETCS rakendab pidureid (rongi ei hädaseisata).
  Tase 2 |
| --- |

Alas, mis ei ole teadaolev raadioleviauk, ei saada RBC teavet ja rongisisene ETCS rakendab pidureid (rongi ei hädaseisata).

Tase 2

Kui kuvatakse järgmine tekstsõnum:

„Teabevahetuse viga“

Rongi paigal seismise ajal teavitab vedurijuht signalisti olukorrast.

Kui rongi seismajäämise ajal ei ole saadud uut liikumisluba, annab signalist vedurijuhile loa EOAst möödumiseks, kohaldades eeskirja „EOAst möödasõidu lubamine“ (jagu 6.39).

6.48.   Tegutsemine raadioside tõrgete korral

Tegutsemine raadioside tõrgete korral

| Esineb ETCSi raadioside tõrge.
  Tasemed 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Esineb ETCSi raadioside tõrge.

Tasemed 0, 1, 2, NTC

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 84

vedurijuht kontrollib ETCSi taset, raadiovõrgu identifitseerimistunnust, RBC identifitseerimistunnust ja telefoninumbrit ja vajaduse korral parandab neid (eeskiri „Andmete käsitsi muutmine“ (jagu 6.1.2)).

Kui raadiosidet RBCga ei saa luua, teavitab vedurijuht olukorrast signalisti.

a)   Kui ETCSi 2. tasemel valmistatakse ette liikumist ja veduril on vaja liikuda SH-režiimis

Kui ETCSi 2. tasemel valmistatakse ette liikumist ja veduril on vaja liikuda SH-režiimis

Vedurijuht ja signalist kohaldavad ühtlustamata eeskirju.

b)   Kui ETCSi 2. tasemel valmistatakse ette tandemliikumist

Kui ETCSi 2. tasemel valmistatakse ette tandemliikumist

Mittejuhtiva veduki juht teavitab juhtiva veduki juhti raadioside tõrkest. Mõlemad vedurijuhid kohaldavad raudteeveo-ettevõtja sise-eeskirju.

c)   Kõigil muudel juhtudel

Kõigil muudel juhtudel

Signalist annab vedurijuhile loa EOAst möödumiseks, kohaldades eeskirja „EOAst möödasõidu lubamine“ (jagu 6.39).

6.49.   Tegutsemine enesekontrollitesti tõrke korral

| Tasemed 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Tasemed 0, 1, 2, NTC

Kui vedurijuht saab ETCS-seadme rikke kohta teavet, lülitab ta rongisisese ETCSi välja ja lülitab selle uuesti sisse, et käivitada uus enesekontrollitest. Kui sama teavet kuvatakse uuesti, püüab vedurijuht teha probleemi veaotsingu, kasutades asjakohast tehnilist teavet. Kui see katse ebaõnnestub või ei ole võimalik, teavitab vedurijuht olukorrast signalisti.

Vedurijuht taotleb veduki vahetamist.

Kui vedukit tuleb liigutada, kohaldavad vedurijuht ja signalist B2 liite eeskirja 15.

6.50.   Tegutsemine rongisiseseid raadioseadmeid mõjutava rikke korral

Tegutsemine rongisiseseid raadioseadmeid mõjutava rikke korral

| Tasemed 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Tasemed 0, 1, 2, NTC

Kui avastatakse rongisisese raadioseadme rike, teavitab vedurijuht olukorrast signalisti.

6.50.1.   Veduri ettevalmistamise ajal

Veduri ettevalmistamise ajal

| Tase 2 |
| --- |

Tase 2

Vedurijuht taotleb veduki vahetamist.

Kui vedukit tuleb liigutada, teatab vedurijuht sellest signalistile, kohaldab raudteeveo-ettevõtja eeskirju ja kõiki signalisti antud juhiseid.

Kui vedukit ei ole vaja liigutada, lülitab vedurijuht rongisisese ETCSi välja.

6.50.2.   Sõidu ajal

Sõidu ajal

| 1. tase koos sõidusignaalide uuendamise funktsiooniga raadio teel, 2. tase |
| --- |

1. tase koos sõidusignaalide uuendamise funktsiooniga raadio teel, 2. tase

Vedurijuht ja signalist kohaldavad B2 liite eeskirja 15.

6.51.   Tegutsemine DMI rikke puhul

Tegutsemine DMI rikke puhul

| Esineb DMI rike.
  Tasemed 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Esineb DMI rike.

Tasemed 0, 1, 2, NTC

DMI rikke korral kohaldavad vedurijuht ja signalist B2 liite eeskirja 15, välja arvatud juhul, kui juhtimispuldis on mõni muu DMI.

6.52.   Tegutsemine süsteemitõrgete korral

Tegutsemine süsteemitõrgete korral

| Tasemed 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Tasemed 0, 1, 2, NTC

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 85

vedurijuht püüab teha probleemi veaotsingu, kasutades asjakohast tehnilist teavet.

Kui see katse ebaõnnestub või ei ole võimalik, kohaldavad vedurijuht ja signalist B2 liite eeskirja 15.

6.53.   Tegutsemine NTC tõrke korral

Tegutsemine NTC tõrke korral

| Tasemed 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Tasemed 0, 1, 2, NTC

Kui kuvatakse järgmine tekstsõnum:

„[NTC nimi] tõrge“

vedurijuht kinnitab teate kättesaamist ja kohaldab ühtlustamata eeskirju.

6.54.   Tegutsemine VBC korral

Tegutsemine VBC korral

| Tasemed 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Tasemed 0, 1, 2, NTC

Vedurijuht ja signalist kohaldavad ühtlustamata eeskirju.

6.55.   Töötamine AD-režiimis

Töötamine AD-režiimis

| Vedurijuht lülitab rongisisese ATO sisse.
  Tasemed 1, 2 |
| --- |

Vedurijuht lülitab rongisisese ATO sisse.

Tasemed 1, 2

6.55.1.   ATO käivitamine

ATO käivitamine

Kui kuvatakse järgmine tingmärk, võib vedurijuht käivitada rongi automatiseeritud juhtimise, valides selle:

Image 86

Kui ATO on käivitatud, kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 87

ATO-režiimis sõitmine

Kui kuvatakse järgmine tingmärk:

Image 88

vedurijuht:

| i) | aktiveerib „jäta peatuspunkt vahele“, kui see on sõiduplaanis ette nähtud või kui talle antakse selleks korraldus; |
| --- | --- |

i)

aktiveerib „jäta peatuspunkt vahele“, kui see on sõiduplaanis ette nähtud või kui talle antakse selleks korraldus;

| ii) | võib pärast toimivas peatuspunktis seisma jäämist rongi asukoha korrigeerimiseks rongi pärast reisijate teavitamist käsitsi liigutada edasisuunas (kui kuvatakse

  ) või tagasisuunas (kui kuvatakse

  , kui signalist on selleks loa andnud, ja pärast reisijate teavitamist) kuni

  kuvamiseni; |
| --- | --- |

ii)

võib pärast toimivas peatuspunktis seisma jäämist rongi asukoha korrigeerimiseks rongi pärast reisijate teavitamist käsitsi liigutada edasisuunas (kui kuvatakse
  Image 89
  ) või tagasisuunas (kui kuvatakse
  Image 90
  , kui signalist on selleks loa andnud, ja pärast reisijate teavitamist) kuni
  Image 91
  kuvamiseni;

| iii) | kasutab ukse avamist/sulgemist, kui DMI näidikud seda nõuavad. |
| --- | --- |

iii)

kasutab ukse avamist/sulgemist, kui DMI näidikud seda nõuavad.

6.55.2.   ATO kasutamise lõpetamine

ATO kasutamise lõpetamine

Juht võib ATO välja lülitada tehes järgmist:

| i) | selle ikooniga seotud nupu valimine

  ; |
| --- | --- |

i)

selle ikooniga seotud nupu valimine
  Image 92
  ;

| ii) | piduri rakendamine; |
| --- | --- |

ii)

piduri rakendamine;

| iii) | ATO väljalülitamine; |
| --- | --- |

iii)

ATO väljalülitamine;

| iv) | „Eiramine“ valimine. |
| --- | --- |

iv)

„Eiramine“ valimine.

Kui ATO lülitub välja, järgib vedurijuht praegust ETCSi režiimi näitavat ikooni ja sisestatud režiimi kohta kehtivaid eeskirju.

6.56.   Tegutsemine TIMSi tõrke korral

Tegutsemine TIMSi tõrke korral

| 2. tase, kui rongi terviklikkus tuleb kinnitada |
| --- |

2. tase, kui rongi terviklikkus tuleb kinnitada

Kui sellise rongi ettevalmistaja/juht, kes kavatseb sõita või sõidab ETCSi 2. taseme alal, kus tuleb kinnitada rongi terviklikkust, saab teada, et TIMS ei toimi, kohaldab ta B2 liite eeskirja 15.

6.57.   Tegutsemine kahjustatud läbisõidumõõdiku korral

Tegutsemine kahjustatud läbisõidumõõdiku korral

| Tasemed 1, 2 |
| --- |

Tasemed 1, 2

Kui kuvatakse järgmine tekstsõnum:

„Läbisõidumõõdik on kahjustatud“

vedurijuht kohaldab B2 liite eeskirja 15.

7.   GSM/Ri RAADIO-HÄÄLSIDE KÄITAMISE EESKIRJAD

7.1.   GSM-Ri režiimi valimine

GSM-Ri režiimi valimine

| Vedurijuht peab muutma GSM-Ri režiimi. |
| --- |

Vedurijuht peab muutma GSM-Ri režiimi.

Kui kuvatav GSM-Ri režiim ei vasta täidetavale ülesandele (rongi liikumine või manööverdamine), valib juht õige režiimi.

7.2.   Funktsionaalse numbri sisestamine

Funktsionaalse numbri sisestamine

| Registreerimist teeb rongi ettevalmistaja/juht. |
| --- |

Registreerimist teeb rongi ettevalmistaja/juht.

Rongi ettevalmistaja/juht sisestab funktsionaalse numbri:

| i) | võimalikult vara enne esmast väljumist; |
| --- | --- |

i)

võimalikult vara enne esmast väljumist;

| ii) | iga kord, kui funktsionaalne number muutub. |
| --- | --- |

ii)

iga kord, kui funktsionaalne number muutub.

7.3.   GSM-Ri võrgu valimine piiripunktis

GSM-Ri võrgu valimine piiripunktis

| Rong läheneb piiripunktile. |
| --- |

Rong läheneb piiripunktile.

7.3.1.   Automaatse võrguvaliku blokeerimine

Automaatse võrguvaliku blokeerimine

Võrgupiiride läheduses asuvale lõigule lähenedes blokeerib vedurijuht (rongisisese) võrgu automaatse võrguvalikufunktsiooni rongiraadios (kui see on aktiveeritud), kui marsruudiraamat seda nõuab.

7.3.2.   Teise GSM-Ri võrgu valimine

Teise GSM-Ri võrgu valimine

Marsruudiraamatu või GSM-Ri võrgu tähise alusel

Image 93
  *

Vedurijuhile antakse juhised valida muu GSM-Ri võrk, ta valib rongiraadios osutatud GSM-Ri võrgu, välja arvatud juhul, kui võrk valitakse raudteeäärse ETCSi käskluse alusel. Kui vedurijuht kasutab hädaabikõnet, ei tohi ta käsitsi valimist jätkata seni, kuni kõne on aktiivne.

| * | Teadetetahvli täpsete mõõtmete ja paigutuse puhul tuleb järgida standardit EN 16494:2015 |
| --- | --- |

*

Teadetetahvli täpsete mõõtmete ja paigutuse puhul tuleb järgida standardit EN 16494:2015

7.4.   Registrist kustutamine

Registrist kustutamine

| Rong kustutatakse registrist käsitsi. |
| --- |

Rong kustutatakse registrist käsitsi.

Rongi liikumise lõpus või signalisti nõudmisel kustutab vedurijuht rongi registrist.

7.5.   (ei ole kasutusel)

(ei ole kasutusel)

7.6.   Tegutsemine enesekontrollitesti tõrke korral

Tegutsemine enesekontrollitesti tõrke korral

Kui kuvatakse tekstsõnum, mis näitab GSM-Ri rongiraadio enesekontrollitesti riket (nt „Enesekontrollitest ebaõnnestus“), teavitab vedurijuht signalisti olukorrast.

Vedurijuht ja signalist kohaldavad B2 liite eeskirja 8.

7.7.   Tegutsemine GSM-Ri võrgu puudumise korral pärast rongi kasutuselevõttu

Tegutsemine GSM-Ri võrgu puudumise korral pärast rongi kasutuselevõttu

Kui kuvatakse tekstsõnum, mis viitab GSM-Ri võrgu puudumisele (nt „Võrk puudub“, „GSM-Ri signaal puudub“), kohaldavad vedurijuht ja signalist B2 liite eeskirja 8.2.

7.8.   (ei ole kasutusel)

(ei ole kasutusel)

7.9.   Tegutsemine registrist kustutamise tõrke korral

Tegutsemine registrist kustutamise tõrke korral

Kui registrist kustutamine ei ole võimalik, teavitab vedurijuht signalisti olukorrast, kohaldab raudteeveo-ettevõtja eeskirju ja järgib antud juhiseid.

7.10.   Meetmete võtmine, kui funktsionaalne number ei ole kättesaadav

Meetmete võtmine, kui funktsionaalne number ei ole kättesaadav

Kui kuvatakse tekstsõnum selle kohta, et sisestatud funktsionaalne number ei ole kättesaadav (nt „Number ei ole kättesaadav“), kontrollib rongi ettevalmistaja/juht numbrit ja püüab õiget numbrit kasutades uuesti registreerida.

Kui registreerimine taas ebaõnnestub, peab ta teatama olukorrast signalistile, kohaldama raudteeveo-ettevõtja eeskirju ja järgima antud juhiseid.

7.11.   Meetmete võtmine, kui funktsionaalne number on juba kasutusel

Meetmete võtmine, kui funktsionaalne number on juba kasutusel

Kui kuvatakse tekstsõnum selle kohta, et sisestatud funktsionaalne number on juba kasutusel (nt „Number on juba kasutusel“ või „Number on juba välja antud“), kontrollib rongi ettevalmistaja/juht numbrit ja püüab õiget numbrit kasutades uuesti registreerida.

Kui kasutatud funktsionaalne number oli õige, helistab rongi ettevalmistaja/juht sellel funktsionaalsel numbril ja palub teisel osalisel praegune number registrist kustutada, välja arvatud juhul, kui seda takistavad ühtlustamata eeskirjad.

| i) | Kui kõne on edukas ja teine osaline kustutab kõnealuse numbri registrist, alustab rongi ettevalmistaja/juht uuesti funktsionaalse numbri registreerimist. |
| --- | --- |

i)

Kui kõne on edukas ja teine osaline kustutab kõnealuse numbri registrist, alustab rongi ettevalmistaja/juht uuesti funktsionaalse numbri registreerimist.

| ii) | Kui kõnele ei vastata, algatab rongi ettevalmistaja/juht konkreetse funktsionaalse numbri sundkustutamise registrist. |
| --- | --- |

ii)

Kui kõnele ei vastata, algatab rongi ettevalmistaja/juht konkreetse funktsionaalse numbri sundkustutamise registrist.

Kõigil muudel juhtudel teavitab rongi ettevalmistaja/juht probleemist signalisti ja järgib kõiki antud juhiseid.

7.12.   Tegutsemine funktsionaalse numbri registreerimise tõrke korral

Tegutsemine funktsionaalse numbri registreerimise tõrke korral

Kui funktsionaalset numbrit ei ole võimalik registreerida, teavitab rongi ettevalmistaja/juht olukorrast signalisti, kohaldab raudteeveo-ettevõtja eeskirju ja järgib kõiki antud juhiseid.

7.13.   Avalik GSM kui esmane side (kui see võimalus on rongisiseses süsteemis kättesaadav)

Avalik GSM kui esmane side (kui see võimalus on rongisiseses süsteemis kättesaadav)

7.13.1.   Üleminek GSM-Rilt avalikule GSMile

Üleminek GSM-Rilt avalikule GSMile

Kui vedurijuhile antakse juhised GSM-võrku sisenemist tähistava teadetetahvli või marsruudiraamatu kaudu, valib ta näidatud avaliku GSM-võrgu, välja arvatud juhul, kui võrk valitakse automaatselt.

Vedurijuht ja signalist kohaldavad ühtlustamata eeskirju.

7.13.2.   Üleminek avalikult GSMilt GSM-Rile

Üleminek avalikult GSMilt GSM-Rile

Kui vedurijuhile antakse juhised GSM-Ri võrku (taas)sisenemist tähistava teadetetahvli või marsruudiraamatu kaudu, valib ta näidatud avaliku GSM-võrgu, välja arvatud juhul, kui võrk valitakse automaatselt.

Kui GSM-Ri võrk ei ole kättesaadav, kohaldab vedurijuht B2 liite eeskirja 8.2.

7.14.   Avalik GSM kui varuside (kui see võimalus on rongisiseses süsteemis kättesaadav)

Avalik GSM kui varuside (kui see võimalus on rongisiseses süsteemis kättesaadav)

7.14.1.   Üleminek GSM-Rilt avalikule GSMile

Üleminek GSM-Rilt avalikule GSMile

Kui ühendus GSM-Ri võrguga kaob, valib vedurijuht alternatiivse GSMi avaliku võrgu, kui ta on selleks varem saanud signalisti käsiraamatus ja/või marsruudiraamatus esitatud juhiste kohaselt loa, välja arvatud juhul, kui rongisisene GSM-Ri terminal on konfigureeritud võrku automaatselt valima.

Vedurijuht ja signalist kohaldavad ühtlustamata eeskirju.

7.14.2.   Üleminek avalikult GSMilt GSM-Rile

Üleminek avalikult GSMilt GSM-Rile

Signalisti korraldusel või eeskirjas ja/või marsruudiraamatus sisalduvate juhiste alusel valib vedurijuht käsitsi rongiraadios osutatud GSM-Ri võrgu, välja arvatud juhul, kui rongisisene GSM-Ri terminal on konfigureeritud võrku automaatselt valima.

8.   A OSA – TEADLIKULT TÜHJAKS JÄETUD

9.   B OSA – ETCSi KÄITATAVATE RONGIKATEGOORIATE LOETELU

ETCSi käitatavad rongikatekategooriad on loetletud järgmises tabelis:

| Märgis | Rongitüüp | Piduritüüp | Välisrööpa kõrgenduse puudujääk |
| --- | --- | --- | --- |
| PASS 1 | reisirong | P | 80 |
| PASS 2 | 130 |
| PASS 3 | 150 |
| TILT 1 | kalduv reisirong | 165 |
| TILT 2 | 180 |
| TILT 3 | 210 |
| TILT 4 | 225 |
| TILT 5 | 245 |
| TILT 6 | 275 |
| TILT 7 | 300 |
| FP 1 | kaubarong | 80 |
| FP 2 | 100 |
| FP 3 | 130 |
| FP 4 | 150 |
| FG 1 | G | 80 |
| FG 2 | 100 |
| FG 3 | 130 |
| FG 4 | 150 |

Märgis

Rongitüüp

Piduritüüp

Välisrööpa kõrgenduse puudujääk

PASS 1

reisirong

P

80

PASS 2

130

PASS 3

150

TILT 1

kalduv reisirong

165

TILT 2

180

TILT 3

210

TILT 4

225

TILT 5

245

TILT 6

275

TILT 7

300

FP 1

kaubarong

80

FP 2

100

FP 3

130

FP 4

150

FG 1

G

80

FG 2

100

FG 3

130

FG 4

150

10.   C OSA – ÜHTLUSTAMATA EESKIRJADELE OSUTAVATE VIIDETE TABEL

Käesolevas osas on loetletud A liites esitatud ühtlustamata eeskirjad.

Tabelis on täpsustatud üksus (taristuettevõtja või raudteeveo-ettevõtja), kes vastutab iga sellise eeskirja kohta vajalike täiendavate üksikasjade sätestamise eest vastavas ohutusjuhtimissüsteemis.

| Viide | Valdkond | Vastutab |
| --- | --- | --- |
| 5.1.1 | Liini järgimine vedurjuhi poolt kabiinisisese signaalimise korral | RU |
| 6.2.4
  6.39
  6.41.2 | Marsruudi tingimuste kontrollimine | IM |
| 6.2.4
  6.39
  6.41.2 | Vajalike piirangute ja/või juhtnööride kontrollimine SR-režiimis töötamiseks | IM |
| 6.2.4
  6.39
  6.41.2 | SR-režiimi maksimaalsest kiirusest väiksemate kiiruspiirangute kontrollimine | IM |
| 6.3.1 | Käsitsi SH-režiimile lülitamine | RU |
| 6.3.3 | SH-režiimis sõitmine | IM |
| 6.3.6 | RBC ei anna SH-režiimis sõitmise luba/SH-režiimis sõitmise taotlemine ebaõnnestus | IM |
| 6.3.7 | Manööverdamisala kindlaksmääratud piirist möödumine | IM |
| 6.7.1 | Teade ETCSi 0-tasemele ülemineku kohta | IM |
| 6.7.3 | ETCSi 0-tasemel sõitmine | IM |
| 6.11.1 | Teade ETCSi NTC-tasemele ülemineku kohta | IM |
| 6.11.3 | ETCSi NTC-tasemel sõitmine | IM |
| 6.15 | LS-režiimi kinnitussõnum | IM |
| 6.15 | LS-režiimis sõitmine | IM |
| 6.16 | UN-režiimi kinnitussõnum | IM |
| 6.16 | UN-režiimis sõitmine | IM |
| 6.17 | SN-režiimi kinnitussõnum | IM |
| 6.17 | SN-režiimis sõitmine | IM |
| 6.28 | Helisignaalseadme kasutamine | IM |
| 6.33.1 | ERTMSi rongi liikumisloa tühistamine | IM |
| 6.34.3 | Manööverdamise kaitsmine ja taasalustamine | IM |
| 6.40.2 | Rongile ei anta ettevalmistamisel liikumisluba | IM |
| 6.41.4 | Hädaseiskamine SH-režiimis | IM |
| 6.45 | Tegutsemine baliisi andmete lugemise vea korral | IM |
| 6.48 a) | Tegutsemine raadioside tõrke korral, kui taotletakse SH-režiimi | IM |
| 6.53 | Tegutsemine NTC tõrke korral | IM |
| 6.54 | Tegutsemine VBC korral | IM |
| 7.11 | Meetmete võtmine, kui funktsionaalne number on juba kasutusel | IM |
| 7.13.1 | Üleminek GSM-Rilt avalikule GSMile | IM |
| 7.14.1 | Üleminek GSM-Rilt avalikule GSMile | IM |

Viide

Valdkond

Vastutab

5.1.1

Liini järgimine vedurjuhi poolt kabiinisisese signaalimise korral

RU

6.2.4

6.39

6.41.2

Marsruudi tingimuste kontrollimine

IM

6.2.4

6.39

6.41.2

Vajalike piirangute ja/või juhtnööride kontrollimine SR-režiimis töötamiseks

IM

6.2.4

6.39

6.41.2

SR-režiimi maksimaalsest kiirusest väiksemate kiiruspiirangute kontrollimine

IM

6.3.1

Käsitsi SH-režiimile lülitamine

RU

6.3.3

SH-režiimis sõitmine

IM

6.3.6

RBC ei anna SH-režiimis sõitmise luba/SH-režiimis sõitmise taotlemine ebaõnnestus

IM

6.3.7

Manööverdamisala kindlaksmääratud piirist möödumine

IM

6.7.1

Teade ETCSi 0-tasemele ülemineku kohta

IM

6.7.3

ETCSi 0-tasemel sõitmine

IM

6.11.1

Teade ETCSi NTC-tasemele ülemineku kohta

IM

6.11.3

ETCSi NTC-tasemel sõitmine

IM

6.15

LS-režiimi kinnitussõnum

IM

6.15

LS-režiimis sõitmine

IM

6.16

UN-režiimi kinnitussõnum

IM

6.16

UN-režiimis sõitmine

IM

6.17

SN-režiimi kinnitussõnum

IM

6.17

SN-režiimis sõitmine

IM

6.28

Helisignaalseadme kasutamine

IM

6.33.1

ERTMSi rongi liikumisloa tühistamine

IM

6.34.3

Manööverdamise kaitsmine ja taasalustamine

IM

6.40.2

Rongile ei anta ettevalmistamisel liikumisluba

IM

6.41.4

Hädaseiskamine SH-režiimis

IM

6.45

Tegutsemine baliisi andmete lugemise vea korral

IM

6.48 a)

Tegutsemine raadioside tõrke korral, kui taotletakse SH-režiimi

IM

6.53

Tegutsemine NTC tõrke korral

IM

6.54

Tegutsemine VBC korral

IM

7.11

Meetmete võtmine, kui funktsionaalne number on juba kasutusel

IM

7.13.1

Üleminek GSM-Rilt avalikule GSMile

IM

7.14.1

Üleminek GSM-Rilt avalikule GSMile

IM

| (46) | B liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:


  „B liide
  Peamised käitamispõhimõtted ja ühised käitamiseeskirjad

   



  ; |
| --- | --- | --- |

(46)

B liidet muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„B liide

Peamised käitamispõhimõtted ja ühised käitamiseeskirjad

| b) | punkt 11 asendatakse järgmisega:
  „11.   LIIKUMISLOA LÕPUST MÖÖDUMISE LUBA
  Asjaomase rongi juhil peab EOAst möödumiseks olema luba.
  Loa andmisel peab signalist andma vedurijuhile juhised liikumise kohta. Vedurijuht peab juhiseid järgima ega tohi ületada kiiruspiiranguid, kui need on kehtestatud, kuni rong on jõudnud kohta, kus saab jätkata tavapärast käitamist.“; |
| --- | --- |

b)

punkt 11 asendatakse järgmisega:

„11.   LIIKUMISLOA LÕPUST MÖÖDUMISE LUBA

Asjaomase rongi juhil peab EOAst möödumiseks olema luba.

Loa andmisel peab signalist andma vedurijuhile juhised liikumise kohta. Vedurijuht peab juhiseid järgima ega tohi ületada kiiruspiiranguid, kui need on kehtestatud, kuni rong on jõudnud kohta, kus saab jätkata tavapärast käitamist.“;

| c) | punkti 13 lisatakse järgmine lõik:

  „Isik, kes saab hädaabikõne, kuulab, ei sekku käimasolevasse sidesse, välja arvatud selleks, et esitada konteksti seisukohast olulisi elemente.“; |
| --- | --- |

c)

punkti 13 lisatakse järgmine lõik:

„Isik, kes saab hädaabikõne, kuulab, ei sekku käimasolevasse sidesse, välja arvatud selleks, et esitada konteksti seisukohast olulisi elemente.“;

| d) | punkt 14 asendatakse järgmisega:
  „14.   VIIVITAMATUD MEETMED RONGIDE JAOKS TEKKIVA OHU ÄRAHOIDMISEKS
  Kõik raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja töötajad, kes saavad teada ohust rongidele, võtavad viivitamata meetmeid nende rongide peatamiseks, mis võivad ohust mõjutatud olla, hoiatavad signalisti ning teevad mis tahes muid toiminguid kahju ärahoidmiseks, eelkõige järgmist:






  (1) | rongi jaoks tekkinud ohust teada saanud vedurijuht peatab rongi niipea, kui see on ohutu, ja teavitab viivitamata signalisti ohust, kasutades hädaabikõnet; |
| --- | --- | --- |

d)

punkt 14 asendatakse järgmisega:

„14.   VIIVITAMATUD MEETMED RONGIDE JAOKS TEKKIVA OHU ÄRAHOIDMISEKS

Kõik raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja töötajad, kes saavad teada ohust rongidele, võtavad viivitamata meetmeid nende rongide peatamiseks, mis võivad ohust mõjutatud olla, hoiatavad signalisti ning teevad mis tahes muid toiminguid kahju ärahoidmiseks, eelkõige järgmist:

(1)

rongi jaoks tekkinud ohust teada saanud vedurijuht peatab rongi niipea, kui see on ohutu, ja teavitab viivitamata signalisti ohust, kasutades hädaabikõnet;

| (2) | iga ohust teada saanud signalist teavitab vajaduse korral kõiki vedurijuhte hädaabikõne või muude kättesaadavate vahendite abil.“; |
| --- | --- |

(2)

iga ohust teada saanud signalist teavitab vajaduse korral kõiki vedurijuhte hädaabikõne või muude kättesaadavate vahendite abil.“;

| e) | punkti 15 muudetakse järgmiselt:






  i) | kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Kui vedurijuht saab teada rongi käitamist mõjutavate pardaseadmete rikkest, siis teeb ta järgmist:






  — | teavitab signalisti olukorrast, asukohast ja piirangutest rongi pardal, juhul kui rongil on lubatud sõitu jätkata; |
| --- | --- | --- | --- |

e)

punkti 15 muudetakse järgmiselt:

i)

kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui vedurijuht saab teada rongi käitamist mõjutavate pardaseadmete rikkest, siis teeb ta järgmist:

—

teavitab signalisti olukorrast, asukohast ja piirangutest rongi pardal, juhul kui rongil on lubatud sõitu jätkata;

| — | ei alusta ega jätka sõitu seni, kuni signalist on andnud selleks loa.“; |
| --- | --- |

—

ei alusta ega jätka sõitu seni, kuni signalist on andnud selleks loa.“;

| ii) | lisatakse neljas lõik:

  „Kui signalist annab loa sõidu alustamiseks või jätkamiseks, järgib vedurijuht rongi suhtes kehtestatud piiranguid.“; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse neljas lõik:

„Kui signalist annab loa sõidu alustamiseks või jätkamiseks, järgib vedurijuht rongi suhtes kehtestatud piiranguid.“;

| f) | lisatakse punkt 18:
  „18.   JAAMAS HÕIVATUD TEELÕIGULE SISENEMINE






  — | Kui tegemist on planeerimata sisenemisega hõivatud teelõigule, tagab signalist enne hõivatud teelõigule sisenemise lubamist, et asjaomaseid vedurijuhte teavitatakse asjaoludest. |
| --- | --- | --- |

f)

lisatakse punkt 18:

„18.   JAAMAS HÕIVATUD TEELÕIGULE SISENEMINE

—

Kui tegemist on planeerimata sisenemisega hõivatud teelõigule, tagab signalist enne hõivatud teelõigule sisenemise lubamist, et asjaomaseid vedurijuhte teavitatakse asjaoludest.

| — | Kõikidel juhtudel, kui rong peab sisenema hõivatud teelõigule, peab signalist enne hõivatud teelõigule sisenemise lubamist saama kinnituse, et hõivav rong või veeremiüksused ei liigu hõivatud rööbasteele siseneva rongi poole.“; |
| --- | --- |

—

Kõikidel juhtudel, kui rong peab sisenema hõivatud teelõigule, peab signalist enne hõivatud teelõigule sisenemise lubamist saama kinnituse, et hõivav rong või veeremiüksused ei liigu hõivatud rööbasteele siseneva rongi poole.“;

| (47) | C liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | C1 jakku lisatakse uus punkt 2.4:
  „2.4.   Raudteeterminite sõnastik

  Kui see on asjakohane, koostab raudteeveo-ettevõtja raudteeterminite sõnastiku iga võrgustiku kohta, kus ta ronge käitab. Selles esitatakse üldkasutatavad terminid raudteeveo-ettevõtja valitud keeles ja selle taristuettevõtja töökeeles, kelle taristut raudteeveo-ettevõtja kasutab, tuginedes vastava taristuettevõtja kasutatavale terminoloogiale.“; |
| --- | --- | --- |

(47)

C liidet muudetakse järgmiselt:

a)

C1 jakku lisatakse uus punkt 2.4:

„2.4.   Raudteeterminite sõnastik

Raudteeterminite sõnastik

Kui see on asjakohane, koostab raudteeveo-ettevõtja raudteeterminite sõnastiku iga võrgustiku kohta, kus ta ronge käitab. Selles esitatakse üldkasutatavad terminid raudteeveo-ettevõtja valitud keeles ja selle taristuettevõtja töökeeles, kelle taristut raudteeveo-ettevõtja kasutab, tuginedes vastava taristuettevõtja kasutatavale terminoloogiale.“;

| b) | C1 jao punkt 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Teabevahetuseeskirjad

  Et ohutusalasest teabevahetusest õigesti aru saadaks, tuleb olenemata kasutatavast teabevahetusvahendist järgida järgmisi eeskirju:“; |
| --- | --- |

b)

C1 jao punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Teabevahetuseeskirjad

Teabevahetuseeskirjad

Et ohutusalasest teabevahetusest õigesti aru saadaks, tuleb olenemata kasutatavast teabevahetusvahendist järgida järgmisi eeskirju:“;

| c) | C2 jagu muudetakse järgmiselt:






  i) | pealkiri ja punkt 1 asendatakse järgmisega:
  „C2.   Euroopa juhised

  1.   Sissejuhatus

  Raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad kasutavad teabevahetuseks Euroopa juhiseid järgmistel juhtudel:






  (1) | luba mööduda liikumisloa lõpust; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

C2 jagu muudetakse järgmiselt:

i)

pealkiri ja punkt 1 asendatakse järgmisega:

„C2.   Euroopa juhised

Euroopa juhised

1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

Raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad kasutavad teabevahetuseks Euroopa juhiseid järgmistel juhtudel:

(1)

luba mööduda liikumisloa lõpust;

| (2) | luba jätkata sõitu pärast hädaseiskamist; |
| --- | --- |

(2)

luba jätkata sõitu pärast hädaseiskamist;

| (3) | kohustus jääda paigale; |
| --- | --- |

(3)

kohustus jääda paigale;

| (4) | juhise tühistamine; |
| --- | --- |

(4)

juhise tühistamine;

| (5) | kohustus sõita kiirusepiirangut järgides; |
| --- | --- |

(5)

kohustus sõita kiirusepiirangut järgides;

| (6) | kohustus sõita nägemise järgi; |
| --- | --- |

(6)

kohustus sõita nägemise järgi;

| (7) | luba alustada sõitu pärast liikumise ettevalmistamist; |
| --- | --- |

(7)

luba alustada sõitu pärast liikumise ettevalmistamist;

| (8) | luba mööduda defektse(te)st raudteeületuskohast (-kohtadest); |
| --- | --- |

(8)

luba mööduda defektse(te)st raudteeületuskohast (-kohtadest);

| (9) | kohustus sõita energiavarustuse piiranguid järgides; |
| --- | --- |

(9)

kohustus sõita energiavarustuse piiranguid järgides;

| 10–20) | RESERVEERITUD |
| --- | --- |

10–20)

RESERVEERITUD

Numbrid 1–20 on reserveeritud Euroopa juhistele.

ETCSi puhul on Euroopa juhiste numbrite 1–4 ja 7 kasutamine kohustuslik vastavalt A liite eeskirjadele.

Kui signalistil on vaja välja anda käitamisjuhis, mille kohta on olemas Euroopa juhis, kasutab signalist seda Euroopa juhist. Kui B-klassi süsteemi käsitlevad käitamisjuhised nõuavad rohkem teavet kui Euroopa juhised, võib selle asemel kasutada riiklikke juhiseid. Sel juhul võib taristuettevõtja need nõuded kindlaks määrata oma riiklikes juhistes.

Kui need on nummerdatud, algavad iga taristuettevõtja koostatud riiklikud juhised 21st.

Riiklike juhiste sisu peab olema vähemalt sama kui Euroopa juhistel.“;

| ii) | punktis 2 asendatakse sõna „manööverdamine“ sõnaga „manöövrikoosseis“ ja lisatakse järgmine neljas lõik:

  „Erandina võib Euroopa juhise nr 3 tühistada ka Euroopa juhisega nr 1, 2 või 7, ilma et selleks oleks vaja spetsiaalset Euroopa juhist nr 4.“; |
| --- | --- |

ii)

punktis 2 asendatakse sõna „manööverdamine“ sõnaga „manöövrikoosseis“ ja lisatakse järgmine neljas lõik:

„Erandina võib Euroopa juhise nr 3 tühistada ka Euroopa juhisega nr 1, 2 või 7, ilma et selleks oleks vaja spetsiaalset Euroopa juhist nr 4.“;

| iii) | punktis 3 asendatakse sõna „manööverdamine“ sõnaga „manöövrikoosseis“ ja esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Käitamisjuhis sisaldab teavet, mis esitatakse digitaalselt, suuliselt, paberil, või suulisi juhiseid, mille vedurijuht peab üles kirjutama, või muid sama teabetasemega turvalisi sidemeetodeid.“; |
| --- | --- |

iii)

punktis 3 asendatakse sõna „manööverdamine“ sõnaga „manöövrikoosseis“ ja esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käitamisjuhis sisaldab teavet, mis esitatakse digitaalselt, suuliselt, paberil, või suulisi juhiseid, mille vedurijuht peab üles kirjutama, või muid sama teabetasemega turvalisi sidemeetodeid.“;

| iv) | punktid 6, 7 ja 8 asendatakse järgmisega:
  „6.   Euroopa juhised

  Igale Euroopa juhistes sisalduvale märkeruudule, andmeväljale ja sisestamisvõimalusele antakse oma tähestikuline või numbriline tunnus. Nummerdatud tunnustele, mis on osa rohkem kui ühest Euroopa juhisest, antakse Euroopa juhise numbri asemel tunnus, mis algab tähega „x“. Selle „x“ võib asendada ainult Euroopa juhise numbriga, kui see juhis edastatakse digitaalselt.
  Kuigi tuleb kasutada sisu ja tunnuseid ning järgida tunnuste tähestikulist ja numbrilist järjestust, on formaat soovituslik.
  Kui liikmesriigis või taristuettevõtja võrgustikus ei kasutata konkreetset märkeruutu, andmevälja või sisestamisvõimalust, ei ole kohustust seda märkeruutu, andmevälja või sisestamisvõimalust Euroopa juhises kuvada.
  Märkeruutu, andmevälja ega sisestamisvõimalust lisada ei tohi.
  Iga üksiku välja kohaldamisala ei tohi ulatuda kaugemale selle Euroopa juhise kohaldamisalast, kuhu see kuulub.
  Taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja võivad lisada suuniseid selle kohta, kuidas täita ja lugeda Euroopa juhiste vorme, tingimusel et need suunised ei ole teavitamismenetluse osa.













































  7.   Käitamisjuhise andmine

  Kõik osalised kasutavad teabevahetuseks järgmist terminoloogiat:






  Olukord | Terminoloogia |
| --- | --- | --- |
| Käitamisjuhise andmise alustamine | „Valmistada ette protseduur ... [protseduuri tunnus]“ |
| Kinnitus selle kohta, et võib anda käitamisjuhise | „Valmis protseduuriks ... [protseduuri tunnus]“ |
| Käitamisjuhise tühistamine | „Tühistada protseduur ... [protseduuri tunnus]“ |
| Kui teate saatmist on vaja hiljem jätkata, alustatakse protseduuri uuesti algusest | „Viga edastuse käigus“ |
| Kui saatja avastab edastusvea, peab saatja taotlema tühistamist | „Viga (+ uue protseduuri ... [protseduuri tunnus] ettevalmistamine)“
  või
  „Viga (+ ütlen uuesti)“ |
| Viga ettelugemise käigus | „Viga (+ ütlen uuesti)“ |
| Vääritimõistmine Kui üks osalistest ei saa teatest täielikult aru, tuleb teadet korrata | „Öelge uuesti (+ rääkige aeglaselt)“ |

iv)

punktid 6, 7 ja 8 asendatakse järgmisega:

„6.   Euroopa juhised

Euroopa juhised

Igale Euroopa juhistes sisalduvale märkeruudule, andmeväljale ja sisestamisvõimalusele antakse oma tähestikuline või numbriline tunnus. Nummerdatud tunnustele, mis on osa rohkem kui ühest Euroopa juhisest, antakse Euroopa juhise numbri asemel tunnus, mis algab tähega „x“. Selle „x“ võib asendada ainult Euroopa juhise numbriga, kui see juhis edastatakse digitaalselt.

Kuigi tuleb kasutada sisu ja tunnuseid ning järgida tunnuste tähestikulist ja numbrilist järjestust, on formaat soovituslik.

Kui liikmesriigis või taristuettevõtja võrgustikus ei kasutata konkreetset märkeruutu, andmevälja või sisestamisvõimalust, ei ole kohustust seda märkeruutu, andmevälja või sisestamisvõimalust Euroopa juhises kuvada.

Märkeruutu, andmevälja ega sisestamisvõimalust lisada ei tohi.

Iga üksiku välja kohaldamisala ei tohi ulatuda kaugemale selle Euroopa juhise kohaldamisalast, kuhu see kuulub.

Taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja võivad lisada suuniseid selle kohta, kuidas täita ja lugeda Euroopa juhiste vorme, tingimusel et need suunised ei ole teavitamismenetluse osa.

Image 94

Image 95

Image 96

Image 97

Image 98

Image 99

Image 100

Image 101

Image 102

7.   Käitamisjuhise andmine

Käitamisjuhise andmine

Kõik osalised kasutavad teabevahetuseks järgmist terminoloogiat:

Olukord

Terminoloogia

Käitamisjuhise andmise alustamine

„Valmistada ette protseduur ... [protseduuri tunnus]“

Kinnitus selle kohta, et võib anda käitamisjuhise

„Valmis protseduuriks ... [protseduuri tunnus]“

Käitamisjuhise tühistamine

„Tühistada protseduur ... [protseduuri tunnus]“

Kui teate saatmist on vaja hiljem jätkata, alustatakse protseduuri uuesti algusest

„Viga edastuse käigus“

Kui saatja avastab edastusvea, peab saatja taotlema tühistamist

„Viga (+ uue protseduuri ... [protseduuri tunnus] ettevalmistamine)“

või

„Viga (+ ütlen uuesti)“

Viga ettelugemise käigus

„Viga (+ ütlen uuesti)“

Vääritimõistmine Kui üks osalistest ei saa teatest täielikult aru, tuleb teadet korrata

„Öelge uuesti (+ rääkige aeglaselt)“

8.   Euroopa ja riiklike juhiste kogu

Euroopa ja riiklike juhiste kogu

Taristuettevõtja vastutab Euroopa ja riiklike juhiste kogu koostamise eest oma töökeeltes.

Kõik kasutatavad riiklike juhiste ja Euroopa juhiste vormid koondatakse Euroopa ja riiklike juhiste kogu nime kandvasse dokumenti või arvutipõhisesse dokumenti.

Seda kogu kasutavad nii vedurijuht kui ka rongide liikumislube andvad töötajad. Vedurijuhi kasutatav kogu ja rongide liikumislube andvate töötajate kasutatav kogu struktureeritakse ja nummerdatakse ühtmoodi.

Kogu koosneb kahest osast:

Esimene osa sisaldab vähemalt järgmist:

| — | nende Euroopa juhiste loend, mida kasutavad taristuettevõtjad; |
| --- | --- |

—

nende Euroopa juhiste loend, mida kasutavad taristuettevõtjad;

| — | riiklike käitamisjuhiste loend; |
| --- | --- |

—

riiklike käitamisjuhiste loend;

| — | loetelu olukordadest, mille puhul konkreetseid käitamisjuhiseid kohaldatakse; |
| --- | --- |

—

loetelu olukordadest, mille puhul konkreetseid käitamisjuhiseid kohaldatakse;

| — | iga käitamisjuhise andmise viis, sealhulgas see, kas vedurijuht võib selle sõidu ajal üles kirjutada; |
| --- | --- |

—

iga käitamisjuhise andmise viis, sealhulgas see, kas vedurijuht võib selle sõidu ajal üles kirjutada;

| — | rahvusvahelist foneetilist tähestikku sisaldav tabel. |
| --- | --- |

—

rahvusvahelist foneetilist tähestikku sisaldav tabel.

Teine osa sisaldab taristuettevõtja töökeeltes järgmisi vorme:

| — | Euroopa juhised; |
| --- | --- |

—

Euroopa juhised;

| — | riiklikud käitamisjuhised. |
| --- | --- |

—

riiklikud käitamisjuhised.

Need kogub kokku raudteeveo-ettevõtja ja need tuleb anda vedurijuhile. Rohkem kui ühes taristuettevõtjate võrgustikus tegutsevad raudteeveo-ettevõtjad esitavad vedurijuhile:

| — | C2 liite punktis 6 määratletud Euroopa juhiste üldvormid või |
| --- | --- |

—

C2 liite punktis 6 määratletud Euroopa juhiste üldvormid või

| — | Euroopa juhiste vähendatud vormid, mis hõlmavad vähemalt valdkondi, mida taristuettevõtja(d) kasutab/kasutavad võrgustiku(e)l, kus raudteeveo-ettevõtja hakkab tegutsema.“ |
| --- | --- |

—

Euroopa juhiste vähendatud vormid, mis hõlmavad vähemalt valdkondi, mida taristuettevõtja(d) kasutab/kasutavad võrgustiku(e)l, kus raudteeveo-ettevõtja hakkab tegutsema.“

| v) | punkt 9 jäetakse välja; |
| --- | --- |

v)

punkt 9 jäetakse välja;

| (48) | D liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | märkus n.3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Selleks et mitte dubleerida katseid seoses parameetritega „liikluskoormus ja taristu koormustaluvus“ ning „rongituvastussüsteemid“, esitab taristuettevõtja taristuregistri parameetrite 1.1.1.5.1 või 1.1.1.5.2 kaudu loetelu marsruudiga ühilduvatest veeremitüüpidest või veeremiüksustest, mille puhul nende ühilduvust marsruudiga on juba kontrollitud, kui selline teave on kättesaadav.“ |
| --- | --- | --- | --- |

(48)

D liidet muudetakse järgmiselt:

a)

märkus n.3 asendatakse järgmisega:

„3.

Selleks et mitte dubleerida katseid seoses parameetritega „liikluskoormus ja taristu koormustaluvus“ ning „rongituvastussüsteemid“, esitab taristuettevõtja taristuregistri parameetrite 1.1.1.5.1 või 1.1.1.5.2 kaudu loetelu marsruudiga ühilduvatest veeremitüüpidest või veeremiüksustest, mille puhul nende ühilduvust marsruudiga on juba kontrollitud, kui selline teave on kättesaadav.“

| b) | tabelit D1 jaos muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene rida „Liikluskoormus ja taristu koormustaluvus“ asendatakse järgmisega:










  „Liikluskoormus ja taristu koormustaluvus | Staatilised teljekoormused ning projektijärgne mass ja tegelik mass järgmistel koormusjuhtudel:






  — | projektijärgne mass, nagu on kindlaks määratud määruses (EL) nr 1302/2014






  — | töörežiimil; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

tabelit D1 jaos muudetakse järgmiselt:

i)

esimene rida „Liikluskoormus ja taristu koormustaluvus“ asendatakse järgmisega:

„Liikluskoormus ja taristu koormustaluvus

Staatilised teljekoormused ning projektijärgne mass ja tegelik mass järgmistel koormusjuhtudel:

—

projektijärgne mass, nagu on kindlaks määratud määruses (EL) nr 1302/2014

—

töörežiimil;

| — | tavalise kasuliku koormaga; |
| --- | --- |

—

tavalise kasuliku koormaga;

| — | erakordselt raske kasuliku koormaga; |
| --- | --- |

—

erakordselt raske kasuliku koormaga;

| — | kui see on asjakohane, siis tegelik mass standardi EN 15663 kohaselt: 2017- A1 2018:






  — | töörežiimil; |
| --- | --- | --- |

—

kui see on asjakohane, siis tegelik mass standardi EN 15663 kohaselt: 2017- A1 2018:

—

töörežiimil;

| — | tavalise kasuliku koormaga. |
| --- | --- |

—

tavalise kasuliku koormaga.

Suurim valmistajakiirus

Veeremiüksuse pikkus

Telgede pikisuunaline paiknemine veeremiüksusel (teljevahed)

ENi liinikategooria

Veeremiüksuse puhul, mis on suuteline kandma reisijate kasulikku koormust: Standardi EN 15528:2021 punkti 6.4 kohane ENi liinikategooria seisvate reisijate kasuliku koormuse standardväärtuse puhul ja – kasutamise korral – mis tahes seisvate reisijate konkreetse kasuliku koormuse väärtuse puhul.

Staatilise ühilduvuse kontrollimine vagunite puhul:

Eri liinikategooriate lubatud kasulik koormus vastavalt vagunite KTK-le

| 1.1.1.1.2.4 | Kandevõime |
| --- | --- |

1.1.1.1.2.4

Kandevõime

| 1.1.1.1.2.4.1 | Kandevõime riiklik klassifikatsioon |
| --- | --- |

1.1.1.1.2.4.1

Kandevõime riiklik klassifikatsioon

| 1.1.1.1.2.4.2 | Rajatiste vastavus kiirraudteesüsteemi koormusmudelile (HSLM) |
| --- | --- |

1.1.1.1.2.4.2

Rajatiste vastavus kiirraudteesüsteemi koormusmudelile (HSLM)

| 1.1.1.1.2.4.3 | Erikontrolli nõudvate rajatiste asukoht raudteel |
| --- | --- |

1.1.1.1.2.4.3

Erikontrolli nõudvate rajatiste asukoht raudteel

| 1.1.1.1.2.4.4 | Dokument/dokumendid staatilise ja dünaamilise marsruudi ühilduvuse kontrollide menetlus(t)e kohta |
| --- | --- |

1.1.1.1.2.4.4

Dokument/dokumendid staatilise ja dünaamilise marsruudi ühilduvuse kontrollide menetlus(t)e kohta

x

x

Veeremiüksuste staatilise ühilduvuse kontrollimine vastavalt standardi EN 15528:2021 punktile 7 ja lisaprotseduuri(de)le või asjakohasele teabele, kui taristuettevõtja on selle taristuregistri kaudu parameetri 1.1.1.1.2.4.4 all esitanud.

Ühendkuningriigis tehakse seoses Põhja-Iirimaa võrkudega veeremiüksuste staatilise ühilduvuse kontrollimine vastavalt asjakohastele riiklikele eeskirjadele kooskõlas määruse (EL) nr 1299/2014 (taristu KTK kohta) lisa punkti 4.2.7.4 alapunktiga 4.

Taristuettevõtja kehtestatud nõuded, mis on seotud reisijate kasuliku koormusega ja mida tuleb arvesse võtta marsruudi ühilduvuse kontrollimisel veeremiüksuste puhul, millega on võimalik vedada reisijate kasulikku koormust, lisatakse protseduuri(de)sse või asjakohasesse teabesse, mille taristuettevõtja esitab taristuregistri kaudu parameetri 1.1.1.1.2.4.4 kohaselt. Sellise menetluse puhul võib arvesse võtta tehnilisi või operatiivmeetmeid, mis mõjutavad seisvate reisijate kasulikku koormust.

Rongide dünaamilise ühilduvuse kontrollimine, kui vaja, siis taristuettevõtja esitatud teabe alusel, toimub vastavalt asjaomasele korrale või asjakohasele teabele, mille taristuettevõtja on taristuregistri kaudu parameetri 1.1.1.1.2.4.4 all esitanud.“

| ii) | rea „Gabariidid“ järele lisatakse järgmine uus rida:










  „Kombineeritud veo erikontroll | Vaguni ühilduvuse kood, vaguni paranduse number ja ILU tehniline number
  (WCC + ILU tehniline number) kombineerituna kaubavaguni paranduse numbriga = CT-kood | 1.1.1.1.3.4. | Vahetuskerede kombineeritud transpordiprofiili tüüpnumber |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

rea „Gabariidid“ järele lisatakse järgmine uus rida:

„Kombineeritud veo erikontroll

Vaguni ühilduvuse kood, vaguni paranduse number ja ILU tehniline number

(WCC + ILU tehniline number) kombineerituna kaubavaguni paranduse numbriga = CT-kood

1.1.1.1.3.4.

Vahetuskerede kombineeritud transpordiprofiili tüüpnumber

| 1.1.1.1.3.9. | Rullüksuste kombineeritud transpordiprofiili tüüpnumber |
| --- | --- |

1.1.1.1.3.9.

Rullüksuste kombineeritud transpordiprofiili tüüpnumber

| 1.1.1.1.3.8. | Konteineri kombineeritud transpordiprofiili tüüpnumber |
| --- | --- |

1.1.1.1.3.8.

Konteineri kombineeritud transpordiprofiili tüüpnumber

| 1.1.1.1.3.5. | Poolhaagiste kombineeritud transpordiprofiili tüüpnumber
  (CT-liini kood) |
| --- | --- |

1.1.1.1.3.5.

Poolhaagiste kombineeritud transpordiprofiili tüüpnumber

(CT-liini kood)

X

Võrdlus vastavalt 6. märtsi 2023. aasta ERA tehnilise dokumendi (ERA/TD/2023–01/CCT) versiooni 1.0 punktis 3.1 määratletud kirjeldusele, mis käsitleb kombineeritud transpordi kodifitseerimist.“

;

| iii) | rida „Rongituvastussüsteem“ asendatakse järgmisega:










  „Rongituvastussüsteemid | Teave selle kohta, kas veeremi pardal on elektri- või elektroonikaseadmed, mis tekitavad rööbastes häirevoolu, või kas veeremil on elektri- või elektroonikaseadmed, mis tekitavad teljeloenduri läheduses elektromagnetväljahäireid
  Rongituvastussüsteemi tüüp, mille jaoks veeremiüksus on projekteeritud ja millele vastavust on hinnatud standardi ERA/ERTMS/033281 kohaselt tehtud katsetega | 1.1.1.3.7.1.1 | Rongituvastussüsteemi tüüp |
| --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

rida „Rongituvastussüsteem“ asendatakse järgmisega:

„Rongituvastussüsteemid

Teave selle kohta, kas veeremi pardal on elektri- või elektroonikaseadmed, mis tekitavad rööbastes häirevoolu, või kas veeremil on elektri- või elektroonikaseadmed, mis tekitavad teljeloenduri läheduses elektromagnetväljahäireid

Rongituvastussüsteemi tüüp, mille jaoks veeremiüksus on projekteeritud ja millele vastavust on hinnatud standardi ERA/ERTMS/033281 kohaselt tehtud katsetega

1.1.1.3.7.1.1

Rongituvastussüsteemi tüüp

| 1.1.1.3.7.1.2 | Erikontrolli vajavate rööbastee vooluahelate või teljeloendurite tüübid |
| --- | --- |

1.1.1.3.7.1.2

Erikontrolli vajavate rööbastee vooluahelate või teljeloendurite tüübid

| 1.1.1.3.7.1.3 | Dokument punktis 1.1.1.3.7.1.2 esitatud rongituvastussüsteemide tüübiga seotud menetlus(t)e kohta
  Prantsusmaa võrgustiku jaoks: |
| --- | --- |

1.1.1.3.7.1.3

Dokument punktis 1.1.1.3.7.1.2 esitatud rongituvastussüsteemide tüübiga seotud menetlus(t)e kohta

Prantsusmaa võrgustiku jaoks:

| 1.1.1.3.7.1.4 | Rongituvastuspiiranguga liinilõik |
| --- | --- |

1.1.1.3.7.1.4

Rongituvastuspiiranguga liinilõik

X

Kontrollimine on vajalik ainult juhul, kui:

| — | „rööbastee vooluahel“, siis on võrdlus vajalik ainult selliste veeremiüksuste puhul, mille pardal on elektri- või elektroonikaseadmed, mis tekitavad rööpas häirevoolu; |
| --- | --- |

—

„rööbastee vooluahel“, siis on võrdlus vajalik ainult selliste veeremiüksuste puhul, mille pardal on elektri- või elektroonikaseadmed, mis tekitavad rööpas häirevoolu;

| — | punkt 1.1.1.3.7.1.1 on „teljeloendur“, siis on võrdlus vajalik ainult selliste veeremiüksuste puhul, mille pardal on elektri- või elektroonikaseadmed, mis tekitavad teljeloenduri läheduses elektromagnetväljahäired; |
| --- | --- |

—

punkt 1.1.1.3.7.1.1 on „teljeloendur“, siis on võrdlus vajalik ainult selliste veeremiüksuste puhul, mille pardal on elektri- või elektroonikaseadmed, mis tekitavad teljeloenduri läheduses elektromagnetväljahäired;

| — | „ümbersõit“, siis ei ole võrdlus vajalik. |
| --- | --- |

—

„ümbersõit“, siis ei ole võrdlus vajalik.

Veeremiüksuse ja kavandatud marsruudi kohta esitatud rongituvastussüsteemi(de) võrdlus.

Märkus.

Märkus.

KTK ja a ERA/ERTMS/033281 alusel taristuregistris viidatud erijuhtumeid täpsustavate dokumentide kohase veeremiüksusele loa andmise menetluse puhul kontrollitakse veeremiüksuse ja kõikide võrgustiku kasutusalaga seotud rongituvastussüsteemide tehnilist ühilduvust.

Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel (nt tuvastamisprobleemid veeremi käitamise käigus) võib teha pärast veeremiloa andmist katseid ja/või kontrolle, millesse on kaasatud raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja.

Rongituvastussüsteem

Võimalus takistada õlitusseadme kasutamist

| 1.1.1.1.7.1 | Rattaharjade õlitamise kasutamine |
| --- | --- |

1.1.1.1.7.1

Rattaharjade õlitamise kasutamine

X

Kontrollitakse, kas rattaharjade õlitamise kasutamine on kavandatud marsruudil lubatud.

Märkus.

Märkus.

Raudteeveo-ettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis tuleks kontrolli tulemust arvesse võtta (nt vältida rattaharjade õlitamise kasutamist liinilõigul)

Rongituvastussüsteemid: mõjutav üksus

Rongi iga veeremiüksuse tehnilisest dokumentatsioonist

Iga sageduse juhtimise sagedusala kohta, mis on määratletud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK J.2 liite viites [A] osutatud kirjelduses ning kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK artiklis 13 osutatud erijuhtudel või tehnilistes dokumentides, kui need on kättesaadavad:

| — | maksimaalne häirevool (A) ja kohaldatav summeerimisreegel; |
| --- | --- |

—

maksimaalne häirevool (A) ja kohaldatav summeerimisreegel;

| — | maksimaalne magnetväli (dBμA/m), nii kiirgusväli kui ka tagasivoolu tõttu tekkiv väli ja kohaldatav summeerimisreegel; |
| --- | --- |

—

maksimaalne magnetväli (dBμA/m), nii kiirgusväli kui ka tagasivoolu tõttu tekkiv väli ja kohaldatav summeerimisreegel;

| — | minimaalne sisendnäivtakistus (oom). |
| --- | --- |

—

minimaalne sisendnäivtakistus (oom).

Võrreldavad parameetrid, mis on kindlaks määratud konkreetsetel juhtudel või TSI CCSI artiklis 13 osutatud tehnilistes dokumentides, kui need on kättesaadavad.

| 1.1.1.3.4.2. | Tuvastatavad sagedusalad |
| --- | --- |

1.1.1.3.4.2.

Tuvastatavad sagedusalad

| 1.1.1.3.4.2.1. | Maksimaalne häirevool |
| --- | --- |

1.1.1.3.4.2.1.

Maksimaalne häirevool

| 1.1.1.3.4.2.2. | Minimaalne sisendnäivtakistus |
| --- | --- |

1.1.1.3.4.2.2.

Minimaalne sisendnäivtakistus

| 1.1.1.3.4.2.3. | Maksimaalne magnetväli |
| --- | --- |

1.1.1.3.4.2.3.

Maksimaalne magnetväli

X

Marsruudi ühilduvuse kontroll, mis on kohaldatav järgmise suhtes:

| — | veduritest ja reisivagunitest koosnevad reisirongid |
| --- | --- |

—

veduritest ja reisivagunitest koosnevad reisirongid

| — | kaubarongid, mille ühe või mitme kaubavaguni pardal on elektri- või elektroonikaseadmed, mis tekitavad rööbastes häirevoolu või tekitavad teljeloenduri läheduses elektromagnetväljahäireid |
| --- | --- |

—

kaubarongid, mille ühe või mitme kaubavaguni pardal on elektri- või elektroonikaseadmed, mis tekitavad rööbastes häirevoolu või tekitavad teljeloenduri läheduses elektromagnetväljahäireid

Kontrollitakse, kas „mõjutava üksuse“ tasandil (nagu on määratletud kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK A liite viite 77 punktis 3.2) tekkivad heitkogused vastavad maksimaalsetele häireväärtustele (voolutase ja magnetvälja piirnorm) ja minimaalsele lubatud impedantsile.

Iga sagedusala puhul arvutatakse „mõjutava üksuse“ tasandil tekkivad heitkogused summeerimiseeskirjade alusel, mis on sätestatud:

| — | kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK-le vastava rongituvastussüsteemi A liite viite 77 punktides 3.2.1 ja 3.2.2; |
| --- | --- |

—

kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK-le vastava rongituvastussüsteemi A liite viite 77 punktides 3.2.1 ja 3.2.2;

| — | kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK artiklis 13 sätestatud tehniliste dokumentidega seotud erijuhud KTK-le mittevastava rongituvastussüsteemi puhul. Kuni kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK artiklis 13 osutatud erijuhtumitest teatamiseni kohaldatakse teatatud riiklikke eeskirju.“ |
| --- | --- |

—

kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK artiklis 13 sätestatud tehniliste dokumentidega seotud erijuhud KTK-le mittevastava rongituvastussüsteemi puhul. Kuni kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK artiklis 13 osutatud erijuhtumitest teatamiseni kohaldatakse teatatud riiklikke eeskirju.“

| iv) | rida „Pinged ja sagedused“ asendatakse järgmisega:










  „Pinged ja sagedused | Energiavarustussüsteem:






  — | nimipinge ja -sagedus |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

rida „Pinged ja sagedused“ asendatakse järgmisega:

„Pinged ja sagedused

Energiavarustussüsteem:

—

nimipinge ja -sagedus

| — | Kontaktliinide süsteemi tüüp |
| --- | --- |

—

Kontaktliinide süsteemi tüüp

| 1.1.1.2.2.1.1 | Kontaktliinide süsteemi tüüp |
| --- | --- |

1.1.1.2.2.1.1

Kontaktliinide süsteemi tüüp

| 1.1.1.2.2.1.2 | Energiavarustussüsteem (pinge ja sagedus) |
| --- | --- |

1.1.1.2.2.1.2

Energiavarustussüsteem (pinge ja sagedus)

| 1.1.1.2.2.1.3 | Prantsusmaa kõrgeim ajutine pinge (Umax2) liinidel, mis ei vasta standardi EN 50163:2004 tabelis 1 esitatud väärtustele |
| --- | --- |

1.1.1.2.2.1.3

Prantsusmaa kõrgeim ajutine pinge (Umax2) liinidel, mis ei vasta standardi EN 50163:2004 tabelis 1 esitatud väärtustele

X

Veeremiüksuse ja kavandatud marsruudi kohta esitatud toitesüsteemi pinge (nimipinge ja -sagedus) ning kontaktliinide süsteemi tüübi võrdlus.

| Märkus. | Prantsusmaa puhul suurima ajutise pinge (Umax2) võrdlus veeremi ja kavandatud marsruutide vahel, mille Umax2 ei vasta standardi EN50163:2004 tabelis 1 esitatud väärtustele.“ |
| --- | --- |

Märkus.

Märkus.

Prantsusmaa puhul suurima ajutise pinge (Umax2) võrdlus veeremi ja kavandatud marsruutide vahel, mille Umax2 ei vasta standardi EN50163:2004 tabelis 1 esitatud väärtustele.“

| v) | rida „ETCS – rongi terviklikkus“ asendatakse järgmisega:










  „ETCS | Rongi terviklikkust käsitleva (mitte vedurijuhilt saadud) teabe haldamine | 1.1.1.3.2.8 | Rongisisene (mitte vedurijuhilt saadud) rongi terviklikkuse kinnitus on liinile juurdepääsu saamiseks vajalik |
| --- | --- | --- | --- | --- |

v)

rida „ETCS – rongi terviklikkus“ asendatakse järgmisega:

„ETCS

Rongi terviklikkust käsitleva (mitte vedurijuhilt saadud) teabe haldamine

1.1.1.3.2.8

Rongisisene (mitte vedurijuhilt saadud) rongi terviklikkuse kinnitus on liinile juurdepääsu saamiseks vajalik

X

X

Kontrollitakse, kas veerem/rong suudab kinnitada rongi terviklikkust (mitte vedurijuhilt saadud), kui raudteeäärsed seadmed seda nõuavad.“

| vi) | rea „ETCS – rongi terviklikkus“ järele lisatakse kaks järgmist uut rida:










  „ETCS | ETCS-süsteemi seaduslikult kasutatavate versioonide hulk | 1.1.1.3.2.10 | ETCS M_versioon |
| --- | --- | --- | --- | --- |

vi)

rea „ETCS – rongi terviklikkus“ järele lisatakse kaks järgmist uut rida:

„ETCS

ETCS-süsteemi seaduslikult kasutatavate versioonide hulk

1.1.1.3.2.10

ETCS M_versioon

X

Kontrollitakse, kas ETCSi M_VERSIONi väärtus RINFis on veeremi toetatavate seaduslikult kasutatavate ETCS-süsteemi versioonide vahemikus.

ETCS

Rongist saadav ohutu koostepikkuse teave, mis on vajalik liinile pääsemiseks, ja SIL-ohutustase

| 1.1.1.3.2.11 | Rongist saadav ohutu koostepikkuse teave, mis on vajalik liinile pääsemiseks, ja SIL |
| --- | --- |

1.1.1.3.2.11

Rongist saadav ohutu koostepikkuse teave, mis on vajalik liinile pääsemiseks, ja SIL

X

X

Kontrollitakse, kas veerem/rong suudab esitada ohutu koostepikkuse teabe taristuregistris märgitud minimaalse nõutava tasemega.“

| vii) | rida „GSM-R | SIM-kaardi GSM-R koduvõrk“ asendatakse järgmisega:










  „GSM-R | GSM-Ri kõne SIM-kaardi koduvõrk | 1.1.1.3.3.5 | Rändluskokkuleppega hõlmatud GSM-Ri võrgud |
| --- | --- | --- | --- | --- |

vii)

rida „GSM-R | SIM-kaardi GSM-R koduvõrk“ asendatakse järgmisega:

„GSM-R

GSM-Ri kõne SIM-kaardi koduvõrk

1.1.1.3.3.5

Rändluskokkuleppega hõlmatud GSM-Ri võrgud

X

Kontrollitakse, kas GSM-Ri SIM-kaardi koduvõrk on nende GSM-Ri võrkude loendis, mille puhul on marsruudi kõikide punktide kohta sõlmitud rändlusleping. Seda tuleb teha kõigi veeremi SIM-kaartide puhul.“

| viii) | rea „GSM-R | SIM-kaardi GSM-R koduvõrk“ järele lisatakse järgmine uus rida:










  „GSM-R | GSM-Ri andmete SIM-kaardi koduvõrk | 1.1.1.3.3.5 | Rändluskokkuleppega hõlmatud GSM-Ri võrgud |
| --- | --- | --- | --- | --- |

viii)

rea „GSM-R | SIM-kaardi GSM-R koduvõrk“ järele lisatakse järgmine uus rida:

„GSM-R

GSM-Ri andmete SIM-kaardi koduvõrk

1.1.1.3.3.5

Rändluskokkuleppega hõlmatud GSM-Ri võrgud

X

Kontrollitakse, kas GSM-Ri SIM-kaardi koduvõrk on nende GSM-Ri võrkude loendis, mille puhul on marsruudi kõikide punktide kohta sõlmitud rändlusleping. Seda tuleb teha kõigi veeremiüksuse SIM-kaartide puhul.“

| ix) | rida „GSM-R | SIM-kaardi rühmatunnus 555 (group ID 555)“ asendatakse järgmisega:










  „GSM-R | Kõne SIM-kaart, mis toetab funktsiooni Group ID 555 | 1.1.1.3.3.4 | GSM-R Rühma 555 (group 555) kasutamine |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ix)

rida „GSM-R | SIM-kaardi rühmatunnus 555 (group ID 555)“ asendatakse järgmisega:

„GSM-R

Kõne SIM-kaart, mis toetab funktsiooni Group ID 555

1.1.1.3.3.4

GSM-R Rühma 555 (group 555) kasutamine

X

Kontrollitakse, kas rühmatunnust 555 (group ID 555) kasutatakse raudtee ääres. Kui seda ei konfigureerita rongisiseselt, tuleks koos taristuettevõtjaga kehtestada kõigepealt alternatiivsed käitamisprotseduurid.“

| c) | D2 liide asendatakse järgmisega:


  „D2 liide
  Elemendid, mille taristuettevõtja peab raudteeveo-ettevõtjale marsruudiraamatu koostamiseks esitama








  Nr | Marsruudiraamatu teave | Marsruudiraamatu teave taristuregistris (RINF) | Selgitused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Taristuettevõtja üldandmed | | |
| 1.1 | Taristuettevõtja kood – taristuettevõtja kood | 1.1.0.0.0.1 – liinilõik
  1.1.1.1.8.1 – liinilõigu rööbastee tunnel
  1.2.1.0.0.1 – rakenduspunkti rööbastee
  1.2.1.0.5.1 – rakenduspunkti rööbastee tunnel
  1.2.1.0.6.1 – platvorm
  1.2.2.0.0.1 – harutee | |
| 2 | Kaardid ja skeemid | | |
| 2.1 | Kaart: skemaatiline ülevaade, sealhulgas | | |
| 2.1.1 | Raudteeliini lõigud | 1.1.1.0.1.1 | Taristuregistri elemendid on geolokaliseeritud. Ühe liinilõigu kaart esitatakse selle geolokatsiooni järgi, mis on kantud kaardistamisteenusele.
  Järjestikuste liinilõikude kaart tuleneb marsruudi arvutamisest. |
| 2.1.2 | (Peamised) rakenduspunktid | 1.2.0.0.0.5 | Taristuregistri elemendid on geolokaliseeritud. Ühe rakenduspunkti kaart esitatakse selle geolokatsiooni järgi, mis on kantud kaardistamisteenusele. |
| 2.2 | Marsruudi skeem | | Marsruut määratakse kindlaks liinilõikude järjestikuste rööbasteede ja nende vastavate rakenduspunktide loeteluga, mis ühendavad ühe rakenduspunkti A rakenduspunktist B. |
| 2.2.1.1 | Rööbasteede tähistamine | 1.1.0.0.0.2
  1.1.1.0.0.1
  1.1.1.0.0.2 | Riikliku liini tunnus on iga liinilõigu omadus
  Rööbastee on esitatud teekonnajoone ja sõidusuuna identifitseerimise teel (N/O/B). |
| 2.2.1.2 | Ümbersõitude tähistamine | 1.2.0.0.0.4 | |
| 2.2.1.3 | Tupikute tähistamine | 1.2.0.0.0.4 | |
| 2.2.1.4 | Haruteede tähistamine | 1.2.2.0.0.2 | Haruteed määratletakse rakenduspunktide osana (geolokaliseeritud). |
| 2.2.2 | Põhiasukohad (jaamad, sorteerimisjaamad, ristmikud, kaubaterminalid) ja nende paiknemine liini suhtes | 1.2.0.0.0.1
  1.2.0.0.0.2
  1.2.0.0.0.3
  1.2.0.0.0.4
  1.2.0.0.0.5
  1.2.0.0.0.6 | |
| 2.2.3 | Kõigi rongide puhul asjaomaste püsisignaalide asukohad, liigid ja nimetused | 1.1.1.3.14 – signaal rööbasteel
  1.2.1.0.8 – signaal rakenduspunktis | Signaal, millele osutatakse seoses liinilõigu või rakenduspunkti rööbasteega |
| 2.3 | Jaamade/sorteerimisjaamade/depoode skeemid | | Jaam, sorteerimisjaam, depoo on taristuregistris määratletud rakenduspunktide liikidena |
| 2.3.1 | Kordumatu rakenduspunkti tunnus (UOPID) | 1.2.0.0.0.1
  1.2.0.0.0.2
  1.2.0.0.0.3 | |
| 2.3.2 | Koha liik (reisiterminal, kaubaterminal, sorteerimisjaam, depoo) | 1.2.0.0.0.4 | |
| 2.3.3 | Ohtlikes punktides kaitset pakkuvate püsisignaalide asukohad, liigid ja tunnused | 1.2.1.0.8.1
  1.2.1.0.8.2
  1.2.1.0.8.3
  1.2.1.0.8.4 | Signaal, millele osutatakse seoses rakenduspunktiga |
| 2.3.4 | Rööbasteede, sealhulgas pöörangute identifitseerimistunnused ja plaan | 1.2.1.0.0.2
  1.2.0.0.0.7.1
  1.2.0.0.0.7.2 | Lisatud skemaatilise ülevaate parameetrid |
| 2.3.5 | Perroonide identifitseerimistunnused | 1.2.1.0.6.2 | |
| 2.3.6 | Perroonide pikkus | 1.2.1.0.6.4 | |
| 2.3.7 | Perroonide kõrgus | 1.2.1.0.6.5 | |
| 2.3.8 | Perroonide kõverus | 1.2.1.0.6.8 | |
| 2.3.9 | Ümbersõitude identifitseerimistunnused | 1.2.0.0.0.1
  1.2.0.0.0.2
  1.2.0.0.0.3
  1.2.0.0.0.4 | |
| 2.3.10 | Püsiseadmed rongide teenindamiseks (tualettide tühjendamine, puhastusseadmed, veevarude taastamine, tankimine, liivavarude taastamine, elektrivarustus) | 1.2.2.0.4.1
  1.2.2.0.4.2
  1.2.2.0.4.3
  1.2.2.0.4.4
  1.2.2.0.4.5
  1.2.2.0.4.6 | |
| 3 | Konkreetse raudteeliini lõigu teave | | |
| 3.1 | Üldandmed | | |
| 3.1.1 | Raudteeliini lõigu otspunkt 1 | 1.1.0.0.0.3 | |
| 3.1.2 | Raudteeliini lõigu otspunkt 2 | 1.1.0.0.0.4 | |
| 3.1.3 | Raudteeäärsed kaugusetähised (sagedus, välimus ja paigutus) | 1.1.1.0.0.3 | |
| 3.1.4 | Iga rööbastee suurim lubatud kiirus | 1.1.1.1.2.5 | |
| 3.1.5 | Teadlikult tühjaks jäetud | | |
| 3.1.6 | Teadlikult tühjaks jäetud | | |
| 3.1.7 | Liikluskorraldus-/juhtimiskeskusega harilikes ja halvenenud tingimustes ning hädaolukordades sidepidamise vahendid | 1.1.1.3.3.1 – GSM-Ri versioon
  1.1.1.3.6.1 – muud paigaldatud raadiosüsteemid (varasemad raadiosüsteemid)
  1.1.1.3.3.3 – valikulised GSM-Ri funktsioonid | |
| 3.2 | Tehnilised eritingimused | | |
| 3.2.1 | Kalde profiil | 1.1.1.1.3.6 | |
| 3.2.2 | Kallete asukoht | 1.1.1.1.3.6 | |
| 3.2.3 | Tunnelid: asukoht, pikkus, üksikasjalikud andmed, näiteks jalgteede ja evakuatsiooni- ja päästepunktide olemasolu, samuti selliste turvaalade asukohad, kust on võimalik reisijaid evakueerida; tuleohutuse kategooria | 1.1.1.1.8.2
  1.1.1.1.8.3
  1.1.1.1.8.4
  1.1.1.1.8.7
  1.1.1.1.8.10
  1.1.1.1.8.11
  1.1.1.1.8.12
  1.1.1.1.8.12.1
  1.1.1.1.8.13
  1.1.1.1.8.13.1 | |
| 3.2.4 | Alad, kus peatumine on keelatud: identifitseerimine, asukoht, liik | 1.1.1.3.14.1
  1.1.1.3.14.2
  1.1.1.3.14.3
  1.1.1.3.14.5 | Signaali eriliik „Ala, kus peatumine on keelatud“ pluss selle ala, kus peatumine on keelatud, pikkus |
| 3.2.5 | Tööstusriskid – kohad, kus vedurijuhil on ohtlik rongist väljuda | 1.1.0.0.1.1 | |
| 3.2.6 | Teadlikult tühjaks jäetud | | |
| 3.2.7 | Signaalimissüsteemi ja vastava käitamisrežiimi tüüp (topeltliin, muutsuunaline, vasak- või parempoolse suunaga jne) | 1.1.1.3.2.1 – ETCSi tase
  1.1.1.3.2.2 – ETCSi arendusalus
  1.1.1.3.5.3 – kasutusel olev rongiturvangusüsteem
  1.1.1.0.0.2 – rööbastee tavasuund
  1.1.0.0.1.3 – käitamisrežiim | Signaalimissüsteemid, mis on juba taristuregistris kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2019/777.
  Tagasipööratav töörežiim, mis on taristuregistris rööbastee tasandil juba kindlaks määratud.
  Parameeter kaherööpmelises- ja vasakpoolses-parempoolses sõidurežiimis, mis on kindlaks määratud liinilõigu tasandil |
| 3.2.8 | Teadlikult tühjaks jäetud | | |
| 3.3 | Energiavarustuse allsüsteem | | |
| 3.3.1 | Energiavarustussüsteem (pinge ja sagedus) | 1.1.1.2.2.1.2 | |
| 3.3.2 | Suurim voolutugevus rongis | 1.1.1.2.2.2 | |
| 3.3.3 | Konkreetsete elektrivedukite voolutarbimisega seotud piirangud | 1.1.1.2.5.1
  1.1.1.2.5.4 | Jah/ei juba taristuregistris kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2019/777.
  Piirangut kirjeldava dokumendi parameetrite rühma „Eeskirjad ja piirangud“ parameeter |
| 3.3.4 | Lisavedukite paigutusega seotud piirangud, et täita kontaktliini eraldusnõudeid (vooluvõtturi asend) | 1.1.1.2.5.5 | Parameetrite rühma „Eeskirjad ja piirangud“ parameeter |
| 3.3.5 | Neutraalsete lõikude asukoht | 1.1.1.2.4.1.2 | |
| 3.3.6 | Langetatud vooluvõtturitega läbitavate alade asukohad | 1.1.1.2.4.1.2 | |
| 3.3.7 | Regeneratiivpidurduse tingimused | 1.1.1.2.2.4.1 | |
| 3.3.8 | Suurim vool paigalseisu ajal vooluvõtturi kohta | 1.1.1.2.2.3 | |
| 3.4 | Kontrolli ja signaalimise allsüsteem | | |
| 3.4.1 | Üheaegselt nõutav rohkem kui üks süsteem | 1.1.1.3.10.1
  1.1.1.3.10.2
  1.2.1.1.9.1
  1.2.1.1.9.2 | |
| 3.4.2 | Eritingimused erinevate B-klassi rongiturvangu-, juhtimis- ja hoiatussüsteemide vaheliseks ümberlülitamiseks | 1.1.1.3.8.1.1
  1.2.1.1.7.1.1 | |
| 3.4.3 | ERTMSi/ETCSi ja B-klassi süsteemide vahelise ümberlülitamise tehnilised eritingimused, ERTMSi/ETCSi ja B-klassi süsteemide vaheliste piiride asukohad. | 1.1.1.3.8.3
  1.2.1.1.7.3 | Piiride asukoha saab tuletada ETCSiga seotud rööbasteest ja B-klassi süsteemiga seotud külgnevast rööbasteest. |
| 3.4.4 | Marsruudil kasutatav(ad) raadiovõrgu tunnus(ed) ja eri raadiosüsteemide vahelise ümberlülitamise erijuhised (asukoht) | 1.1.1.3.3.1 – GSM-Ri versioon
  1.2.1.1.2.1
  1.1.1.3.6.1 – muud paigaldatud raadiosüsteemid (varasemad raadiosüsteemid)
  1.2.1.1.5.1
  1.1.1.3.8.2
  1.1.1.3.8.2.1
  1.2.1.1.7.2
  1.2.1.1.7.2.1 | Ümberlülitamise asukoha saab tuletada ühe raadiosüsteemiga seotud rööbasteest ja teise raadiosüsteemiga seotud külgnevast rööbasteest. |
| 3.4.5 | Pöörisvoolpidurite lubatavus | 1.1.1.1.6.2
  1.2.1.0.4.2 | |
| 3.4.6 | Magnetpidurite lubatavus | 1.1.1.1.6.3
  1.2.1.0.4.3 | |
| 3.4.7 | Marsruuti hõlmavate ERTMSi/ETCSi raadio teel blokeerimise juhtkeskuste identifitseerimistunnus(ed), telefoninumber (telefoninumbrid) ja pädevusala(d) (piiride asukohad) | 1.1.1.3.2.17
  1.2.1.1.1.17 | RBCga hõlmatud ala määratakse kindlaks kõigi sama identifitseerimistunnuse või telefoninumbriga seotud liinilõigu rööbasteedega |
| 3.4.8 | ATO automatiseerimise aste ja paigaldatud liiniäärne süsteemiversioon | 1.1.1.3.13.1
  1.1.1.3.13.2
  1.2.1.1.10.1
  1.2.1.1.10.2 | Liinilõigu rööbasteega seotud taristuregistriparameetrid |
| 3.4.9 | ATO sidesüsteem, mida toetatakse raudteeäärsest seadmest | 1.1.1.3.13.3
  1.2.1.1.10.3 | |
| 3.4.10 | Suur metallmass | 1.1.1.3.2.18
  1.2.1.1.1.18 | |
| 3.4.11 | Rongisisesele süsteemile vastav rongi terviklikkus | 1.1.1.3.2.8
  1.2.1.1.1.8 | |
| 3.5 | Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem | | |
| 3.5.1 | Töökeel | 1.1.0.0.1.2
  1.2.0.0.0.8 | |

c)

D2 liide asendatakse järgmisega:

„D2 liide

Elemendid, mille taristuettevõtja peab raudteeveo-ettevõtjale marsruudiraamatu koostamiseks esitama

Nr

Marsruudiraamatu teave

Marsruudiraamatu teave taristuregistris (RINF)

Selgitused

1

Taristuettevõtja üldandmed

1.1

Taristuettevõtja kood – taristuettevõtja kood

1.1.0.0.0.1 – liinilõik

1.1.1.1.8.1 – liinilõigu rööbastee tunnel

1.2.1.0.0.1 – rakenduspunkti rööbastee

1.2.1.0.5.1 – rakenduspunkti rööbastee tunnel

1.2.1.0.6.1 – platvorm

1.2.2.0.0.1 – harutee

2

Kaardid ja skeemid

2.1

Kaart: skemaatiline ülevaade, sealhulgas

2.1.1

Raudteeliini lõigud

1.1.1.0.1.1

Taristuregistri elemendid on geolokaliseeritud. Ühe liinilõigu kaart esitatakse selle geolokatsiooni järgi, mis on kantud kaardistamisteenusele.

Järjestikuste liinilõikude kaart tuleneb marsruudi arvutamisest.

2.1.2

(Peamised) rakenduspunktid

1.2.0.0.0.5

Taristuregistri elemendid on geolokaliseeritud. Ühe rakenduspunkti kaart esitatakse selle geolokatsiooni järgi, mis on kantud kaardistamisteenusele.

2.2

Marsruudi skeem

Marsruut määratakse kindlaks liinilõikude järjestikuste rööbasteede ja nende vastavate rakenduspunktide loeteluga, mis ühendavad ühe rakenduspunkti A rakenduspunktist B.

2.2.1.1

Rööbasteede tähistamine

1.1.0.0.0.2

1.1.1.0.0.1

1.1.1.0.0.2

Riikliku liini tunnus on iga liinilõigu omadus

Rööbastee on esitatud teekonnajoone ja sõidusuuna identifitseerimise teel (N/O/B).

2.2.1.2

Ümbersõitude tähistamine

1.2.0.0.0.4

2.2.1.3

Tupikute tähistamine

1.2.0.0.0.4

2.2.1.4

Haruteede tähistamine

1.2.2.0.0.2

Haruteed määratletakse rakenduspunktide osana (geolokaliseeritud).

2.2.2

Põhiasukohad (jaamad, sorteerimisjaamad, ristmikud, kaubaterminalid) ja nende paiknemine liini suhtes

1.2.0.0.0.1

1.2.0.0.0.2

1.2.0.0.0.3

1.2.0.0.0.4

1.2.0.0.0.5

1.2.0.0.0.6

2.2.3

Kõigi rongide puhul asjaomaste püsisignaalide asukohad, liigid ja nimetused

1.1.1.3.14 – signaal rööbasteel

1.2.1.0.8 – signaal rakenduspunktis

Signaal, millele osutatakse seoses liinilõigu või rakenduspunkti rööbasteega

2.3

Jaamade/sorteerimisjaamade/depoode skeemid

Jaam, sorteerimisjaam, depoo on taristuregistris määratletud rakenduspunktide liikidena

2.3.1

Kordumatu rakenduspunkti tunnus (UOPID)

1.2.0.0.0.1

1.2.0.0.0.2

1.2.0.0.0.3

2.3.2

Koha liik (reisiterminal, kaubaterminal, sorteerimisjaam, depoo)

1.2.0.0.0.4

2.3.3

Ohtlikes punktides kaitset pakkuvate püsisignaalide asukohad, liigid ja tunnused

1.2.1.0.8.1

1.2.1.0.8.2

1.2.1.0.8.3

1.2.1.0.8.4

Signaal, millele osutatakse seoses rakenduspunktiga

2.3.4

Rööbasteede, sealhulgas pöörangute identifitseerimistunnused ja plaan

1.2.1.0.0.2

1.2.0.0.0.7.1

1.2.0.0.0.7.2

Lisatud skemaatilise ülevaate parameetrid

2.3.5

Perroonide identifitseerimistunnused

1.2.1.0.6.2

2.3.6

Perroonide pikkus

1.2.1.0.6.4

2.3.7

Perroonide kõrgus

1.2.1.0.6.5

2.3.8

Perroonide kõverus

1.2.1.0.6.8

2.3.9

Ümbersõitude identifitseerimistunnused

1.2.0.0.0.1

1.2.0.0.0.2

1.2.0.0.0.3

1.2.0.0.0.4

2.3.10

Püsiseadmed rongide teenindamiseks (tualettide tühjendamine, puhastusseadmed, veevarude taastamine, tankimine, liivavarude taastamine, elektrivarustus)

1.2.2.0.4.1

1.2.2.0.4.2

1.2.2.0.4.3

1.2.2.0.4.4

1.2.2.0.4.5

1.2.2.0.4.6

3

Konkreetse raudteeliini lõigu teave

3.1

Üldandmed

3.1.1

Raudteeliini lõigu otspunkt 1

1.1.0.0.0.3

3.1.2

Raudteeliini lõigu otspunkt 2

1.1.0.0.0.4

3.1.3

Raudteeäärsed kaugusetähised (sagedus, välimus ja paigutus)

1.1.1.0.0.3

3.1.4

Iga rööbastee suurim lubatud kiirus

1.1.1.1.2.5

3.1.5

Teadlikult tühjaks jäetud

3.1.6

Teadlikult tühjaks jäetud

3.1.7

Liikluskorraldus-/juhtimiskeskusega harilikes ja halvenenud tingimustes ning hädaolukordades sidepidamise vahendid

1.1.1.3.3.1 – GSM-Ri versioon

1.1.1.3.6.1 – muud paigaldatud raadiosüsteemid (varasemad raadiosüsteemid)

1.1.1.3.3.3 – valikulised GSM-Ri funktsioonid

3.2

Tehnilised eritingimused

3.2.1

Kalde profiil

1.1.1.1.3.6

3.2.2

Kallete asukoht

1.1.1.1.3.6

3.2.3

Tunnelid: asukoht, pikkus, üksikasjalikud andmed, näiteks jalgteede ja evakuatsiooni- ja päästepunktide olemasolu, samuti selliste turvaalade asukohad, kust on võimalik reisijaid evakueerida; tuleohutuse kategooria

1.1.1.1.8.2

1.1.1.1.8.3

1.1.1.1.8.4

1.1.1.1.8.7

1.1.1.1.8.10

1.1.1.1.8.11

1.1.1.1.8.12

1.1.1.1.8.12.1

1.1.1.1.8.13

1.1.1.1.8.13.1

3.2.4

Alad, kus peatumine on keelatud: identifitseerimine, asukoht, liik

1.1.1.3.14.1

1.1.1.3.14.2

1.1.1.3.14.3

1.1.1.3.14.5

Signaali eriliik „Ala, kus peatumine on keelatud“ pluss selle ala, kus peatumine on keelatud, pikkus

3.2.5

Tööstusriskid – kohad, kus vedurijuhil on ohtlik rongist väljuda

1.1.0.0.1.1

3.2.6

Teadlikult tühjaks jäetud

3.2.7

Signaalimissüsteemi ja vastava käitamisrežiimi tüüp (topeltliin, muutsuunaline, vasak- või parempoolse suunaga jne)

1.1.1.3.2.1 – ETCSi tase

1.1.1.3.2.2 – ETCSi arendusalus

1.1.1.3.5.3 – kasutusel olev rongiturvangusüsteem

1.1.1.0.0.2 – rööbastee tavasuund

1.1.0.0.1.3 – käitamisrežiim

Signaalimissüsteemid, mis on juba taristuregistris kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2019/777.

Tagasipööratav töörežiim, mis on taristuregistris rööbastee tasandil juba kindlaks määratud.

Parameeter kaherööpmelises- ja vasakpoolses-parempoolses sõidurežiimis, mis on kindlaks määratud liinilõigu tasandil

3.2.8

Teadlikult tühjaks jäetud

3.3

Energiavarustuse allsüsteem

3.3.1

Energiavarustussüsteem (pinge ja sagedus)

1.1.1.2.2.1.2

3.3.2

Suurim voolutugevus rongis

1.1.1.2.2.2

3.3.3

Konkreetsete elektrivedukite voolutarbimisega seotud piirangud

1.1.1.2.5.1

1.1.1.2.5.4

Jah/ei juba taristuregistris kooskõlas rakendusmäärusega (EL) 2019/777.

Piirangut kirjeldava dokumendi parameetrite rühma „Eeskirjad ja piirangud“ parameeter

3.3.4

Lisavedukite paigutusega seotud piirangud, et täita kontaktliini eraldusnõudeid (vooluvõtturi asend)

1.1.1.2.5.5

Parameetrite rühma „Eeskirjad ja piirangud“ parameeter

3.3.5

Neutraalsete lõikude asukoht

1.1.1.2.4.1.2

3.3.6

Langetatud vooluvõtturitega läbitavate alade asukohad

1.1.1.2.4.1.2

3.3.7

Regeneratiivpidurduse tingimused

1.1.1.2.2.4.1

3.3.8

Suurim vool paigalseisu ajal vooluvõtturi kohta

1.1.1.2.2.3

3.4

Kontrolli ja signaalimise allsüsteem

3.4.1

Üheaegselt nõutav rohkem kui üks süsteem

1.1.1.3.10.1

1.1.1.3.10.2

1.2.1.1.9.1

1.2.1.1.9.2

3.4.2

Eritingimused erinevate B-klassi rongiturvangu-, juhtimis- ja hoiatussüsteemide vaheliseks ümberlülitamiseks

1.1.1.3.8.1.1

1.2.1.1.7.1.1

3.4.3

ERTMSi/ETCSi ja B-klassi süsteemide vahelise ümberlülitamise tehnilised eritingimused, ERTMSi/ETCSi ja B-klassi süsteemide vaheliste piiride asukohad.

1.1.1.3.8.3

1.2.1.1.7.3

Piiride asukoha saab tuletada ETCSiga seotud rööbasteest ja B-klassi süsteemiga seotud külgnevast rööbasteest.

3.4.4

Marsruudil kasutatav(ad) raadiovõrgu tunnus(ed) ja eri raadiosüsteemide vahelise ümberlülitamise erijuhised (asukoht)

1.1.1.3.3.1 – GSM-Ri versioon

1.2.1.1.2.1

1.1.1.3.6.1 – muud paigaldatud raadiosüsteemid (varasemad raadiosüsteemid)

1.2.1.1.5.1

1.1.1.3.8.2

1.1.1.3.8.2.1

1.2.1.1.7.2

1.2.1.1.7.2.1

Ümberlülitamise asukoha saab tuletada ühe raadiosüsteemiga seotud rööbasteest ja teise raadiosüsteemiga seotud külgnevast rööbasteest.

3.4.5

Pöörisvoolpidurite lubatavus

1.1.1.1.6.2

1.2.1.0.4.2

3.4.6

Magnetpidurite lubatavus

1.1.1.1.6.3

1.2.1.0.4.3

3.4.7

Marsruuti hõlmavate ERTMSi/ETCSi raadio teel blokeerimise juhtkeskuste identifitseerimistunnus(ed), telefoninumber (telefoninumbrid) ja pädevusala(d) (piiride asukohad)

1.1.1.3.2.17

1.2.1.1.1.17

RBCga hõlmatud ala määratakse kindlaks kõigi sama identifitseerimistunnuse või telefoninumbriga seotud liinilõigu rööbasteedega

3.4.8

ATO automatiseerimise aste ja paigaldatud liiniäärne süsteemiversioon

1.1.1.3.13.1

1.1.1.3.13.2

1.2.1.1.10.1

1.2.1.1.10.2

Liinilõigu rööbasteega seotud taristuregistriparameetrid

3.4.9

ATO sidesüsteem, mida toetatakse raudteeäärsest seadmest

1.1.1.3.13.3

1.2.1.1.10.3

3.4.10

Suur metallmass

1.1.1.3.2.18

1.2.1.1.1.18

3.4.11

Rongisisesele süsteemile vastav rongi terviklikkus

1.1.1.3.2.8

1.2.1.1.1.8

3.5

Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteem

3.5.1

Töökeel

1.1.0.0.1.2

1.2.0.0.0.8

| d) | lisatakse D3 jagu:


  „D3 liide
  ERTMSi raudteeäärne tehniline teave, mis on seotud käitamisega ja mille taristuettevõtja esitab raudteeveo-ettevõtjale

  Märkused.







  1. | Siin esitatud teave täiendab marsruudi ühilduvuse kontrolli, mille puhul eeldatakse, et see on juba tehtud marsruudil sõitmiseks ette nähtud rongi puhul. Taristuettevõtjad peavad selle esitama taristuregistri kaudu. Neid parameetreid saab avaldada RINF-rakenduses, kasutades mõistet „ühiste omaduste alamhulk“, mis on määratletud ERA sõnastikus ja taristuregistri määruses (EL) 2019/777 (nagu seda on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2023/1694). |
| --- | --- | --- |

d)

lisatakse D3 jagu:

„D3 liide

ERTMSi raudteeäärne tehniline teave, mis on seotud käitamisega ja mille taristuettevõtja esitab raudteeveo-ettevõtjale

Märkused.

1.

| 2. | Suurem osa allpool loetletud teabest ei ole juhile muul viisil nähtav või seda saab teatavates käitamistingimustes tajuda ainult kaudselt, tavaliselt jälgides süsteemi toimimist teatavates olukordades. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Punktis 1.5 on loetletud ETCSi riiklike väärtuste miinimumkogum, mis tuleb raudteeveo-ettevõtjatele kättesaadavaks teha. Taristuettevõtjad esitavad raudteeveo-ettevõtjale taotluse korral ka täieliku riiklike väärtuste kogumi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Tabelis esitatud ERTMSi mõisted on määratletud kontrolli ja signaalimise KTK sõnastikus ja süsteeminõuete kirjelduses (vastavalt A liite loendites 3 ja 4). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Käesolevas liites esitatud teave suurendab juhtide teadmisi käitamistingimustest, mida nad peavad arvesse võtma ERTMSi kasutamisel taristuettevõtja võrgustikus. Seda saab kasutada vedurijuhtide koolitamiseks ning selle võib integreerida raudteeveo-ettevõtja sise-eeskirjadesse ja protseduuridesse. |
| --- | --- |

5.

| Nr | Teave | Selgitus |
| --- | --- | --- |
| 1 | ETCSi eripära | |
| 1.1 | Kas raudteeäärne ETCS on projekteeritud rööbastee tingimuste edastamiseks ja kui jah, siis milliste | Kui raudteeäärsed seadmed ei edasta rööbastee tingimusi, tuleb juhti sellistest tingimustest alternatiivmeetodite abil teavitada |
| 1.2 | Kas raudteeäärne ETCS rakendab raudteeületuskoha (LX) protseduuri või samaväärset lahendust | Kui raudteeäärsed seadmed ei rakenda ühtegi lahendust defektse LXsi (mis on tavaliselt kaitstud tehnilise süsteemiga) katmiseks, peavad vedurijuhid järgima muudest allikatest saadud juhiseid |
| 1.3 | Välisrööpa kõrgenduse puudujääk, mida kasutatakse liini põhilise staatilise kiirusprofiili ja muude välisrööpa kõrgenduse puudujäägiga rongikategooriate kindlaksmääramiseks, mille jaoks raudteeäärne ETCS on konfigureeritud staatiliste kiirusprofiilide esitamiseks | Oluline teave selliste rongide juhtidele, millel on suurem (väiksem) talutav välisrööpa kõrgenduse puudujääk kui neil, millele raudteeäärne ETCS edastab staatilisi kiirusprofiile |
| 1.4 | Põhjused, miks ETCSi raadio teel blokeerimise juhtkeskus võib rongi tagasi lükata | Loetelu juhtumitest, mis sõltuvad taristuettevõtja tehtud süsteemi projekteerimisvalikutest |
| 1.5 | ETCSi riiklikud väärtused | Raudteeveo-ettevõtjatele edastatavate parameetrite miinimumkogum |
| 1.5.1 | D_NVROLL | Parameeter, mida rongisisene ETCS kasutab, et jälgida vahemaad, mida on lubatud läbida kohaltveeremise tõkestamise ja tagasiliikumise kaitse korral |
| 1.5.2 | Q_NVEMRRLS | Täpsusti, millega määratakse kindlaks, kas hädapiduri rakendamist muudel põhjustel kui hädaseiskamine saab tühistada niipea, kui selle tingimused on kadunud, või pärast seda, kui rong on täielikult seiskunud |
| 1.5.3 | V_NVALLOWOVTRP | Maksimaalne lubatud kiirus „Eira EOAd“ valimise korral |
| 1.5.4 | V_NVSUPOVTRP | Lubatud piirkiirus järelevalve all, kui „Eira EOAd“ on aktiivne |
| 1.5.5 | D_NVOVTRP | Maksimaalne vahemaa rongi hädaseiskamise eiramiseks |
| 1.5.6 | T_NVOVTRP | Maksimaalne aeg rongi hädaseiskamise eiramiseks |
| 1.5.7 | D_NVPOTRP | Pikim lubatud tagurdamise vahemaa hädaseiskamisjärgses režiimis |
| 1.5.8 | T_NVCONTACT | Maksimaalne aeg ilma ohutussõnumita raadio teel blokeerimise juhtkeskuselt, enne kui rong reageerib |
| 1.5.9 | M_NVCONTACT | Rongisisese süsteemi reaktsioon, kui T_NVCONTACT aegub |
| 1.5.10 | M_NVDERUN | Täpsusti, millega määratakse kindlaks, kas rongisisene ETCS võimaldab muuta vedurijuhi identifitseerimistunnust sõidu ajal või ainult paigalseisu ajal |
| 1.5.11 | Q_NVDRIVER_ADHES | Täpsusti, millega määratakse kindlaks, kas vedurijuhil on lubatud muuta rongisisese ETCSi haardetegurit pidurduskõverate arvutamiseks |
| 1.5.12 | Q_NVSBTSMPERM | Sõidupiduri kasutamise luba sihtkiiruse seirel |
| 1.5.13 | Pidurimudeli puhul kasutatavad riiklikud väärtused | Parameetrite kogum rongisisese ETCS-süsteemi poolt arvutatud pidurduskõverate korrigeerimiseks, et tagada vastavus taristuettevõtja kehtestatud täpsusele, tõhususele ja ohutusvarule |
| 2 | GSM-Ri eripära | |
| 2.1 | Kas GSM-Ri võrk on konfigureeritud nii, et teine vedurijuht saaks funktsionaalse numbri sunniviisiliselt registrist kustutada | See funktsioon seab vedurijuhtide ja signalistide suhtes kohaldatavad käitamiseeskirjad valede numbrite all registreeritud rongiraadiote puhul |
| 2.2 | GSM-Ri võrguoperaatori kehtestatud eripiirangud rongisisestele ETCS-seadmetele, mis on võimelised töötama ainult ahelkommuteeritult | Kui see on asjakohane, on nende piirangute eesmärk hallata piiratud arvu ahelkommuteeritud raadioühendusi, mida raadio teel blokeerimise juhtkeskus saab samal ajal hallata |

Nr

Teave

Selgitus

1

ETCSi eripära

1.1

Kas raudteeäärne ETCS on projekteeritud rööbastee tingimuste edastamiseks ja kui jah, siis milliste

Kui raudteeäärsed seadmed ei edasta rööbastee tingimusi, tuleb juhti sellistest tingimustest alternatiivmeetodite abil teavitada

1.2

Kas raudteeäärne ETCS rakendab raudteeületuskoha (LX) protseduuri või samaväärset lahendust

Kui raudteeäärsed seadmed ei rakenda ühtegi lahendust defektse LXsi (mis on tavaliselt kaitstud tehnilise süsteemiga) katmiseks, peavad vedurijuhid järgima muudest allikatest saadud juhiseid

1.3

Välisrööpa kõrgenduse puudujääk, mida kasutatakse liini põhilise staatilise kiirusprofiili ja muude välisrööpa kõrgenduse puudujäägiga rongikategooriate kindlaksmääramiseks, mille jaoks raudteeäärne ETCS on konfigureeritud staatiliste kiirusprofiilide esitamiseks

Oluline teave selliste rongide juhtidele, millel on suurem (väiksem) talutav välisrööpa kõrgenduse puudujääk kui neil, millele raudteeäärne ETCS edastab staatilisi kiirusprofiile

1.4

Põhjused, miks ETCSi raadio teel blokeerimise juhtkeskus võib rongi tagasi lükata

Loetelu juhtumitest, mis sõltuvad taristuettevõtja tehtud süsteemi projekteerimisvalikutest

1.5

ETCSi riiklikud väärtused

Raudteeveo-ettevõtjatele edastatavate parameetrite miinimumkogum

1.5.1

D_NVROLL

Parameeter, mida rongisisene ETCS kasutab, et jälgida vahemaad, mida on lubatud läbida kohaltveeremise tõkestamise ja tagasiliikumise kaitse korral

1.5.2

Q_NVEMRRLS

Täpsusti, millega määratakse kindlaks, kas hädapiduri rakendamist muudel põhjustel kui hädaseiskamine saab tühistada niipea, kui selle tingimused on kadunud, või pärast seda, kui rong on täielikult seiskunud

1.5.3

V_NVALLOWOVTRP

Maksimaalne lubatud kiirus „Eira EOAd“ valimise korral

1.5.4

V_NVSUPOVTRP

Lubatud piirkiirus järelevalve all, kui „Eira EOAd“ on aktiivne

1.5.5

D_NVOVTRP

Maksimaalne vahemaa rongi hädaseiskamise eiramiseks

1.5.6

T_NVOVTRP

Maksimaalne aeg rongi hädaseiskamise eiramiseks

1.5.7

D_NVPOTRP

Pikim lubatud tagurdamise vahemaa hädaseiskamisjärgses režiimis

1.5.8

T_NVCONTACT

Maksimaalne aeg ilma ohutussõnumita raadio teel blokeerimise juhtkeskuselt, enne kui rong reageerib

1.5.9

M_NVCONTACT

Rongisisese süsteemi reaktsioon, kui T_NVCONTACT aegub

1.5.10

M_NVDERUN

Täpsusti, millega määratakse kindlaks, kas rongisisene ETCS võimaldab muuta vedurijuhi identifitseerimistunnust sõidu ajal või ainult paigalseisu ajal

1.5.11

Q_NVDRIVER_ADHES

Täpsusti, millega määratakse kindlaks, kas vedurijuhil on lubatud muuta rongisisese ETCSi haardetegurit pidurduskõverate arvutamiseks

1.5.12

Q_NVSBTSMPERM

Sõidupiduri kasutamise luba sihtkiiruse seirel

1.5.13

Pidurimudeli puhul kasutatavad riiklikud väärtused

Parameetrite kogum rongisisese ETCS-süsteemi poolt arvutatud pidurduskõverate korrigeerimiseks, et tagada vastavus taristuettevõtja kehtestatud täpsusele, tõhususele ja ohutusvarule

2

GSM-Ri eripära

2.1

Kas GSM-Ri võrk on konfigureeritud nii, et teine vedurijuht saaks funktsionaalse numbri sunniviisiliselt registrist kustutada

See funktsioon seab vedurijuhtide ja signalistide suhtes kohaldatavad käitamiseeskirjad valede numbrite all registreeritud rongiraadiote puhul

2.2

GSM-Ri võrguoperaatori kehtestatud eripiirangud rongisisestele ETCS-seadmetele, mis on võimelised töötama ainult ahelkommuteeritult

Kui see on asjakohane, on nende piirangute eesmärk hallata piiratud arvu ahelkommuteeritud raadioühendusi, mida raadio teel blokeerimise juhtkeskus saab samal ajal hallata

| (49) | F liite pealkiri asendatakse kogu tekstis järgmisega:

  „Rongi saatmiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni nõuded“; |
| --- | --- |

(49)

F liite pealkiri asendatakse kogu tekstis järgmisega:

„Rongi saatmiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni nõuded“;

| (50) | G liite pealkiri asendatakse kogu tekstis järgmisega:

  „Rongide ettevalmistamiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni miinimumnõuded“; |
| --- | --- |

(50)

G liite pealkiri asendatakse kogu tekstis järgmisega:

„Rongide ettevalmistamiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni miinimumnõuded“;

| (51) | G liite punkti 1 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | Käesolev liide, mida tuleb lugeda koostoimes punktidega 4.6 ja 4.7, sisaldab nende elementide loendit, mida peetakse vajalikuks rongi ettevalmistamiseks võrgus.“; |
| --- | --- | --- |

(51)

G liite punkti 1 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

Käesolev liide, mida tuleb lugeda koostoimes punktidega 4.6 ja 4.7, sisaldab nende elementide loendit, mida peetakse vajalikuks rongi ettevalmistamiseks võrgus.“;

| (52) | G liite punkti 3 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | rongi ettevalmistamise eeskirjade, rongikoosseisu eeskirjade, pidurdusnormide, laadimiseeskirjade jne rakendamine, et tagada rongi töökorras olek“; |
| --- | --- | --- |

(52)

G liite punkti 3 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

rongi ettevalmistamise eeskirjade, rongikoosseisu eeskirjade, pidurdusnormide, laadimiseeskirjade jne rakendamine, et tagada rongi töökorras olek“;

| (53) | I liide asendatakse järgmisega:


  „I liide
  Loetelu valdkondadest, kus riiklikke eeskirju võidakse jätkuvalt kohaldada vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artiklile 8
  1.   RIIKLIKE EESKIRJADE VALDKONNAD






  a) | Manööverdamine






  — | Välja on jäetud digitaalse automaatse haakimise (DAC) käitamiseeskirjad. |
| --- | --- | --- | --- |

(53)

I liide asendatakse järgmisega:

„I liide

Loetelu valdkondadest, kus riiklikke eeskirju võidakse jätkuvalt kohaldada vastavalt direktiivi (EL) 2016/798 artiklile 8

1.   RIIKLIKE EESKIRJADE VALDKONNAD

a)

Manööverdamine

—

Välja on jäetud digitaalse automaatse haakimise (DAC) käitamiseeskirjad.

| — | ERTMSi manööverdamist käsitlevad riiklikud eeskirjad piirduvad A liite C osas määratletud valdkondadega. |
| --- | --- |

—

ERTMSi manööverdamist käsitlevad riiklikud eeskirjad piirduvad A liite C osas määratletud valdkondadega.

| b) | Signaalimiseeskirjad






  — | Riikliku signaalimissüsteemi kasutamise eeskirjad |
| --- | --- | --- |

b)

Signaalimiseeskirjad

—

Riikliku signaalimissüsteemi kasutamise eeskirjad

| c) | Maksimumkiirus halvenenud tingimustes, sealhulgas nägemise järgi sõitmine |
| --- | --- |

c)

Maksimumkiirus halvenenud tingimustes, sealhulgas nägemise järgi sõitmine

| d) | Käitamisel tuleb olla ettevaatlik |
| --- | --- |

d)

Käitamisel tuleb olla ettevaatlik

| e) | Kohalik käitamiseeskiri






  — | Rangelt kohaliku iseloomuga eeskirjad, mis on seotud kohalike eritingimustega, kui neid ei ole taristuregistris nimetatud vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 14 lõikele 11 |
| --- | --- | --- |

e)

Kohalik käitamiseeskiri

—

Rangelt kohaliku iseloomuga eeskirjad, mis on seotud kohalike eritingimustega, kui neid ei ole taristuregistris nimetatud vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 14 lõikele 11

| f) | Käitamine tööde ajal |
| --- | --- |

f)

Käitamine tööde ajal

| g) | Katserongide ohutu käitamine |
| --- | --- |

g)

Katserongide ohutu käitamine

| h) | Rongi nähtavus






  — | Esiosa (vt punkt 4.2.2.1.2) |
| --- | --- | --- |

h)

Rongi nähtavus

—

Esiosa (vt punkt 4.2.2.1.2)

| — | Olemasolevad KTK-le mittevastavad veeremiüksused |
| --- | --- |

—

Olemasolevad KTK-le mittevastavad veeremiüksused

| i) | Hädaolukorras tegutsemine ja hädaolukorrale reageerimine (vt punkt 4.2.3.7)






  — | Kohalike/riiklike ametiasutuste ja hädaabiteenistuste roll ning nende kontaktandmed. |
| --- | --- | --- |

i)

Hädaolukorras tegutsemine ja hädaolukorrale reageerimine (vt punkt 4.2.3.7)

—

Kohalike/riiklike ametiasutuste ja hädaabiteenistuste roll ning nende kontaktandmed.

| — | Meetodid ja menetlused hädaolukorras, mis ei ole hõlmatud käesoleva määruse nõuetega, sealhulgas õnnetustest ja vahejuhtumitest teatamine: riiklikud juhised ametiasutustele teatamise korra kohta. |
| --- | --- |

—

Meetodid ja menetlused hädaolukorras, mis ei ole hõlmatud käesoleva määruse nõuetega, sealhulgas õnnetustest ja vahejuhtumitest teatamine: riiklikud juhised ametiasutustele teatamise korra kohta.

| j) | Ohutusteabe vahetamise metoodika






  — | Riiklikud käitamisjuhised (vt liide C2) |
| --- | --- | --- |

j)

Ohutusteabe vahetamise metoodika

—

Riiklikud käitamisjuhised (vt liide C2)

| k) | Direktiivi 2007/59/EÜ ülevõtvate siseriiklike õigusaktide nõuded marsruuditeadmiste valdkonnas“; |
| --- | --- |

k)

Direktiivi 2007/59/EÜ ülevõtvate siseriiklike õigusaktide nõuded marsruuditeadmiste valdkonnas“;

2.   AVATUD PUNKTIDE LOEND

| a) | Erakorraline transport |
| --- | --- |

a)

Erakorraline transport

| b) | Erinõuded selliste kombineeritud veos osalevate rongide käitamiseks, mis ületavad veeremi gabariiti, kuid ei ületa liini kodeerimist |
| --- | --- |

b)

Erinõuded selliste kombineeritud veos osalevate rongide käitamiseks, mis ületavad veeremi gabariiti, kuid ei ületa liini kodeerimist

| c) | Rongi sõiduandmed vedurijuhtidele (vt punkt 4.2.1.2.3)






  — | Lisateave“; |
| --- | --- | --- |

c)

Rongi sõiduandmed vedurijuhtidele (vt punkt 4.2.1.2.3)

—

Lisateave“;

| d) | Seireandmete salvestamine väljaspool rongi (vt punkt 4.2.3.5.1)






  — | Lisateave |
| --- | --- | --- |

d)

Seireandmete salvestamine väljaspool rongi (vt punkt 4.2.3.5.1)

—

Lisateave

| e) | Seireandmete salvestamine rongis (vt punkt 4.2.3.5.2)






  — | Lisateave |
| --- | --- | --- |

e)

Seireandmete salvestamine rongis (vt punkt 4.2.3.5.2)

—

Lisateave

| f) | Kutsealane pädevus (vt punktid 4.2.1.1 ja 4.6)






  — | Rongide lähetamiseks ja rongide liikumislubade andmiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni nõuded. |
| --- | --- | --- |

f)

Kutsealane pädevus (vt punktid 4.2.1.1 ja 4.6)

—

Rongide lähetamiseks ja rongide liikumislubade andmiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni nõuded.

| — | Kutsealase pädevuse tõendid. |
| --- | --- |

—

Kutsealase pädevuse tõendid.

| g) | Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused (vt punkt 4.7)






  — | Alkoholi, narkootikumide ja psühhotroopsete ravimite lubatud määrad (vt 4.7.1). |
| --- | --- | --- |

g)

Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused (vt punkt 4.7)

—

Alkoholi, narkootikumide ja psühhotroopsete ravimite lubatud määrad (vt 4.7.1).

| h) | Ühised käitamispõhimõtted ja -eeskirjad (vt punkt 4.4 ja B liide)






  — | Liivatamine – automaatne liivatamisseade ja aruanne juhul, kui liivatamisseadet kasutatakse |
| --- | --- | --- |

h)

Ühised käitamispõhimõtted ja -eeskirjad (vt punkt 4.4 ja B liide)

—

Liivatamine – automaatne liivatamisseade ja aruanne juhul, kui liivatamisseadet kasutatakse

| — | Raudteeületuskoha rike – lisateave |
| --- | --- |

—

Raudteeületuskoha rike – lisateave

| i) | Ohutusteabe vahetamise metoodika






  — | Lisamõisted (vt liide C1) |
| --- | --- | --- |

i)

Ohutusteabe vahetamise metoodika

—

Lisamõisted (vt liide C1)

| j) | Käitamine pikkades tunnelites (vt punkt 4.3.5)






  — | Lisateave |
| --- | --- | --- |

j)

Käitamine pikkades tunnelites (vt punkt 4.3.5)

—

Lisateave

| (54) | J liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | esimest tabelit muudetakse järgmiselt:






  i) | rea „Rongi liikumislubade andmine“ järele lisatakse järgmine rida:






  „Kombineeritud veos osalev rong | Kombineeritud veos osalev rong on kaubarong, mis koosneb täielikult või osaliselt kaubavagunitest, mis on laaditud ühendveo-laadimisüksustega (nt vahetatavad kered, poolhaagised, mahutid, rullid).“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(54)

J liidet muudetakse järgmiselt:

a)

esimest tabelit muudetakse järgmiselt:

i)

rea „Rongi liikumislubade andmine“ järele lisatakse järgmine rida:

„Kombineeritud veos osalev rong

Kombineeritud veos osalev rong on kaubarong, mis koosneb täielikult või osaliselt kaubavagunitest, mis on laaditud ühendveo-laadimisüksustega (nt vahetatavad kered, poolhaagised, mahutid, rullid).“

| ii) | rida „Hädaabikõne“ asendatakse järgmisega:






  „Hädakutsung | Kutsung, mis hoiatab ohtliku olukorra puhul kõiki ronge/manöövrikoosseise kindlaksmääratud piirkonnas.“ |
| --- | --- | --- |

ii)

rida „Hädaabikõne“ asendatakse järgmisega:

„Hädakutsung

Kutsung, mis hoiatab ohtliku olukorra puhul kõiki ronge/manöövrikoosseise kindlaksmääratud piirkonnas.“

| iii) | pärast rida „Hädakutsung“ lisatakse uus rida:






  „Liikumisloa lõpp | Koht, milleni rongil või manöövrikoosseisul on lubatud sõita.“ |
| --- | --- | --- |

iii)

pärast rida „Hädakutsung“ lisatakse uus rida:

„Liikumisloa lõpp

Koht, milleni rongil või manöövrikoosseisul on lubatud sõita.“

| iv) | rida „Ohutuse seisukohast oluline ülesanne“ asendatakse järgmisega:






  „Ohutuse seisukohast oluline ülesanne | Raudteeohutust mõjutav ülesanne, mida täidavad rongide liikumist ette valmistavad, käitavad, kontrollivad või muul viisil rongide liikumisse kaasatud töötajad.“ |
| --- | --- | --- |

iv)

rida „Ohutuse seisukohast oluline ülesanne“ asendatakse järgmisega:

„Ohutuse seisukohast oluline ülesanne

Raudteeohutust mõjutav ülesanne, mida täidavad rongide liikumist ette valmistavad, käitavad, kontrollivad või muul viisil rongide liikumisse kaasatud töötajad.“

| v) | rea „Sõiduplaanijärgne peatus“ järele lisatakse uus rida „Manöövrikoosseis“:






  „Manöövrikoosseis | Veduk, mis on veeremiüksuste komplektiga ühendatud või mitte ja mis on ette nähtud liigutamiseks manööverdamistingimustes ilma rongiandmeteta.“ |
| --- | --- | --- |

v)

rea „Sõiduplaanijärgne peatus“ järele lisatakse uus rida „Manöövrikoosseis“:

„Manöövrikoosseis

Veduk, mis on veeremiüksuste komplektiga ühendatud või mitte ja mis on ette nähtud liigutamiseks manööverdamistingimustes ilma rongiandmeteta.“

| vi) | rida „Signalist“ asendatakse järgmisega:






  „Signalist | Rongide/manöövrikoosseisude marsruutide kindlaksmääramise eest vastutav ja vedurijuhtidele juhiseid andev töötaja.“ |
| --- | --- | --- |

vi)

rida „Signalist“ asendatakse järgmisega:

„Signalist

Rongide/manöövrikoosseisude marsruutide kindlaksmääramise eest vastutav ja vedurijuhtidele juhiseid andev töötaja.“

| vii) | rida „Rong“ asendatakse järgmisega:






  „Rong | Rong on üks või mitu veduki(te)ga veeremiüksust, mille külge võib olla haagitud raudteeveerem, millel on rongi andmed ja mis sõidab (sõidavad) kahe või enama kindlaksmääratud punkti vahel vastavalt eraldatud rongiliinile ja on määratletud kordumatu ronginumbri abil.“ |
| --- | --- | --- |

vii)

rida „Rong“ asendatakse järgmisega:

„Rong

Rong on üks või mitu veduki(te)ga veeremiüksust, mille külge võib olla haagitud raudteeveerem, millel on rongi andmed ja mis sõidab (sõidavad) kahe või enama kindlaksmääratud punkti vahel vastavalt eraldatud rongiliinile ja on määratletud kordumatu ronginumbri abil.“

| viii) | rea „Rong“ järele lisatakse järgmine rida:






  „Rongikoosseis | Rongikoosseis on veeremiüksuste järjestus rongis. See tähendab nii veeremiüksuste moodustamist rongis kui ka veeremiüksuste eriomadusi.“ |
| --- | --- | --- |

viii)

rea „Rong“ järele lisatakse järgmine rida:

„Rongikoosseis

Rongikoosseis on veeremiüksuste järjestus rongis. See tähendab nii veeremiüksuste moodustamist rongis kui ka veeremiüksuste eriomadusi.“

| ix) | rida „Rongi ettevalmistamine“ asendatakse järgmisega:






  „Rongi ettevalmistamine | Rongi kasutuskõlblikkuse, seadmete toimivuse kontrolli ning selle tagamise protsess, et rongi koosseis vastab ettenähtud marsruudi (marsruutide) omadustele. See hõlmab veeremiüksuste külge- või lahtihaakimist, torude, teenuste, kaablite külge- või lahtiühendamist ja tagaosa signaali tähistamist.
  Rongi ettevalmistamine hõlmab ka pidurduskonfiguratsiooni seadistamist ning ülevaatusi, katseid ja kontrolle enne väljumist.







  Märkus. | Veeremiüksuse liigutamine rongikoosseisu või sealt välja on manööverdamine.“ |
| --- | --- | --- | --- |

ix)

rida „Rongi ettevalmistamine“ asendatakse järgmisega:

„Rongi ettevalmistamine

Rongi kasutuskõlblikkuse, seadmete toimivuse kontrolli ning selle tagamise protsess, et rongi koosseis vastab ettenähtud marsruudi (marsruutide) omadustele. See hõlmab veeremiüksuste külge- või lahtihaakimist, torude, teenuste, kaablite külge- või lahtiühendamist ja tagaosa signaali tähistamist.

Rongi ettevalmistamine hõlmab ka pidurduskonfiguratsiooni seadistamist ning ülevaatusi, katseid ja kontrolle enne väljumist.

Märkus.

Märkus.

Veeremiüksuse liigutamine rongikoosseisu või sealt välja on manööverdamine.“

| b) | teist tabelit muudetakse järgmiselt:






  i) | rea „COTIF“ järele lisatakse järgmine rida:






  „KV | Kombineeritud vedu“ |
| --- | --- | --- | --- |

b)

teist tabelit muudetakse järgmiselt:

i)

rea „COTIF“ järele lisatakse järgmine rida:

„KV

Kombineeritud vedu“

| ii) | rea „ENE“ järele lisatakse järgmine rida:






  „EOA | Liikumisloa lõpp“ |
| --- | --- | --- |

ii)

rea „ENE“ järele lisatakse järgmine rida:

„EOA

Liikumisloa lõpp“

| iii) | rea „GSM-R“ järele lisatakse järgmine rida:






  „ILU | Ühendveo-laadimisüksus“ |
| --- | --- | --- |

iii)

rea „GSM-R“ järele lisatakse järgmine rida:

„ILU

Ühendveo-laadimisüksus“

| iv) | rea „RU“ järele lisatakse järgmine rida:






  „SIL | Ohutustase“ |
| --- | --- | --- |

iv)

rea „RU“ järele lisatakse järgmine rida:

„SIL

Ohutustase“

---

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).“;

*1

(*2)  Komisjoni 8. märtsi 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/762, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohastele ohutusjuhtimissüsteemi nõuetele vastavad ühised ohutusmeetodid ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrused (EL) nr 1158/2010 ja (EL) nr 1169/2010 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 26).

*2

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiiv 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta (ELT L 315, 3.12.2007, lk 51).“;

*3

(*4)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228).“;

*4

(*5)  Komisjoni 9. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/763, millega kehtestatakse raudteeveo-ettevõtjatele Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 alusel ühtse ohutustunnistuse väljaandmise praktiline kord ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 49).

*5

(*6)  Komisjoni 16. veebruari 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2018/761, millega kehtestatakse ühised ohutusmeetodid riiklike ohutusasutuste poolt pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 kohase ühtse ohutustunnistuse või ohutusloa väljaandmist tehtavaks järelevalveks ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 1077/2012 (ELT L 129, 25.5.2018, lk 16).“;“

*6

---

((2))  EN 16494/2015. Raudteealased rakendused. Nõuded ERTMSi raudteeäärsetele signaalidele.

(2)

---

| 8.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 222/88 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 222/88

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1694,

10. august 2023,

millega muudetakse määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1299/2014, (EL) nr 1300/2014, (EL) nr 1301/2014, (EL) nr 1302/2014 ja (EL) nr 1304/2014 ning rakendusmäärust (EL) 2019/777

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Võttes arvesse rolli, mida raudteel tuleb täita vähese CO2 heitega transpordisüsteemis, nagu on ette nähtud Euroopa rohelises kokkuleppes ning säästva ja aruka liikuvuse strateegias, ning võttes arvesse selles valdkonnas toimunud arengut, on kehtivad koostalitluse tehnilised kirjeldused (KTKd) vaja digitaalse raudtee ja keskkonnahoidliku kaubaveo paketi raames läbi vaadata. |
| --- | --- |

(1)

Võttes arvesse rolli, mida raudteel tuleb täita vähese CO2 heitega transpordisüsteemis, nagu on ette nähtud Euroopa rohelises kokkuleppes ning säästva ja aruka liikuvuse strateegias, ning võttes arvesse selles valdkonnas toimunud arengut, on kehtivad koostalitluse tehnilised kirjeldused (KTKd) vaja digitaalse raudtee ja keskkonnahoidliku kaubaveo paketi raames läbi vaadata.

| (2) | Vastavalt komisjoni delegeeritud otsuse (EL) 2017/1474 (2) artikli 3 lõike 5 punktidele b ja f tuleb KTKd läbi vaadata, et võtta arvesse liidu raudteesüsteemi arengut ja sellega seotud teadus- ja innovatsioonitegevust, ning ajakohastada viiteid standarditele. Käesoleva KTK läbivaatamisega pannakse alus KTK järgmisele läbivaatamisele, võttes arvesse Euroopa Raudtee Ühisettevõtte tulemusi ja eelkõige süsteemisamba saavutusi. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni delegeeritud otsuse (EL) 2017/1474 (2) artikli 3 lõike 5 punktidele b ja f tuleb KTKd läbi vaadata, et võtta arvesse liidu raudteesüsteemi arengut ja sellega seotud teadus- ja innovatsioonitegevust, ning ajakohastada viiteid standarditele. Käesoleva KTK läbivaatamisega pannakse alus KTK järgmisele läbivaatamisele, võttes arvesse Euroopa Raudtee Ühisettevõtte tulemusi ja eelkõige süsteemisamba saavutusi.

| (3) | Delegeeritud otsuses (EL) 2017/1474 on sätestatud konkreetsed eesmärgid liidu raudteesüsteemi KTKde koostamiseks, vastuvõtmiseks ja läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Delegeeritud otsuses (EL) 2017/1474 on sätestatud konkreetsed eesmärgid liidu raudteesüsteemi KTKde koostamiseks, vastuvõtmiseks ja läbivaatamiseks.

| (4) | 24. jaanuaril 2020 palus komisjon kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/796 (3) artikli 19 lõikega 1 Euroopa Liidu Raudteeametil (edaspidi „amet“) koostada soovitused, mille alusel rakendada ellu teatavad delegeeritud otsuses (EL) 2017/1474 sätestatud konkreetsed eesmärgid. |
| --- | --- |

(4)

24. jaanuaril 2020 palus komisjon kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/796 (3) artikli 19 lõikega 1 Euroopa Liidu Raudteeametil (edaspidi „amet“) koostada soovitused, mille alusel rakendada ellu teatavad delegeeritud otsuses (EL) 2017/1474 sätestatud konkreetsed eesmärgid.

| (5) | 30. juunil 2022 andis amet välja soovituse ERA 1175-1218 nende liidu raudteesüsteemi KTKde kohta, mis hõlmavad delegeeritud otsuse (EL) 2017/1474 artikleid 3–11. |
| --- | --- |

(5)

30. juunil 2022 andis amet välja soovituse ERA 1175-1218 nende liidu raudteesüsteemi KTKde kohta, mis hõlmavad delegeeritud otsuse (EL) 2017/1474 artikleid 3–11.

| (6) | Kombineeritud vedu on asjakohane reguleerida KTKdega. Vastavad muudatused tuleks teha muu hulgas komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/773 (4) (käitamise ja liikluskorralduse KTK) ning komisjoni määruse (EL) nr 1299/2014 (5) (taristu KTK) ja komisjoni määruse (EL) nr 321/2013 (6) (vagunite KTK) lisades esitatud KTKdes ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/777 (7) (raudteetaristuregister) lisa sisus. See peaks võimaldama kodifitseerimissüsteemi ühtlustatumalt kohaldada ja soodustama kombineeritud vedude arengut. Sel eesmärgil arendab ERA edasi direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punkti 33 kohaseid nõuete täitmise vastuvõetavaid viise. |
| --- | --- |

(6)

Kombineeritud vedu on asjakohane reguleerida KTKdega. Vastavad muudatused tuleks teha muu hulgas komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/773 (4) (käitamise ja liikluskorralduse KTK) ning komisjoni määruse (EL) nr 1299/2014 (5) (taristu KTK) ja komisjoni määruse (EL) nr 321/2013 (6) (vagunite KTK) lisades esitatud KTKdes ning komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/777 (7) (raudteetaristuregister) lisa sisus. See peaks võimaldama kodifitseerimissüsteemi ühtlustatumalt kohaldada ja soodustama kombineeritud vedude arengut. Sel eesmärgil arendab ERA edasi direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punkti 33 kohaseid nõuete täitmise vastuvõetavaid viise.

| (7) | Reisivagunitele kogu liitu hõlmava loa andmine on oluline samm Euroopa raudteevõrgu koostalitluse edendamisel. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks muuta komisjoni määruse (EL) nr 1302/2014 (8) (vedurite ja reisijateveoveeremi KTK) lisa, eelkõige tuleks ühtlustada nõudeid ja katsemeetodeid, mis käsitlevad elektromagnetilist ühilduvust ja ühilduvust rongituvastussüsteemidega. |
| --- | --- |

(7)

Reisivagunitele kogu liitu hõlmava loa andmine on oluline samm Euroopa raudteevõrgu koostalitluse edendamisel. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleks muuta komisjoni määruse (EL) nr 1302/2014 (8) (vedurite ja reisijateveoveeremi KTK) lisa, eelkõige tuleks ühtlustada nõudeid ja katsemeetodeid, mis käsitlevad elektromagnetilist ühilduvust ja ühilduvust rongituvastussüsteemidega.

| (8) | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTKd ning taristu KTKd tuleks muuta, et ühtlustada veeremi ja püsirajatiste suhtes kohaldatavaid kirjeldusi, eelkõige tuleks sulgeda avatud punktid, milles käsitletakse liikluskoormuse ja taristu koormustaluvuse ning samaaegselt rohkem kui kahe pantograafiga toimuva käitamise suhtes kohaldatavaid nõudeid, ning rongide varustamist energiaarvestussüsteemidega tuleks hõlbustada. |
| --- | --- |

(8)

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTKd ning taristu KTKd tuleks muuta, et ühtlustada veeremi ja püsirajatiste suhtes kohaldatavaid kirjeldusi, eelkõige tuleks sulgeda avatud punktid, milles käsitletakse liikluskoormuse ja taristu koormustaluvuse ning samaaegselt rohkem kui kahe pantograafiga toimuva käitamise suhtes kohaldatavaid nõudeid, ning rongide varustamist energiaarvestussüsteemidega tuleks hõlbustada.

| (9) | Lisaks tuleks muuta vedurite ja reisijateveoveeremi KTKd, et selgitada eriveeremi, sealhulgas teemasinate, taristu kontrolli sõidukite, alarmsõidukite, keskkonnasõidukite ning maantee-raudteesõidukite määratlust ning selgitada KTKde kohaldatavust nende sõidukite suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks tuleks muuta vedurite ja reisijateveoveeremi KTKd, et selgitada eriveeremi, sealhulgas teemasinate, taristu kontrolli sõidukite, alarmsõidukite, keskkonnasõidukite ning maantee-raudteesõidukite määratlust ning selgitada KTKde kohaldatavust nende sõidukite suhtes.

| (10) | Komisjoni määruse (EL) nr 1304/2014 (9) (müra KTK) lisa tuleks muuta, et võtta kasutusele komposiitmaterjalist piduriklotside akustiliste omaduste hindamise metoodika komponendi tasandil. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni määruse (EL) nr 1304/2014 (9) (müra KTK) lisa tuleks muuta, et võtta kasutusele komposiitmaterjalist piduriklotside akustiliste omaduste hindamise metoodika komponendi tasandil.

| (11) | Raudtee ohutuse ja töökindluse parandamiseks tuleks muuta vagunite KTKd ning vedurite ja reisijateveoveeremi KTKd, et lisada sinna rööbastelt mahasõidu tuvastamise funktsioon. |
| --- | --- |

(11)

Raudtee ohutuse ja töökindluse parandamiseks tuleks muuta vagunite KTKd ning vedurite ja reisijateveoveeremi KTKd, et lisada sinna rööbastelt mahasõidu tuvastamise funktsioon.

| (12) | Vagunite KTK sillutab teed digitaalse automaatse haakimise (DAC) arendamisele, sellele üleminekule ja selle rakendamisele; selle kasutuselevõtt on suur samm edasi Euroopa raudtee-kaubaveoäri moderniseerimisel. |
| --- | --- |

(12)

Vagunite KTK sillutab teed digitaalse automaatse haakimise (DAC) arendamisele, sellele üleminekule ja selle rakendamisele; selle kasutuselevõtt on suur samm edasi Euroopa raudtee-kaubaveoäri moderniseerimisel.

| (13) | Kuna koostalitluse komponentide vastavushindamiseks ja allsüsteemide vastavustõendamiseks ei ole vaja uut eripädevust, ei ole komisjoni määruste (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1299/2014, (EL) nr 1300/2014, (10) (EL) nr 1301/2014, (11) (EL) nr 1302/2014 ja (EL) nr 1304/2014 kohaldamisel teavitatud asutustega seoses muudatusi vaja teha. |
| --- | --- |

(13)

Kuna koostalitluse komponentide vastavushindamiseks ja allsüsteemide vastavustõendamiseks ei ole vaja uut eripädevust, ei ole komisjoni määruste (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1299/2014, (EL) nr 1300/2014, (10) (EL) nr 1301/2014, (11) (EL) nr 1302/2014 ja (EL) nr 1304/2014 kohaldamisel teavitatud asutustega seoses muudatusi vaja teha.

| (14) | Tuleks selgitada, millal kohaldada taristu KTKd ja määruse (EL) nr 1301/2014 lisa (energiavarustuse KTK) olemasolevate allsüsteemide ja püsirajatiste ümberehitamise või uuendamise korral, et tagada järkjärguline üleminek täielikult koostalitluslikule Euroopa raudteesüsteemile kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikliga 4. |
| --- | --- |

(14)

Tuleks selgitada, millal kohaldada taristu KTKd ja määruse (EL) nr 1301/2014 lisa (energiavarustuse KTK) olemasolevate allsüsteemide ja püsirajatiste ümberehitamise või uuendamise korral, et tagada järkjärguline üleminek täielikult koostalitluslikule Euroopa raudteesüsteemile kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikliga 4.

| (15) | Määruse (EL) nr 1300/2014 (piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsu KTK) lisa tuleks muuta, et määrata paremini kindlaks põhiparameetrid, mis hõlbustavad piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsu raudteeteenustele, sealhulgas võtta kasutusele rongis vedamiseks ühilduva ratastooli mõiste. Täiendavaid selgitusi on vaja seoses piletimüügiautomaatidega ning reisiteabe esitamisega helilisel, visuaalsel ja taktiilsel kujul. |
| --- | --- |

(15)

Määruse (EL) nr 1300/2014 (piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsu KTK) lisa tuleks muuta, et määrata paremini kindlaks põhiparameetrid, mis hõlbustavad piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsu raudteeteenustele, sealhulgas võtta kasutusele rongis vedamiseks ühilduva ratastooli mõiste. Täiendavaid selgitusi on vaja seoses piletimüügiautomaatidega ning reisiteabe esitamisega helilisel, visuaalsel ja taktiilsel kujul.

| (16) | Viiteid standarditele tuleb korrapäraselt ajakohastada. Et hõlbustada edasist ajakohastamist, tuleks kõik standardite üksikasjad koondada iga KTK eraldi liidetesse, mida saab seejärel muuta KTK põhiteksti muutmata. Selline lähenemisviis võimaldab taotlejatel kasutada tänapäevaseid IT-vahendeid, mis toimivad nõuete koostamisel paremini. Kõiki püsirajatiste ja veeremi KTKsid tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(16)

Viiteid standarditele tuleb korrapäraselt ajakohastada. Et hõlbustada edasist ajakohastamist, tuleks kõik standardite üksikasjad koondada iga KTK eraldi liidetesse, mida saab seejärel muuta KTK põhiteksti muutmata. Selline lähenemisviis võimaldab taotlejatel kasutada tänapäevaseid IT-vahendeid, mis toimivad nõuete koostamisel paremini. Kõiki püsirajatiste ja veeremi KTKsid tuleks vastavalt muuta.

| (17) | Raudteetaristuregistris (RINF) registreeritud raudteetaristu parameetreid tuleks ka arendada, eelkõige tuleks koos KTKdega muuta selliste parameetrite loetelu sisaldavaid tabeleid kooskõlas muude käesolevas määruses ja komisjoni rakendusmäärustes (EL) 2023/1695 (12) ja (EL) 2023/1693 (13) tehtud muudatustega, tehes taristuettevõtjast andmete esitaja, kes asendab riiklikku registreerimisüksust, kellel võib olla koordineeriv roll, ning tehes kindlaks edasised arengud. |
| --- | --- |

(17)

Raudteetaristuregistris (RINF) registreeritud raudteetaristu parameetreid tuleks ka arendada, eelkõige tuleks koos KTKdega muuta selliste parameetrite loetelu sisaldavaid tabeleid kooskõlas muude käesolevas määruses ja komisjoni rakendusmäärustes (EL) 2023/1695 (12) ja (EL) 2023/1693 (13) tehtud muudatustega, tehes taristuettevõtjast andmete esitaja, kes asendab riiklikku registreerimisüksust, kellel võib olla koordineeriv roll, ning tehes kindlaks edasised arengud.

| (18) | Seepärast tuleks järgmisi määrusi vastavalt muuta:






  1) | määrus (EL) nr 321/2013 (vagunite KTK); |
| --- | --- | --- |

(18)

Seepärast tuleks järgmisi määrusi vastavalt muuta:

1)

määrus (EL) nr 321/2013 (vagunite KTK);

| 2) | määrus (EL) nr 1299/2014 (taristu KTK); |
| --- | --- |

2)

määrus (EL) nr 1299/2014 (taristu KTK);

| 3) | määrus (EL) nr 1300/2014 (piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsu KTK); |
| --- | --- |

3)

määrus (EL) nr 1300/2014 (piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsu KTK);

| 4) | määrus (EL) nr 1301/2014 (energiavarustuse KTK); |
| --- | --- |

4)

määrus (EL) nr 1301/2014 (energiavarustuse KTK);

| 5) | määrus (EL) nr 1302/2014 (vedurite ja reisijateveoveeremi KTK); |
| --- | --- |

5)

määrus (EL) nr 1302/2014 (vedurite ja reisijateveoveeremi KTK);

| 6) | määrus (EL) nr 1304/2014 (müra KTK); |
| --- | --- |

6)

määrus (EL) nr 1304/2014 (müra KTK);

| 7) | rakendusmäärus (EL) 2019/777 (raudteetaristuregister). |
| --- | --- |

7)

rakendusmäärus (EL) 2019/777 (raudteetaristuregister).

| (19) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raudtee koostalitluse ja ohutuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raudtee koostalitluse ja ohutuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EL) nr 321/2013 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4
  Ei kasutata.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Ei kasutata.“

| 2) | Artikkel 9a jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikkel 9a jäetakse välja.

| 3) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale. |
| --- | --- |

3)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse I lisale.

Artikkel 2

Määrust (EL) nr 1299/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6
  Edasijõudnud arengujärgus projektid
  Kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/797 artikli 7 lõiget 2.“ |
| --- | --- |

1)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Edasijõudnud arengujärgus projektid

Kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/797 artikli 7 lõiget 2.“

| 2) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| --- | --- |

2)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Määrust (EL) nr 1300/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõigetes 1 ja 5 asendatakse viide „direktiivi 2008/57/EÜ“ viitega „direktiivi (EL) 2016/797“; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõigetes 1 ja 5 asendatakse viide „direktiivi 2008/57/EÜ“ viitega „direktiivi (EL) 2016/797“;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   KTKd kohaldatakse liidu raudteesüsteemi võrgustikus, mida on kirjeldatud direktiivi (EL) 2016/797 I lisas, välja arvatud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 1 lõigetes 3 ja 4 osutatud juhtudel.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   KTKd kohaldatakse liidu raudteesüsteemi võrgustikus, mida on kirjeldatud direktiivi (EL) 2016/797 I lisas, välja arvatud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 1 lõigetes 3 ja 4 osutatud juhtudel.“

| 2) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse tekst „direktiivi 2008/57/EÜ artikli 17 lõike 2“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797 artikli 13 lõike 1“; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse tekst „direktiivi 2008/57/EÜ artikli 17 lõike 2“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797 artikli 13 lõike 1“;

| b) | lõike 2 punktis c asendatakse tekst „direktiivi 2008/57/EÜ artikli 17 lõike 3“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797 artikli 37“. |
| --- | --- |

b)

lõike 2 punktis c asendatakse tekst „direktiivi 2008/57/EÜ artikli 17 lõike 3“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797 artikli 37“.

| 3) | Artiklis 5 asendatakse tekst „direktiivi 2008/57/EÜ artikli 9 lõike 3“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797 artikli 7 lõike 2“. |
| --- | --- |

3)

Artiklis 5 asendatakse tekst „direktiivi 2008/57/EÜ artikli 9 lõike 3“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797 artikli 7 lõike 2“.

| 4) | Artikli 6 lõikes 5 asendatakse viide „direktiivi 2008/57/EÜ“ viitega „direktiivi (EL) 2016/797“. |
| --- | --- |

4)

Artikli 6 lõikes 5 asendatakse viide „direktiivi 2008/57/EÜ“ viitega „direktiivi (EL) 2016/797“.

| 5) | Artikli 7 lõikes 3 asendatakse tekst „direktiivi 2008/57/EÜ artiklile 6“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797 artiklile 5“. |
| --- | --- |

5)

Artikli 7 lõikes 3 asendatakse tekst „direktiivi 2008/57/EÜ artiklile 6“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797 artiklile 5“.

| 6) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 6 asendatakse viide „direktiivi 2008/57/EÜ“ viitega „direktiivi (EL) 2016/797“; |
| --- | --- | --- |

6)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 6 asendatakse viide „direktiivi 2008/57/EÜ“ viitega „direktiivi (EL) 2016/797“;

| b) | lõikes 7 asendatakse tekst „direktiivi 2008/57/EÜ artikli 6“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797 artikli 5“. |
| --- | --- |

b)

lõikes 7 asendatakse tekst „direktiivi 2008/57/EÜ artikli 6“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797 artikli 5“.

| 7) | Artikli 9 lõikes 4 asendatakse viide „direktiivi 2008/57/EÜ“ viitega „direktiivi (EL) 2016/797“. |
| --- | --- |

7)

Artikli 9 lõikes 4 asendatakse viide „direktiivi 2008/57/EÜ“ viitega „direktiivi (EL) 2016/797“.

| 8) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale. |
| --- | --- |

8)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse III lisale.

Artikkel 4

Määrust (EL) nr 1301/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 6 lõige asendatakse järgmisega:

  „Kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/797 artikli 7 lõiget 2.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 6 lõige asendatakse järgmisega:

„Kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/797 artikli 7 lõiget 2.“

| 2) | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  1) | lõigetes 1 ja 3 asendatakse tekst „direktiivi 2008/57/EÜ artikli 20“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797 artikli 18“; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

1)

lõigetes 1 ja 3 asendatakse tekst „direktiivi 2008/57/EÜ artikli 20“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797 artikli 18“;

| 2) | lõikes 2 asendatakse tekst „direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51“. |
| --- | --- |

2)

lõikes 2 asendatakse tekst „direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51“.

| 3) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale. |
| --- | --- |

3)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse IV lisale.

Artikkel 5

Määrust (EL) nr 1302/2014 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõike 1 punktis d asendatakse mõiste „mobiilsed raudteetaristu ehitamise ja hooldamise seadmed“ mõistega „eriveerem, näiteks teemasinad“. |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõike 1 punktis d asendatakse mõiste „mobiilsed raudteetaristu ehitamise ja hooldamise seadmed“ mõistega „eriveerem, näiteks teemasinad“.

| 2) | Artikkel 8 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

Artikkel 8 jäetakse välja.

| 3) | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teist lõiku muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav fraas asendatakse järgmisega:

  „Neid kohaldatakse siiski jätkuvalt järgmistel juhtudel:“; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teist lõiku muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav fraas asendatakse järgmisega:

„Neid kohaldatakse siiski jätkuvalt järgmistel juhtudel:“;

| ii) | punkt c jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

punkt c jäetakse välja;

| b) | lõiked 2 ja 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõiked 2 ja 3 jäetakse välja.

| 4) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse V lisale. |
| --- | --- |

4)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse V lisale.

Artikkel 6

Määruse (EL) nr 1304/2014 lisa asendatakse käesoleva määruse VI lisa tekstiga.

Artikkel 7

Rakendusmäärust (EL) 2019/777 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Iga liikmesriik teeb oma taristuettevõtjatele ülesandeks lisada oma raudteevõrgustiku parameetrite väärtused elektroonilisse rakendusse, mis vastab käesoleva määruse ühistele kirjeldustele.“ |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Iga liikmesriik teeb oma taristuettevõtjatele ülesandeks lisada oma raudteevõrgustiku parameetrite väärtused elektroonilisse rakendusse, mis vastab käesoleva määruse ühistele kirjeldustele.“

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõigetes 4 ja 5 asendatakse sõna „liikmesriik“ sõnaga „taristuettevõtja“; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõigetes 4 ja 5 asendatakse sõna „liikmesriik“ sõnaga „taristuettevõtja“;

| b) | lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Amet moodustab taristuettevõtjate esindajatest koosneva rühma, et koordineerida, jälgida ja toetada käesoleva määruse rakendamist RINF-rakenduses. See rühm hakkab toetama ka käesoleva määruse edasist arengut. Artikli 5 kohaselt määratud riiklikel registreerimisüksustel on õigus osaleda vastavalt oma ülesannetele ja tegevuse ulatusele. Vajaduse korral kutsub amet eksperte ja esindusorganeid.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Amet moodustab taristuettevõtjate esindajatest koosneva rühma, et koordineerida, jälgida ja toetada käesoleva määruse rakendamist RINF-rakenduses. See rühm hakkab toetama ka käesoleva määruse edasist arengut. Artikli 5 kohaselt määratud riiklikel registreerimisüksustel on õigus osaleda vastavalt oma ülesannetele ja tegevuse ulatusele. Vajaduse korral kutsub amet eksperte ja esindusorganeid.“

| 3) | Artiklid 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4
  Andmete esitamine ja ajakohastamine

  1.   Taristuettevõtjad esitavad andmed otse RINF-rakendusele niipea, kui need andmed muutuvad kättesaadavaks. Taristuettevõtjad tagavad esitatud andmete täpsuse, täielikkuse, järjepidevuse ja edastamise õigeaegsuse.


  2.   Enne kasutuselevõttu teevad taristuettevõtjad raudteetaristuregistris kättesaadavaks kogu teabe, mis on seotud uue kasutusele võetava, ajakohastatava või uuendatava taristuga.



  Artikkel 5
  Riiklik registreerimisüksus
  Liikmesriik võib määrata riikliku registreerimisüksuse, kes tegutseb ameti ja taristuettevõtjate vahelise kontaktpunktina, et abistada nende territooriumil asuvaid taristuettevõtjaid ja koordineerida nende tööd, tingimusel et see ei sea ohtu andmete kättesaadavust vastavalt artiklile 4.“ |
| --- | --- |

3)

Artiklid 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Andmete esitamine ja ajakohastamine

1.   Taristuettevõtjad esitavad andmed otse RINF-rakendusele niipea, kui need andmed muutuvad kättesaadavaks. Taristuettevõtjad tagavad esitatud andmete täpsuse, täielikkuse, järjepidevuse ja edastamise õigeaegsuse.

2.   Enne kasutuselevõttu teevad taristuettevõtjad raudteetaristuregistris kättesaadavaks kogu teabe, mis on seotud uue kasutusele võetava, ajakohastatava või uuendatava taristuga.

Artikkel 5

Riiklik registreerimisüksus

Liikmesriik võib määrata riikliku registreerimisüksuse, kes tegutseb ameti ja taristuettevõtjate vahelise kontaktpunktina, et abistada nende territooriumil asuvaid taristuettevõtjaid ja koordineerida nende tööd, tingimusel et see ei sea ohtu andmete kättesaadavust vastavalt artiklile 4.“

| 4) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 6
  Edasine areng

  1.   Amet ajakohastab RINF-rakendust 15. detsembriks 2024, et:






  a) | võimaldada muudetud parameetri(te)le vastava teabe osalist ajakohastamist, et taristuettevõtjad saaksid asjakohast muudetud teavet ajakohastada niipea, kui see muutub kättesaadavaks; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Edasine areng

1.   Amet ajakohastab RINF-rakendust 15. detsembriks 2024, et:

a)

võimaldada muudetud parameetri(te)le vastava teabe osalist ajakohastamist, et taristuettevõtjad saaksid asjakohast muudetud teavet ajakohastada niipea, kui see muutub kättesaadavaks;

| b) | kohandada marsruutide arvutamist võrgus veelgi rohkem mikrotasandi kirjeldusega; |
| --- | --- |

b)

kohandada marsruutide arvutamist võrgus veelgi rohkem mikrotasandi kirjeldusega;

| c) | esitada raudteeveo-ettevõtjatele vastavasisuline teade selliste RINF-rakenduse muudatuste kohta seoses võrgustiku/võrgustikega, millega seoses nad on teabe saamise eesmärgil registreerunud, ning tagada taristuettevõtjatele süsteemi kinnitus; |
| --- | --- |

c)

esitada raudteeveo-ettevõtjatele vastavasisuline teade selliste RINF-rakenduse muudatuste kohta seoses võrgustiku/võrgustikega, millega seoses nad on teabe saamise eesmärgil registreerunud, ning tagada taristuettevõtjatele süsteemi kinnitus;

| d) | teha ettepanek kehtivusaja kindlaksmääramise, modelleerimise ja rakendamise kohta, et täita kasutusjuhud; |
| --- | --- |

d)

teha ettepanek kehtivusaja kindlaksmääramise, modelleerimise ja rakendamise kohta, et täita kasutusjuhud;

| e) | ühtlustada taristu kirjelduse asukohad asukohtadega, mida liidus kasutatakse telemaatiliste rakenduste alaseks teabevahetuseks; |
| --- | --- |

e)

ühtlustada taristu kirjelduse asukohad asukohtadega, mida liidus kasutatakse telemaatiliste rakenduste alaseks teabevahetuseks;

| f) | integreerida taristu kirjeldus, mis on seotud raudteeveo-ettevõtjatele kättesaadava taristu laadiga (osa võrgustiku teadaandest (*1)) ja raudteeteenindusrajatiste tehniliste omadustega (*2). |
| --- | --- |

f)

integreerida taristu kirjeldus, mis on seotud raudteeveo-ettevõtjatele kättesaadava taristu laadiga (osa võrgustiku teadaandest (*1)) ja raudteeteenindusrajatiste tehniliste omadustega (*2).

2.   RINF-rakenduse edasiarendamise käigus võidakse luua andmesüsteem, mille andmed jõuavad kõikidesse liidu raudteevõrgustikuga seotud infovoogudesse.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32)."

*1

(*2)  Komisjoni 22. novembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2177 teenindusrajatistele ja raudteega seotud teenustele juurdepääsu kohta (ELT L 307, 23.11.2017, lk 1) (C/2017/7692).”
  "

*2

| 5) | Lisatakse uus artikkel 7a:

  „Artikkel 7a
  ERA sõnastik
  „ERA sõnastik“ – tehniline dokument, mille amet annab välja vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõikele 8 ja millega kehtestatakse inim- ja masinloetavate andmete määratlused ja esitusviisid ning nendega seotud kvaliteedi- ja täpsusnõuded raudteesüsteemi iga andmeelemendi (ontoloogia) jaoks.
  Amet tagab ERA sõnastiku ajakohastamise, et kajastada raudteesüsteemi mõjutavaid regulatiivseid ja tehnilisi arenguid.” |
| --- | --- |

5)

Lisatakse uus artikkel 7a:

„Artikkel 7a

ERA sõnastik

„ERA sõnastik“ – tehniline dokument, mille amet annab välja vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõikele 8 ja millega kehtestatakse inim- ja masinloetavate andmete määratlused ja esitusviisid ning nendega seotud kvaliteedi- ja täpsusnõuded raudteesüsteemi iga andmeelemendi (ontoloogia) jaoks.

Amet tagab ERA sõnastiku ajakohastamise, et kajastada raudteesüsteemi mõjutavaid regulatiivseid ja tehnilisi arenguid.”

| 6) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VII lisale. |
| --- | --- |

6)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse VII lisale.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. august 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 138, 26.5.2016, lk 44.

1

(2)  Komisjoni 8. juuni 2017. aasta delegeeritud otsus (EL) 2017/1474, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 seoses koostalitluse tehniliste kirjelduste koostamise, vastuvõtmise ja läbivaatamise konkreetsete eesmärkidega (ELT L 210, 15.8.2017, lk 5).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 5).

4

(5)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1299/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „taristu“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid“ koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (ELT L 104, 12.4.2013, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/777, milles käsitletakse raudteetaristuregistri ühiseid kirjeldusi ja millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/880/EL (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 312).

7

(8)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228).

8

(9)  Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1304/2014 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 421).

9

(10)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110).

10

(11)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1301/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 179).

11

(12)  Komisjoni 10. augusti 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1695, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2016/919 (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 380).

12

Euroopa Liidu Teataja

(13)  Komisjoni 10. augusti 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1693, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

13

Euroopa Liidu Teataja

---

I LISA

Määruse (EL) nr 321/2013 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkt 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   SISSEJUHATUS

  Koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK) on direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punkti 11 kohaselt allsüsteemi (või selle osa) hõlmav kirjeldus, mille eesmärk on






  — | tagada raudteesüsteemi koostalitlusvõime ja |
| --- | --- | --- |

1)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.   SISSEJUHATUS

Koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK) on direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punkti 11 kohaselt allsüsteemi (või selle osa) hõlmav kirjeldus, mille eesmärk on

—

tagada raudteesüsteemi koostalitlusvõime ja

| — | täita olulised nõuded.“; |
| --- | --- |

—

täita olulised nõuded.“;

| 2) | punkt 1.2 asendatakse järgmisega:
  „1.2.   Geograafiline kohaldamisala

  Käesolevat määrust kohaldatakse liidu raudteesüsteemi suhtes.“; |
| --- | --- |

2)

punkt 1.2 asendatakse järgmisega:

„1.2.   Geograafiline kohaldamisala

Käesolevat määrust kohaldatakse liidu raudteesüsteemi suhtes.“;

| 3) | punkti 1.3 sissejuhatav lause ja alapunkt a asendatakse järgmisega:

  „Käesolevas KTKs, vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõikele 3,






  a) | hõlmatakse allsüsteem „veerem – kaubavagunid“;“; |
| --- | --- | --- |

3)

punkti 1.3 sissejuhatav lause ja alapunkt a asendatakse järgmisega:

„Käesolevas KTKs, vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõikele 3,

a)

hõlmatakse allsüsteem „veerem – kaubavagunid“;“;

| 4) | punkti 2.1 teise lõigu alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | eriveerem;“; |
| --- | --- | --- |

4)

punkti 2.1 teise lõigu alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

eriveerem;“;

| 5) | 3. peatükki muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:

  „Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 3 lõikes 1 on sätestatud, et raudteesüsteem, selle allsüsteemid ja nende koostalitluse komponendid peavad vastama asjakohastele olulistele nõuetele. Olulised nõuded on üldjoontes esitatud kõnealuse direktiivi III lisas. Käesoleva lisa tabelis 1 on esitatud käesolevas KTKs ette nähtud põhiparameetrid ja nende vastavus olulistele nõuetele, mida on selgitatud direktiivi (EL) 2016/797 III lisas.“; |
| --- | --- | --- |

5)

3. peatükki muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:

„Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 3 lõikes 1 on sätestatud, et raudteesüsteem, selle allsüsteemid ja nende koostalitluse komponendid peavad vastama asjakohastele olulistele nõuetele. Olulised nõuded on üldjoontes esitatud kõnealuse direktiivi III lisas. Käesoleva lisa tabelis 1 on esitatud käesolevas KTKs ette nähtud põhiparameetrid ja nende vastavus olulistele nõuetele, mida on selgitatud direktiivi (EL) 2016/797 III lisas.“;

| b) | tabelisse 1 lisatakse rida 4.2.3.5.3:











  „4.2.3.5.3 | Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioon | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

tabelisse 1 lisatakse rida 4.2.3.5.3:

„4.2.3.5.3

Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioon

1.1.1

1.1.2

2.4.3“

| 6) | punkt 4.1 asendatakse järgmisega:
  „4.1.   Sissejuhatus

  Raudteesüsteem, mille suhtes kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/797 ja mille osa on kaubavagunid, on integreeritud süsteem, mille vastavust nõuetele tuleb kontrollida. Kõnealust nõuetele vastavust kontrollitakse eelkõige järgmise puhul: veeremi allsüsteemi tehnilised kirjeldused ja ühilduvus võrguga (punkt 4.2), selle liidesed raudteesüsteemi (kuhu see integreeritakse) muude allsüsteemidega (punktid 4.2 ja 4.3) ning esialgsed kasutus- ja hoolduseeskirjad (punktid 4.4 ja 4.5) direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikes 4 sätestatu kohaselt.
  Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikes 4 ja kõnealuse direktiivi IV lisa punktis 2.4 kindlaks määratud tehniline dokumentatsioon sisaldab eelkõige konstruktsiooniga seotud väärtusi, mis käsitlevad ühilduvust võrguga.“; |
| --- | --- |

6)

punkt 4.1 asendatakse järgmisega:

„4.1.   Sissejuhatus

Raudteesüsteem, mille suhtes kohaldatakse direktiivi (EL) 2016/797 ja mille osa on kaubavagunid, on integreeritud süsteem, mille vastavust nõuetele tuleb kontrollida. Kõnealust nõuetele vastavust kontrollitakse eelkõige järgmise puhul: veeremi allsüsteemi tehnilised kirjeldused ja ühilduvus võrguga (punkt 4.2), selle liidesed raudteesüsteemi (kuhu see integreeritakse) muude allsüsteemidega (punktid 4.2 ja 4.3) ning esialgsed kasutus- ja hoolduseeskirjad (punktid 4.4 ja 4.5) direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikes 4 sätestatu kohaselt.

Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikes 4 ja kõnealuse direktiivi IV lisa punktis 2.4 kindlaks määratud tehniline dokumentatsioon sisaldab eelkõige konstruktsiooniga seotud väärtusi, mis käsitlevad ühilduvust võrguga.“;

| 7) | punkti 4.2.1 kolmas lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

7)

punkti 4.2.1 kolmas lõik jäetakse välja;

| 8) | punkti 4.2.2.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Veeremiüksuse kere konstruktsioon, seadmete kinnitused ja tõstepunktid peavad olema projekteeritud nii, et D liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses määratletud koormustingimuste korral ei teki pragusid, olulisi püsideformatsioone ega rebendeid.“; |
| --- | --- | --- |

8)

punkti 4.2.2.2 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Veeremiüksuse kere konstruktsioon, seadmete kinnitused ja tõstepunktid peavad olema projekteeritud nii, et D liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses määratletud koormustingimuste korral ei teki pragusid, olulisi püsideformatsioone ega rebendeid.“;

| b) | neljas lõik asendatakse järgmisega:

  „Tõstepunktid tuleb tähistada veeremiüksusel. Tähistus peab vastama D liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

b)

neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Tõstepunktid tuleb tähistada veeremiüksusel. Tähistus peab vastama D liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 9) | punkti 4.2.2.3 lisatakse järgmine lõik:

  „Kombineeritud veoks ettenähtud veeremiüksused, millel peab olema vaguni ühilduvuse kood, varustatakse seadmetega ühendveo-laadimisüksuse kinnitamiseks.“; |
| --- | --- |

9)

punkti 4.2.2.3 lisatakse järgmine lõik:

„Kombineeritud veoks ettenähtud veeremiüksused, millel peab olema vaguni ühilduvuse kood, varustatakse seadmetega ühendveo-laadimisüksuse kinnitamiseks.“;

| 10) | punkti 4.2.3.1 muudetakse järgmiselt:






  a) | teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Veeremiüksuse vastavus ettenähtud võrdlusprofiilile, sealhulgas madalama osa võrdlusprofiilile, määratakse kindlaks ühega meetoditest, mis on ette nähtud D liite viites 4 osutatud tehnilises kirjelduses.
  Kui need on kindlaks määratud, kasutatakse veeremiüksuse võrdlusprofiili ning vastavate sihtvõrdlusprofiilide G1, GA, GB ja GC, sealhulgas madalama osa jaoks kasutatud profiilide GI1 ja GI2 vastavuse kindlaksmääramiseks D liite viites 4 osutatud tehnilises kirjelduses kirjeldatud kinemaatilist meetodit.“; |
| --- | --- | --- |

10)

punkti 4.2.3.1 muudetakse järgmiselt:

a)

teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Veeremiüksuse vastavus ettenähtud võrdlusprofiilile, sealhulgas madalama osa võrdlusprofiilile, määratakse kindlaks ühega meetoditest, mis on ette nähtud D liite viites 4 osutatud tehnilises kirjelduses.

Kui need on kindlaks määratud, kasutatakse veeremiüksuse võrdlusprofiili ning vastavate sihtvõrdlusprofiilide G1, GA, GB ja GC, sealhulgas madalama osa jaoks kasutatud profiilide GI1 ja GI2 vastavuse kindlaksmääramiseks D liite viites 4 osutatud tehnilises kirjelduses kirjeldatud kinemaatilist meetodit.“;

| b) | lisatakse järgmine lõik:

  „Kombineeritud veoks ettenähtud veeremiüksustele antakse koodid vastavalt H liite nõuetele ning D.2 liite viites B viidatud kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõik:

„Kombineeritud veoks ettenähtud veeremiüksustele antakse koodid vastavalt H liite nõuetele ning D.2 liite viites B viidatud kirjeldusele.“;

| 11) | punkti 4.2.3.2 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Veeremiüksuste lubatud kasulik koormus määratakse kuni 25-tonniste (kaasa arvatud) teljekoormuste korral kindlaks, kohaldades D liite viites 5 osutatud tehnilist kirjeldust.“; |
| --- | --- |

11)

punkti 4.2.3.2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Veeremiüksuste lubatud kasulik koormus määratakse kuni 25-tonniste (kaasa arvatud) teljekoormuste korral kindlaks, kohaldades D liite viites 5 osutatud tehnilist kirjeldust.“;

| 12) | punkt 4.2.3.3 asendatakse järgmisega:
  „4.2.3.3.   Ühilduvus rongituvastussüsteemiga

  Kui ette on nähtud veeremiüksuse ühilduvus ühe või enama järgmise rongituvastussüsteemiga, määratakse kõnealune ühilduvus kindlaks vastavalt D.2 liite viites A osutatud tehnilise dokumendi nõuetele.






  a) | Rööbastee vooluahelatel põhinevad rongituvastussüsteemid (rattapaari elektritakistust saab hinnata koostalitluse komponendi või veeremiüksuse tasandil). |
| --- | --- | --- |

12)

punkt 4.2.3.3 asendatakse järgmisega:

„4.2.3.3.   Ühilduvus rongituvastussüsteemiga

Kui ette on nähtud veeremiüksuse ühilduvus ühe või enama järgmise rongituvastussüsteemiga, määratakse kõnealune ühilduvus kindlaks vastavalt D.2 liite viites A osutatud tehnilise dokumendi nõuetele.

a)

Rööbastee vooluahelatel põhinevad rongituvastussüsteemid (rattapaari elektritakistust saab hinnata koostalitluse komponendi või veeremiüksuse tasandil).

| b) | Teljeloenduritel põhinevad rongituvastussüsteemid. |
| --- | --- |

b)

Teljeloenduritel põhinevad rongituvastussüsteemid.

| c) | Silmusahelal põhinevad rongituvastussüsteemid. |
| --- | --- |

c)

Silmusahelal põhinevad rongituvastussüsteemid.

Seotud erijuhtumid on määratletud kontrolli ja signaalimise KTK punktis 7.7.“;

| 13) | punkti 4.2.3.4 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Kui kavas on tagada veeremiüksuse seire raudteeäärsete seadmete abil 1 435 mm rööpmelaiusega raudteevõrgus, vastab veeremiüksus piisava märgatavuse tagamiseks D liite viites 6 osutatud tehnilisele kirjeldusele.
  Kui veeremiüksust on kavas kasutada 1 524 mm, 1 600 mm ja 1 668 mm rööpmelaiusega raudteevõrkudes, kohaldatakse tabelis 2 esitatud vastavaid väärtusi, mis viitavad D liite viites 6 osutatud tehnilise kirjelduse parameetritele.“; |
| --- | --- |

13)

punkti 4.2.3.4 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui kavas on tagada veeremiüksuse seire raudteeäärsete seadmete abil 1 435 mm rööpmelaiusega raudteevõrgus, vastab veeremiüksus piisava märgatavuse tagamiseks D liite viites 6 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

Kui veeremiüksust on kavas kasutada 1 524 mm, 1 600 mm ja 1 668 mm rööpmelaiusega raudteevõrkudes, kohaldatakse tabelis 2 esitatud vastavaid väärtusi, mis viitavad D liite viites 6 osutatud tehnilise kirjelduse parameetritele.“;

| 14) | punkti 4.2.3.5.2 teise lõigu esimene taane asendatakse järgmisega:






  „– | järgides D liite viites 7 osutatud tehnilises kirjelduses ette nähtud menetlusi või“; |
| --- | --- | --- |

14)

punkti 4.2.3.5.2 teise lõigu esimene taane asendatakse järgmisega:

„–

järgides D liite viites 7 osutatud tehnilises kirjelduses ette nähtud menetlusi või“;

| 15) | lisatakse punkt 4.2.3.5.3:
  „4.2.3.5.3.   Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioon

  Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioon on ette nähtud veeremiüksuse rööbastelt mahasõidu vältimiseks või rööbastelt mahasõidu tagajärgede leevendamiseks.
  Kui veeremiüksus on varustatud rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsiooniga, peavad olema täidetud järgmised nõuded.
  4.2.3.5.3.1.   Üldnõuded

  Funktsiooni abil peab olema võimalik tuvastada kas veeremiüksuse rööbastelt mahasõidu või rööbastelt mahasõidu eeltingimusi vastavalt ühele nõuetekogumile kolmest, mis on esitatud punktides 4.2.3.5.3.2, 4.2.3.5.3.3 ja 4.2.3.5.3.4.
  Neid nõudeid on lubatud kombineerida järgmiselt: | 4.2.3.5.3.2 ja 4.2.3.5.3.3, |
| --- | --- | --- |

15)

lisatakse punkt 4.2.3.5.3:

„4.2.3.5.3.   Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioon

Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioon on ette nähtud veeremiüksuse rööbastelt mahasõidu vältimiseks või rööbastelt mahasõidu tagajärgede leevendamiseks.

Kui veeremiüksus on varustatud rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsiooniga, peavad olema täidetud järgmised nõuded.

4.2.3.5.3.1.   Üldnõuded

Funktsiooni abil peab olema võimalik tuvastada kas veeremiüksuse rööbastelt mahasõidu või rööbastelt mahasõidu eeltingimusi vastavalt ühele nõuetekogumile kolmest, mis on esitatud punktides 4.2.3.5.3.2, 4.2.3.5.3.3 ja 4.2.3.5.3.4.

Neid nõudeid on lubatud kombineerida järgmiselt:

4.2.3.5.3.2 ja 4.2.3.5.3.3,

| | 4.2.3.5.3.2 ja 4.2.3.5.3.4. |
| --- | --- |

4.2.3.5.3.2 ja 4.2.3.5.3.4.

4.2.3.5.3.2.   Rööbastelt mahasõidu ennetamise funktsioon

Kui veeremiüksuses tuvastatakse rööbastelt mahasõidu eeltingimus, saadetakse rööbastelt mahasõidu ennetamise funktsiooni abil signaal rongi vedava veduri juhikabiini.

Signaal, mis võimaldab rööbastelt mahasõidu ennetamise funktsiooni rakendada kogu rongi ulatuses, ja selle edastamine veeremiüksuse, veduri ja rongi muu (muude) haagitud veeremiüksuse (-üksuste) vahel dokumenteeritakse tehnilises dokumentatsioonis.

4.2.3.5.3.3.   Rööbastelt mahasõidu tuvastamise funktsioon

Kui veeremiüksuses tuvastatakse rööbastelt mahasõit, saadetakse rööbastelt mahasõidu tuvastamise funktsiooni abil signaal rongi vedava veduri juhikabiini.

Signaal, mis võimaldab rööbastelt mahasõidu tuvastamise funktsiooni rakendada kogu rongi ulatuses, ja selle edastamisviis veeremiüksuse, veduri ja rongi muu (muude) haagitud veeremiüksuse (-üksuste) vahel dokumenteeritakse tehnilises dokumentatsioonis.

4.2.3.5.3.4.   Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja pidurduse rakendamise funktsioon

Kui tuvastatakse rööbastelt mahasõit, rakendub automaatselt pidurdus, ilma et juht saaks seda tühistada.

Rööbastelt mahasõidu valetuvastuse risk peab olema maandatud aktsepteeritava tasemeni.

Seepärast tehakse rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja pidurduse rakendamise funktsiooni riskihindamine vastavalt rakendusmäärusele (EL) nr 402/2013.

Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja pidurduse rakendamise funktsiooni peab olema võimalik välja lülitada vahetult veeremiüksuses, kui veeremiüksus on peatunud. Väljalülitamine vabastab ja isoleerib rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja pidurduse rakendamise funktsiooni pidurisüsteemist.

Esitada tuleb rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja pidurduse rakendamise funktsiooni seisund (sisse lülitatud / välja lülitatud) ja see peab olema nähtav veeremiüksuse mõlemalt küljelt. Kui see ei ole füüsiliselt teostatav, peab rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja pidurduse rakendamise funktsiooni seisund olema nähtav vähemalt ühel küljel ja vaguni teine külg tähistatakse D liite viites 2 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt.“;

| 16) | punkti 4.2.3.6.1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Pöördvankri raami, kõigi kinnitatud seadmete ning kere ja pöördvankri ühenduse konstruktsiooni terviklikkust tõendatakse D liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses ette nähtud meetodite põhjal.“; |
| --- | --- |

16)

punkti 4.2.3.6.1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Pöördvankri raami, kõigi kinnitatud seadmete ning kere ja pöördvankri ühenduse konstruktsiooni terviklikkust tõendatakse D liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses ette nähtud meetodite põhjal.“;

| 17) | punkti 4.2.3.6.2 tabel 3 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 3


  Rattapaaride geomeetriliste mõõtmete kasutuspiirangud










  Nimetus | Ratta läbimõõt
  D (mm) | Miinimumväärtus
  (mm) | Maksimumväärtus
  (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 435  mm | Kaugus esiküljest esiküljeni (SR)
  SR = AR + Sd,left + Sd,right | 330 ≤ D ≤ 760 | 1 415 | 1 426 |
| 760 < D ≤ 840 | 1 412 | 1 426 |
| D > 840 | 1 410 | 1 426 |
| Kaugus tagaküljest tagaküljeni (AR) | 330 ≤ D ≤ 760 | 1 359 | 1 363 |
| 760 < D ≤ 840 | 1 358 | 1 363 |
| D > 840 | 1 357 | 1 363 |
| 1 524  mm | Kaugus esiküljest esiküljeni (SR)
  SR = AR + Sd,left + Sd,right | 400 ≤ D < 840 | 1 492 | 1 514 |
| D ≥ 840 | 1 487 | 1 514 |
| Kaugus tagaküljest tagaküljeni (AR) | 400 ≤ D < 840 | 1 444 | 1 448 |
| D ≥ 840 | 1 442 | 1 448 |
| 1 600  mm | Kaugus esiküljest esiküljeni (SR)
  SR = AR + Sd,left + Sd,right | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 1 573 | 1 592 |
| | | |
| Kaugus tagaküljest tagaküljeni (AR) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 1 521 | 1 526 |
| | | |
| 1 668  mm | Kaugus esiküljest esiküljeni (SR)
  SR = AR + Sd,left + Sd,right | 330 ≤ D < 840 | 1 648  (1) | 1 659 |
| 840 ≤ D ≤ 1 250 | 1 648  (1) | 1 659 |
| Kaugus tagaküljest tagaküljeni (AR) | 330 ≤ D < 840 | 1 592 | 1 596 |
| 840 ≤ D ≤ 1 250 | 1 590 | 1 596 |

17)

punkti 4.2.3.6.2 tabel 3 asendatakse järgmisega:

„Tabel 3

Rattapaaride geomeetriliste mõõtmete kasutuspiirangud

Nimetus

Ratta läbimõõt

D (mm)

Miinimumväärtus

(mm)

Maksimumväärtus

(mm)

1 435  mm

Kaugus esiküljest esiküljeni (SR)

SR = AR + Sd,left + Sd,right

330 ≤ D ≤ 760

1 415

1 426

760 < D ≤ 840

1 412

1 426

D > 840

1 410

1 426

Kaugus tagaküljest tagaküljeni (AR)

330 ≤ D ≤ 760

1 359

1 363

760 < D ≤ 840

1 358

1 363

D > 840

1 357

1 363

1 524  mm

Kaugus esiküljest esiküljeni (SR)

SR = AR + Sd,left + Sd,right

400 ≤ D < 840

1 492

1 514

D ≥ 840

1 487

1 514

Kaugus tagaküljest tagaküljeni (AR)

400 ≤ D < 840

1 444

1 448

D ≥ 840

1 442

1 448

1 600  mm

Kaugus esiküljest esiküljeni (SR)

SR = AR + Sd,left + Sd,right

690 ≤ D ≤ 1 016

1 573

1 592

Kaugus tagaküljest tagaküljeni (AR)

690 ≤ D ≤ 1 016

1 521

1 526

1 668  mm

Kaugus esiküljest esiküljeni (SR)

SR = AR + Sd,left + Sd,right

330 ≤ D < 840

1 648  (1)

1 659

840 ≤ D ≤ 1 250

1 648  (1)

1 659

Kaugus tagaküljest tagaküljeni (AR)

330 ≤ D < 840

1 592

1 596

840 ≤ D ≤ 1 250

1 590

1 596

| 18) | punkti 4.2.4.3.2.1 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Veeremiüksuse pidurdustõhusus arvutatakse ühe D liites (viites 16, 37, 58 või 17) osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt.
  Arvutus valideeritakse katsetega. D liite viites 17 osutatud tehnilise kirjelduse kohane pidurdustõhususe arvutus valideeritakse vastavalt samale kirjeldusele või D liite viites 58 osutatud kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

18)

punkti 4.2.4.3.2.1 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Veeremiüksuse pidurdustõhusus arvutatakse ühe D liites (viites 16, 37, 58 või 17) osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt.

Arvutus valideeritakse katsetega. D liite viites 17 osutatud tehnilise kirjelduse kohane pidurdustõhususe arvutus valideeritakse vastavalt samale kirjeldusele või D liite viites 58 osutatud kirjeldusele.“;

| 19) | punkti 4.2.4.3.2.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Kui üksus on varustatud seisupiduriga, tuleb täita järgmised nõuded:






  — | liikumatus peab olema tagatud kuni piduri tahtliku vabastamiseni; |
| --- | --- | --- | --- |

19)

punkti 4.2.4.3.2.2 muudetakse järgmiselt:

a)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui üksus on varustatud seisupiduriga, tuleb täita järgmised nõuded:

—

liikumatus peab olema tagatud kuni piduri tahtliku vabastamiseni;

| — | kui seisupiduri seisundit ei ole võimalik otseselt kindlaks teha, tagatakse veeremiüksuse välisosa mõlemal küljel seisundit näitava näidiku olemasolu; |
| --- | --- |

—

kui seisupiduri seisundit ei ole võimalik otseselt kindlaks teha, tagatakse veeremiüksuse välisosa mõlemal küljel seisundit näitava näidiku olemasolu;

| — | minimaalne seisupidurdusjõud ilma tuule mõju arvestamiseta määratakse kindlaks D liite viites 16 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud arvutuste kohaselt.“; |
| --- | --- |

—

minimaalne seisupidurdusjõud ilma tuule mõju arvestamiseta määratakse kindlaks D liite viites 16 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud arvutuste kohaselt.“;

| b) | lisatakse järgmine lõik:

  „Vajaduse korral määratakse arvutustega kindlaks






  — | koormamata vaguni minimaalne seisupidurdusjõud; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõik:

„Vajaduse korral määratakse arvutustega kindlaks

—

koormamata vaguni minimaalne seisupidurdusjõud;

| — | täiskoormaga vaguni maksimaalne seisupidurdusjõud; |
| --- | --- |

—

täiskoormaga vaguni maksimaalne seisupidurdusjõud;

| — | liikveletõmbekoormus, st minimaalse koormuse tingimus maksimaalse seisupidurdusjõu korral; |
| --- | --- |

—

liikveletõmbekoormus, st minimaalse koormuse tingimus maksimaalse seisupidurdusjõu korral;

| — | veeremiüksuse seisupiduri projekteerimisel tuleb võtta arvesse ratta/rööpa (teras/teras) haardetegurit, mis ei ole suurem kui 0,12.“; |
| --- | --- |

—

veeremiüksuse seisupiduri projekteerimisel tuleb võtta arvesse ratta/rööpa (teras/teras) haardetegurit, mis ei ole suurem kui 0,12.“;

| 20) | punkti 4.2.5 kaheksas lõik asendatakse järgmisega:

  „Veeremiüksus vastab käesoleva KTK nõuetele ilma tulemuslikkuse vähenemiseta lume-, jää- ja raheoludes (nagu on kindlaks määratud D liite viites 18 osutatud tehnilises kirjelduses), mis vastavad nimivahemikule.“; |
| --- | --- |

20)

punkti 4.2.5 kaheksas lõik asendatakse järgmisega:

„Veeremiüksus vastab käesoleva KTK nõuetele ilma tulemuslikkuse vähenemiseta lume-, jää- ja raheoludes (nagu on kindlaks määratud D liite viites 18 osutatud tehnilises kirjelduses), mis vastavad nimivahemikule.“;

| 21) | punkti 4.2.6.2.1 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Veeremiüksuste potentsiaal ühtlustatakse vastavalt D liite viites 27 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

21)

punkti 4.2.6.2.1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Veeremiüksuste potentsiaal ühtlustatakse vastavalt D liite viites 27 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 22) | punkti 4.2.6.2.2 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Veeremiüksus tuleb projekteerida nii, et välditakse otsest kontakti vastavalt D liite viites 27 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

22)

punkti 4.2.6.2.2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Veeremiüksus tuleb projekteerida nii, et välditakse otsest kontakti vastavalt D liite viites 27 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 23) | punkti 4.2.6.3 teine lause asendatakse järgmisega:

  „Kõnealuste kinnitusseadmete mõõtmed ja vahekaugus peavad vastama D liite viites 28 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

23)

punkti 4.2.6.3 teine lause asendatakse järgmisega:

„Kõnealuste kinnitusseadmete mõõtmed ja vahekaugus peavad vastama D liite viites 28 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 24) | punkti 4.3.1 tabelit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Viide vagunite KTKs“; |
| --- | --- | --- |

24)

punkti 4.3.1 tabelit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

esimese veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

„Viide vagunite KTKs“;

| b) | teise veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Viide taristu KTKs“; |
| --- | --- |

b)

teise veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

„Viide taristu KTKs“;

| c) | viimane rida jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

viimane rida jäetakse välja;

| 25) | punkti 4.3.2 tabelit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Viide vagunite KTKs“; |
| --- | --- | --- |

25)

punkti 4.3.2 tabelit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

esimese veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

„Viide vagunite KTKs“;

| b) | teise veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Viide käitamise ja liikluskorralduse KTKs“; |
| --- | --- |

b)

teise veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

„Viide käitamise ja liikluskorralduse KTKs“;

| c) | viimane rida jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

viimane rida jäetakse välja;

| 26) | punkti 4.3.3 tabelit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Viide vagunite KTKs“; |
| --- | --- | --- |

26)

punkti 4.3.3 tabelit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

esimese veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

„Viide vagunite KTKs“;

| b) | teine veerg asendatakse järgmisega:





  „Viide kontrolli ja signaalimise KTKs |
| --- | --- |
| — | 4.2.10: Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega: veeremiüksuse konstruktsioon |

b)

teine veerg asendatakse järgmisega:

„Viide kontrolli ja signaalimise KTKs

—

4.2.10: Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega: veeremiüksuse konstruktsioon

| — | 4.2.11: Veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus |
| --- | --- |

—

4.2.11: Veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

| — | 4.2.10: Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega: veeremiüksuse konstruktsioon |
| --- | --- |

—

4.2.10: Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega: veeremiüksuse konstruktsioon

| — | 4.2.11: Veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus |
| --- | --- |

—

4.2.11: Veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

| — | 4.2.10: Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega: veeremiüksuse konstruktsioon“ |
| --- | --- |

—

4.2.10: Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega: veeremiüksuse konstruktsioon“

| 27) | punkti 4.4 viimases lõigus jäetakse välja järgmine lause:

  „Teavitatud asutus kontrollib ainult seda, et kasutamisega seotud dokumendid on esitatud.“; |
| --- | --- |

27)

punkti 4.4 viimases lõigus jäetakse välja järgmine lause:

„Teavitatud asutus kontrollib ainult seda, et kasutamisega seotud dokumendid on esitatud.“;

| 28) | punkti 4.5 kolmandas lõigus jäetakse välja järgmine lause:

  „Teavitatud asutus kontrollib ainult seda, et hooldusega seotud dokumendid on esitatud.“; |
| --- | --- |

28)

punkti 4.5 kolmandas lõigus jäetakse välja järgmine lause:

„Teavitatud asutus kontrollib ainult seda, et hooldusega seotud dokumendid on esitatud.“;

| 29) | punkti 4.5.1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Ülddokumendid hõlmavad järgmist:“; |
| --- | --- |

29)

punkti 4.5.1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Ülddokumendid hõlmavad järgmist:“;

| 30) | punkti 4.5.2 sissejuhatava lõigu kolmas lause asendatakse järgmisega:

  „Hoolduskava tõendusdokument hõlmab järgmist:“; |
| --- | --- |

30)

punkti 4.5.2 sissejuhatava lõigu kolmas lause asendatakse järgmisega:

„Hoolduskava tõendusdokument hõlmab järgmist:“;

| 31) | punkti 4.8 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:






  a) | kahekümnes taane jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

31)

punkti 4.8 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

a)

kahekümnes taane jäetakse välja;

| b) | lisatakse järgmised taanded:






  — | „minimaalne pidurdusjõud ning vajaduse korral maksimaalne pidurdusjõud ja liikveletõmbekoormus (kui on asjakohane); |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised taanded:

—

„minimaalne pidurdusjõud ning vajaduse korral maksimaalne pidurdusjõud ja liikveletõmbekoormus (kui on asjakohane);

| — | nende telgede arv, kus rakendatakse seisupidurit; |
| --- | --- |

—

nende telgede arv, kus rakendatakse seisupidurit;

| — | ühe või mitme järgmise funktsiooni olemasolu: rööbastelt mahasõidu tuvastamise funktsioon, rööbastelt mahasõidu ennetamise funktsioon, rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja pidurduse rakendamise funktsioon; |
| --- | --- |

—

ühe või mitme järgmise funktsiooni olemasolu: rööbastelt mahasõidu tuvastamise funktsioon, rööbastelt mahasõidu ennetamise funktsioon, rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja pidurduse rakendamise funktsioon;

| — | rööbastelt mahasõidust või rööbastelt mahasõidu eeltingimusest teavitava signaali ja selle edastamisviisi kirjeldus rööbastelt mahasõidu tuvastamise funktsiooni või rööbastelt mahasõidu ennetamise funktsiooniga veeremiüksuste korral.“; |
| --- | --- |

—

rööbastelt mahasõidust või rööbastelt mahasõidu eeltingimusest teavitava signaali ja selle edastamisviisi kirjeldus rööbastelt mahasõidu tuvastamise funktsiooni või rööbastelt mahasõidu ennetamise funktsiooniga veeremiüksuste korral.“;

| 32) | punkt 6.1.2.1 asendatakse järgmisega:
  „6.1.2.1.   Käiguosa

  Sõidu ajal dünaamilise käitumise vastavustõendamine on ette nähtud D liite viites 8 osutatud tehnilises kirjelduses.
  Kõnealuses tehnilises kirjelduses kindlaksmääratud käiguosaga varustatud veeremiüksused eeldatakse olevat vastavad asjakohastele nõuetele, kui käiguosi kasutatakse nende kindlaksmääratud kasutusaladel.
  Kindlaksmääratud käiguosaga varustatud vaguni käitamise ajal peavad minimaalne ja maksimaalne teljekoormus vastama kindlaksmääratud käiguosa jaoks ettenähtud koormustingimustele nii tühimassi kui ka koormuse korral, nagu on esitatud D liite viites 8 osutatud tehnilises kirjelduses.
  Kui veeremiüksus ei saavuta tühimassi tingimustes minimaalset teljekoormust, võivad vaguni suhtes kehtida kasutustingimused, mille kohaselt tuleb seda alati käitada minimaalse kasuliku koormuse või ballastiga (näiteks tühja laadimisseadmega), et see vastaks D liite viites 8 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud parameetritele.
  Sellisel juhul võib rööbasteel tehtavatest katsetest vabastamiseks kasutatava parameetri „vaguni mass tühimassi tingimustes“ asendada parameetriga „minimaalne teljekoormus“. See esitatakse tehnilises dokumentatsioonis kasutustingimusena.
  Pöördvankri raami tugevust hinnatakse D liite viites 9 osutatud tehnilise kirjelduse alusel.“; |
| --- | --- |

32)

punkt 6.1.2.1 asendatakse järgmisega:

„6.1.2.1.   Käiguosa

Sõidu ajal dünaamilise käitumise vastavustõendamine on ette nähtud D liite viites 8 osutatud tehnilises kirjelduses.

Kõnealuses tehnilises kirjelduses kindlaksmääratud käiguosaga varustatud veeremiüksused eeldatakse olevat vastavad asjakohastele nõuetele, kui käiguosi kasutatakse nende kindlaksmääratud kasutusaladel.

Kindlaksmääratud käiguosaga varustatud vaguni käitamise ajal peavad minimaalne ja maksimaalne teljekoormus vastama kindlaksmääratud käiguosa jaoks ettenähtud koormustingimustele nii tühimassi kui ka koormuse korral, nagu on esitatud D liite viites 8 osutatud tehnilises kirjelduses.

Kui veeremiüksus ei saavuta tühimassi tingimustes minimaalset teljekoormust, võivad vaguni suhtes kehtida kasutustingimused, mille kohaselt tuleb seda alati käitada minimaalse kasuliku koormuse või ballastiga (näiteks tühja laadimisseadmega), et see vastaks D liite viites 8 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud parameetritele.

Sellisel juhul võib rööbasteel tehtavatest katsetest vabastamiseks kasutatava parameetri „vaguni mass tühimassi tingimustes“ asendada parameetriga „minimaalne teljekoormus“. See esitatakse tehnilises dokumentatsioonis kasutustingimusena.

Pöördvankri raami tugevust hinnatakse D liite viites 9 osutatud tehnilise kirjelduse alusel.“;

| 33) | punkt 6.1.2.2 asendatakse järgmisega:
  „6.1.2.2.   Rattapaar

  Rattapaari mehaanilise käitumise vastavustõendamine tehakse vastavalt D liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele, milles on määratud kindlaks teljekomplekti jõu piirnormid ja sellega seotud vastavustõendamise katse.“; |
| --- | --- |

33)

punkt 6.1.2.2 asendatakse järgmisega:

„6.1.2.2.   Rattapaar

Rattapaari mehaanilise käitumise vastavustõendamine tehakse vastavalt D liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele, milles on määratud kindlaks teljekomplekti jõu piirnormid ja sellega seotud vastavustõendamise katse.“;

| 34) | punkti 6.1.2.3 alapunkti a esimene, teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Sepistatud ja valtsitud rattad: mehaanilisi omadusi tõendatakse D liite viites 11 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud menetluse kohaselt.
  Kui ratast on kavas kasutada ratta veerepinnal rakenduvate piduriklotsidega, tõendatakse ratta termomehaaniline sobilikkus, võttes arvesse ettenähtud maksimaalset pidurdusenergiat. Tehakse D liite viites 11 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud tüübikatse, mille eesmärk on kontrollida, et pidurdamise ajal rummu külgsuunaline nihkumine ja jääkpinge jäävad kindlaksmääratud tolerantsi piiresse.
  Sepistatud ja valtsitud rataste jääkpinge otsustuskriteeriumid on esitatud samas tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- |

34)

punkti 6.1.2.3 alapunkti a esimene, teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Sepistatud ja valtsitud rattad: mehaanilisi omadusi tõendatakse D liite viites 11 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud menetluse kohaselt.

Kui ratast on kavas kasutada ratta veerepinnal rakenduvate piduriklotsidega, tõendatakse ratta termomehaaniline sobilikkus, võttes arvesse ettenähtud maksimaalset pidurdusenergiat. Tehakse D liite viites 11 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud tüübikatse, mille eesmärk on kontrollida, et pidurdamise ajal rummu külgsuunaline nihkumine ja jääkpinge jäävad kindlaksmääratud tolerantsi piiresse.

Sepistatud ja valtsitud rataste jääkpinge otsustuskriteeriumid on esitatud samas tehnilises kirjelduses.“;

| 35) | punkti 6.1.2.4 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Lisaks eespool nimetatud koostenõudele põhineb telje mehaanilise takistuse ja väsimusomaduste vastavustõendamine D liite viites 12 osutatud tehnilisel kirjeldusel.
  See tehniline kirjeldus sisaldab lubatava pinge otsustuskriteeriume. Tootmisetapis kohaldatakse vastavustõendamise menetlust, millega tagatakse, et ükski telje mehaaniliste omaduste mis tahes muutustest tingitud defekt ei kahjusta ohutust. Kontrollitakse teljematerjali tõmbetugevust, löögikindlust, pinna terviklikkust, materjali omadusi ja materjali puhtust. Vastavustõendamise käigus täpsustatakse, kuidas toimub iga kontrollitava omaduse puhul partiist proovide valimine.“; |
| --- | --- |

35)

punkti 6.1.2.4 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:

„Lisaks eespool nimetatud koostenõudele põhineb telje mehaanilise takistuse ja väsimusomaduste vastavustõendamine D liite viites 12 osutatud tehnilisel kirjeldusel.

See tehniline kirjeldus sisaldab lubatava pinge otsustuskriteeriume. Tootmisetapis kohaldatakse vastavustõendamise menetlust, millega tagatakse, et ükski telje mehaaniliste omaduste mis tahes muutustest tingitud defekt ei kahjusta ohutust. Kontrollitakse teljematerjali tõmbetugevust, löögikindlust, pinna terviklikkust, materjali omadusi ja materjali puhtust. Vastavustõendamise käigus täpsustatakse, kuidas toimub iga kontrollitava omaduse puhul partiist proovide valimine.“;

| 36) | punkti 6.2.2.1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Vastavustõendamine peab vastama ühele D liites (viites 3 või viites 1) osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

36)

punkti 6.2.2.1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Vastavustõendamine peab vastama ühele D liites (viites 3 või viites 1) osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 37) | punkt 6.2.2.2 asendatakse järgmisega:
  „6.2.2.2.   Kõveral rööbasteel rööbastelt mahasõidu vältimine

  Vastavustõendamine tehakse D liite viites 7 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt.“; |
| --- | --- |

37)

punkt 6.2.2.2 asendatakse järgmisega:

„6.2.2.2.   Kõveral rööbasteel rööbastelt mahasõidu vältimine

Vastavustõendamine tehakse D liite viites 7 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt.“;

| 38) | punkti 6.2.2.3 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Vastavustõendamine tehakse D liite viites 7 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt.“; |
| --- | --- | --- |

38)

punkti 6.2.2.3 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Vastavustõendamine tehakse D liite viites 7 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt.“;

| b) | teise lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „
  1 668 mm rööpmelaiusega võrgus käitatavate veeremiüksuste puhul arvutatakse kõnealuse tehnilise kirjelduse kohaselt raadiuse Rm = 350 m jaoks normaliseeritud suunava jõu hinnanguline väärtus järgmise valemiga:“; |
| --- | --- |

b)

teise lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„
  1 668 mm rööpmelaiusega võrgus käitatavate veeremiüksuste puhul arvutatakse kõnealuse tehnilise kirjelduse kohaselt raadiuse Rm = 350 m jaoks normaliseeritud suunava jõu hinnanguline väärtus järgmise valemiga:“;

| c) | viies lõik asendatakse järgmisega:

  „Aruandesse kantakse suurima ekvivalentkoonilisuse ja kiiruse kombinatsioon, mille korral veeremiüksus vastab D liite viites 7 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud stabiilsuskriteeriumile.“; |
| --- | --- |

c)

viies lõik asendatakse järgmisega:

„Aruandesse kantakse suurima ekvivalentkoonilisuse ja kiiruse kombinatsioon, mille korral veeremiüksus vastab D liite viites 7 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud stabiilsuskriteeriumile.“;

| 39) | punkti 6.2.2.4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Veerelaagrite mehaanilise takistuse ja väsimusomaduste vastavustõendamine tehakse D liite viites 13 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt.“; |
| --- | --- |

39)

punkti 6.2.2.4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Veerelaagrite mehaanilise takistuse ja väsimusomaduste vastavustõendamine tehakse D liite viites 13 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt.“;

| 40) | punkt 6.2.2.5 asendatakse järgmisega:
  „6.2.2.5.   Käiguosa rattapaaride käsitsi vahetamiseks


  1 435 mm ja 1 668 mm rööpmelaiuse vahel vahetamine
  D liite viites 14 osutatud tehnilises kirjelduses kirjeldatud tehnilised lahendused teljeüksuste ja pöördvankriüksuste jaoks loetakse punkti 4.2.3.6.7 nõuetele vastavaks.

  1 435 mm ja 1 524 mm rööpmelaiuse vahel vahetamine
  D liite viites 15 osutatud tehnilises kirjelduses kirjeldatud tehniline lahendus loetakse punkti 4.2.3.6.7 nõuetele vastavaks.“; |
| --- | --- |

40)

punkt 6.2.2.5 asendatakse järgmisega:

„6.2.2.5.   Käiguosa rattapaaride käsitsi vahetamiseks

1 435 mm ja 1 668 mm rööpmelaiuse vahel vahetamine

D liite viites 14 osutatud tehnilises kirjelduses kirjeldatud tehnilised lahendused teljeüksuste ja pöördvankriüksuste jaoks loetakse punkti 4.2.3.6.7 nõuetele vastavaks.

1 435 mm ja 1 524 mm rööpmelaiuse vahel vahetamine

D liite viites 15 osutatud tehnilises kirjelduses kirjeldatud tehniline lahendus loetakse punkti 4.2.3.6.7 nõuetele vastavaks.“;

| 41) | punkti 6.2.2.8.1 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „Tõkkeid katsetatakse D liite viites 19 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt.“; |
| --- | --- |

41)

punkti 6.2.2.8.1 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Tõkkeid katsetatakse D liite viites 19 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt.“;

| 42) | punkti 6.2.2.8.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Materjalide süttivuse ja leegi levimise omadusi katsetatakse vastavalt D liite viites 20 osutatud tehnilisele kirjeldusele, mille korral on piirnorm CFE ≥ 18 kW/m2.
  Pöördvankri kummist osi katsetatakse vastavalt D liite viites 23 osutatud tehnilisele kirjeldusele, mille korral on piirnorm MARHE ≤ 90 kW/m2 katsetingimustes, mis on ette nähtud D liite viites 22 osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- | --- |

42)

punkti 6.2.2.8.2 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:

„Materjalide süttivuse ja leegi levimise omadusi katsetatakse vastavalt D liite viites 20 osutatud tehnilisele kirjeldusele, mille korral on piirnorm CFE ≥ 18 kW/m2.

Pöördvankri kummist osi katsetatakse vastavalt D liite viites 23 osutatud tehnilisele kirjeldusele, mille korral on piirnorm MARHE ≤ 90 kW/m2 katsetingimustes, mis on ette nähtud D liite viites 22 osutatud tehnilises kirjelduses.“;

| b) | kolmanda lõigu kuues taane asendatakse järgmisega:






  „– | materjalid, mis vastavad D liite viites 21 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt C-s3, d2 või kõrgema kategooria nõuetele.“; |
| --- | --- | --- |

b)

kolmanda lõigu kuues taane asendatakse järgmisega:

„–

materjalid, mis vastavad D liite viites 21 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt C-s3, d2 või kõrgema kategooria nõuetele.“;

| 43) | punkt 6.2.2.8.3 asendatakse järgmisega:
  „6.2.2.8.3.   Kaablid

  Elektrikaablid valitakse välja ja paigaldatakse D liite viidetes 24 ja 25 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt.“; |
| --- | --- |

43)

punkt 6.2.2.8.3 asendatakse järgmisega:

„6.2.2.8.3.   Kaablid

Elektrikaablid valitakse välja ja paigaldatakse D liite viidetes 24 ja 25 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt.“;

| 44) | punkt 6.2.2.8.4 asendatakse järgmisega:
  „6.2.2.8.4.   Tuleohtlikud vedelikud

  Võetavad meetmed peavad vastama D liite viites 26 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

44)

punkt 6.2.2.8.4 asendatakse järgmisega:

„6.2.2.8.4.   Tuleohtlikud vedelikud

Võetavad meetmed peavad vastama D liite viites 26 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 45) | punkt 7.1 asendatakse järgmisega:
  „7.1.   Turulelaskmise luba









  1) | Käesolevat KTKd kohaldatakse pärast selle kohaldamise kuupäeva turulelastavale allsüsteemile „veerem – kaubavagunid“ punktides 1.1, 1.2 ja 2.1 kindlaks määratud ulatuses, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse punkti 7.1.1 „Kohaldamine käimasolevate projektide suhtes“. |
| --- | --- | --- |

45)

punkt 7.1 asendatakse järgmisega:

„7.1.   Turulelaskmise luba

1)

| 2) | Käesolevat KTKd kohaldatakse vabatahtlikult ka järgmise suhtes:






  — | punkti 2.1 alapunktis a osutatud veeremiüksused transpordikonfiguratsioonis, kui need vastavad käesolevas KTKs määratletud „veeremiüksusele“, ja |
| --- | --- | --- |

2)

—

punkti 2.1 alapunktis a osutatud veeremiüksused transpordikonfiguratsioonis, kui need vastavad käesolevas KTKs määratletud „veeremiüksusele“, ja

| — | punkti 2.1 alapunktis c määratletud veeremiüksused, kui need on tühjas konfiguratsioonis. |
| --- | --- |

—

punkti 2.1 alapunktis c määratletud veeremiüksused, kui need on tühjas konfiguratsioonis.

Kui taotleja otsustab käesolevat KTKd kohaldada, siis peavad liikmesriigid vastavat EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni tunnustama.

| 3) | Vastavus käesoleva lisa versioonile, mis kehtis enne 28. septembrit 2023, loetakse samaväärseks vastavusega käesolevale KTK-le, välja arvatud A liites loetletud muudatuste puhul.“; |
| --- | --- |

3)

| 46) | punkt 7.1.1 asendatakse järgmisega:
  „7.1.1.   Kohaldamine käimasolevate projektide suhtes









  1) | Käesoleva KTK kohaldamine alates 28. septembrist 2023 ei ole kohustuslik projektide suhtes, mis sel kuupäeval on A- või B-etapis, nagu on määratletud eelmise KTK (st käesoleva määruse, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/387 (*1)) punktides 7.2.3.1.1 ja 7.2.3.1.2. |
| --- | --- | --- |

46)

punkt 7.1.1 asendatakse järgmisega:

„7.1.1.   Kohaldamine käimasolevate projektide suhtes

1)

| 2) | Ilma et see piiraks liite A tabeli A.2 kohaldamist, on 4., 5. ja 6. peatüki nõuete kohaldamine punktis 1 osutatud projektide suhtes vabatahtlik. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kui taotleja otsustab käimasoleva projekti suhtes mitte kohaldada käesolevat KTK versiooni, kohaldatakse jätkuvalt käesoleva KTK seda versiooni, mida kohaldatakse A-etapi alguses, nagu on osutatud alapunktis 1. |
| --- | --- |

3)

(*1)  Komisjoni 9. märtsi 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/387, millega muudetakse määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1302/2014 ja (EL) 2016/919 kasutusala laiendamise ja üleminekuperioodide osas (ELT L 73, 10.3.2020, lk 6).“;"

| 47) | punkti 7.1.2 kolmandat lõiku muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti d järele lisatakse alapunktid d1 ja d2:






  „d1) | Kui veeremiüksusel on rööpa kaudu häiringuvoolu tekitavad elektronseadmed, siis peab „mõjutav veeremiüksus“ (nagu on määratletud D.2 liite viites A osutatud tehnilises dokumendis), mille osaks kõnealune veeremiüksus on kavandatud, vastama rööbastee vooluahelate erijuhtumitele, millest teatatakse kontrolli ja signaalimise KTK artikli 13 kohaselt, kasutades veeremiüksuse ühtlustatud katsemeetodeid ja veeremiüksuse impedantsi, millele on osutatud D.2 liite viites A osutatud tehnilises dokumendis. Veeremiüksuse vastavust saab tõendada kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud tehnilise dokumendi alusel ning teavitatud asutus kontrollib seda osana EÜ vastavustõendamisest. |
| --- | --- | --- | --- |

47)

punkti 7.1.2 kolmandat lõiku muudetakse järgmiselt:

a)

punkti d järele lisatakse alapunktid d1 ja d2:

„d1)

Kui veeremiüksusel on rööpa kaudu häiringuvoolu tekitavad elektronseadmed, siis peab „mõjutav veeremiüksus“ (nagu on määratletud D.2 liite viites A osutatud tehnilises dokumendis), mille osaks kõnealune veeremiüksus on kavandatud, vastama rööbastee vooluahelate erijuhtumitele, millest teatatakse kontrolli ja signaalimise KTK artikli 13 kohaselt, kasutades veeremiüksuse ühtlustatud katsemeetodeid ja veeremiüksuse impedantsi, millele on osutatud D.2 liite viites A osutatud tehnilises dokumendis. Veeremiüksuse vastavust saab tõendada kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud tehnilise dokumendi alusel ning teavitatud asutus kontrollib seda osana EÜ vastavustõendamisest.

| d2) | Kui veeremiüksusel on elektri- või elektronseade, mis tekitab elektromagnetilisi häiringuid






  — | teljeloenduri rattaanduri lähedal või |
| --- | --- | --- |

d2)

Kui veeremiüksusel on elektri- või elektronseade, mis tekitab elektromagnetilisi häiringuid

—

teljeloenduri rattaanduri lähedal või

| — | põhjustatuna tagasivoolust rööbaste kaudu (kui on asjakohane). |
| --- | --- |

—

põhjustatuna tagasivoolust rööbaste kaudu (kui on asjakohane).

siis peab „mõjutav veeremiüksus“ (nagu on määratletud D.2 liite viites A osutatud tehnilises dokumendis), mille osaks kõnealune veeremiüksus on kavandatud, vastama teljeloendurite erijuhtumitele, millest teatatakse kontrolli ja signaalimise KTK artikli 13 kohaselt. Veeremiüksuse vastavust tõendatakse veeremiüksuse ühtlustatud katsemeetoditega, millele on osutatud D.2 liite viites A osutatud tehnilises dokumendis, või teise võimalusena kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud tehnilise dokumendi alusel. Teavitatud asutus kontrollib seda EÜ vastavustõendamise käigus.“;

| b) | alapunkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | Veeremiüksus peab olema varustatud käsitsihaakimise süsteemiga vastavalt C liite punktis 1 kindlaks määratud ettekirjutustele ning vastama punkti 8 nõuetele või olema varustatud mis tahes poolautomaatse või automaatse haakimissüsteemiga.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt e asendatakse järgmisega:

„e)

Veeremiüksus peab olema varustatud käsitsihaakimise süsteemiga vastavalt C liite punktis 1 kindlaks määratud ettekirjutustele ning vastama punkti 8 nõuetele või olema varustatud mis tahes poolautomaatse või automaatse haakimissüsteemiga.“;

| c) | alapunkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | Veeremiüksusel peab olema kogu asjakohane märgistus vastavalt D liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkt g asendatakse järgmisega:

„g)

Veeremiüksusel peab olema kogu asjakohane märgistus vastavalt D liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| d) | alapunkt h asendatakse järgmisega:






  „h) | Minimaalne ja vajaduse korral maksimaalne seisupidurdusjõud, rattapaaride arv (N) ja nende rattapaaride arv, millele rakendatakse seisupidurit (n), tuleb märkida joonise 1 kohaselt. |
| --- | --- | --- |

d)

alapunkt h asendatakse järgmisega:

„h)

Minimaalne ja vajaduse korral maksimaalne seisupidurdusjõud, rattapaaride arv (N) ja nende rattapaaride arv, millele rakendatakse seisupidurit (n), tuleb märkida joonise 1 kohaselt.

Joonis 1

Seisupidurdusjõu märkimine

| | “ |
| --- | --- |

Image 103

Image 104

| 48) | punkti 7.2.1 viies lõik asendatakse järgmisega:

  „Sertifitseerimata koostalitluse komponendid: komponendid, mis vastavad 5. peatükis esitatud koostalitluse komponentidele, kuid millel ei ole vastavussertifikaati ja mis on toodetud enne artiklis 8 osutatud üleminekuperioodi lõppu.“; |
| --- | --- |

48)

punkti 7.2.1 viies lõik asendatakse järgmisega:

„Sertifitseerimata koostalitluse komponendid: komponendid, mis vastavad 5. peatükis esitatud koostalitluse komponentidele, kuid millel ei ole vastavussertifikaati ja mis on toodetud enne artiklis 8 osutatud üleminekuperioodi lõppu.“;

| 49) | punkti 7.2.2 pealkiri asendatakse järgmisega:






  „7.2.2. | Käitatava veeremiüksuse või olemasoleva veeremiüksuse tüübi muutmine“; |
| --- | --- | --- |

49)

punkti 7.2.2 pealkiri asendatakse järgmisega:

„7.2.2.

| 50) | punkti 7.2.2.1 teise lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:

  „Punkti 7.2.2 kohaldatakse käitatava veeremiüksuse või olemasoleva veeremiüksuse tüübi mis tahes muudatus(t)e, sealhulgas uuendamise või ümberehitamise korral.“; |
| --- | --- |

50)

punkti 7.2.2.1 teise lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:

„Punkti 7.2.2 kohaldatakse käitatava veeremiüksuse või olemasoleva veeremiüksuse tüübi mis tahes muudatus(t)e, sealhulgas uuendamise või ümberehitamise korral.“;

| 51) | punkti 7.2.2.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Ilma et see piiraks punkti 7.2.2.3 kohaldamist, on vaja täita käesoleva KTK või komisjoni määruse (EL) nr 1304/2014 (*2) (müra KTK) (vt (müra KTK punkt 7.2) nõudeid käesoleva KTK nende põhiparameetrite korral, mida muudatus (muudatused) võib (võivad) mõjutada.

  (*2)  Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1304/2014 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 421).“;" |
| --- | --- | --- |

51)

punkti 7.2.2.2 muudetakse järgmiselt:

a)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Ilma et see piiraks punkti 7.2.2.3 kohaldamist, on vaja täita käesoleva KTK või komisjoni määruse (EL) nr 1304/2014 (*2) (müra KTK) (vt (müra KTK punkt 7.2) nõudeid käesoleva KTK nende põhiparameetrite korral, mida muudatus (muudatused) võib (võivad) mõjutada.

(*2)  Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1304/2014 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 421).“;"

| b) | tabelisse 11a lisatakse rida 4.2.3.5.3:














  „4.2.3.5.3. | Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioon |
| --- | --- | --- |

b)

tabelisse 11a lisatakse rida 4.2.3.5.3:

„4.2.3.5.3.

Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioon

Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsiooni(de) olemasolu ja tüüp

Ennetus-/tuvastusfunktsiooni paigaldamine/eemaldamine

Ei kohaldata.“

| c) | kaheteistkümnes ja kolmeteistkümnes lõik asendatakse järgmisega:

  „EÜ tüübi- või projektihindamistõendi koostamiseks võib muudatusi haldava üksuse valitud teavitatud asutus kasutada:






  — | algset EÜ tüübi- või projektihindamistõendit projekti nende osade suhtes, mida ei muudeta või mida muudetakse, kuid mis ei mõjuta allsüsteemi vastavust, kui tõend on veel kehtiv; |
| --- | --- | --- |

c)

kaheteistkümnes ja kolmeteistkümnes lõik asendatakse järgmisega:

„EÜ tüübi- või projektihindamistõendi koostamiseks võib muudatusi haldava üksuse valitud teavitatud asutus kasutada:

—

algset EÜ tüübi- või projektihindamistõendit projekti nende osade suhtes, mida ei muudeta või mida muudetakse, kuid mis ei mõjuta allsüsteemi vastavust, kui tõend on veel kehtiv;

| — | täiendavat EÜ tüübi- või projektihindamistõendit (millega muudetakse algset tõendit) konstruktsiooni selliste muudetud osade puhul, mis mõjutavad allsüsteemi vastavust punktis 7.2.3.1.1 kindlaks määratud sertifitseerimisraamistikus osutatud KTKdele. |
| --- | --- |

—

täiendavat EÜ tüübi- või projektihindamistõendit (millega muudetakse algset tõendit) konstruktsiooni selliste muudetud osade puhul, mis mõjutavad allsüsteemi vastavust punktis 7.2.3.1.1 kindlaks määratud sertifitseerimisraamistikus osutatud KTKdele.

Kui algse tüübi EÜ tüübi- või projektihindamistõendi kehtivusaeg on kuni 10 aastat (endise A- või B-etapi kontseptsiooni kohaldamise tõttu), on muudetud tüübi, variandi või versiooni EÜ tüübi- või projektihindamistõendi kehtivusaeg kuni 14 aastat alates kuupäevast, mil taotleja nimetab teavitatud asutuse algse veeremitüübi jaoks (algse EÜ tüübi- või projektihindamistõendi A-etapi algus).“;

| 52) | punkti 7.2.2.3 pealkiri ja esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „7.2.2.3.   Erieeskirjad käitatavate veeremiüksuste kohta, mida ei hõlma EÜ vastavustõendamise deklaratsioon, mille korral antakse veeremiüksusele esimene kasutuselevõtuluba enne 1. jaanuari 2015


  Järgmised eeskirjad kehtivad lisaks punktile 7.2.2.2 selliste käitatavate veeremiüksuste suhtes, millele on esimene kasutuselevõtuluba antud enne 1. jaanuari 2015, kui muudatuse ulatus mõjutab põhiparameetreid, mida EÜ deklaratsioon ei hõlma.“; |
| --- | --- |

52)

punkti 7.2.2.3 pealkiri ja esimene lõik asendatakse järgmisega:

„7.2.2.3.   Erieeskirjad käitatavate veeremiüksuste kohta, mida ei hõlma EÜ vastavustõendamise deklaratsioon, mille korral antakse veeremiüksusele esimene kasutuselevõtuluba enne 1. jaanuari 2015

Järgmised eeskirjad kehtivad lisaks punktile 7.2.2.2 selliste käitatavate veeremiüksuste suhtes, millele on esimene kasutuselevõtuluba antud enne 1. jaanuari 2015, kui muudatuse ulatus mõjutab põhiparameetreid, mida EÜ deklaratsioon ei hõlma.“;

| 53) | punkti 7.2.2.4 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:






  „7.2.2.4. | Kasutusala laiendamise eeskirjad käitatavate veeremiüksuste kohta, millel on direktiivi 2008/57/EÜ kohane luba või mis on kasutusele võetud enne 19. juulit 2010
  “; |
| --- | --- | --- | --- |

53)

punkti 7.2.2.4 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„7.2.2.4.

| b) | alapunkti 4 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | käesolevas KTKs, müra KTKs ning kontrolli ja signaalimise KTKs loetletud erijuhtumid, mis on seotud laiendatud kasutusala mis tahes osaga;“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkti 4 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

käesolevas KTKs, müra KTKs ning kontrolli ja signaalimise KTKs loetletud erijuhtumid, mis on seotud laiendatud kasutusala mis tahes osaga;“;

| 54) | punkt 7.2.3.1 asendatakse järgmisega:
  „7.2.3.1.   Veeremi allsüsteem

  Käesolevas punktis käsitletakse veeremi tüüpi (käesolevas KTKs veeremiüksuse tüüp), mis on määratletud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punktis 26 ning mille suhtes kohaldatakse käesoleva KTK punkti 6.2 kohast EÜ tüübi või projekti vastavustõendamise menetlust. Seda kohaldatakse ka EÜ tüübi või projekti vastavustõendamise menetluse suhtes vastavalt müra KTK-le, milles osutatakse käesolevale KTK-le seoses kaubaveoüksusi hõlmava kohaldamisalaga.
  EÜ tüübi- või projektihindamisega seotud KTK kohase hindamise alus on kindlaks määratud käesoleva KTK F liite ning müra KTK C liite veergudes „Projekti ekspertiis“ ja „Tüübikatse“.“; |
| --- | --- |

54)

punkt 7.2.3.1 asendatakse järgmisega:

„7.2.3.1.   Veeremi allsüsteem

Käesolevas punktis käsitletakse veeremi tüüpi (käesolevas KTKs veeremiüksuse tüüp), mis on määratletud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punktis 26 ning mille suhtes kohaldatakse käesoleva KTK punkti 6.2 kohast EÜ tüübi või projekti vastavustõendamise menetlust. Seda kohaldatakse ka EÜ tüübi või projekti vastavustõendamise menetluse suhtes vastavalt müra KTK-le, milles osutatakse käesolevale KTK-le seoses kaubaveoüksusi hõlmava kohaldamisalaga.

EÜ tüübi- või projektihindamisega seotud KTK kohase hindamise alus on kindlaks määratud käesoleva KTK F liite ning müra KTK C liite veergudes „Projekti ekspertiis“ ja „Tüübikatse“.“;

| 55) | punktid 7.2.3.1.1 ja 7.2.3.1.2 asendatakse järgmistega:
  „7.2.3.1.1.   Mõisted

  1)   Algse hindamise raamistik

  „Algse hindamise raamistik“ – KTKde kogum (käesolev KTK ja müra KTK), mida kohaldatakse projekteerimisetapi alguses, kui taotleja sõlmib teavitatud asutusega kokkuleppe.
  2)   Sertifitseerimisraamistik

  „Sertifitseerimisraamistik“ – EÜ tüübi- või projektihindamistõendi väljaandmise ajal kohaldatav KTKde kogum (käesolev KTK ja müra KTK). Tegemist on algse hindamise raamistikuga, mida muudeti koos KTKde läbivaadatud versioonidega, mis jõustusid projekteerimisetapis.
  3)   Projekteerimisetapp

  „Projekteerimisetapp“ – ajavahemik, mis algab siis, kui taotleja sõlmib kokkuleppe EÜ vastavustõendamise eest vastutava teavitatud asutusega ja lõpeb EÜ tüübi- või projektihindamistõendi väljaandmisega.
  Projekteerimisetapp võib hõlmata tüüpi ning üht või mitut tüübivarianti ja -versiooni. Iga variandi ja versiooni projekteerimisetapp loetakse alanuks põhitüübiga samal ajal.
  4)   Tootmisetapp

  „Tootmisetapp“ – ajavahemik, mille jooksul võib veeremiüksusi turule lasta EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni alusel, mis viitab kehtivale EÜ tüübi- või projektihindamistõendile.
  5)   Käitatav veeremiüksus

  „Käitatav veeremiüksus“ – veeremiüksust käitatakse, kui see on kehtiva registreerimiskoodiga „00“ registreeritud riiklikus raudteeveeremi registris vastavalt otsusele 2007/756/EÜ või Euroopa raudteeveeremi registris vastavalt rakendusotsusele (EL) 2018/1614 ning seda hoitakse ohutus töökorras vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2019/779.
  7.2.3.1.2.   EÜ tüübi- või projektihindamistõendiga seotud eeskirjad









  1) | Teavitatud asutus annab välja sertifitseerimisraamistikule osutava EÜ tüübi- või projektihindamistõendi. |
| --- | --- | --- |

55)

punktid 7.2.3.1.1 ja 7.2.3.1.2 asendatakse järgmistega:

„7.2.3.1.1.   Mõisted

1)   Algse hindamise raamistik

„Algse hindamise raamistik“ – KTKde kogum (käesolev KTK ja müra KTK), mida kohaldatakse projekteerimisetapi alguses, kui taotleja sõlmib teavitatud asutusega kokkuleppe.

2)   Sertifitseerimisraamistik

„Sertifitseerimisraamistik“ – EÜ tüübi- või projektihindamistõendi väljaandmise ajal kohaldatav KTKde kogum (käesolev KTK ja müra KTK). Tegemist on algse hindamise raamistikuga, mida muudeti koos KTKde läbivaadatud versioonidega, mis jõustusid projekteerimisetapis.

3)   Projekteerimisetapp

„Projekteerimisetapp“ – ajavahemik, mis algab siis, kui taotleja sõlmib kokkuleppe EÜ vastavustõendamise eest vastutava teavitatud asutusega ja lõpeb EÜ tüübi- või projektihindamistõendi väljaandmisega.

Projekteerimisetapp võib hõlmata tüüpi ning üht või mitut tüübivarianti ja -versiooni. Iga variandi ja versiooni projekteerimisetapp loetakse alanuks põhitüübiga samal ajal.

4)   Tootmisetapp

„Tootmisetapp“ – ajavahemik, mille jooksul võib veeremiüksusi turule lasta EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni alusel, mis viitab kehtivale EÜ tüübi- või projektihindamistõendile.

5)   Käitatav veeremiüksus

„Käitatav veeremiüksus“ – veeremiüksust käitatakse, kui see on kehtiva registreerimiskoodiga „00“ registreeritud riiklikus raudteeveeremi registris vastavalt otsusele 2007/756/EÜ või Euroopa raudteeveeremi registris vastavalt rakendusotsusele (EL) 2018/1614 ning seda hoitakse ohutus töökorras vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2019/779.

7.2.3.1.2.   EÜ tüübi- või projektihindamistõendiga seotud eeskirjad

1)

| 2) | Kui projekteerimisetapi ajal jõustub käesoleva KTK või müra KTK muudatus, annab teavitatud asutus EÜ tüübi- või projektihindamistõendi välja järgmiste eeskirjade kohaselt.






  — | KTKde muudatuste korral, millele A liites ei osutata, kaasneb vastavusega algse hindamise raamistikule vastavus sertifitseerimisraamistikule. Teavitatud asutus annab välja sertifitseerimisraamistikule osutava EÜ tüübi- või projektihindamistõendi ilma täiendava hindamiseta. |
| --- | --- | --- |

2)

—

KTKde muudatuste korral, millele A liites ei osutata, kaasneb vastavusega algse hindamise raamistikule vastavus sertifitseerimisraamistikule. Teavitatud asutus annab välja sertifitseerimisraamistikule osutava EÜ tüübi- või projektihindamistõendi ilma täiendava hindamiseta.

| — | A liites osutatud KTKde muudatuste kohaldamine on kõnealuses liites ette nähtud üleminekukorra kohaselt kohustuslik. Üleminekuperioodil võib teavitatud asutus anda välja sertifitseerimisraamistikule osutava EÜ tüübi- või projektihindamistõendi ilma täiendava hindamiseta. Teavitatud asutus loetleb EÜ tüübi- või projektihindamistõendis kõik algse hindamise raamistiku kohaselt hinnatud punktid. |
| --- | --- |

—

A liites osutatud KTKde muudatuste kohaldamine on kõnealuses liites ette nähtud üleminekukorra kohaselt kohustuslik. Üleminekuperioodil võib teavitatud asutus anda välja sertifitseerimisraamistikule osutava EÜ tüübi- või projektihindamistõendi ilma täiendava hindamiseta. Teavitatud asutus loetleb EÜ tüübi- või projektihindamistõendis kõik algse hindamise raamistiku kohaselt hinnatud punktid.

| 3) | Kui projekteerimisetapis jõustub mitu käesoleva KTK või müra KTK muudatust, kohaldatakse alapunkti 2 kõigi muudatuste suhtes üksteise järel. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Alati on lubatud (kuid mitte kohustuslik) kasutada mis tahes KTK kõige ajakohasemat versiooni kas tervikuna või konkreetsete punktide kaupa, kui nende KTKde läbivaatamisel ei ole sõnaselgelt ette nähtud teisiti; juhul kui kohaldatakse üksnes muudetud versiooni konkreetseid punkte, peab taotleja põhjendama ja dokumenteerima, et säilib kohaldatavate nõuete terviklikkus, ning teavitatud asutus peab selle heaks kiitma.“; |
| --- | --- |

4)

| 56) | lisatakse punkt 7.2.3.1.3:
  „7.2.3.1.3.   EÜ tüübi- või projektihindamistõendi kehtivus









  1) | Käesoleva KTK või müra KTK läbivaadatud versiooni jõustumise korral jääb allsüsteemi EÜ tüübi- või projektihindamistõend kehtima, välja arvatud juhul, kui see on vaja läbi vaadata vastavalt KTK muudatuses esitatud konkreetsele üleminekukorrale. |
| --- | --- | --- |

56)

lisatakse punkt 7.2.3.1.3:

„7.2.3.1.3.   EÜ tüübi- või projektihindamistõendi kehtivus

1)

| 2) | Tootmisetapis olevate veeremiüksuste või käitatavate veeremiüksuste suhtes võib kohaldada ainult konkreetse üleminekukorraga KTKde muudatusi.“; |
| --- | --- |

2)

| 57) | punkt 7.2.3.2 asendatakse järgmisega:
  „7.2.3.2.   Koostalitluse komponendid









  1) | Käesolevas punktis käsitletakse koostalitluse komponente, mille suhtes kohaldatakse tüübihindamist, projektihindamist või kasutussobivuse hindamist. |
| --- | --- | --- |

57)

punkt 7.2.3.2 asendatakse järgmisega:

„7.2.3.2.   Koostalitluse komponendid

1)

| 2) | Tüübi- või projektihindamine või kasutussobivuse hindamine kehtib isegi siis, kui jõustub käesoleva KTK või müra KTK muudatus, välja arvatud juhul, kui kõnealuste KTKde läbivaatamisel ei ole sõnaselgelt ette nähtud teisiti.
  Selle aja jooksul on lubatud turule lasta uusi sama tüüpi komponente ilma uue tüübihindamiseta.“; |
| --- | --- |

2)

Selle aja jooksul on lubatud turule lasta uusi sama tüüpi komponente ilma uue tüübihindamiseta.“;

| 58) | punkti 7.3.1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Punktis 7.3.2 loetletud erijuhtumid liigitatakse järgmiselt:






  — | P: püsivad juhtumid; |
| --- | --- | --- |

58)

punkti 7.3.1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Punktis 7.3.2 loetletud erijuhtumid liigitatakse järgmiselt:

—

P: püsivad juhtumid;

| — | T0: ajutised tähtajatud juhtumid, mille puhul eesmärgiks olevasse süsteemi lisamise kuupäev tuleb veel kindlaks määrata; |
| --- | --- |

—

T0: ajutised tähtajatud juhtumid, mille puhul eesmärgiks olevasse süsteemi lisamise kuupäev tuleb veel kindlaks määrata;

| — | T2: ajutised juhtumid, mis lisatakse eesmärgiks olevasse süsteemi 31. detsembriks 2035.“; |
| --- | --- |

—

T2: ajutised juhtumid, mis lisatakse eesmärgiks olevasse süsteemi 31. detsembriks 2035.“;

| 59) | punkti 7.3.2.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | tekst „EN 15437–1:2009“ asendatakse tekstiga „EN 15437–1:2009+A1:2022“; |
| --- | --- | --- |

59)

punkti 7.3.2.2 muudetakse järgmiselt:

a)

tekst „EN 15437–1:2009“ asendatakse tekstiga „EN 15437–1:2009+A1:2022“;

| b) | punkti a esimene lause asendatakse järgmisega:

  „(T2) Rootsi raudteevõrgus kasutamiseks ettenähtud veeremiüksused peavad vastama tabelis 12 kindlaks määratud siht- ja keelutsoonidele.“ |
| --- | --- |

b)

punkti a esimene lause asendatakse järgmisega:

„(T2) Rootsi raudteevõrgus kasutamiseks ettenähtud veeremiüksused peavad vastama tabelis 12 kindlaks määratud siht- ja keelutsoonidele.“

| c) | lisatakse alapunkt b:






  „b) | Prantsusmaa erijuhtum (T0)
  Käesolevat erijuhtumit kohaldatakse kõigi Prantsusmaa raudteevõrgus kasutamiseks ettenähtud veeremiüksuste suhtes.
  Standardi EN 15437-1:2009+A1:2022 punkte 5.1 ja 5.2 kohaldatakse järgmiste eripäradega. Märked on samad, mida kasutatakse standardi pildil 3.







  WTA | = | 70 mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| YTA | = | 1 092,5 mm |
| LTA | = | Vmax x 0,56 (Vmax on liini või lõigu maksimaalne lubatud kiirus teljepuksi ülekuumenemise detektori tasemel, km/h). |

c)

lisatakse alapunkt b:

„b)

Prantsusmaa erijuhtum (T0)

Käesolevat erijuhtumit kohaldatakse kõigi Prantsusmaa raudteevõrgus kasutamiseks ettenähtud veeremiüksuste suhtes.

Standardi EN 15437-1:2009+A1:2022 punkte 5.1 ja 5.2 kohaldatakse järgmiste eripäradega. Märked on samad, mida kasutatakse standardi pildil 3.

WTA

=

70 mm

YTA

=

1 092,5 mm

LTA

=

Vmax x 0,56 (Vmax on liini või lõigu maksimaalne lubatud kiirus teljepuksi ülekuumenemise detektori tasemel, km/h).

Kõnealust erijuhtumit ei kohaldata veeremiüksuste suhtes, mida tunnustatakse vastastikku vastavalt punktile 7.1.2, ja teljepukside seisundi jälgimise rongisiseste seadmetega varustatud veeremiüksuste suhtes. Punkti 7.1.2 kohast erandit ei kohaldata, kui kasutatakse muid punkti 6.1.2.4a kohaseid vastavushindamismeetodeid.“;

| 60) | punktist 7.3.2.4 jäetakse välja pealkiri „Ühendkuningriigi erijuht Suurbritanniale“ ja kaks järgnevat lõiku; |
| --- | --- |

60)

punktist 7.3.2.4 jäetakse välja pealkiri „Ühendkuningriigi erijuht Suurbritanniale“ ja kaks järgnevat lõiku;

| 61) | punkt 7.3.2.5 asendatakse järgmisega:
  „7.3.2.5.   Pidurite ohutusnõuded (punkt 4.2.4.2)

  Soome erijuhtum
  Ainult 1 524 mm rööpmelaiusega raudteevõrgus kasutamiseks ettenähtud kaubavagunite korral loetakse punktis 4.2.4.2 kindlaks määratud ohutusnõue täidetuks, kui veeremiüksus vastab C liite punktis 9 esitatud tingimustele järgmiste muudatustega:






  1) | (C liite punkti 9 alapunkt d) pidurdustõhusus määratakse kindlaks Soome võrgu signaalide vahelise miinimumkauguse 1 200 m alusel. Pidurdusmassi miinimumprotsent on 100 km/h korral 55 % ja 120 km/h korral 85 %; |
| --- | --- | --- |

61)

punkt 7.3.2.5 asendatakse järgmisega:

„7.3.2.5.   Pidurite ohutusnõuded (punkt 4.2.4.2)

Soome erijuhtum

Ainult 1 524 mm rööpmelaiusega raudteevõrgus kasutamiseks ettenähtud kaubavagunite korral loetakse punktis 4.2.4.2 kindlaks määratud ohutusnõue täidetuks, kui veeremiüksus vastab C liite punktis 9 esitatud tingimustele järgmiste muudatustega:

1)

(C liite punkti 9 alapunkt d) pidurdustõhusus määratakse kindlaks Soome võrgu signaalide vahelise miinimumkauguse 1 200 m alusel. Pidurdusmassi miinimumprotsent on 100 km/h korral 55 % ja 120 km/h korral 85 %;

| 2) | (C liite punkti 9 alapunkt l) kui pidurisüsteemi jaoks on vaja koostalitluse komponenti „ratta klotspidurite hõõrdeelement“, peab kõnealune koostalitluse komponent vastama punkti 6.1.2.5 nõuetele või olema valmistatud malmist.“; |
| --- | --- |

2)

(C liite punkti 9 alapunkt l) kui pidurisüsteemi jaoks on vaja koostalitluse komponenti „ratta klotspidurite hõõrdeelement“, peab kõnealune koostalitluse komponent vastama punkti 6.1.2.5 nõuetele või olema valmistatud malmist.“;

| 62) | punkt 7.3.2.7 jäetakse välja; |
| --- | --- |

62)

punkt 7.3.2.7 jäetakse välja;

| 63) | punkt 7.6 jäetakse välja; |
| --- | --- |

63)

punkt 7.6 jäetakse välja;

| 64) | A liide asendatakse järgmisega:


  „A liide

  Nõuete ja üleminekukorra muutmine

  Muude kui tabelites A.1 ja A.2 loetletud KTK punktide puhul tähendab vastavus eelmisele KTK-le (st käesolevale määrusele, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/387 (*3)) vastavust käesolevale KTK-le, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.

  Muudatused seoses üldise üleminekukorraga seitsme aasta vältel

  Tabelis A.1 loetletud KTK punktide puhul ei tähenda vastavus eelmisele KTK-le vastavust käesoleva KTK versioonile, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.
  Projektid, mis 28. septembril 2023 on juba projekteerimisetapis, peavad vastama käesoleva KTK nõuetele alates 28. septembrist 2030.
  Tabelis A.1 loetletud KTK nõuded ei puuduta tootmisetapis olevaid projekte ega käitatavaid veeremiüksusi.

  Tabel A.1


  Üleminekukord seitsme aasta vältel








  KTK punkt | Eelmise KTK vastav punkt | KTK muudatuse selgitus |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.3, | teine lõik |

64)

A liide asendatakse järgmisega:

„A liide

Nõuete ja üleminekukorra muutmine

Muude kui tabelites A.1 ja A.2 loetletud KTK punktide puhul tähendab vastavus eelmisele KTK-le (st käesolevale määrusele, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/387 (*3)) vastavust käesolevale KTK-le, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.

Muudatused seoses üldise üleminekukorraga seitsme aasta vältel

Tabelis A.1 loetletud KTK punktide puhul ei tähenda vastavus eelmisele KTK-le vastavust käesoleva KTK versioonile, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.

Projektid, mis 28. septembril 2023 on juba projekteerimisetapis, peavad vastama käesoleva KTK nõuetele alates 28. septembrist 2030.

Tabelis A.1 loetletud KTK nõuded ei puuduta tootmisetapis olevaid projekte ega käitatavaid veeremiüksusi.

Tabel A.1

Üleminekukord seitsme aasta vältel

KTK punkt

Eelmise KTK vastav punkt

KTK muudatuse selgitus

4.2.2.3,

teine lõik

Uus nõue.

Kinnitusvahendeid käsitleva nõude lisamine.

| 4.2.3.5.3. | Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioon |
| --- | --- |

4.2.3.5.3.

Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioon

Punkt puudub.

Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsiooni nõuete lisamine.

| 4.2.4.3.2.1. | Sõidupidur |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.1.

Sõidupidur

| 4.2.4.3.2.1. | Sõidupidur |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.1.

Sõidupidur

D.1 liite viidetes 16 ja 17 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine.

| 4.2.4.3.2.2. | Seisupidur |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.2.

Seisupidur

| 4.2.4.3.2.2. | Seisupidur |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.2.

Seisupidur

D.1 liite viites 17 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine.

| 4.2.4.3.2.2. | Seisupidur |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.2.

Seisupidur

| 4.2.4.3.2.2. | Seisupidur |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.2.

Seisupidur

Muudatus seisupiduri parameetrite arvutamises.

| 6.2.2.8.1. | Tõkete katsetamine |
| --- | --- |

6.2.2.8.1.

Tõkete katsetamine

| 6.2.2.8.1. | Tõkete katsetamine |
| --- | --- |

6.2.2.8.1.

Tõkete katsetamine

D.1 liite viites 19 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine.

| 7.1.2 | alapunkt h seisupidurdusjõu märkimise kohta. |
| --- | --- |

7.1.2

alapunkt h seisupidurdusjõu märkimise kohta.

| 7.1.2 | alapunkt h seisupidurdusjõu märkimise kohta. |
| --- | --- |

7.1.2

alapunkt h seisupidurdusjõu märkimise kohta.

Nõutava märgistuse muutmine.

C liite punkt 9

C liite punkt 9

D.1 liite viidetes 38, 39, 46, 48, 49 ja 58 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine.

H liite ja D.2 liite viitele B osutavad punktid.

Uus nõue.

Kombineeritud veol kasutamiseks ettenähtud veeremiüksustele koodide määramise nõuete lisamine

D.2 liite viitele A osutavad punktid (v.a punkt 3.2.2).

ERA/ERTMS/033281 4. versioonile osutavad punktid (v.a punkt 3.2.2).

ERA/ERTMS/033281 5. versioon asendab ERA/ERTMS/033281 4. versiooni. Peamised muudatused puudutavad sageduste haldamist seoses häiringuvoolu piirnormidega ja avatud punktide sulgemist.

Muudatused seoses konkreetse üleminekukorraga

Tabelis A.2 loetletud KTK punktide puhul ei tähenda vastavus eelmisele KTK-le vastavust käesolevale KTK-le, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.

Projektid, mis 28. septembril 2023 on juba projekteerimisetapis, tootmisetapis projektid ja käitatavad veeremiüksused peavad vastama käesoleva KTK nõuetele vastavalt tabelis A.2 esitatud asjakohasele üleminekukorrale alates 28. septembrist 2023.

Tabel A.2

Konkreetne üleminekukord

| KTK punkt | Eelmise KTK vastav punkt | KTK muudatuse selgitus | Üleminekukord |
| --- | --- | --- | --- |
| Projekteerimisetappi ei ole alustatud | Projekteerimisetappi on alustatud | Tootmisetapp | Käitatavad veeremiüksused |
| D.2 liite viite A punktile 3.2.2 osutavad punktid. | ERA/ERTMS/033281 4. versiooni punktile 3.2.2 osutavad punktid | ERA/ERTMS/033281 5. versioon asendab ERA/ERTMS/033281 4. versiooni. | Üleminekukord on kindlaks määratud kontrolli ja signaalimise KTK B liite tabelis B1. |

KTK punkt

Eelmise KTK vastav punkt

KTK muudatuse selgitus

Üleminekukord

Projekteerimisetappi ei ole alustatud

Projekteerimisetappi on alustatud

Tootmisetapp

Käitatavad veeremiüksused

D.2 liite viite A punktile 3.2.2 osutavad punktid.

ERA/ERTMS/033281 4. versiooni punktile 3.2.2 osutavad punktid

ERA/ERTMS/033281 5. versioon asendab ERA/ERTMS/033281 4. versiooni.

Üleminekukord on kindlaks määratud kontrolli ja signaalimise KTK B liite tabelis B1.

(*3)  Komisjoni 9. märtsi 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/387, millega muudetakse määrust (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 73, 10.3.2020, lk 6)."

*3

| 65) | C liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | jaos „Täiendavad valikulised tingimused“ asendatakse tekst „C.18“ tekstiga „C.20“; |
| --- | --- | --- |

65)

C liidet muudetakse järgmiselt:

a)

jaos „Täiendavad valikulised tingimused“ asendatakse tekst „C.18“ tekstiga „C.20“;

| b) | punkt 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Käsitsihaakimise süsteem

  Käsitsihaakimise süsteem vastab järgmistele nõuetele:






  — | kruvisidurisüsteem (välja arvatud veokonks) ja veokonks vastavad kaubavaguneid käsitlevatele nõuetele, mis on kindlaks määratud D liite viites 31; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käsitsihaakimise süsteem

Käsitsihaakimise süsteem

Käsitsihaakimise süsteem vastab järgmistele nõuetele:

—

kruvisidurisüsteem (välja arvatud veokonks) ja veokonks vastavad kaubavaguneid käsitlevatele nõuetele, mis on kindlaks määratud D liite viites 31;

| — | vagun vastab kaubavaguneid käsitlevatele nõuetele, mis on kindlaks määratud D liite viites 59; |
| --- | --- |

—

vagun vastab kaubavaguneid käsitlevatele nõuetele, mis on kindlaks määratud D liite viites 59;

| — | puhver vastab kaubavaguneid käsitlevatele nõuetele, mis on kindlaks määratud D liite viites 32. |
| --- | --- |

—

puhver vastab kaubavaguneid käsitlevatele nõuetele, mis on kindlaks määratud D liite viites 32.

Kui paigaldatud on kombineeritud automaat- ja kruvisidurisüsteem, võib automaatsidur paikneda rongikoostajate ruumis vasakul pool, kui see seade on kokkupandud asendis ja kui kasutatakse kruvisidurisüsteemi. Sel juhul on kohustuslik D liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud märgistus.

Kõnealuse täieliku ühilduvuse tagamiseks on lubatud erinev puhvrite kesktelgede vahekaugus (1 790 mm Soomes ning 1 850 mm Portugalis ja Hispaanias), võttes arvesse D liite viites 32 osutatud tehnilist kirjeldust.“;

| c) | punkt 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   UIC astmed ja käsipuud

  Veeremiüksus peab olema varustatud astmete ja käsipuudega vastavalt D liite viites 28 osutatud tehnilisele kirjeldusele ning vaba ruum peab vastama samale tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

c)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.   UIC astmed ja käsipuud

UIC astmed ja käsipuud

Veeremiüksus peab olema varustatud astmete ja käsipuudega vastavalt D liite viites 28 osutatud tehnilisele kirjeldusele ning vaba ruum peab vastama samale tehnilisele kirjeldusele.“;

| d) | punkt 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Sorteerimismäe abil koostamise võimalikkus

  Lisaks punkti 4.2.2.2 nõuetele hinnatakse veeremiüksust vastavalt D liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele ja klassifitseeritakse kategooriasse F-I vastavalt samale kirjeldusele, kohaldades järgmist erandit: mootorsõidukeid kandma projekteeritud veeremiüksuste või ilma pikkade amortisaatoriteta kombineeritud kaubaveoüksuste korral võib kasutada kategooriat F-II. Kohaldatakse samas tehnilises kirjelduses esitatud nõudeid puhverseadmete katsete kohta.“; |
| --- | --- |

d)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Sorteerimismäe abil koostamise võimalikkus

Sorteerimismäe abil koostamise võimalikkus

Lisaks punkti 4.2.2.2 nõuetele hinnatakse veeremiüksust vastavalt D liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele ja klassifitseeritakse kategooriasse F-I vastavalt samale kirjeldusele, kohaldades järgmist erandit: mootorsõidukeid kandma projekteeritud veeremiüksuste või ilma pikkade amortisaatoriteta kombineeritud kaubaveoüksuste korral võib kasutada kategooriat F-II. Kohaldatakse samas tehnilises kirjelduses esitatud nõudeid puhverseadmete katsete kohta.“;

| e) | punkti 7 lisatakse alapunktid c ja d:






  „c) | Kui veeremiüksusel on rööpa kaudu häiringuvoolu tekitavad elektronseadmed, siis peab „mõjutav veeremiüksus“ (nagu on määratletud D.2 liite viites A osutatud tehnilises dokumendis), mille osaks kõnealune veeremiüksus on kavandatud, vastama rööbastee vooluahelate erijuhtumitele, millest teatatakse kontrolli ja signaalimise KTK artikli 13 kohaselt, kasutades veeremiüksuse ühtlustatud katsemeetodeid ja veeremiüksuse impedantsi, millele on osutatud D.2 liite viites A osutatud tehnilises dokumendis. Veeremiüksuse vastavust saab tõendada kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud tehnilise dokumendi alusel ning teavitatud asutus kontrollib seda osana EÜ vastavustõendamisest. |
| --- | --- | --- |

e)

punkti 7 lisatakse alapunktid c ja d:

„c)

Kui veeremiüksusel on rööpa kaudu häiringuvoolu tekitavad elektronseadmed, siis peab „mõjutav veeremiüksus“ (nagu on määratletud D.2 liite viites A osutatud tehnilises dokumendis), mille osaks kõnealune veeremiüksus on kavandatud, vastama rööbastee vooluahelate erijuhtumitele, millest teatatakse kontrolli ja signaalimise KTK artikli 13 kohaselt, kasutades veeremiüksuse ühtlustatud katsemeetodeid ja veeremiüksuse impedantsi, millele on osutatud D.2 liite viites A osutatud tehnilises dokumendis. Veeremiüksuse vastavust saab tõendada kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud tehnilise dokumendi alusel ning teavitatud asutus kontrollib seda osana EÜ vastavustõendamisest.

| d) | Kui veeremiüksusel on elektri- või elektronseade, mis tekitab elektromagnetilisi häiringuid






  — | teljeloenduri rattaanduri lähedal või |
| --- | --- | --- |

d)

Kui veeremiüksusel on elektri- või elektronseade, mis tekitab elektromagnetilisi häiringuid

—

teljeloenduri rattaanduri lähedal või

| — | põhjustatuna tagasivoolust rööbaste kaudu (kui on asjakohane). |
| --- | --- |

—

põhjustatuna tagasivoolust rööbaste kaudu (kui on asjakohane).

siis peab „mõjutav veeremiüksus“ (nagu on määratletud D.2 liite viites A osutatud tehnilises dokumendis), mille osaks kõnealune veeremiüksus on kavandatud, vastama teljeloendurite erijuhtumitele, millest teatatakse kontrolli ja signaalimise KTK artikli 13 kohaselt, kasutades veeremiüksuse ühtlustatud katsemeetodeid, millele on osutatud D.2 liite viites A osutatud tehnilises dokumendis. Veeremiüksuse vastavust saab tõendada kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud tehnilise dokumendi alusel ning teavitatud asutus kontrollib seda osana EÜ vastavustõendamisest.“;

| f) | punkt 8 asendatakse järgmisega:
  „8.   Pikisuunaliste survejõudude katsed

  Pikisuunaliste survejõudude tingimustes ohutu kasutamise vastavustõendamine peab vastama D liite viites 33 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

f)

punkt 8 asendatakse järgmisega:

„8.   Pikisuunaliste survejõudude katsed

Pikisuunaliste survejõudude katsed

Pikisuunaliste survejõudude tingimustes ohutu kasutamise vastavustõendamine peab vastama D liite viites 33 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| g) | punkti 9 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt c asendatakse järgmisega:

  „Igale üksusele paigaldatakse pidurisüsteem, millel on vähemalt pidurdusrežiimid G ja P. Pidurdusrežiime G ja P hinnatakse kooskõlas D liite viites 36 osutatud tehnilise kirjeldusega.”; |
| --- | --- | --- |

g)

punkti 9 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt c asendatakse järgmisega:

„Igale üksusele paigaldatakse pidurisüsteem, millel on vähemalt pidurdusrežiimid G ja P. Pidurdusrežiime G ja P hinnatakse kooskõlas D liite viites 36 osutatud tehnilise kirjeldusega.”;

| ii) | alapunkti e teine lause asendatakse järgmisega:

  „Pidurdusrežiimi P pidurite rakendamise aeg vastavalt D liite viites 36 osutatud tehnilisele kirjeldusele kehtib ka täiendavate pidurdusrežiimide korral.“; |
| --- | --- |

ii)

alapunkti e teine lause asendatakse järgmisega:

„Pidurdusrežiimi P pidurite rakendamise aeg vastavalt D liite viites 36 osutatud tehnilisele kirjeldusele kehtib ka täiendavate pidurdusrežiimide korral.“;

| iii) | alapunkti f teine lause asendatakse järgmisega:

  „Standarditud õhuanumate andmed on esitatud D liite viidetes 40 ja 41 osutatud tehnilistes kirjeldustes.“; |
| --- | --- |

iii)

alapunkti f teine lause asendatakse järgmisega:

„Standarditud õhuanumate andmed on esitatud D liite viidetes 40 ja 41 osutatud tehnilistes kirjeldustes.“;

| iv) | alapunkti h esimene lause asendatakse järgmisega:

  „Õhujagaja ja õhujagaja väljalülitusseade peavad vastama D liite viites 34 osutatud tehnilisele kirjeldusele;“; |
| --- | --- |

iv)

alapunkti h esimene lause asendatakse järgmisega:

„Õhujagaja ja õhujagaja väljalülitusseade peavad vastama D liite viites 34 osutatud tehnilisele kirjeldusele;“;

| v) | alapunkti i muudetakse järgmiselt:






  — | alapunkt i asendatakse järgmisega:






  „i) | piduritoru liides peab vastama D liite viites 42 osutatud tehnilisele kirjeldusele;“; |
| --- | --- | --- | --- |

v)

alapunkti i muudetakse järgmiselt:

—

alapunkt i asendatakse järgmisega:

„i)

piduritoru liides peab vastama D liite viites 42 osutatud tehnilisele kirjeldusele;“;

| — | alapunkt iv asendatakse järgmisega:






  „iv) | otsakraanid peavad vastama D liite viites 43 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- | --- |

—

alapunkt iv asendatakse järgmisega:

„iv)

otsakraanid peavad vastama D liite viites 43 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| vi) | alapunktid j ja k asendatakse järgmisega:






  „j) | Pidurdusrežiimi lülitusseade peab vastama D liite viites 44 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- | --- |

vi)

alapunktid j ja k asendatakse järgmisega:

„j)

Pidurdusrežiimi lülitusseade peab vastama D liite viites 44 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

| k) | Piduriklotside hoidjad peavad vastama D liite viites 45 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

k)

Piduriklotside hoidjad peavad vastama D liite viites 45 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| vii) | alapunkt l asendatakse järgmisega:

  „Kui pidurisüsteem vajab koostalitluse komponenti „ratta klotspidurite hõõrdeelement“, peab koostalitlusvõime komponent lisaks punkti 6.1.2.5 nõuetele vastama D liite viites 46 või 47 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

vii)

alapunkt l asendatakse järgmisega:

„Kui pidurisüsteem vajab koostalitluse komponenti „ratta klotspidurite hõõrdeelement“, peab koostalitlusvõime komponent lisaks punkti 6.1.2.5 nõuetele vastama D liite viites 46 või 47 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| viii) | alapunkti m esimene ja teine lause asendatakse järgmisega:

  „Pidurisilindri kolvikäigu automaatregulaatorid peavad vastama D liite viites 48 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Vastavushindamine toimub sama tehnilise kirjelduse kohaselt.“; |
| --- | --- |

viii)

alapunkti m esimene ja teine lause asendatakse järgmisega:

„Pidurisilindri kolvikäigu automaatregulaatorid peavad vastama D liite viites 48 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Vastavushindamine toimub sama tehnilise kirjelduse kohaselt.“;

| ix) | alapunkt n asendatakse järgmisega:






  „n) | Kui veeremiüksus on varustatud rataste lohisemise vältimise süsteemiga, peab see vastama D liite viites 49 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

  Tabel C.3


  Pidurdusrežiimide G ja P minimaalne pidurdustõhusus













  Pidurdusrežiim | Juhtimisseadmed | Veeremiüksuse tüüp | Koormusseisund | Nõue sõidukiirusel 100 km/h | Nõue sõidukiirusel 120 km/h |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maksimaalne pidurdusmaa | Minimaalne pidurdusmaa | Maksimaalne pidurdusmaa | Minimaalne pidurdusmaa |
| Pidurdusrežiim P | Rööpmelaiuste vahel vahetamine  (2) | S1  (3) | Koormamata | Smax = 700 m
  λmin = 65 %
  amin = 0,60 m/s2 | Smin = 390 m
  λmax = 125 %, (130 %)  (4)

  amax = 1,15 m/s2 | Smax = 700 m
  λmin = 100 %
  amin = 0,88 m/s2 | Smin = 580 m
  λmax = 125 %, (130 %)  (4)

  amax = 1,08 m/s2 |
| Vahepealne | Smax = 810 m
  λmin = 55 %
  amin = 0,51 m/s2 | Smin = 390 m
  λmax = 125 %
  amax = 1,15 m/s2 | | |
| Koormatud | Smax = 700 m
  λmin = 65 %
  amin = 0,60 m/s2 | Smin = max ((S = 480 m, λmax = 100 %, amax = 0,91 m/s2) (S saavutatakse keskmise aeglustusjõuga 16,5 kN telje kohta))  (5) | | |
| Muutuva koormuse režiimi ümberlülitusseade  (6) | SS, S2 | Koormamata | Smax = 480 m
  λmin = 100 %  (7)

  amin = 0,91 m/s2
   (7) | Smin = 390 m
  λmax = 125 %, (130 %)  (2)

  amax = 1,15 m/s2 | Smax = 700 m
  λmin = 100 %
  amin = 0,88 m/s2 | Smin = 580 m
  λmax = 125 %, (130 %)  (2)

  amax = 1,08 m/s2 |
| S2  (8) | Koormatud | Smax = 700 m
  λmin = 65 %
  amin = 0,60 m/s2 | Smin = max ((S = 480 m, λmax = 100 %, amax = 0,91 m/s2) (S saavutatakse keskmise aeglustusjõuga 16,5 kN telje kohta))  (9) | | |
| SS  (10) | Koormatud
  (18 t telje kohta piduriklotside korral) | | | Smax
   (11) = max (S = 700 m, λmax = 100 %,
  amax = 0,88 m/s2) (S saavutatakse keskmise aeglustusjõuga 16 kN telje kohta))  (12) |
| Pidurdusrežiim G | | | | | Positsioonis G olevate veeremiüksuste pidurdustõhusust eraldi ei hinnata. Veeremiüksuse pidurdusmass positsioonis G saadakse pidurdusmassist positsioonis P (vt D liite viites 17 või 58 osutatud tehnilised kirjeldused). | | |

ix)

alapunkt n asendatakse järgmisega:

„n)

Kui veeremiüksus on varustatud rataste lohisemise vältimise süsteemiga, peab see vastama D liite viites 49 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

Tabel C.3

Tabel C.3

Pidurdusrežiimide G ja P minimaalne pidurdustõhusus

Pidurdusrežiimide G ja P minimaalne pidurdustõhusus

Pidurdusrežiim

Juhtimisseadmed

Veeremiüksuse tüüp

Koormusseisund

Nõue sõidukiirusel 100 km/h

Nõue sõidukiirusel 120 km/h

Maksimaalne pidurdusmaa

Minimaalne pidurdusmaa

Maksimaalne pidurdusmaa

Minimaalne pidurdusmaa

Pidurdusrežiim P

Rööpmelaiuste vahel vahetamine  (2)

2

S1  (3)

3

Koormamata

Smax = 700 m

max

λmin = 65 %

min

amin = 0,60 m/s2

min

2

Smin = 390 m

min

λmax = 125 %, (130 %)  (4)

max

4

amax = 1,15 m/s2

max

2

Smax = 700 m

max

λmin = 100 %

min

amin = 0,88 m/s2

min

2

Smin = 580 m

min

λmax = 125 %, (130 %)  (4)

max

4

amax = 1,08 m/s2

max

2

Vahepealne

Smax = 810 m

max

λmin = 55 %

min

amin = 0,51 m/s2

min

2

Smin = 390 m

min

λmax = 125 %

max

amax = 1,15 m/s2

max

2

Koormatud

Smax = 700 m

max

λmin = 65 %

min

amin = 0,60 m/s2

min

2

Smin = max ((S = 480 m, λmax = 100 %, amax = 0,91 m/s2) (S saavutatakse keskmise aeglustusjõuga 16,5 kN telje kohta))  (5)

min

max

max

2

5

Muutuva koormuse režiimi ümberlülitusseade  (6)

6

SS, S2

Koormamata

Smax = 480 m

max

λmin = 100 %  (7)

min

7

amin = 0,91 m/s2
   (7)

min

2

7

Smin = 390 m

min

λmax = 125 %, (130 %)  (2)

max

2

amax = 1,15 m/s2

max

2

Smax = 700 m

max

λmin = 100 %

min

amin = 0,88 m/s2

min

2

Smin = 580 m

min

λmax = 125 %, (130 %)  (2)

max

2

amax = 1,08 m/s2

max

2

S2  (8)

8

Koormatud

Smax = 700 m

max

λmin = 65 %

min

amin = 0,60 m/s2

min

2

Smin = max ((S = 480 m, λmax = 100 %, amax = 0,91 m/s2) (S saavutatakse keskmise aeglustusjõuga 16,5 kN telje kohta))  (9)

min

max

max

2

9

SS  (10)

10

Koormatud

(18 t telje kohta piduriklotside korral)

Smax
   (11) = max (S = 700 m, λmax = 100 %,

max

11

max

amax = 0,88 m/s2) (S saavutatakse keskmise aeglustusjõuga 16 kN telje kohta))  (12)

max

2

12

Pidurdusrežiim G

Positsioonis G olevate veeremiüksuste pidurdustõhusust eraldi ei hinnata. Veeremiüksuse pidurdusmass positsioonis G saadakse pidurdusmassist positsioonis P (vt D liite viites 17 või 58 osutatud tehnilised kirjeldused).

| x) | lisatakse alapunkt o:






  „o) | Komposiitmaterjalist piduriklotsidega vagunite puhul, mille ratta nimiläbimõõt on kuni 1 000 mm, kulunud ratta minimaalne läbimõõt 840 mm ja pidurdusmass rattapaari kohta rohkem kui 15,25 t (14,5 t pluss 5 %), tuleb kasutada D liite viites 35 osutatud tehnilisele kirjeldusele vastavat E-tüüpi releeklappi. Vagunite puhul, mille ratta nimiläbimõõt on väiksem kui 920 mm, kohandatakse seda pidurdusmassi piirnormi vastavalt ratta pöiale rakenduvale energiale.“; |
| --- | --- | --- |

x)

lisatakse alapunkt o:

„o)

Komposiitmaterjalist piduriklotsidega vagunite puhul, mille ratta nimiläbimõõt on kuni 1 000 mm, kulunud ratta minimaalne läbimõõt 840 mm ja pidurdusmass rattapaari kohta rohkem kui 15,25 t (14,5 t pluss 5 %), tuleb kasutada D liite viites 35 osutatud tehnilisele kirjeldusele vastavat E-tüüpi releeklappi. Vagunite puhul, mille ratta nimiläbimõõt on väiksem kui 920 mm, kohandatakse seda pidurdusmassi piirnormi vastavalt ratta pöiale rakenduvale energiale.“;

| h) | punkt 12 asendatakse järgmisega:
  „12.   Keevitamine

  Keevitamine toimub vastavalt D liite viidetes 50–54 osutatud tehnilistele kirjeldustele.“; |
| --- | --- |

h)

punkt 12 asendatakse järgmisega:

„12.   Keevitamine

Keevitamine

Keevitamine toimub vastavalt D liite viidetes 50–54 osutatud tehnilistele kirjeldustele.“;

| i) | punkti 14 teise lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Ratta klotspidurisüsteemide kasutamise korral on see tingimus täidetud, kui koostalitluse komponent „ratta klotspidurite hõõrdeelement“ vastab lisaks punkti 6.1.2.5 nõuetele ka D liite viites 46 või 47 osutatud tehnilisele kirjeldusele ja kui ratas:“; |
| --- | --- |

i)

punkti 14 teise lõigu sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Ratta klotspidurisüsteemide kasutamise korral on see tingimus täidetud, kui koostalitluse komponent „ratta klotspidurite hõõrdeelement“ vastab lisaks punkti 6.1.2.5 nõuetele ka D liite viites 46 või 47 osutatud tehnilisele kirjeldusele ja kui ratas:“;

| j) | punktid 15–18 asendatakse järgmisega:
  „15.   Toote eriomadused seoses rattaga

  Rattad peavad vastama D liite viites 55 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Punktis 6.1.2.3 nõutud soojusmehaaniline tüübikatse tehakse D liite viites 11 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt, kui kogu pidurisüsteem mõjutab otseselt ratta veerepinda.
  16.   Veokonksud

  Veeremiüksused on varustatud kahe veokonksuga, millest kumbki on kinnitatud veeremiüksuse alusraami külge vastavalt D liite viites 56 osutatud tehnilisele kirjeldusele.
  Alternatiivsed tehnilised lahendused on lubatud juhul, kui järgitakse samas tehnilises kirjelduses loetletud tingimusi. Kui alternatiivne lahendus on trossiaas, peab selle minimaalne läbimõõt olema 85 mm.
  17.   Eenduvate osade kaitseseadmed

  Töötajate ohutuse tagamiseks paigaldatakse rööbastee tasandist või ülekäiguteedest kuni 2 m kõrgusel asuvatele veeremiüksuse eenduvatele (näiteks nurgelistele või teravatele) osadele, tööpindadele või õnnetusi põhjustada võivatele veokonksudele D liite viites 56 osutatud tehnilises kirjelduses kirjeldatud kaitseseadmed.
  18.   Sildihoidjad ja tagaosa signaaltule kinnitusseadmed

  Iga veeremiüksus varustatakse sildihoidjaga vastavalt D liite viites 57 osutatud tehnilisele kirjeldusele ja mõlemas otsas kinnitusseadmetega, nagu on kindlaks määratud punktis 4.2.6.3.“; |
| --- | --- |

j)

punktid 15–18 asendatakse järgmisega:

„15.   Toote eriomadused seoses rattaga

Toote eriomadused seoses rattaga

Rattad peavad vastama D liite viites 55 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Punktis 6.1.2.3 nõutud soojusmehaaniline tüübikatse tehakse D liite viites 11 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt, kui kogu pidurisüsteem mõjutab otseselt ratta veerepinda.

16.   Veokonksud

Veokonksud

Veeremiüksused on varustatud kahe veokonksuga, millest kumbki on kinnitatud veeremiüksuse alusraami külge vastavalt D liite viites 56 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

Alternatiivsed tehnilised lahendused on lubatud juhul, kui järgitakse samas tehnilises kirjelduses loetletud tingimusi. Kui alternatiivne lahendus on trossiaas, peab selle minimaalne läbimõõt olema 85 mm.

17.   Eenduvate osade kaitseseadmed

Eenduvate osade kaitseseadmed

Töötajate ohutuse tagamiseks paigaldatakse rööbastee tasandist või ülekäiguteedest kuni 2 m kõrgusel asuvatele veeremiüksuse eenduvatele (näiteks nurgelistele või teravatele) osadele, tööpindadele või õnnetusi põhjustada võivatele veokonksudele D liite viites 56 osutatud tehnilises kirjelduses kirjeldatud kaitseseadmed.

18.   Sildihoidjad ja tagaosa signaaltule kinnitusseadmed

Sildihoidjad ja tagaosa signaaltule kinnitusseadmed

Iga veeremiüksus varustatakse sildihoidjaga vastavalt D liite viites 57 osutatud tehnilisele kirjeldusele ja mõlemas otsas kinnitusseadmetega, nagu on kindlaks määratud punktis 4.2.6.3.“;

| k) | punkt 20 asendatakse järgmisega:
  „20.   Dünaamiline käitumine sõidu ajal

  Suurima sõidukiiruse ja välisrööpa kõrgenduse suurima lubatud puudujäägi kombinatsioon peab vastama D liite viites 7 osutatud tehnilisele kirjeldusele.
  Punktis 6.1.2.1 kindlaksmääratud käiguosaga varustatud veeremiüksused eeldatakse olevat vastavad sellele nõudele.“; |
| --- | --- |

k)

punkt 20 asendatakse järgmisega:

„20.   Dünaamiline käitumine sõidu ajal

Dünaamiline käitumine sõidu ajal

Suurima sõidukiiruse ja välisrööpa kõrgenduse suurima lubatud puudujäägi kombinatsioon peab vastama D liite viites 7 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

Punktis 6.1.2.1 kindlaksmääratud käiguosaga varustatud veeremiüksused eeldatakse olevat vastavad sellele nõudele.“;

| 66) | D liide asendatakse järgmisega:


  „D liide
  D.1.   Standardid või normdokumendid









  Viide | Hinnatavad näitajad | KTK punkt | Kohustusliku standardi punkt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | EN 12663-2:2010


  Railway applications - Structural requirements of railway vehicle bodies - Part 2: Freight wagons |
| 1.1 | Veeremiüksuse tugevus | 4.2.2.2 | 5 |
| 1.2 | Veeremiüksuse tugevus. Vastavustõendamine | 6.2.2.1 | 6, 7 |
| 1.3 | Sorteerimismäe abil koostamise võimalikkus | C liite punkt 3 | 8 |
| 1.4 | Klassifikatsioon | C liite punkt 3 | 5.1 |
| 1.5 | Puhverseadmete katsete nõuded | C liite punkt 3 | 8.2.5.1 |
| 2 | EN 15877–1:2012+A1:2018


  Railway applications - Marking on railway vehicles - Part 1: Freight wagons |
| 2.1 | Tõstepunkti märgistus | 4.2.2.2 | 4.5.14 |
| 2.2 | Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja pidurduse rakendamise funktsiooni märgistus | 4.2.3.5.3.4 | 4.5.59 |
| 2.3 | Kohaldatavad märgistused | 7.1.2 alapunkt g | kõik punktid, v.a punkti 4.5.25 alapunkt b |
| 2.4 | Kombineeritud automaat- ja kruvisidurisüsteemi märgistus | C liite punkt 1 | Joonis 75 |
| 3 | EN 12663–1:2010+A1:2014


  Railway applications - Structural requirements of railway vehicle bodies - Part 1: Locomotives and passenger rolling stock (and alternative method for freight wagons) |
| 3.1 | Veeremiüksuse tugevus. Vastavustõendamine | 6.2.2.1 | 9.2, 9.3 |
| 3.2 | Üksuse tugevus – väsimustugevus | 6.2.2.1 | 5.6 |
| 4 | EN 15273-2:2013+A1:2016


  Railway applications - Gauges - Part 2: Rolling stock gauge |
| 4.1 | Gabariidid | 4.2.3.1 | 5, A–J lisad, L lisa, M lisa, P lisa |
| 5 | EN 15528:2021


  Railway applications - Line categories for managing the interface between load limits of vehicles and infrastructure |
| 5.1 | Ühilduvus rööbasteede kandevõimega | 4.2.3.2 | 6.1, 6.2 |
| 6 | EN 15437–1:2009+A1:2022


  Raudteealased rakendused. Teljelaagripukside seisundi jälgimine. Ühilduvus ja projekteerimisnõuded. Osa 1: Veeremi teljelaagrite ülekuumenemise avastamise seadmed ja veeremi teljelaagripuks |
| 6.1 | Teljepukside seisundi jälgimine | 4.2.3.4 | 5.1, 5.2 |
| 7 | EN 14363:2016+A2:2022


  Railway applications - Testing and Simulation for the acceptance of running characteristics of railway vehicles - Running Behaviour and stationary tests |
| 7.1 | Kõveral rööbasteel rööbastelt mahasõidu vältimine | 6.2.2.2 | 4, 5, 6.1 |
| 7.2 | Dünaamiline käitumine sõidu ajal | 4.2.3.5.2 | 4, 5, 7 |
| 7.3 | Dünaamiline käitumine sõidu ajal. Katsed rööbasteel | 6.2.2.3 | 4, 5, 7 |
| 7.4 | Kohaldamine 1 668  mm rööpmelaiusega võrgus käitatavate veeremiüksuste suhtes | 6.2.2.3 | 7.6.3.2.6 alapunkt 2 |
| 7.5 | Dünaamiline käitumine sõidu ajal | C.20 | Tabel H.1 |
| 8 | EN 16235:2013


  Railway application - Testing for the acceptance of running characteristics of railway vehicles - Freight wagons - Conditions for dispensation of freight wagons with defined characteristics from on-track tests in accordance with EN 14363 |
| 8.1 | Dünaamiline käitumine sõidu ajal | 6.1.2.1 | 5 |
| 8.2 | Kindlaksmääratud käiguosa | 6.1.2.1 | 6 |
| 8.3 | Kindlaksmääratud käiguosa minimaalne teljekoormus | 6.1.2.1 | 6. peatüki tabelid 7, 8, 10, 13, 16 ja 19 |
| 9 | EN 13749:2021


  Railway applications - Wheelsets and bogies - Method of specifying the structural requirements of bogie frames |
| 9.1 | Pöördvankri raami konstruktsioon | 4.2.3.6.1 | 6.2 |
| 9.2 | Pöördvankri raami tugevuse hindamine | 6.1.2.1 | 6.2 |
| 10 | EN 13260:2020


  Railway applications - Wheelsets and bogies - Wheelsets - Product requirements |
| 10.1 | Rattapaaride omadused | 6.1.2.2 | 4.2.1 |
| 11 | EN 13979-1:2020


  Railway applications - Wheelsets and bogies - Monobloc wheels - Technical approval procedure - Part 1: Forged and rolled wheels |
| 11.1 | Rataste mehaanilised omadused | 6.1.2.3 | 8 |
| 11.2 | Termomehaaniline käitumine ja jääkpinge kriteeriumid | 6.1.2.3 | 7 |
| 11.3 | Toote eriomadused seoses rattaga | C liite punkt 15 | 7 |
| 11.4 | Toote eriomadused seoses rattaga. Termomehaaniline tüübikatse | C liite punkt 15 | Tabel A.1 |
| 12 | EN 13103–1:2017+A1:2022


  Railway applications - Wheelsets and bogies - Part 1: Design method for axles with external journals |
| 12.1 | Kontrollimeetod | 6.1.2.4 | 5, 6, 7 |
| 12.2 | Lubatava pinge otsustuskriteeriumid | 6.1.2.4 | 8 |
| 13 | EN 12082:2017+A1:2021


  Railway applications – Axle boxes - Performance testing |
| 13.1 | Veerelaagri mehaaniline takistus ja väsimusomadused | 6.2.2.4 | 7 |
| 14 | UIC 430-1:2012


  Conditions with which wagons must comply in order to be accepted for transit between standard gauge railways and the Spanish and Portuguese broad gauge railways |
| 14.1 | 1 435  mm ja 1 668 mm rööpmelaiuse vahel vahetamine, teljeüksused | 6.2.2.5 | B.4 lisa joonised 9 ja 10 ning H lisa joonis 18 |
| 14.2 | 1 435  mm ja 1 668 mm rööpmelaiuse vahel vahetamine, pöördvankriüksused | 6.2.2.5 | H lisa joonis 18 ja I lisa joonised 19 ja 20 |
| 15 | UIC 430-3:1995


  Goods wagons - Conditions to be satisfied by goods wagons to make them acceptable for running on both standard-gauge networks and the network of the Finnish state railways |
| 15.1 | 1 435  mm ja 1 524  mm rööpmelaiuse vahel vahetamine | 6.2.2.5 | 7 lisa |
| 16 | EN 14531-1:2015+A1:2018


  Railway applications - Methods for calculation of stopping distances, slowing distances and immobilization braking - Part 1: General algorithms utilizing mean value calculation for train sets or single vehicles |
| 16.1 | Sõidupidur | 4.2.4.3.2.1 | 4 |
| 16.2 | Seisupidur | 4.2.4.3.2.2 | 5 |
| 16.3 | Kauguse arvutamine | C liite punkt 9, tabel C.3 | 4 |
| 17 | UIC 544-1:2014


  Brakes - Braking performance |
| 17.1 | Sõidupidur. Arvutamine | 4.2.4.3.2.1 | 1–3 ja 5–8 |
| 17.2 | Sõidupidur. Valideerimine | 4.2.4.3.2.1 | B liide |
| 17.3 | Pidurdusrežiimi G hindamine | C.9 tabel C.3 | 1–3 ja 5–8 |
| 18 | EN 50125-1:2014


  Railway applications - Environmental conditions for equipment -Part 1: Rolling stock and on-board equipment |
| 18.1 | Keskkonnatingimused | 4.2.5 | 4.7 |
| 19 | EN 1363-1:2020


  Tulepüsivuse katsed. Osa 1: Üldnõuded |
| 19.1 | Tõkked | 6.2.2.8.1 | 4–12 |
| 20 | ISO 5658-2:2006/Am1:2011


  Reaction to fire tests — Spread of flame — Part 2: Lateral spread on building and transport products in vertical configuration |
| 20.1 | Materjalide süttivuse ja leegi levimise omaduste katsetamine | 6.2.2.8.2 | 5–13 |
| 21 | EN 13501-1:2018


  Ehitustoodete ja -elementide tuleohutusalane klassifikatsioon. Osa 1: Klassifikatsioon tuletundlikkuse katsete alusel |
| 21.1 | Materjali omadused | 6.2.2.8.2 | 8 |
| 22 | EN 45545-2:2020


  Railway applications - Fire protection on railway vehicles -Part 2: Requirements for fire behaviour of materials and components |
| 22.1 | Katsetingimused | 6.2.2.8.2 | Tabeli 6 viide T03.02 |
| 23 | ISO 5660-1:2015+Amd1:2019


  Reaction-to-fire tests — Heat release, smoke production and mass loss rate —Part 1: Heat release rate (cone calorimeter method) and smoke production rate (dynamic measurement) |
| 23.1 | Pöördvankri kummist osade katsetamine | 6.2.2.8.2 | 5–13 |
| 24 | EN 50355:2013


  Railway applications - Railway rolling stock cables having special fire performance -Guide to use |
| 24.1 | Kaablid | 6.2.2.8.3 | 1, 4–9 |
| 25 | EN 50343:2014/A1:2017


  Railway applications -Rolling stock -Rules for installation of cabling |
| 25.1 | Kaablid | 6.2.2.8.3 | 1, 4–7 |
| 26 | EN 45545-7:2013


  Railway applications -Fire protection on railway vehicles -Part 7: Fire safety requirements for flammable liquid and flammable gas installations |
| 26.1 | Tuleohtlikud vedelikud | 6.2.2.8.4 | 4–9 |
| 27 | EN 50153:2014+A2:2020


  Railway applications -Rolling stock -Protective provisions relating to electrical hazards |
| 27.1 | Kaudse kokkupuute vastased kaitsemeetmed (kaitsev potentsiaaliühtlustus) | 4.2.6.2.1 | 6.4 |
| 27.2 | Otsese kontakti vastased kaitsemeetmed | 4.2.6.2.2 | 5 |
| 28 | EN 16116-2:2021


  Railway applications - Design requirements for steps, handrails and associated access for staff - Part 2: Freight wagons |
| 28.1 | Tagaosa signaaltule kinnitusseadmed | 4.2.6.3 | Joonis 10 |
| 28.2 | UIC astmed ja käsipuud
  Vaba ruum | C liite punkt 2 | 4, 5
  6.2 |
| 29 | EN 15153-1:2020


  Railway applications -External visible and audible warning devices for trains -Part 1: Head, marker and tail lamps |
| 29.1 | Tagaosa signaaltuli. Tagumiste signaaltulede värvus | E liite punkt 1 | 5.5.3 |
| 29.2 | Tagaosa signaaltuli. Tagumiste signaaltulede valgustugevus | E liite punkt 1 | Tabel 8 |
| 30 | EN 12899-1:2007


  Vertikaalsed liikluskorraldusvahendid. Osa 1: Liiklusmärgid |
| 30.1 | Valgust tagasipeegeldavad märgised | E liite punkt 2 | Klassi viide 2 |
| 31 | EN 15566:2022


  Railway applications - Railway rolling stock - Draw gear and screw coupling |
| 31.1 | Käsitsihaakimise süsteem | C liite punkt 1 | 4, 5, 6, 7 (välja arvatud punkt 4.3 ja B lisa joonisel B.1 esitatud mõõde a, mida käsitatakse informatiivsena). |
| 32 | EN 15551:2022


  Railway applications - Railway rolling stock - Buffers |
| 32.1 | Puhvrid | C liite punkt 1 | 4 (välja arvatud punkt 4.3), 5, 6 (välja arvatud 6.2.2.3 ja E.4) ja 7 |
| 33 | EN 15839:2012+A1:2015


  Railway applications - Testing for the acceptance of running characteristics of railway vehicles - Freight wagons - Testing of running safety under longitudinal compressive forces |
| 33.1 | Pikisuunaliste survejõudude katsed | C liite punkt 8 | Kõik |
| 34 | EN 15355:2019


  Railway applications - Braking - Distributor valves and distributor-isolating devices |
| 34.1 | Õhujagaja ja õhujagaja väljalülitusseade | C liite punkti 9 alapunkt h | 5, 6 |
| 35 | EN 15611:2020+A1:2022


  Railway applications - Braking - Relay valves |
| 35.1 | Muutuva koormuse režiimi ümberlülitusseade | C liite punkt 9, tabel C.3 | 5, 6, 7, 10 |
| 35.2 | Releeklapi tüüp | C liite punkti 9 alapunkt o | 5, 6, 7, 10 |
| 36 | UIC 540:2016


  Brakes - Air brakes for freight trains and passenger trains |
| 36.1 | UIC pidur | C liite punkti 9 alapunktid c ja e | 2 |
| 37 | EN 14531-2:2015


  Railway applications - Methods for calculation of stopping and slowing distances and immobilization braking - Part 2: Step by step calculations for train sets or single vehicles |
| 37.1 | Sõidupidur | 4.2.4.3.2.1 | 4 ja 5 |
| 38 | EN 15624:2021


  Railway applications - Braking - Empty-loaded changeover devices |
| 38,1 | Rööpmelaiuste vahel vahetamise tehniline kirjeldus | C liite punkt 9, tabel C.3 | 4, 5, 8 |
| 39 | EN 15625:2021


  Railway applications - Braking - Automatic variable load sensing devices |
| 39,1 | Koormuse muutuse andurid | C liite punkt 9, tabel C.3 | 5, 6, 9 |
| 40 | EN 286-3:1994


  Simple unfired pressure vessels designed to contain air or nitrogen – Part 3: Steel pressure vessels designed for air braking equipment and auxiliary pneumatic equipment for railway rolling stock |
| 40.1 | Terasest õhuanumad | C liite punkti 9 alapunkt f | 4, 5, 6, 7 |
| 41 | EN 286-4:1994


  Simple unfired pressure vessels designed to contain air or nitrogen – Part 4: Aluminium alloy pressure vessels designed for air braking equipment and auxiliary pneumatic equipment for railway rolling stock |
| 41.1 | Alumiiniumist õhuanumad | C liite punkti 9 alapunkt f | 4, 5, 6, 7 |
| 42 | EN 15807:2021


  Railway applications - Pneumatic half couplings |
| 42.1 | Piduritoru liides | C liite punkti 9 alapunkt i | 5, 6, 9 |
| 43 | EN 14601:2005+A1:2010+A2:2021


  Railway applications - Straight and angled end cocks for brake pipe and main reservoir pipe |
| 43.1 | Otsakraanid | C liite punkti 9 alapunkt i | 4, 5, 7, 9 |
| 44 | UIC 541-1:2013


  Brakes - Regulations concerning the design of brake components |
| 44.1 | Pidurdusrežiimi lülitusseade | C liite punkti 9 alapunkt j | E liide |
| 45 | UIC 542:2015


  Brake parts – Interchangeability |
| 45.1 | Piduriklotside hoidjad | C liite punkti 9 alapunkt k | 1–5 |
| 46 | UIC 541-4:2020


  Composite brake blocks - General conditions for certification and use |
| 46.1 | Ratta klotspidurite hõõrdeelement | C liite punkti 9 alapunkt l | 1, 2 |
| 47 | EN 16452:2015+A1:2019


  Railway applications - Braking - Brake blocks |
| 47.1 | Ratta klotspidurite hõõrdeelement | C liite punkti 9 alapunkt l | 4–11 |
| 48 | EN 16241:2014+A1:2016


  Railway applications - Slack adjuster |
| 48.1 | Pidurisilindri kolvikäigu automaatregulaatorid
  Vastavuse hindamine | C liite punkti 9 alapunkt m | 4, 5, 6.2
  6.3.2–6.3.5 |
| 49 | EN 15595:2018+AC:2021


  Railway applications - Braking - Wheel slide protection |
| 49.1 | Rataste lohisemise vältimise süsteem | C liite punkti 9 alapunkt n | 5–9, 11 |
| 50 | EN 15085-1:2007+A1:2013


  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi ja veeremidetailide keevitamine. Osa 1: Üldine |
| 50.1 | Keevitamine | C liite punkt 12 | 4 |
| 51 | EN 15085-2:2020


  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi ja veeremidetailide keevitamine. Osa 2: Nõuded keevitustootjatele |
| 51.1 | Keevitamine | C liite punkt 12 | 4, 5, 6, 7 |
| 52 | EN 15085-3:2022


  Railway applications - Welding of railway vehicles and components - Part 3: Design requirements |
| 52.1 | Keevitamine | C liite punkt 12 | 4, 5, 6, 7 |
| 53 | EN 15085-4:2007


  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi ja veeremidetailide keevitamine. Osa 4: Tootmisnõuded |
| 53.1 | Keevitamine | C liite punkt 12 | 4, 5, 6 |
| 54 | EN 15085-5:2007


  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi ja veeremidetailide keevitamine. Osa 5: Kontrollimine, katsetamine ja dokumenteerimine |
| 54.1 | Keevitamine | C liite punkt 12 | 4–10 |
| 55 | EN 13262:2020


  Railway applications - Wheelsets and bogies - Wheels - Product requirements |
| 55.1 | Toote eriomadused seoses rattaga | C liite punkt 15 | 4, 5 ja 6 |
| 56 | UIC 535-2:2006


  Standardisation and positioning on wagons of steps, end platforms, gangways, handrails, tow hooks, automatic coupler (AC), draw-only automatic coupler and brake valve controls on the UIC member RUs and OSJD member Rus |
| 56.1 | Veokonksud
  Alternatiivsete lahenduste tingimused | C liite punkt 16 | 1.4
  1.4.2–1.4.9 |
| 56.2 | Eenduvate osade kaitseseadmed | C liite punkt 17 | 1.3 |
| 57 | IRS 50575:2020, Ed1


  Railway applications -Wagons – Label-holders and hazard identification panels: interchangeability |
| 57.1 | Sildihoidjad ja tagaosa signaaltule kinnitusseadmed | C liite punkt 18 | 2 |
| 58 | EN 16834:2019


  Railway applications - Braking – Brake performance |
| 58.1 | Sõidupidur | 4.2.4.3.2.1 | D lisa |
| 58.2 | Viite 17 alusel arvutatud pidurdustõhususe valideerimine | 4.2.4.3.2.1 | 6, 8, 9, 10, 12 |
| 58.3 | Pidurdusrežiimi G hindamine | C liite punkt 9, tabel C.3 | 6, 8, 9, 12 |
| 59 | EN 16839:2022


  Railway applications - Rolling stock - Head stock layout |
| 59.1 | Otsatala paigutus | C liite punkt 1 | 4, v.a 4.3; 5, v.a 5.5.2.3 ja 5.5.2.4; 6, 7, 8 |

66)

D liide asendatakse järgmisega:

„D liide

D.1.   Standardid või normdokumendid

Viide

Hinnatavad näitajad

KTK punkt

Kohustusliku standardi punkt

1

EN 12663-2:2010

Railway applications - Structural requirements of railway vehicle bodies - Part 2: Freight wagons

1.1

Veeremiüksuse tugevus

4.2.2.2

5

1.2

Veeremiüksuse tugevus. Vastavustõendamine

6.2.2.1

6, 7

1.3

Sorteerimismäe abil koostamise võimalikkus

C liite punkt 3

8

1.4

Klassifikatsioon

C liite punkt 3

5.1

1.5

Puhverseadmete katsete nõuded

C liite punkt 3

8.2.5.1

2

EN 15877–1:2012+A1:2018

Railway applications - Marking on railway vehicles - Part 1: Freight wagons

2.1

Tõstepunkti märgistus

4.2.2.2

4.5.14

2.2

Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja pidurduse rakendamise funktsiooni märgistus

4.2.3.5.3.4

4.5.59

2.3

Kohaldatavad märgistused

7.1.2 alapunkt g

kõik punktid, v.a punkti 4.5.25 alapunkt b

2.4

Kombineeritud automaat- ja kruvisidurisüsteemi märgistus

C liite punkt 1

Joonis 75

3

EN 12663–1:2010+A1:2014

Railway applications - Structural requirements of railway vehicle bodies - Part 1: Locomotives and passenger rolling stock (and alternative method for freight wagons)

3.1

Veeremiüksuse tugevus. Vastavustõendamine

6.2.2.1

9.2, 9.3

3.2

Üksuse tugevus – väsimustugevus

6.2.2.1

5.6

4

EN 15273-2:2013+A1:2016

Railway applications - Gauges - Part 2: Rolling stock gauge

4.1

Gabariidid

4.2.3.1

5, A–J lisad, L lisa, M lisa, P lisa

5

EN 15528:2021

Railway applications - Line categories for managing the interface between load limits of vehicles and infrastructure

5.1

Ühilduvus rööbasteede kandevõimega

4.2.3.2

6.1, 6.2

6

EN 15437–1:2009+A1:2022

Raudteealased rakendused. Teljelaagripukside seisundi jälgimine. Ühilduvus ja projekteerimisnõuded. Osa 1: Veeremi teljelaagrite ülekuumenemise avastamise seadmed ja veeremi teljelaagripuks

6.1

Teljepukside seisundi jälgimine

4.2.3.4

5.1, 5.2

7

EN 14363:2016+A2:2022

Railway applications - Testing and Simulation for the acceptance of running characteristics of railway vehicles - Running Behaviour and stationary tests

7.1

Kõveral rööbasteel rööbastelt mahasõidu vältimine

6.2.2.2

4, 5, 6.1

7.2

Dünaamiline käitumine sõidu ajal

4.2.3.5.2

4, 5, 7

7.3

Dünaamiline käitumine sõidu ajal. Katsed rööbasteel

6.2.2.3

4, 5, 7

7.4

Kohaldamine 1 668  mm rööpmelaiusega võrgus käitatavate veeremiüksuste suhtes

6.2.2.3

7.6.3.2.6 alapunkt 2

7.5

Dünaamiline käitumine sõidu ajal

C.20

Tabel H.1

8

EN 16235:2013

Railway application - Testing for the acceptance of running characteristics of railway vehicles - Freight wagons - Conditions for dispensation of freight wagons with defined characteristics from on-track tests in accordance with EN 14363

8.1

Dünaamiline käitumine sõidu ajal

6.1.2.1

5

8.2

Kindlaksmääratud käiguosa

6.1.2.1

6

8.3

Kindlaksmääratud käiguosa minimaalne teljekoormus

6.1.2.1

6. peatüki tabelid 7, 8, 10, 13, 16 ja 19

9

EN 13749:2021

Railway applications - Wheelsets and bogies - Method of specifying the structural requirements of bogie frames

9.1

Pöördvankri raami konstruktsioon

4.2.3.6.1

6.2

9.2

Pöördvankri raami tugevuse hindamine

6.1.2.1

6.2

10

EN 13260:2020

Railway applications - Wheelsets and bogies - Wheelsets - Product requirements

10.1

Rattapaaride omadused

6.1.2.2

4.2.1

11

EN 13979-1:2020

Railway applications - Wheelsets and bogies - Monobloc wheels - Technical approval procedure - Part 1: Forged and rolled wheels

11.1

Rataste mehaanilised omadused

6.1.2.3

8

11.2

Termomehaaniline käitumine ja jääkpinge kriteeriumid

6.1.2.3

7

11.3

Toote eriomadused seoses rattaga

C liite punkt 15

7

11.4

Toote eriomadused seoses rattaga. Termomehaaniline tüübikatse

C liite punkt 15

Tabel A.1

12

EN 13103–1:2017+A1:2022

Railway applications - Wheelsets and bogies - Part 1: Design method for axles with external journals

12.1

Kontrollimeetod

6.1.2.4

5, 6, 7

12.2

Lubatava pinge otsustuskriteeriumid

6.1.2.4

8

13

EN 12082:2017+A1:2021

Railway applications – Axle boxes - Performance testing

13.1

Veerelaagri mehaaniline takistus ja väsimusomadused

6.2.2.4

7

14

UIC 430-1:2012

Conditions with which wagons must comply in order to be accepted for transit between standard gauge railways and the Spanish and Portuguese broad gauge railways

14.1

1 435  mm ja 1 668 mm rööpmelaiuse vahel vahetamine, teljeüksused

6.2.2.5

B.4 lisa joonised 9 ja 10 ning H lisa joonis 18

14.2

1 435  mm ja 1 668 mm rööpmelaiuse vahel vahetamine, pöördvankriüksused

6.2.2.5

H lisa joonis 18 ja I lisa joonised 19 ja 20

15

UIC 430-3:1995

Goods wagons - Conditions to be satisfied by goods wagons to make them acceptable for running on both standard-gauge networks and the network of the Finnish state railways

15.1

1 435  mm ja 1 524  mm rööpmelaiuse vahel vahetamine

6.2.2.5

7 lisa

16

EN 14531-1:2015+A1:2018

Railway applications - Methods for calculation of stopping distances, slowing distances and immobilization braking - Part 1: General algorithms utilizing mean value calculation for train sets or single vehicles

16.1

Sõidupidur

4.2.4.3.2.1

4

16.2

Seisupidur

4.2.4.3.2.2

5

16.3

Kauguse arvutamine

C liite punkt 9, tabel C.3

4

17

UIC 544-1:2014

Brakes - Braking performance

17.1

Sõidupidur. Arvutamine

4.2.4.3.2.1

1–3 ja 5–8

17.2

Sõidupidur. Valideerimine

4.2.4.3.2.1

B liide

17.3

Pidurdusrežiimi G hindamine

C.9 tabel C.3

1–3 ja 5–8

18

EN 50125-1:2014

Railway applications - Environmental conditions for equipment -Part 1: Rolling stock and on-board equipment

18.1

Keskkonnatingimused

4.2.5

4.7

19

EN 1363-1:2020

Tulepüsivuse katsed. Osa 1: Üldnõuded

19.1

Tõkked

6.2.2.8.1

4–12

20

ISO 5658-2:2006/Am1:2011

Reaction to fire tests — Spread of flame — Part 2: Lateral spread on building and transport products in vertical configuration

20.1

Materjalide süttivuse ja leegi levimise omaduste katsetamine

6.2.2.8.2

5–13

21

EN 13501-1:2018

Ehitustoodete ja -elementide tuleohutusalane klassifikatsioon. Osa 1: Klassifikatsioon tuletundlikkuse katsete alusel

21.1

Materjali omadused

6.2.2.8.2

8

22

EN 45545-2:2020

Railway applications - Fire protection on railway vehicles -Part 2: Requirements for fire behaviour of materials and components

22.1

Katsetingimused

6.2.2.8.2

Tabeli 6 viide T03.02

23

ISO 5660-1:2015+Amd1:2019

Reaction-to-fire tests — Heat release, smoke production and mass loss rate —Part 1: Heat release rate (cone calorimeter method) and smoke production rate (dynamic measurement)

23.1

Pöördvankri kummist osade katsetamine

6.2.2.8.2

5–13

24

EN 50355:2013

Railway applications - Railway rolling stock cables having special fire performance -Guide to use

24.1

Kaablid

6.2.2.8.3

1, 4–9

25

EN 50343:2014/A1:2017

Railway applications -Rolling stock -Rules for installation of cabling

25.1

Kaablid

6.2.2.8.3

1, 4–7

26

EN 45545-7:2013

Railway applications -Fire protection on railway vehicles -Part 7: Fire safety requirements for flammable liquid and flammable gas installations

26.1

Tuleohtlikud vedelikud

6.2.2.8.4

4–9

27

EN 50153:2014+A2:2020

Railway applications -Rolling stock -Protective provisions relating to electrical hazards

27.1

Kaudse kokkupuute vastased kaitsemeetmed (kaitsev potentsiaaliühtlustus)

4.2.6.2.1

6.4

27.2

Otsese kontakti vastased kaitsemeetmed

4.2.6.2.2

5

28

EN 16116-2:2021

Railway applications - Design requirements for steps, handrails and associated access for staff - Part 2: Freight wagons

28.1

Tagaosa signaaltule kinnitusseadmed

4.2.6.3

Joonis 10

28.2

UIC astmed ja käsipuud

Vaba ruum

C liite punkt 2

4, 5

6.2

29

EN 15153-1:2020

Railway applications -External visible and audible warning devices for trains -Part 1: Head, marker and tail lamps

29.1

Tagaosa signaaltuli. Tagumiste signaaltulede värvus

E liite punkt 1

5.5.3

29.2

Tagaosa signaaltuli. Tagumiste signaaltulede valgustugevus

E liite punkt 1

Tabel 8

30

EN 12899-1:2007

Vertikaalsed liikluskorraldusvahendid. Osa 1: Liiklusmärgid

30.1

Valgust tagasipeegeldavad märgised

E liite punkt 2

Klassi viide 2

31

EN 15566:2022

Railway applications - Railway rolling stock - Draw gear and screw coupling

31.1

Käsitsihaakimise süsteem

C liite punkt 1

4, 5, 6, 7 (välja arvatud punkt 4.3 ja B lisa joonisel B.1 esitatud mõõde a, mida käsitatakse informatiivsena).

32

EN 15551:2022

Railway applications - Railway rolling stock - Buffers

32.1

Puhvrid

C liite punkt 1

4 (välja arvatud punkt 4.3), 5, 6 (välja arvatud 6.2.2.3 ja E.4) ja 7

33

EN 15839:2012+A1:2015

Railway applications - Testing for the acceptance of running characteristics of railway vehicles - Freight wagons - Testing of running safety under longitudinal compressive forces

33.1

Pikisuunaliste survejõudude katsed

C liite punkt 8

Kõik

34

EN 15355:2019

Railway applications - Braking - Distributor valves and distributor-isolating devices

34.1

Õhujagaja ja õhujagaja väljalülitusseade

C liite punkti 9 alapunkt h

5, 6

35

EN 15611:2020+A1:2022

Railway applications - Braking - Relay valves

35.1

Muutuva koormuse režiimi ümberlülitusseade

C liite punkt 9, tabel C.3

5, 6, 7, 10

35.2

Releeklapi tüüp

C liite punkti 9 alapunkt o

5, 6, 7, 10

36

UIC 540:2016

Brakes - Air brakes for freight trains and passenger trains

36.1

UIC pidur

C liite punkti 9 alapunktid c ja e

2

37

EN 14531-2:2015

Railway applications - Methods for calculation of stopping and slowing distances and immobilization braking - Part 2: Step by step calculations for train sets or single vehicles

37.1

Sõidupidur

4.2.4.3.2.1

4 ja 5

38

EN 15624:2021

Railway applications - Braking - Empty-loaded changeover devices

38,1

Rööpmelaiuste vahel vahetamise tehniline kirjeldus

C liite punkt 9, tabel C.3

4, 5, 8

39

EN 15625:2021

Railway applications - Braking - Automatic variable load sensing devices

39,1

Koormuse muutuse andurid

C liite punkt 9, tabel C.3

5, 6, 9

40

EN 286-3:1994

Simple unfired pressure vessels designed to contain air or nitrogen – Part 3: Steel pressure vessels designed for air braking equipment and auxiliary pneumatic equipment for railway rolling stock

40.1

Terasest õhuanumad

C liite punkti 9 alapunkt f

4, 5, 6, 7

41

EN 286-4:1994

Simple unfired pressure vessels designed to contain air or nitrogen – Part 4: Aluminium alloy pressure vessels designed for air braking equipment and auxiliary pneumatic equipment for railway rolling stock

41.1

Alumiiniumist õhuanumad

C liite punkti 9 alapunkt f

4, 5, 6, 7

42

EN 15807:2021

Railway applications - Pneumatic half couplings

42.1

Piduritoru liides

C liite punkti 9 alapunkt i

5, 6, 9

43

EN 14601:2005+A1:2010+A2:2021

Railway applications - Straight and angled end cocks for brake pipe and main reservoir pipe

43.1

Otsakraanid

C liite punkti 9 alapunkt i

4, 5, 7, 9

44

UIC 541-1:2013

Brakes - Regulations concerning the design of brake components

44.1

Pidurdusrežiimi lülitusseade

C liite punkti 9 alapunkt j

E liide

45

UIC 542:2015

Brake parts – Interchangeability

45.1

Piduriklotside hoidjad

C liite punkti 9 alapunkt k

1–5

46

UIC 541-4:2020

Composite brake blocks - General conditions for certification and use

46.1

Ratta klotspidurite hõõrdeelement

C liite punkti 9 alapunkt l

1, 2

47

EN 16452:2015+A1:2019

Railway applications - Braking - Brake blocks

47.1

Ratta klotspidurite hõõrdeelement

C liite punkti 9 alapunkt l

4–11

48

EN 16241:2014+A1:2016

Railway applications - Slack adjuster

48.1

Pidurisilindri kolvikäigu automaatregulaatorid

Vastavuse hindamine

C liite punkti 9 alapunkt m

4, 5, 6.2

6.3.2–6.3.5

49

EN 15595:2018+AC:2021

Railway applications - Braking - Wheel slide protection

49.1

Rataste lohisemise vältimise süsteem

C liite punkti 9 alapunkt n

5–9, 11

50

EN 15085-1:2007+A1:2013

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi ja veeremidetailide keevitamine. Osa 1: Üldine

50.1

Keevitamine

C liite punkt 12

4

51

EN 15085-2:2020

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi ja veeremidetailide keevitamine. Osa 2: Nõuded keevitustootjatele

51.1

Keevitamine

C liite punkt 12

4, 5, 6, 7

52

EN 15085-3:2022

Railway applications - Welding of railway vehicles and components - Part 3: Design requirements

52.1

Keevitamine

C liite punkt 12

4, 5, 6, 7

53

EN 15085-4:2007

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi ja veeremidetailide keevitamine. Osa 4: Tootmisnõuded

53.1

Keevitamine

C liite punkt 12

4, 5, 6

54

EN 15085-5:2007

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi ja veeremidetailide keevitamine. Osa 5: Kontrollimine, katsetamine ja dokumenteerimine

54.1

Keevitamine

C liite punkt 12

4–10

55

EN 13262:2020

Railway applications - Wheelsets and bogies - Wheels - Product requirements

55.1

Toote eriomadused seoses rattaga

C liite punkt 15

4, 5 ja 6

56

UIC 535-2:2006

Standardisation and positioning on wagons of steps, end platforms, gangways, handrails, tow hooks, automatic coupler (AC), draw-only automatic coupler and brake valve controls on the UIC member RUs and OSJD member Rus

56.1

Veokonksud

Alternatiivsete lahenduste tingimused

C liite punkt 16

1.4

1.4.2–1.4.9

56.2

Eenduvate osade kaitseseadmed

C liite punkt 17

1.3

57

IRS 50575:2020, Ed1

Railway applications -Wagons – Label-holders and hazard identification panels: interchangeability

57.1

Sildihoidjad ja tagaosa signaaltule kinnitusseadmed

C liite punkt 18

2

58

EN 16834:2019

Railway applications - Braking – Brake performance

58.1

Sõidupidur

4.2.4.3.2.1

D lisa

58.2

Viite 17 alusel arvutatud pidurdustõhususe valideerimine

4.2.4.3.2.1

6, 8, 9, 10, 12

58.3

Pidurdusrežiimi G hindamine

C liite punkt 9, tabel C.3

6, 8, 9, 12

59

EN 16839:2022

Railway applications - Rolling stock - Head stock layout

59.1

Otsatala paigutus

C liite punkt 1

4, v.a 4.3; 5, v.a 5.5.2.3 ja 5.5.2.4; 6, 7, 8

D.2.   Tehnilised dokumendid (kättesaadavad ERA veebisaidil)

| Viide | Hinnatavad näitajad | KTK punkt | Kohustusliku tehnilise dokumendi punkt |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Liidesed raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmetega ja muude allsüsteemidega


  Kontrolli ja signaalimise KTK A liite viide 77


  ERA/ERTMS/033281 V5.0 |
| A.1 | Rööbastee vooluahelatel põhinev rongituvastussüsteem | 4.2.3.3 alapunkt a | teljevahed (3.1.2.1, 3.1.2.3, 3.1.2.4, 3.1.2.5),
  veeremiüksuse teljekoormus (3.1.7.1),
  impedants rataste vahel (3.1.9),
  komposiitmaterjalist piduriklotside kasutamine (3.1.6),
  kui veerem on varustatud asjaomaste seadmetega: manööverdamisseadmete kasutamine (3.1.8),
  kui veeremil on elektri- või elektronseadmed, mis tekitavad rööbastes häiringuvoolu: juhtivuslik häiring (3.2.2). |
| A.2 | Teljeloenduritel põhinev rongituvastussüsteem | 4.2.3.3 alapunkt b | teljevahed (3.1.2.1, 3.1.2.2, 3.1.2.4, 3.1.2.5),
  ratta geomeetria (3.1.3.1–3.1.3.4),
  metallita ja induktiivkomponentideta ruum rataste vahel (3.1.3.5),
  rattamaterjal (3.1.3.6),
  kui veeremil on elektri- või elektronseadmed, mis tekitavad rattaanduri lähedal elektromagnetilisi häiringuid: elektromagnetväljad (3.2.1). |
| A.3 | Silmusahelal põhinev rongituvastussüsteem | 4.2.3.3 alapunkt c | veeremiüksuse metallkonstruktsioon (3.1.7.2) |
| A.4 | Mõjutav veeremiüksus | 7.1.2 alapunkt d1 | punkt 3.2 |
| A.5 | Veeremiüksuse impedants | 7.1.2 alapunkt d1 | punkt 3.2.2 |
| A.6 | Ühtlustatud katsemeetod | 7.1.2 alapunkt d1 | punkt 3.2.1 |
| A.7 | Mõjutav veeremiüksus | C liite punkt 7 | punkt 3.2 |
| A.8 | Veeremiüksuse impedants | C liite punkt 7 | punkt 3.2.2 |
| A.9 | Ühtlustatud katsemeetod | C liite punkt 7 | punkt 3.2.1 |
| B | Euroopa Liidu Raudteeameti tehniline dokument kombineeritud vedudele määratavate koodide kohta


  ERA/TD/CT versioon 1.1 (kättesaadavaks tehtud 21.3.2023) |
| B.1 | Kombineeritud veol kasutamiseks ettenähtud veeremiüksustele koodide määramine | 4.2.3.1
  H liide | 2.2 |
| C | ERA tehniline dokument Rahvusvahelise Raudteeliidu poolt täielikult heaks kiidetud, rahvusvahelises transpordis kasutatavate liitpiduriklotside loetelu kohta


  ERA/TD/2009-02/INT, versioon 15.0 |

Viide

Hinnatavad näitajad

KTK punkt

Kohustusliku tehnilise dokumendi punkt

A

Liidesed raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmetega ja muude allsüsteemidega

Kontrolli ja signaalimise KTK A liite viide 77

ERA/ERTMS/033281 V5.0

A.1

Rööbastee vooluahelatel põhinev rongituvastussüsteem

4.2.3.3 alapunkt a

teljevahed (3.1.2.1, 3.1.2.3, 3.1.2.4, 3.1.2.5),

veeremiüksuse teljekoormus (3.1.7.1),

impedants rataste vahel (3.1.9),

komposiitmaterjalist piduriklotside kasutamine (3.1.6),

kui veerem on varustatud asjaomaste seadmetega: manööverdamisseadmete kasutamine (3.1.8),

kui veeremil on elektri- või elektronseadmed, mis tekitavad rööbastes häiringuvoolu: juhtivuslik häiring (3.2.2).

A.2

Teljeloenduritel põhinev rongituvastussüsteem

4.2.3.3 alapunkt b

teljevahed (3.1.2.1, 3.1.2.2, 3.1.2.4, 3.1.2.5),

ratta geomeetria (3.1.3.1–3.1.3.4),

metallita ja induktiivkomponentideta ruum rataste vahel (3.1.3.5),

rattamaterjal (3.1.3.6),

kui veeremil on elektri- või elektronseadmed, mis tekitavad rattaanduri lähedal elektromagnetilisi häiringuid: elektromagnetväljad (3.2.1).

A.3

Silmusahelal põhinev rongituvastussüsteem

4.2.3.3 alapunkt c

veeremiüksuse metallkonstruktsioon (3.1.7.2)

A.4

Mõjutav veeremiüksus

7.1.2 alapunkt d1

punkt 3.2

A.5

Veeremiüksuse impedants

7.1.2 alapunkt d1

punkt 3.2.2

A.6

Ühtlustatud katsemeetod

7.1.2 alapunkt d1

punkt 3.2.1

A.7

Mõjutav veeremiüksus

C liite punkt 7

punkt 3.2

A.8

Veeremiüksuse impedants

C liite punkt 7

punkt 3.2.2

A.9

Ühtlustatud katsemeetod

C liite punkt 7

punkt 3.2.1

B

Euroopa Liidu Raudteeameti tehniline dokument kombineeritud vedudele määratavate koodide kohta

ERA/TD/CT versioon 1.1 (kättesaadavaks tehtud 21.3.2023)

B.1

Kombineeritud veol kasutamiseks ettenähtud veeremiüksustele koodide määramine

4.2.3.1

H liide

2.2

C

ERA tehniline dokument Rahvusvahelise Raudteeliidu poolt täielikult heaks kiidetud, rahvusvahelises transpordis kasutatavate liitpiduriklotside loetelu kohta

ERA/TD/2009-02/INT, versioon 15.0

| 67) | E liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Tagatulede värvus peab vastama D liite viites 29 osutatud tehnilisele kirjeldusele.
  Tagatuli peab olema projekteeritud nii, et selle valgustugevus vastab D liite viites 29 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- | --- |

67)

E liidet muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:

„Tagatulede värvus peab vastama D liite viites 29 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

Tagatuli peab olema projekteeritud nii, et selle valgustugevus vastab D liite viites 29 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| b) | punkti 2 neljas lause asendatakse järgmisega:

  „Plaat peab olema valgustpeegeldav vastavalt D liite viites 30 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

b)

punkti 2 neljas lause asendatakse järgmisega:

„Plaat peab olema valgustpeegeldav vastavalt D liite viites 30 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 68) | F liidet muudetakse järgmiselt:
  Pealkirja „Dünaamiline käitumine sõidu ajal“ järele lisatakse järgmine rida:










  „Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioon | 4.2.3.5.3 | x | x | ei kohaldata | -“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

68)

F liidet muudetakse järgmiselt:

Pealkirja „Dünaamiline käitumine sõidu ajal“ järele lisatakse järgmine rida:

„Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioon

4.2.3.5.3

x

x

ei kohaldata

-“;

| 69) | G liide asendatakse järgmisega:


  „G lisa
  Loetelu komposiitmaterjalist piduriklotsidest, millel ei pea olema artiklis 8b osutatud vastavusdeklaratsiooni
  Sellele liitele on viidatud D.2 liite viites C. |
| --- | --- |

69)

G liide asendatakse järgmisega:

„G lisa

Loetelu komposiitmaterjalist piduriklotsidest, millel ei pea olema artiklis 8b osutatud vastavusdeklaratsiooni

Sellele liitele on viidatud D.2 liite viites C.

| 70) | lisatakse H liide:


  „H liide
  Kombineeritud veol kasutamiseks ettenähtud veeremiüksustele koodide määramine
  Kombineeritud veoks ettenähtud veeremiüksustele määratakse koodid vastavalt D.2 liite viites B viidatud tehnilisele kirjeldusele.
  Järgmisi nõudeid kohaldatakse veeremiüksuste suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks kombineeritud veol ja millel peab olema vaguni ühilduvuse kood.
  H.1.   Vaguni ühilduvuse kood









  1) | Vaguni ühilduvuse koodi abil täpsustatakse ühendveo-laadimisüksuse tüüp, mida saab veeremiüksusele laadida. |
| --- | --- | --- |

70)

lisatakse H liide:

„H liide

Kombineeritud veol kasutamiseks ettenähtud veeremiüksustele koodide määramine

Kombineeritud veoks ettenähtud veeremiüksustele määratakse koodid vastavalt D.2 liite viites B viidatud tehnilisele kirjeldusele.

Järgmisi nõudeid kohaldatakse veeremiüksuste suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks kombineeritud veol ja millel peab olema vaguni ühilduvuse kood.

H.1.   Vaguni ühilduvuse kood

1)

| 2) | Vaguni ühilduvuse kood määratakse kõigile veeremiüksustele ja seda hindab teavitatud asutus. |
| --- | --- |

2)

H.2.   Vaguni korrektsiooninumber

| 1) | Vaguni korrektsiooninumber saadakse hinnatava veeremiüksuse geomeetriliste omaduste ja punktis H.3 kindlaks määratud võrdlusvagunite omaduste võrdlemise tulemusel. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Sel viisil võrreldakse kõiki veeremiüksusi ja seda hindab teavitatud asutus. Hindamise tulemus lisatakse teavitatud asutuse aruandesse. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Hindamise alusel tehakse järgmist.
  Kui veeremiüksuse geomeetrilised omadused on võrdlusvaguni omadustega samaväärsed või nendest paremad, on taotleja soovi korral võimalik arvutada vaguni korrektsiooninumber.
  Kui veeremiüksuse geomeetrilised omadused on võrdlusvaguni omadustest halvemad, ei nõuta käesolevas KTKs vaguni korrektsiooninumbri arvutamist. |
| --- | --- |

3)

Kui veeremiüksuse geomeetrilised omadused on võrdlusvaguni omadustega samaväärsed või nendest paremad, on taotleja soovi korral võimalik arvutada vaguni korrektsiooninumber.

Kui veeremiüksuse geomeetrilised omadused on võrdlusvaguni omadustest halvemad, ei nõuta käesolevas KTKs vaguni korrektsiooninumbri arvutamist.

H.3.   Võrdlusvagunite omadused

Kombineeritud veo P-profiilid arvutatakse võrdlus-taskuvaguni omaduste alusel, mis on kindlaks määratud järgmiselt:

| — | pöördvankri pöördtappide vahekaugus a on 11 200 mm; |
| --- | --- |

—

pöördvankri pöördtappide vahekaugus a on 11 200 mm;

| — | pöördvankri teljevahe p on 1 800 mm; |
| --- | --- |

—

pöördvankri teljevahe p on 1 800 mm;

| — | poolhaagise laadimistasandi kõrgus on 330 mm; |
| --- | --- |

—

poolhaagise laadimistasandi kõrgus on 330 mm;

| — | maksimaalne ülend na on 2 000 mm; |
| --- | --- |

—

maksimaalne ülend na on 2 000 mm;

| — | koormuse lubatud hälve on 10 mm; |
| --- | --- |

—

koormuse lubatud hälve on 10 mm;

| — | ebasümmeetrilisus on 1°; |
| --- | --- |

—

ebasümmeetrilisus on 1°;

| — | poolhaagise kõrgus + vaguni veeremiskeskme kõrgus Hc on 1 000 mm; |
| --- | --- |

—

poolhaagise kõrgus + vaguni veeremiskeskme kõrgus Hc on 1 000 mm;

| — | q + w lõtk on 11,5 mm; |
| --- | --- |

—

q + w lõtk on 11,5 mm;

| — | libistite lõtk J on 12 mm; |
| --- | --- |

—

libistite lõtk J on 12 mm;

| — | libistite vaheline poolkaugus bG on 850 mm; |
| --- | --- |

—

libistite vaheline poolkaugus bG on 850 mm;

| — | poolhaagise + vaguni elastsus s on 0,3. |
| --- | --- |

—

poolhaagise + vaguni elastsus s on 0,3.

Kombineeritud veo C- ja ISO-profiilid arvutatakse võrdlusvaguni omaduste alusel, mis on kindlaks määratud järgmiselt:

| — | pöördvankri pöördtappide vahekaugus a on 13 500 mm; |
| --- | --- |

—

pöördvankri pöördtappide vahekaugus a on 13 500 mm;

| — | pöördvankri teljevahe p on 1 800 mm; |
| --- | --- |

—

pöördvankri teljevahe p on 1 800 mm;

| — | vahetatava kere laadimistasandi kõrgus on 1 175 mm; |
| --- | --- |

—

vahetatava kere laadimistasandi kõrgus on 1 175 mm;

| — | maksimaalne ülend na on 2 000 mm; |
| --- | --- |

—

maksimaalne ülend na on 2 000 mm;

| — | koormuse lubatud hälve on 10 mm; |
| --- | --- |

—

koormuse lubatud hälve on 10 mm;

| — | ebasümmeetrilisus on 1°; |
| --- | --- |

—

ebasümmeetrilisus on 1°;

| — | vaguni veeremiskeskme kõrgus Hc on 500 mm; |
| --- | --- |

—

vaguni veeremiskeskme kõrgus Hc on 500 mm;

| — | q + w lõtk on 11,5 mm; |
| --- | --- |

—

q + w lõtk on 11,5 mm;

| — | libistite lõtk J on 12 mm; |
| --- | --- |

—

libistite lõtk J on 12 mm;

| — | libistite vaheline poolkaugus bG on 850 mm; |
| --- | --- |

—

libistite vaheline poolkaugus bG on 850 mm;

| — | vaguni elastsus s on 0,15. |
| --- | --- |

—

vaguni elastsus s on 0,15.

---

(*1)  Komisjoni 9. märtsi 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/387, millega muudetakse määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1302/2014 ja (EL) 2016/919 kasutusala laiendamise ja üleminekuperioodide osas (ELT L 73, 10.3.2020, lk 6).“;

*1

(*2)  Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1304/2014 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 421).“;

*2

(*3)  Komisjoni 9. märtsi 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/387, millega muudetakse määrust (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 73, 10.3.2020, lk 6).“

*3

---

(1)  Kaheteljeliste vagunite puhul, mille teljekoormus on kuni 22,5 tonni, kasutatakse väärtusena 1 651 mm.“

1

(2)  Rööpmelaiuste vahel vahetamine vastavalt D liite viites 38 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

2

(3)  Veeremiüksus S1 on koormamata/koormatud seadmega veeremiüksus. Maksimaalne koormus telje kohta on 22,5 t.

3

(4)  Ainult kaheetapilise koormuspiduri (ümberlülituse käsklus) ja P10- (10 ‰ fosforisisaldusega malmist piduriklotsid) või LL-piduriklotside puhul.

4

(5)  Maksimaalne lubatud keskmine aeglustusjõud (sõidukiirusel 100 km/h) on
  Image 105
  . See väärtus on saadud maksimaalsest pidurdusenergiast, mis on pidurdamise ajal lubatud sulgurpidurdamisega rattale, mille uus nimiläbimõõt jääb vahemikku (920 mm; 1 000 mm) (pidurdusmass on piiratud 18 tonnile telje kohta).

5

(6)  Muutuva koormuse režiimi ümberlülitusseade vastavalt D liite viites 35 osutatud tehnilisele kirjeldusele koos muutuva koormuse muutumist tuvastava seadmega vastavalt D liite viites 39 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

6

(7)  

  Image 106
  , kus Te = 2 sekundit. Vahemaa arvutamine vastavalt D liite viites 16 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

7

(8)  Veeremiüksus S2 on muutuva koormuse režiimi ümberlülitusseadmega veeremiüksus. Maksimaalne koormus telje kohta on 22,5 t.

8

(9)  S-tingimustes kasutatavate vagunite automaatse koormusjuhtimisega seadmed võivad tagada maksimaalse pidurdusmassi λ = 100 % kuni koormuse piirnormini, mis on võrdne 67 % vaguni suurimast lubatud massist.

9

Standardse rattapaari puhul, mida kasutatakse maksimaalse teljekoormusega

maksimaalselt 1 000 mm, kulunud ratta puhul minimaalselt 840 mm, maksimaalne teljekoormus 22,5 t,

maksimaalne teljekoormus (kui λ = 100) on 15 t;

maksimaalselt 840 mm, kulunud ratta puhul minimaalselt 760 mm,

maksimaalne teljekoormus 20 t, maksimaalne teljekoormus (kui λ = 100) on 13 t;

maksimaalselt 760 mm, kulunud ratta puhul minimaalselt 680 mm,

maksimaalne teljekoormus 18 t, maksimaalne teljekoormus (kui λ = 100) on 12 t;

maksimaalselt 680 mm, kulunud ratta puhul minimaalselt 620 mm,

maksimaalne teljekoormus 16 t, maksimaalne teljekoormus (kui λ = 100) on 10,5 t.

(10)  Veeremiüksus SS peab olema varustatud muutuva koormuse režiimi ümberlülitusseadmega. Maksimaalne koormus telje kohta on 22,5 t.

10

(11)  λ ei tohi ületada 125 %, kui pidurdamine toimub ainult ratastel (piduriklotsid), maksimaalne lubatud keskmine aeglustusjõud on 16 kN telje kohta (sõidukiirusel 120 km/h).

11

(12)  Sõidukiirusel 120 km/h kehtib nõue λ = 100 % kuni veeremiüksuse SS koormuse piirnormini, järgmise erandiga: klotsipiduri keskmine aeglustusjõud ratta läbimõõdu järgi (uuel rattal kuni 1 000 mm, kulunud rattal vähemalt 840 mm) ei tohi ületada 16 kN rattapaari kohta. Selle piirnormi põhjuseks on maksimaalne lubatud pidurdusenergia, mis vastab teljekoormusele 20 t, kui λ = 90 % ja pidurdusmass rattapaari kohta on 18 t.

12

Kui teljekoormus on 18 t ja ette on nähtud, et pidurdusmassi protsent peab olema suurem kui 100, tuleb ratta soojuskoormuse piiramiseks kasutada muud tüüpi pidurisüsteemi (näiteks ketaspidureid).“

---

II LISA

Määruse (EL) nr 1299/2014 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkt 2.5 asendatakse järgmisega:
  „2.5.   Seos ohutusjuhtimissüsteemiga

  Käesoleva KTK kohaldamisala nõuete kohaselt ohutuse ja käitamise juhtimiseks vajalikud protsessid, sealhulgas liidesed inimeste, organisatsioonide või muude tehniliste süsteemidega, kavandatakse ja rakendatakse taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 nõuetega.“; |
| --- | --- |

1)

punkt 2.5 asendatakse järgmisega:

„2.5.   Seos ohutusjuhtimissüsteemiga

Käesoleva KTK kohaldamisala nõuete kohaselt ohutuse ja käitamise juhtimiseks vajalikud protsessid, sealhulgas liidesed inimeste, organisatsioonide või muude tehniliste süsteemidega, kavandatakse ja rakendatakse taristuettevõtja ohutusjuhtimissüsteemis kooskõlas direktiivi (EL) 2016/798 nõuetega.“;

| 2) | lisatakse punkt 2.6:
  „2.6.   Seos kombineeritud vedudele koodide määramisega









  1) | Ehitusgabariidi nõuded on kindlaks määratud punktis 4.2.3.1. |
| --- | --- | --- |

2)

lisatakse punkt 2.6:

„2.6.   Seos kombineeritud vedudele koodide määramisega

1)

| 2) | Kombineeritud vedude korral ühendveo-laadimisüksuste veol kasutatav koodide määramise süsteem peab olema kooskõlas T liite viites A osutatud kirjeldusega. See võib põhineda:






  a) | liini tehnilistel andmetel ja takistuste täpsel asukohal; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

liini tehnilistel andmetel ja takistuste täpsel asukohal;

| b) | kõnealuse liini ehitusgabariidi võrdlusprofiilil; |
| --- | --- |

b)

kõnealuse liini ehitusgabariidi võrdlusprofiilil;

| c) | punktides a ja b viidatud meetodite kombinatsioonil.“; |
| --- | --- |

c)

punktides a ja b viidatud meetodite kombinatsioonil.“;

| 3) | punkti 4.1 alapunkt 6 asendatakse järgmisega:






  „6) | Kui käesolevas KTKs on kategooria või tööparameetrina märgitud liini või lõigu maksimaalsed lubatud kiirused ühikutes (km/h), võib kiiruse teisendada Iirimaa raudteevõrgu ja Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa raudteevõrgu jaoks vastavaks väärtuseks ühikutes (mph), nagu G liites.“; |
| --- | --- | --- |

3)

punkti 4.1 alapunkt 6 asendatakse järgmisega:

„6)

Kui käesolevas KTKs on kategooria või tööparameetrina märgitud liini või lõigu maksimaalsed lubatud kiirused ühikutes (km/h), võib kiiruse teisendada Iirimaa raudteevõrgu ja Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa raudteevõrgu jaoks vastavaks väärtuseks ühikutes (mph), nagu G liites.“;

| 4) | punkti 4.2.1 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunktid 4–8 asendatakse järgmisega:






  „4) | Liinid liigitatakse vastavalt liikluse tüübile (liikluskoodile), mida iseloomustavad järgmised tööparameetrid:






  — | ehitusgabariit, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4)

punkti 4.2.1 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunktid 4–8 asendatakse järgmisega:

„4)

Liinid liigitatakse vastavalt liikluse tüübile (liikluskoodile), mida iseloomustavad järgmised tööparameetrid:

—

ehitusgabariit,

| — | teljekoormus, |
| --- | --- |

—

teljekoormus,

| — | liini või lõigu maksimaalne lubatud kiirus, |
| --- | --- |

—

liini või lõigu maksimaalne lubatud kiirus,

| — | rongi pikkus, |
| --- | --- |

—

rongi pikkus,

| — | ooteplatvormi kasulik pikkus. |
| --- | --- |

—

ooteplatvormi kasulik pikkus.

Rongi liikumist otseselt mõjutavad väärtused ehitusgabariidi ja teljekoormuse veergudes näitavad kohustuslikku miinimumtaset vastavalt sihtkoha liikluskoodile. Olenemata TEN-T nõuetest kohaldatakse liini või lõigu maksimaalse lubatud kiiruse, ooteplatvormi kasuliku pikkuse ja rongi pikkuse veergudes esitatud väärtuste vahemikke, kui see on mõistlik.

| 5) | Tabelites 2 ja 3 loetletud tööparameetrid ei ole mõeldud veeremi ja taristu ühilduvuse kontrollimiseks. Marsruudi ühilduvuse kontrolli suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/773 (*1) (käitamise ja liikluskorralduse KTK) lisa punkti 4.2.2.5 ja D.1 liidet. |
| --- | --- |

5)

Tabelites 2 ja 3 loetletud tööparameetrid ei ole mõeldud veeremi ja taristu ühilduvuse kontrollimiseks. Marsruudi ühilduvuse kontrolli suhtes kohaldatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/773 (*1) (käitamise ja liikluskorralduse KTK) lisa punkti 4.2.2.5 ja D.1 liidet.

| 6) | Olemasolevate rajatiste erinevate rongitüüpidega ühilduvuse minimaalsed suutlikkusnõuded on esitatud E liites. Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa raudteevõrgu puhul on teave maksimaalse teljekoormuse ja maksimaalse kiiruse seose kohta vastavalt veeremiüksuse tüübile esitatud F liites. |
| --- | --- |

6)

Olemasolevate rajatiste erinevate rongitüüpidega ühilduvuse minimaalsed suutlikkusnõuded on esitatud E liites. Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa raudteevõrgu puhul on teave maksimaalse teljekoormuse ja maksimaalse kiiruse seose kohta vastavalt veeremiüksuse tüübile esitatud F liites.

| 7) | Tööparameetrid eri liiklustüüpide korral on esitatud tabelites 2 ja 3.

  Tabel 2


  Taristu tööparameetrid reisijateveoga seoses


  (marsruudi ühilduvuse kontrolli suhtes kohaldatakse käitamise ja liikluskorralduse KTK punkti 4.2.2.5 ja D.1 liidet)










  Liikluskood | Ehitusgabariit | Teljekoormus (t) | Liini või lõigu maksimaalne lubatud kiirus (km/h) | Ooteplatvormi kasulik pikkus (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| P1 | GC | 17  (1) / 21,5  (2) | 250 –350 | 400 |
| P2 | GB | 20  (1) / 22,5  (2) | 200 –250 | 200 –400 |
| P3 | DE3 | 22,5  (3) | 120 –200 | 200 –400 |
| P4 | GB | 22,5  (3) | 120 –200 | 200 –400 |
| P5 | GA | 20  (3) | 80 –120 | 50 –200 |
| P6 | G1 | 12  (3) | ei kohaldata | ei kohaldata |
| P1520 | S | 22,5  (3) | 80 –160 | 35 –400 |
| P1600 | IRL1 | 22,5  (3) | 80 –160 | 75 –240 |

7)

Tööparameetrid eri liiklustüüpide korral on esitatud tabelites 2 ja 3.

Tabel 2

Taristu tööparameetrid reisijateveoga seoses

(marsruudi ühilduvuse kontrolli suhtes kohaldatakse käitamise ja liikluskorralduse KTK punkti 4.2.2.5 ja D.1 liidet)

Liikluskood

Ehitusgabariit

Teljekoormus (t)

Liini või lõigu maksimaalne lubatud kiirus (km/h)

Ooteplatvormi kasulik pikkus (m)

P1

GC

17  (1) / 21,5  (2)

250 –350

400

P2

GB

20  (1) / 22,5  (2)

200 –250

200 –400

P3

DE3

22,5  (3)

120 –200

200 –400

P4

GB

22,5  (3)

120 –200

200 –400

P5

GA

20  (3)

80 –120

50 –200

P6

G1

12  (3)

ei kohaldata

ei kohaldata

P1520

S

22,5  (3)

80 –160

35 –400

P1600

IRL1

22,5  (3)

80 –160

75 –240

Tabel 3

Taristu tööparameetrid kaubaveoga seoses

(marsruudi ühilduvuse kontrolli suhtes kohaldatakse käitamise ja liikluskorralduse KTK punkti 4.2.2.5 ja D.1 liidet)

| Liikluskood | Ehitusgabariit | Teljekoormus (t) | Liini või lõigu maksimaalne lubatud kiirus (km/h) | Rongi pikkus (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| F1 | GC | 22,5  (4) | 100 –120 | 740 –1 050 |
| F2 | GB | 22,5  (4) | 100 –120 | 600 –1 050 |
| F3 | GA | 20  (4) | 60 –100 | 500 –1 050 |
| F4 | G1 | 18  (4) | ei kohaldata | ei kohaldata |
| F1520 | S | 25  (4) | 50 –120 | 1 050 |
| F1600 | IRL1 | 22,5  (4) | 50 –100 | 150 –450 |

Liikluskood

Ehitusgabariit

Teljekoormus (t)

Liini või lõigu maksimaalne lubatud kiirus (km/h)

Rongi pikkus (m)

F1

GC

22,5  (4)

100 –120

740 –1 050

F2

GB

22,5  (4)

100 –120

600 –1 050

F3

GA

20  (4)

60 –100

500 –1 050

F4

G1

18  (4)

ei kohaldata

ei kohaldata

F1520

S

25  (4)

50 –120

1 050

F1600

IRL1

22,5  (4)

50 –100

150 –450

| Märkus. | Tabelid 2 ja 3 ei ole mõeldud veeremi ja taristu ühilduvuse kontrollimiseks. |
| --- | --- |

Märkus.

| 8) | Rajatiste puhul ei piisa taristule esitatavate nõuete kindlaksmääramiseks ainult teljekoormusest. Nõuded on esitatud:






  — | uute rajatiste kohta punktides 4.2.7.1 ja 4.2.7.2, |
| --- | --- | --- |

8)

Rajatiste puhul ei piisa taristule esitatavate nõuete kindlaksmääramiseks ainult teljekoormusest. Nõuded on esitatud:

—

uute rajatiste kohta punktides 4.2.7.1 ja 4.2.7.2,

| — | olemasolevate rajatiste kohta punktis 4.2.7.4, |
| --- | --- |

—

olemasolevate rajatiste kohta punktis 4.2.7.4,

| — | rööbastee kohta punktis 4.2.6. |
| --- | --- |

—

rööbastee kohta punktis 4.2.6.

(*1)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 5).“
  "

| b) | alapunkt 11 asendatakse järgmisega:






  „11) | (Ei kasutata.)“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt 11 asendatakse järgmisega:

„11)

(Ei kasutata.)“;

| 5) | punkti 4.2.3.1 alapunktid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:






  „1) | Ehitusgabariidi ülemine osa määratakse kindlaks punkti 4.2.1 alusel valitud gabariidi põhjal, mis on kindlaks määratud T liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses. |
| --- | --- | --- |

5)

punkti 4.2.3.1 alapunktid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„1)

Ehitusgabariidi ülemine osa määratakse kindlaks punkti 4.2.1 alusel valitud gabariidi põhjal, mis on kindlaks määratud T liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses.

| 2) | Ehitusgabariidi alumisele osale osa kehtib GI2 vastavalt T liite viites 3 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Kui rööbasteed on varustatud rongipiduritega, siis kehtib ehitusgabariidi alumisele osale GI1 vastavalt nimetatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

2)

Ehitusgabariidi alumisele osale osa kehtib GI2 vastavalt T liite viites 3 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Kui rööbasteed on varustatud rongipiduritega, siis kehtib ehitusgabariidi alumisele osale GI1 vastavalt nimetatud tehnilisele kirjeldusele.

| 3) | Ehitusgabariidi arvutused tehakse kinemaatilise meetodi abil vastavalt T liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele.“; |
| --- | --- |

3)

Ehitusgabariidi arvutused tehakse kinemaatilise meetodi abil vastavalt T liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele.“;

| 6) | punkti 4.2.3.2 alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | Rööbasteede telgedevaheline kaugus peab vastama vähemalt rajatise rööbasteede telgedevahelise kauguse piirnormile, mis on kindlaks määratud vastavalt T liite viites 3 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- | --- |

6)

punkti 4.2.3.2 alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

Rööbasteede telgedevaheline kaugus peab vastama vähemalt rajatise rööbasteede telgedevahelise kauguse piirnormile, mis on kindlaks määratud vastavalt T liite viites 3 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 7) | punkti 4.2.3.4 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | Väikese raadiusega vastaskõverad (välja arvatud sorteerimisjaamades, kus vaguneid manööverdatakse eraldi) tuleb uute liinide puhul projekteerida nii, et on välistatud puhvri lukustumine.
  Kõverate vahel paiknevate rööbastee sirgete vahelõikude kohta kehtib T liite viites 4 osutatud tehniline kirjeldus, mille väärtused põhinevad samas tehnilises kirjelduses määratletud võrdlusveeremiüksustel. Puhvri lukustumise vältimiseks sellistel olemasolevatel veeremiüksustel, mis ei vasta võrdlusveeremiüksuse eeldustele, võib taristuettevõtja kindlaks määrata pikema sirge vahelõigu
  Rööbastee kõverate vahelõikude puhul tehakse rööbasteelt väljaulatumise erinevuste määra kontrollimiseks üksikasjalikud arvutused.“; |
| --- | --- | --- |

7)

punkti 4.2.3.4 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

Väikese raadiusega vastaskõverad (välja arvatud sorteerimisjaamades, kus vaguneid manööverdatakse eraldi) tuleb uute liinide puhul projekteerida nii, et on välistatud puhvri lukustumine.

Kõverate vahel paiknevate rööbastee sirgete vahelõikude kohta kehtib T liite viites 4 osutatud tehniline kirjeldus, mille väärtused põhinevad samas tehnilises kirjelduses määratletud võrdlusveeremiüksustel. Puhvri lukustumise vältimiseks sellistel olemasolevatel veeremiüksustel, mis ei vasta võrdlusveeremiüksuse eeldustele, võib taristuettevõtja kindlaks määrata pikema sirge vahelõigu

Rööbastee kõverate vahelõikude puhul tehakse rööbasteelt väljaulatumise erinevuste määra kontrollimiseks üksikasjalikud arvutused.“;

| 8) | punkti 4.2.4.5 alapunkti 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Järgmised T liite viites 6 osutatud tehnilises kirjelduses määratletud rattapaarid mudeldatakse kavandatud rööbastee tingimustes (modelleerimine arvutustega vastavalt T liite viites 5 osutatud tehnilisele kirjeldusele):






  a) | S 1002 SR1 puhul, |
| --- | --- | --- |

8)

punkti 4.2.4.5 alapunkti 4 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Järgmised T liite viites 6 osutatud tehnilises kirjelduses määratletud rattapaarid mudeldatakse kavandatud rööbastee tingimustes (modelleerimine arvutustega vastavalt T liite viites 5 osutatud tehnilisele kirjeldusele):

a)

S 1002 SR1 puhul,

| b) | S 1002 SR2 puhul, |
| --- | --- |

b)

S 1002 SR2 puhul,

| c) | GV 1/40 SR1 puhul, |
| --- | --- |

c)

GV 1/40 SR1 puhul,

| d) | GV 1/40 SR2 puhul.“; |
| --- | --- |

d)

GV 1/40 SR2 puhul.“;

| 9) | punkti 4.2.4.6 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Rööpapea profiil valitakse T liite viidetes 7 ja 8 osutatud tehnilistes kirjeldustes kindlaks määratud vahemikust või peab olema kooskõlas alapunktiga 2.“; |
| --- | --- | --- |

9)

punkti 4.2.4.6 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Rööpapea profiil valitakse T liite viidetes 7 ja 8 osutatud tehnilistes kirjeldustes kindlaks määratud vahemikust või peab olema kooskõlas alapunktiga 2.“;

| 10) | punkti 4.2.6.1 alapunktid b ja c asendatakse järgmisega:






  „b) | maksimaalne vertikaalne rattakoormus; maksimaalne rattakoormus kindlaksmääratud katsetingimustes on kindlaks määratud T liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses; |
| --- | --- | --- |

10)

punkti 4.2.6.1 alapunktid b ja c asendatakse järgmisega:

„b)

maksimaalne vertikaalne rattakoormus; maksimaalne rattakoormus kindlaksmääratud katsetingimustes on kindlaks määratud T liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses;

| c) | vertikaalne kvaasistaatiline rattakoormus; maksimaalne kvaasistaatiline rattakoormus kindlaksmääratud katsetingimustes on kindlaks määratud T liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- |

c)

vertikaalne kvaasistaatiline rattakoormus; maksimaalne kvaasistaatiline rattakoormus kindlaksmääratud katsetingimustes on kindlaks määratud T liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses.“;

| 11) | punkti 4.2.6.3 alapunktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | külgjõud; maksimaalne külgjõud, mida rattapaar avaldab rööbasteele kindlaksmääratud katsetingimustes, on kindlaks määratud T liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses; |
| --- | --- | --- |

11)

punkti 4.2.6.3 alapunktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

külgjõud; maksimaalne külgjõud, mida rattapaar avaldab rööbasteele kindlaksmääratud katsetingimustes, on kindlaks määratud T liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses;

| b) | kvaasistaatiline suunav jõud; maksimaalne kvaasistaatiline suunav jõud Yqst kindlaksmääratud raadiuse ja katsetingimuste korral on kindlaks määratud T liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- |

b)

kvaasistaatiline suunav jõud; maksimaalne kvaasistaatiline suunav jõud Yqst kindlaksmääratud raadiuse ja katsetingimuste korral on kindlaks määratud T liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses.“;

| 12) | punkt 4.2.7 asendatakse järgmisega:
  „4.2.7.   Rajatiste liikluskoormustaluvus

  KTK käesolevas punktis täpsustatud T liite viidetes 10 ja 11 osutatud tehniliste kirjelduste nõudeid tuleb kohaldada nimetatud tehniliste kirjelduste rahvuslike lisade vastavate punktide kohaselt (kui on).
  4.2.7.1.   Uute sildade liikluskoormustaluvus

  4.2.7.1.1.   Vertikaalkoormused









  1) | Sillad peavad olema projekteeritud nii, et need peavad vastu vertikaalkoormustele vastavalt T liite viites 10 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud järgmistele koormusmudelitele:






  a) | koormusmudel 71 vastavalt T liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

punkt 4.2.7 asendatakse järgmisega:

„4.2.7.   Rajatiste liikluskoormustaluvus

KTK käesolevas punktis täpsustatud T liite viidetes 10 ja 11 osutatud tehniliste kirjelduste nõudeid tuleb kohaldada nimetatud tehniliste kirjelduste rahvuslike lisade vastavate punktide kohaselt (kui on).

4.2.7.1.   Uute sildade liikluskoormustaluvus

4.2.7.1.1.   Vertikaalkoormused

1)

a)

koormusmudel 71 vastavalt T liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele;

| b) | peale selle, katkestamatute sildade puhul koormusmudel SW/0 vastavalt T liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

b)

peale selle, katkestamatute sildade puhul koormusmudel SW/0 vastavalt T liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

| 2) | Koormusmudelid korrutatakse teguriga alfa (α) vastavalt T liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Teguri alfa (α) väärtus peab olema võrdne tabelis 11 esitatud väärtusega või sellest suurem.

  Tabel 11


  Tegur alfa (α) uute sildade projekteerimisel







  Liikluse tüüp | Teguri alfa (α) miinimumväärtus |
| --- | --- | --- |
| P1, P2, P3, P4 | 1,0 |
| P5 | 0,91 |
| P6 | 0,83 |
| P1520 | 1 |
| P1600 | 1,1 |
| F1, F2, F3 | 1,0 |
| F4 | 0,91 |
| F1520 | 1,46 |
| F1600 | 1,1 |

3)

Tabel 11

Tegur alfa (α) uute sildade projekteerimisel

Liikluse tüüp

Teguri alfa (α) miinimumväärtus

P1, P2, P3, P4

1,0

P5

0,91

P6

0,83

P1520

1

P1600

1,1

F1, F2, F3

1,0

F4

0,91

F1520

1,46

F1600

1,1

4.2.7.1.2.   Vertikaalkoormuse dünaamilise mõju arvessevõtmine

| 1) | Koormusmudelist 71 ja koormusmudelist SW/0 tulenevaid koormusmõjusid suurendatakse dünaamilisuse teguriga fii (Φ) vastavalt T liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Sillad, millel sõidukiirus on üle 200 km/h ja millele tuleb T liite viites 10 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt teha dünaamikaanalüüs, tuleb peale selle projekteerida ka T liite viites 10 osutatud tehnilises kirjelduses määratletud HSLMi jaoks. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Uusi sildu võib projekteerida nii, et need võimaldavad ka üksikute reisirongide kasutamist, mille teljekoormus on koormusmudeliga HSLM hõlmatust suurem. Dünaamikaanalüüs tuleks teha üksiku rongi iseloomuliku koormusnäitaja abil, mis on võetud tavalise kasuliku koormusega projektijärgse massi alusel kooskõlas K liitega, võttes arvesse seisvaid reisijaid kooskõlas K liite märkusega 1. |
| --- | --- |

3)

4.2.7.1.3.   Tsentrifugaaljõud

Kui sillal asuv rööbastee lõik on kogu silla või selle osa ulatuses kõver, tuleb silla projekteerimisel arvesse võtta tsentrifugaaljõudu vastavalt T liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

4.2.7.1.4.   Külgjõud

Külgjõudusid tuleb sildade projekteerimisel arvesse võtta vastavalt T liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

4.2.7.1.5.   Veo- ja pidurdusjõudude toime (pikikoormused)

Veo- ja pidurdusjõudusid tuleb sildade projekteerimisel arvesse võtta vastavalt T liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

4.2.7.1.6.   Liiklusest tulenev rööbastee arvestuslik vääne

Raudteeliiklusest tulenev maksimaalne rööbastee arvestuslik vääne kokku ei tohi ületada väärtust, mis on kindlaks määratud T liite viites 11 osutatud tehnilises kirjelduses.

4.2.7.2.   Uute geotehniliste rajatiste, rööbastee mulde ja pinnasesurve mõju vertikaalne ekvivalentkoormus

| 1) | Geotehnilised rajatised ja rööbasteede mulded projekteeritakse ning pinnasurve mõju määratakse kindlaks, võttes arvesse koormusmudeli 71 kohaseid vertikaalkoormusi vastavalt T liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Vertikaalne ekvivalentkoormus korrutatakse teguriga alfa (α) vastavalt T liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Teguri α väärtus on võrdne tabelis 11 esitatud väärtusega või sellest suurem. |
| --- | --- |

2)

4.2.7.3.   Rööbasteede kohal asuvate või nendega külgnevate uute rajatiste vastupidavus

Mööduvate rongide tekitatud aerdünaamilisi mõjusid tuleb arvesse võtta vastavalt T liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

4.2.7.4.   Olemasolevate rajatiste (sillad, geotehnilised rajatised ja rööbasteede mulded) liikluskoormustaluvus

| 1) | Sillad, geotehnilised rajatised ja rööbasteede mulded peavad olema koostalitluse ettenähtud tasemel kooskõlas KTK liinikategooriaga, nagu on kirjeldatud punktis 4.2.1. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Rajatiste minimaalsed suutlikkusnõuded kõigi liikluskoodide puhul on esitatud E liites ja peavad vastama liini koostalitlusnõuetele. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kohaldatakse järgmisi tingimusi.






  a) | Kohtades, kus uus rajatis asendab olemasolevat, peab uus rajatis vastama punktis 4.2.7.1 või 4.2.7.2 esitatud nõuetele. |
| --- | --- | --- |

3)

a)

Kohtades, kus uus rajatis asendab olemasolevat, peab uus rajatis vastama punktis 4.2.7.1 või 4.2.7.2 esitatud nõuetele.

| b) | Kui olemasolevate rajatiste minimaalne suutlikkus vastab E liites esitatud nõuetele, siis vastavad olemasolevad rajatised asjakohastele koostalitlusnõuetele. |
| --- | --- |

b)

Kui olemasolevate rajatiste minimaalne suutlikkus vastab E liites esitatud nõuetele, siis vastavad olemasolevad rajatised asjakohastele koostalitlusnõuetele.

| c) | Kui olemasoleva rajatise suutlikkus ei vasta E liites esitatud nõuetele ja ehitise või rajatise suutlikkuse suurendamiseks tuleb teha ehitustöid (näiteks tugevdada) selleks, et need vastaksid käesoleva KTK nõuetele (ja ehitist või rajatist ei kavatseta asendada uuega), tuleb see ehitis või rajatis viia vastavusse E liite nõuetega. |
| --- | --- |

c)

Kui olemasoleva rajatise suutlikkus ei vasta E liites esitatud nõuetele ja ehitise või rajatise suutlikkuse suurendamiseks tuleb teha ehitustöid (näiteks tugevdada) selleks, et need vastaksid käesoleva KTK nõuetele (ja ehitist või rajatist ei kavatseta asendada uuega), tuleb see ehitis või rajatis viia vastavusse E liite nõuetega.

| 4) | Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa raudteevõrgu puhul võib alapunktides 2 ja 3 EN liinikategooria asendada marsruudi kasutatavuse (RA) numbriga (omistatakse sel otstarbel teatatud riikliku tehnilise eeskirja kohaselt) ning sellest tulenevalt asendatakse viited E liitele viidetega F liitele.“; |
| --- | --- |

4)

| 13) | punkti 4.2.8.1 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Koheste meetmete tasemed paigutuse kohalike defektide korral on kindlaks määratud T liite viites 12 osutatud tehnilises kirjelduses. Kohalikud defektid ei tohi ületada lainepikkuse vahemiku D1 piire.“; |
| --- | --- | --- |

13)

punkti 4.2.8.1 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Koheste meetmete tasemed paigutuse kohalike defektide korral on kindlaks määratud T liite viites 12 osutatud tehnilises kirjelduses. Kohalikud defektid ei tohi ületada lainepikkuse vahemiku D1 piire.“;

| 14) | punkti 4.2.8.2 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Koheste meetmete tasemed pikinivoo kohalike defektide korral on kindlaks määratud T liite viites 12 osutatud tehnilises kirjelduses. Kohalikud defektid ei tohi ületada lainepikkuse vahemiku D1 piire.“; |
| --- | --- | --- |

14)

punkti 4.2.8.2 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Koheste meetmete tasemed pikinivoo kohalike defektide korral on kindlaks määratud T liite viites 12 osutatud tehnilises kirjelduses. Kohalikud defektid ei tohi ületada lainepikkuse vahemiku D1 piire.“;

| 15) | punkti 4.2.8.3 muudetakse järgmiselt:






  (a) | punktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:






  „1) | Koheste meetmete tase rööbastee väände kui kohaliku defekti korral antakse väärtuste vahemikuga nullväärtusest maksimaalse väärtuseni. Rööbastee vääne on kindlaks määratud T liite viites 13 osutatud tehnilises kirjelduses. |
| --- | --- | --- | --- |

15)

punkti 4.2.8.3 muudetakse järgmiselt:

(a)

punktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1)

Koheste meetmete tase rööbastee väände kui kohaliku defekti korral antakse väärtuste vahemikuga nullväärtusest maksimaalse väärtuseni. Rööbastee vääne on kindlaks määratud T liite viites 13 osutatud tehnilises kirjelduses.

| 2) | Rööbastee väände piir on T liite viites 12 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt rakendatava mõõtebaasi funktsioon.“; |
| --- | --- |

2)

Rööbastee väände piir on T liite viites 12 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt rakendatava mõõtebaasi funktsioon.“;

| (b) | b) alapunkt 6 asendatakse järgmisega:






  „6) | Alapunktis 2 esitatud nõude asemel on 1 668 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul rööbastee väände piir T liite viites 12 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt rakendatava mõõtebaasi funktsioon.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

b) alapunkt 6 asendatakse järgmisega:

„6)

Alapunktis 2 esitatud nõude asemel on 1 668 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul rööbastee väände piir T liite viites 12 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt rakendatava mõõtebaasi funktsioon.“;

| 16) | punkti 4.2.9.2 muudetakse järgmiselt:






  (a) | alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | Ooteplatvormide puhul, kus tavakasutuse käigus peatuvad ainult sellised reisirongid, mis komisjoni määruse (EL) nr 1302/2014 (vedurite ja reisijateveoveeremi KTK) (*2) lisa punktis 1.1 on sõnaselgelt loetletud kohaldamisalast väljajäetuna, võidakse ooteplatvormi nimikõrguse suhtes kohaldada erinevaid nõudeid. |
| --- | --- | --- | --- |

16)

punkti 4.2.9.2 muudetakse järgmiselt:

(a)

alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

Ooteplatvormide puhul, kus tavakasutuse käigus peatuvad ainult sellised reisirongid, mis komisjoni määruse (EL) nr 1302/2014 (vedurite ja reisijateveoveeremi KTK) (*2) lisa punktis 1.1 on sõnaselgelt loetletud kohaldamisalast väljajäetuna, võidakse ooteplatvormi nimikõrguse suhtes kohaldada erinevaid nõudeid.

(*2)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228).“;"

| (b) | punkti 4 lõppu lisatakse järgmine lause:

  „Need väärtused võetakse arvesse lubatud hälbega –10/+20 mm.“; |
| --- | --- |

(b)

punkti 4 lõppu lisatakse järgmine lause:

„Need väärtused võetakse arvesse lubatud hälbega –10/+20 mm.“;

| 17) | punkti 4.2.9.3 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | T liite viites 3 määratletud veerepinnaga (bq) paralleelse ooteplatvormi serva ja rööbastee telgjoone vaheline kaugus määratakse kindlaks rajatise gabariidi piirnormi (bqlim) alusel. Rajatiste gabariidi piirnorm arvutatakse gabariidi G1 alusel.“; |
| --- | --- | --- | --- |

17)

punkti 4.2.9.3 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

T liite viites 3 määratletud veerepinnaga (bq) paralleelse ooteplatvormi serva ja rööbastee telgjoone vaheline kaugus määratakse kindlaks rajatise gabariidi piirnormi (bqlim) alusel. Rajatiste gabariidi piirnorm arvutatakse gabariidi G1 alusel.“;

| b) | punkti 3 lõppu lisatakse järgmine lause:

  „Need väärtused võetakse arvesse lubatud hälbega –10/+10 mm.“; |
| --- | --- |

b)

punkti 3 lõppu lisatakse järgmine lause:

„Need väärtused võetakse arvesse lubatud hälbega –10/+10 mm.“;

| 18) | punkt 4.2.10.1 asendatakse järgmisega:
  „4.2.10.1.   Maksimaalne õhurõhu kõikumine tunnelites









  1) | Mis tahes uus tunnel või maa-alune rajatis, mis kuulub T liite viites 14 osutatud tehnilises kirjelduses kirjeldatud kategooriatesse, peab tagama, et tunnelis maksimaalsel lubatud kiirusel sõitva rongi möödumisest põhjustatud maksimaalne rõhumuutus ei ületa 10 kPa aja jooksul, mis kulub rongil tunneli läbimiseks. |
| --- | --- | --- |

18)

punkt 4.2.10.1 asendatakse järgmisega:

„4.2.10.1.   Maksimaalne õhurõhu kõikumine tunnelites

1)

| 2) | Alapunkti 1 nõue peab olema täidetud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK-le vastava mis tahes rongi välisküljel. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Taristu allsüsteemi ümberehitamise või uuendamise korral peab sellise olemasoleva tunneli või maa-aluse rajatise puhul, milles on ette nähtud 200 km/h või suurem sõidukiirus, tagama, et tunnelis maksimaalsel lubatud kiirusel sõitva rongi möödumisest põhjustatud maksimaalne rõhumuutus ei ületa 10 kPa aja jooksul, mis kulub rongil tunneli läbimiseks. Hindamine tuleb teha vastavalt T liite viites 14 või punkti 6.2.4.12 alapunktis 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele, kui lihtsustatud vastavushindamist ei ole võimalik kohaldada.“; |
| --- | --- |

3)

| 19) | punkti 4.2.12.4 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | Olmeveega varustamise püsiseadmed tuleb varustada joogiveega, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2020/2184 (*3) nõuetele. |
| --- | --- | --- | --- |

19)

punkti 4.2.12.4 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

Olmeveega varustamise püsiseadmed tuleb varustada joogiveega, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2020/2184 (*3) nõuetele.

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/2184 olmevee kvaliteedi kohta (ELT L 435, 23.12.2020, lk 1).“;"

| b) | lisatakse alapunkt 3:






  „3) | Veeremi olmeveega varustamiseks kasutatavad materjalid (näiteks paak, pump, torustik, kraan, tihendusmaterjal) ja nende kvaliteet peavad vastama olmevee suhtes kohaldatavatele nõuetele.“; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse alapunkt 3:

„3)

Veeremi olmeveega varustamiseks kasutatavad materjalid (näiteks paak, pump, torustik, kraan, tihendusmaterjal) ja nende kvaliteet peavad vastama olmevee suhtes kohaldatavatele nõuetele.“;

| 20) | punkti 4.3.1 muudetakse järgmiselt:






  a) | tabelit 15 muudetakse järgmiselt:






  i) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Liidesed allsüsteemiga „veerem – vedurid ja reisijateveoveerem“
  “; |
| --- | --- | --- | --- |

20)

punkti 4.3.1 muudetakse järgmiselt:

a)

tabelit 15 muudetakse järgmiselt:

i)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Liidesed allsüsteemiga „veerem – vedurid ja reisijateveoveerem“
  “;

| ii) | teise veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Viide taristu KTKs“; |
| --- | --- |

ii)

teise veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

„Viide taristu KTKs“;

| iii) | kolmanda veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Viide vedurite ja reisijateveoveeremi KTKs“; |
| --- | --- |

iii)

kolmanda veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

„Viide vedurite ja reisijateveoveeremi KTKs“;

| iv) | rea „Seadmed rongide teenindamiseks“ kolmandas veerus jäetakse välja tekst „4.2.11.4. Veevarude täiendamise seadmestik“; |
| --- | --- |

iv)

rea „Seadmed rongide teenindamiseks“ kolmandas veerus jäetakse välja tekst „4.2.11.4. Veevarude täiendamise seadmestik“;

| b) | tabelit 16 muudetakse järgmiselt:






  i) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Liidesed allsüsteemiga „veerem – kaubavagunid“
  “; |
| --- | --- | --- |

b)

tabelit 16 muudetakse järgmiselt:

i)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Liidesed allsüsteemiga „veerem – kaubavagunid“
  “;

| ii) | teise veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Viide taristu KTKs“; |
| --- | --- |

ii)

teise veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

„Viide taristu KTKs“;

| iii) | kolmanda veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Viide vagunite KTKs“; |
| --- | --- |

iii)

kolmanda veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

„Viide vagunite KTKs“;

| 21) | punkti 4.3.2 tabelit 17 muudetakse järgmiselt:






  i) | teise veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Viide taristu KTKs“; |
| --- | --- | --- |

21)

punkti 4.3.2 tabelit 17 muudetakse järgmiselt:

i)

teise veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

„Viide taristu KTKs“;

| ii) | kolmanda veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Viide energiavarustuse KTKs“; |
| --- | --- |

ii)

kolmanda veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

„Viide energiavarustuse KTKs“;

| 22) | punkti 4.3.3 tabelit 18 muudetakse järgmiselt:






  i) | teise veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Viide taristu KTKs“; |
| --- | --- | --- |

22)

punkti 4.3.3 tabelit 18 muudetakse järgmiselt:

i)

teise veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

„Viide taristu KTKs“;

| ii) | kolmanda veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Viide kontrolli ja signaalimise KTKs“; |
| --- | --- |

ii)

kolmanda veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

„Viide kontrolli ja signaalimise KTKs“;

| 23) | punkti 4.3.4 tabelit 19 muudetakse järgmiselt:






  i) | teise veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Viide taristu KTKs“; |
| --- | --- | --- |

23)

punkti 4.3.4 tabelit 19 muudetakse järgmiselt:

i)

teise veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

„Viide taristu KTKs“;

| ii) | kolmanda veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Viide käitamise ja liikluskorralduse KTKs“; |
| --- | --- |

ii)

kolmanda veeru pealkiri asendatakse järgmisega:

„Viide käitamise ja liikluskorralduse KTKs“;

| iii) | rida „Personali pädevus“ asendatakse järgmisega:







  Personali pädevus | 4.6. | Erialane pädevus |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

rida „Personali pädevus“ asendatakse järgmisega:

Personali pädevus

4.6.

Erialane pädevus

| 4. 2.1.1. | Üldnõuded |
| --- | --- |

4. 2.1.1.

Üldnõuded

| 24) | punkti 5.3.3 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | Nominaalse rööpmelaiuse 1 435 mm puhul peab sirgetel ja üle 300 m raadiusega horisontaalkõveratel liiprite jaoks projektijärgne rööpmelaius olema 1 437 mm.“; |
| --- | --- | --- |

24)

punkti 5.3.3 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

Nominaalse rööpmelaiuse 1 435 mm puhul peab sirgetel ja üle 300 m raadiusega horisontaalkõveratel liiprite jaoks projektijärgne rööpmelaius olema 1 437 mm.“;

| 25) | punkti 6.1.5.1 alapunktid a, b ja c asendatakse järgmisega:






  „a) | Rööpa kõvadust katsetatakse asendi RS suhtes vastavalt T liite viites 7 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- | --- |

25)

punkti 6.1.5.1 alapunktid a, b ja c asendatakse järgmisega:

„a)

Rööpa kõvadust katsetatakse asendi RS suhtes vastavalt T liite viites 7 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

| b) | Tõmbetugevust katsetatakse vastavalt T liite viites 7 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

b)

Tõmbetugevust katsetatakse vastavalt T liite viites 7 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

| c) | Väsimuskatse tehakse vastavalt T liite viites 7 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

c)

Väsimuskatse tehakse vastavalt T liite viites 7 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 26) | punkti 6.1.5.2 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | (Ei kasutata.)“; |
| --- | --- | --- |

26)

punkti 6.1.5.2 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

(Ei kasutata.)“;

| 27) | punkti 6.2.4.1 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Projekti ekspertiis ehitusgabariidi hindamiseks tehakse iseloomulike ristlõigete alusel, kasutades T liite viites 3 osutatud tehnilise kirjelduse alusel taristuettevõtja või tellija tehtud arvutuste tulemusi.“; |
| --- | --- | --- |

27)

punkti 6.2.4.1 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Projekti ekspertiis ehitusgabariidi hindamiseks tehakse iseloomulike ristlõigete alusel, kasutades T liite viites 3 osutatud tehnilise kirjelduse alusel taristuettevõtja või tellija tehtud arvutuste tulemusi.“;

| 28) | punkti 6.2.4.2 alapunktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:






  „1) | Projekti ekspertiis rööbasteede telgedevahelise kauguse hindamiseks tehakse, kasutades T liite viites 3 osutatud tehnilise kirjelduse alusel taristuettevõtja või tellija tehtud arvutuste tulemusi. Rööbaste telgedevahelist nominaalkaugust kontrollitakse sellise liiniskeemi puhul, kus kaugused on horisontaaltasandiga paralleelsed. Rajatise rööbasteede telgedevahelise kauguse piirnormi kontrollitakse raadiuse ja asjakohase välisrööpa kõrgenduse suhtes. |
| --- | --- | --- |

28)

punkti 6.2.4.2 alapunktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1)

Projekti ekspertiis rööbasteede telgedevahelise kauguse hindamiseks tehakse, kasutades T liite viites 3 osutatud tehnilise kirjelduse alusel taristuettevõtja või tellija tehtud arvutuste tulemusi. Rööbaste telgedevahelist nominaalkaugust kontrollitakse sellise liiniskeemi puhul, kus kaugused on horisontaaltasandiga paralleelsed. Rajatise rööbasteede telgedevahelise kauguse piirnormi kontrollitakse raadiuse ja asjakohase välisrööpa kõrgenduse suhtes.

| 2) | Pärast kasutuselevõtule eelnevat monteerimist kontrollitakse rööbasteede telgedevahelist kaugust kriitilistes kohtades, kus ollakse lähemal kui 50 mm rajatise rööbasteede telgedevahelise kauguse piirnormile, mis on määratletud T liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- |

2)

Pärast kasutuselevõtule eelnevat monteerimist kontrollitakse rööbasteede telgedevahelist kaugust kriitilistes kohtades, kus ollakse lähemal kui 50 mm rajatise rööbasteede telgedevahelise kauguse piirnormile, mis on määratletud T liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses.“;

| 29) | punktile 6.2.4.4 lisatakse alapunkt 3:






  „3) | Kasutuselevõtule eelneval monteerimisel tuleb minimaalse horisontaalkõvera läbivaatamiseks hinnata taotleja või taristuettevõtja esitatud mõõtmisväärtusi. Arvesse võetakse taristuettevõtja kehtestatud tööde heakskiitmise eeskirja.“; |
| --- | --- | --- |

29)

punktile 6.2.4.4 lisatakse alapunkt 3:

„3)

Kasutuselevõtule eelneval monteerimisel tuleb minimaalse horisontaalkõvera läbivaatamiseks hinnata taotleja või taristuettevõtja esitatud mõõtmisväärtusi. Arvesse võetakse taristuettevõtja kehtestatud tööde heakskiitmise eeskirja.“;

| 30) | punkt 6.2.4.6 asendatakse järgmisega:
  „6.2.4.6.   Ekvivalentkoonilisuse arvestusliku väärtuse hindamine

  Ekvivalentkoonilisuse arvutuslike väärtuste hindamisel kasutatakse taristuettevõtja või tellija poolt T liite viites 5 osutatud kirjelduse alusel tehtud arvutuste tulemusi.“; |
| --- | --- |

30)

punkt 6.2.4.6 asendatakse järgmisega:

„6.2.4.6.   Ekvivalentkoonilisuse arvestusliku väärtuse hindamine

Ekvivalentkoonilisuse arvutuslike väärtuste hindamisel kasutatakse taristuettevõtja või tellija poolt T liite viites 5 osutatud kirjelduse alusel tehtud arvutuste tulemusi.“;

| 31) | punkt 6.2.4.10 asendatakse järgmisega:
  „6.2.4.10.   Olemasoleva rajatise hindamismenetlus









  1) | Olemasoleva rajatise hindamine toimub punkti 4.2.7.4 alapunkti 3 alapunktide b ja c nõuete järgi ühe järgmise meetodi kohaselt:






  a) | kontrollimine, et EN liinikategooriate väärtused rajatistega liinide jaoks avaldatud või avaldamiseks ette nähtud lubatud kiiruse korral vastavad E liite nõuetele; |
| --- | --- | --- | --- |

31)

punkt 6.2.4.10 asendatakse järgmisega:

„6.2.4.10.   Olemasoleva rajatise hindamismenetlus

1)

a)

kontrollimine, et EN liinikategooriate väärtused rajatistega liinide jaoks avaldatud või avaldamiseks ette nähtud lubatud kiiruse korral vastavad E liite nõuetele;

| b) | kontrollimine, et EN liinikategooriate väärtused sildade või konstruktsiooni jaoks ette nähtud lubatud kiiruse korral või alternatiivsed nõuded, mis on kindlaks määratud koormusmudeliga 71 ning teguriga alfa (α) P1 ja P2 korral, vastavad E liite nõuetele; |
| --- | --- |

b)

kontrollimine, et EN liinikategooriate väärtused sildade või konstruktsiooni jaoks ette nähtud lubatud kiiruse korral või alternatiivsed nõuded, mis on kindlaks määratud koormusmudeliga 71 ning teguriga alfa (α) P1 ja P2 korral, vastavad E liite nõuetele;

| c) | kontrollimine, et rajatiste või konstruktsiooni jaoks ettenähtud liikluskoormus vastab punktides 4.2.7.1.1, 4.2.7.1.2 ja 4.2.7.2. esitatud miinimumnõuetele. Punktide 4.2.7.1.1 ja 4.2.7.2 kohasel teguri alfa (α) väärtuse ülevaatamisel on vaja ainult kontrollida, et teguri alfa (α) väärtus vastab tabelis 11 kindlaks määratud teguri alfa (α) väärtusele; |
| --- | --- |

c)

kontrollimine, et rajatiste või konstruktsiooni jaoks ettenähtud liikluskoormus vastab punktides 4.2.7.1.1, 4.2.7.1.2 ja 4.2.7.2. esitatud miinimumnõuetele. Punktide 4.2.7.1.1 ja 4.2.7.2 kohasel teguri alfa (α) väärtuse ülevaatamisel on vaja ainult kontrollida, et teguri alfa (α) väärtus vastab tabelis 11 kindlaks määratud teguri alfa (α) väärtusele;

| d) | kui nõue olemasolevale sillale on kindlaks määratud viitega E liites kirjeldatud arvutuslikule koormusmudelile HSLM, tuleb olemasoleva silla hindamine teha ühe järgmise meetodi kohaselt:






  — | olemasoleva silla konstruktsiooni tehnilise kirjelduse kontrollimine, |
| --- | --- | --- |

d)

kui nõue olemasolevale sillale on kindlaks määratud viitega E liites kirjeldatud arvutuslikule koormusmudelile HSLM, tuleb olemasoleva silla hindamine teha ühe järgmise meetodi kohaselt:

—

olemasoleva silla konstruktsiooni tehnilise kirjelduse kontrollimine,

| — | dünaamikaanalüüsi tehnilise kirjelduse kontrollimine, |
| --- | --- |

—

dünaamikaanalüüsi tehnilise kirjelduse kontrollimine,

| — | olemasoleva silla avaldatud kandevõime kontrollimine raudteetaristuregistris (RINF) parameetri 1.1.1.1.2.4.2 suhtes (rajatiste vastavus kiirraudtee koormusmudelile HSLM); |
| --- | --- |

—

olemasoleva silla avaldatud kandevõime kontrollimine raudteetaristuregistris (RINF) parameetri 1.1.1.1.2.4.2 suhtes (rajatiste vastavus kiirraudtee koormusmudelile HSLM);

| e) | kui nõue olemasolevale sillale on kindlaks määratud viitega alternatiivsetele dünaamilistele koormusnõuetele (E liite märkus 8), tuleb olemasoleva silla hindamiseks kontrollida nende alternatiivsete koormusnõuete dünaamikaanalüüsi tehnilist kirjeldust vastavalt E liite märkuses 8 esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

e)

kui nõue olemasolevale sillale on kindlaks määratud viitega alternatiivsetele dünaamilistele koormusnõuetele (E liite märkus 8), tuleb olemasoleva silla hindamiseks kontrollida nende alternatiivsete koormusnõuete dünaamikaanalüüsi tehnilist kirjeldust vastavalt E liite märkuses 8 esitatud nõuetele.

| 2) | Ei nõuta projekti ülevaatust ega mingeid arvutusi. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Olemasolevate rajatiste hindamisele kohaldatakse vastavalt punkti 4.2.7.4 alapunkti 4.“; |
| --- | --- |

3)

| 32) | punkti 6.2.4.11 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Projekti ekspertiis rööbastee telgjoone ja ooteplatvormi serva vahelise kauguse hindamiseks tehakse, kasutades T liite viites 3 osutatud tehnilise kirjelduse alusel taristuettevõtja või tellija tehtud arvutuste tulemusi.“; |
| --- | --- | --- |

32)

punkti 6.2.4.11 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Projekti ekspertiis rööbastee telgjoone ja ooteplatvormi serva vahelise kauguse hindamiseks tehakse, kasutades T liite viites 3 osutatud tehnilise kirjelduse alusel taristuettevõtja või tellija tehtud arvutuste tulemusi.“;

| 33) | punkt 6.2.4.12 asendatakse järgmisega:
  „6.2.4.12.   Tunnelites maksimaalsete rõhumuutuste hindamine









  1) | Maksimaalset rõhumuutust tunnelis (10 kPa kriteerium) hinnatakse vastavalt T liite viites 14 osutatud tehnilisele kirjeldusele rongide korral, mis vastavad vedurite ja reisijateveoveeremi KTK-le ning on konkreetses hinnatavas tunnelis võimelised sõitma liinil või lõigul lubatud maksimaalse sõidukiirusega. |
| --- | --- | --- |

33)

punkt 6.2.4.12 asendatakse järgmisega:

„6.2.4.12.   Tunnelites maksimaalsete rõhumuutuste hindamine

1)

| 2) | Hindamisel kasutatavad lähteparameetrid peavad vastama vedurite ja reisijateveoveeremi KTKs kindlaks määratud rongide rõhu iseloomulikule võrdlusparameetrile. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Ristlõike võrdluspindalad on kindlaks määratud T liite viites 14 osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- |

3)

| 34) | punkt 6.3 asendatakse järgmisega:






  „6.3. | (Ei kasutata.)“; |
| --- | --- | --- |

34)

punkt 6.3 asendatakse järgmisega:

„6.3.

| 35) | punkt 6.4 asendatakse järgmisega:
  „6.4.   Hooldusraamatu hindamine









  1) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 (*4) artikli 15 lõikele 4 vastutab taotleja hoolduseks nõutavaid dokumente sisaldava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. |
| --- | --- | --- |

35)

punkt 6.4 asendatakse järgmisega:

„6.4.   Hooldusraamatu hindamine

1)

| 2) | Teavitatud asutus kontrollib üksnes seda, kas hoolduseks nõutav dokumentatsioon on esitatud vastavalt punktile 4.5.1. Teavitatud asutus ei ole kohustatud kontrollima esitatud dokumentatsioonis sisalduvat teavet”. |
| --- | --- |

2)

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44);"

| 36) | punkti 6.5.1 alapunkti 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Kuni käesoleva KTK peatükis 5 esitatud koostalitluse komponentide loetelu läbivaatamiseni on teavitatud asutusel lubatud allsüsteemile anda EÜ vastavustõendamise sertifikaat ka siis, kui mõnel allsüsteemi kuuluval koostalitluse komponendil puudub käesolevale KTK-le vastav asjakohane EÜ vastavusdeklaratsioon ja/või kasutussobivuse deklaratsioon, kui on täidetud järgmised kriteeriumid:” |
| --- | --- |

36)

punkti 6.5.1 alapunkti 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Kuni käesoleva KTK peatükis 5 esitatud koostalitluse komponentide loetelu läbivaatamiseni on teavitatud asutusel lubatud allsüsteemile anda EÜ vastavustõendamise sertifikaat ka siis, kui mõnel allsüsteemi kuuluval koostalitluse komponendil puudub käesolevale KTK-le vastav asjakohane EÜ vastavusdeklaratsioon ja/või kasutussobivuse deklaratsioon, kui on täidetud järgmised kriteeriumid:”

| 37) | peatüki 7 esimene lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

37)

peatüki 7 esimene lõik jäetakse välja;

| 38) | punktid 7.1–7.6 asendatakse järgmisega:
  „7.1.   Riiklik rakenduskava

  Liikmesriigid töötavad välja käesoleva KTK rakendamise riikliku kava, milles keskendutakse kogu liidu raudteesüsteemi sidususele. See kava sisaldab kõiki taristu allsüsteemide uusehituse, uuendamise ja ümberehitamisega seotud projekte ning tagab mõistliku aja jooksul järkjärgulise ülemineku eesmärgiks olevale koostalitlusvõimelisele taristu allsüsteemile, mis täielikult vastab käesoleva KTK nõuetele.“

  7.2.   Käesoleva KTK kohaldamine taristu uue allsüsteemi suhtes









  1) | Taristu uue allsüsteemi puhul on käesoleva KTK kohaldamine kohustuslik. |
| --- | --- | --- |

38)

punktid 7.1–7.6 asendatakse järgmisega:

„7.1.   Riiklik rakenduskava

Liikmesriigid töötavad välja käesoleva KTK rakendamise riikliku kava, milles keskendutakse kogu liidu raudteesüsteemi sidususele. See kava sisaldab kõiki taristu allsüsteemide uusehituse, uuendamise ja ümberehitamisega seotud projekte ning tagab mõistliku aja jooksul järkjärgulise ülemineku eesmärgiks olevale koostalitlusvõimelisele taristu allsüsteemile, mis täielikult vastab käesoleva KTK nõuetele.“

7.2.   Käesoleva KTK kohaldamine taristu uue allsüsteemi suhtes

1)

| 2) | „Taristu uus allsüsteem“ tähendab taristu allsüsteemi, mis võetakse kasutusele pärast 28. septembrit 2023, ja millega rajatakse marsruut või marsruudi osa, mida praegu ei ole.
  Mis tahes muid taristu allsüsteeme käsitatakse „taristu olemasolevate allsüsteemidena“. |
| --- | --- |

2)

Mis tahes muid taristu allsüsteeme käsitatakse „taristu olemasolevate allsüsteemidena“.

| 3) | Järgmisi olukordi käsitatakse taristu allsüsteemi ümberehitamise, mitte uue allsüsteemi kasutuselevõtuna:






  a) | olemasoleva liinilõigu ümberpaigutamine; |
| --- | --- | --- |

3)

a)

olemasoleva liinilõigu ümberpaigutamine;

| b) | möödasõidutee rajamine; |
| --- | --- |

b)

möödasõidutee rajamine;

| c) | ühe või mitme rööbastee lisamine olemasolevale liinilõigule olemasoleva rööbastee ja lisatud rööbastee vahekaugusest olenemata. |
| --- | --- |

c)

ühe või mitme rööbastee lisamine olemasolevale liinilõigule olemasoleva rööbastee ja lisatud rööbastee vahekaugusest olenemata.

7.3.   Käesoleva KTK kohaldamine taristu olemasoleva allsüsteemi suhtes

7.3.1.   Allsüsteemi hindamiskriteeriumid

Peale punkti 7.2 alapunktis 3 osutatud juhtude tähendab „ümberehitamine“ taristu olemasoleva allsüsteemi olulist muutmist, mille tulemuseks on vähemalt vastavus ühele täiendavale liikluskoodile või muudatus liikluskoodide deklareeritud kombinatsioonis (vt punkti 4.2.1 tabel 2 ja 3).

7.3.2.   KTK kohaldamine

Ümberehitatud või uuendatud allsüsteemi või selle osa(de) vastavus käesoleva KTK nõuetele on kohustuslik. Pärandina saadud raudteesüsteemi iseärasuste tõttu võib taristu olemasoleva allsüsteemi vastavuse käesolevale KTK-le saavutada koostalitlusvõime järkjärgulise parandamise abil.

| 1) | Taristu ümberehitatud allsüsteemi puhul on käesoleva KTK kohaldamine kohustuslik ja seda kohaldatakse ümberehitatud allsüsteemi suhtes ümberehitamise geograafilises ulatuses. Ümberehitamise geograafiline ulatus määratakse kindlaks rööbasteede asukohtade ja parameetrite viidete põhjal ning see peab tagama taristu allsüsteemi ümberehitatavate rööbasteedega seotud kõigi taristu allsüsteemi põhiparameetrite nõuetelevastavuse.
  Täiendavat rööpmelaiust toetava ühe või mitme rööpa lisamist käsitatakse samuti ümberehitamisena, kui rakendatakse allsüsteemi hindamiskriteeriume, nagu on kirjeldatud punktis 7.3.1. |
| --- | --- |

1)

Taristu ümberehitatud allsüsteemi puhul on käesoleva KTK kohaldamine kohustuslik ja seda kohaldatakse ümberehitatud allsüsteemi suhtes ümberehitamise geograafilises ulatuses. Ümberehitamise geograafiline ulatus määratakse kindlaks rööbasteede asukohtade ja parameetrite viidete põhjal ning see peab tagama taristu allsüsteemi ümberehitatavate rööbasteedega seotud kõigi taristu allsüsteemi põhiparameetrite nõuetelevastavuse.

Täiendavat rööpmelaiust toetava ühe või mitme rööpa lisamist käsitatakse samuti ümberehitamisena, kui rakendatakse allsüsteemi hindamiskriteeriume, nagu on kirjeldatud punktis 7.3.1.

| 2) | Taristu allsüsteemi ümberehitamisest erineva muudatuse korral on iga muudatusest mõjutatud põhiparameetrite (millele on osutatud punktis 4.2.2) puhul käesoleva KTK kohaldamine kohustuslik, kui muudatus eeldab uut EÜ vastavustõendamise menetlust vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2019/250 (*5). Kohaldatakse rakendusmääruse (EL) 2019/250 artiklite 6 ja 7 sätteid. |
| --- | --- |

2)

Taristu allsüsteemi ümberehitamisest erineva muudatuse korral on iga muudatusest mõjutatud põhiparameetrite (millele on osutatud punktis 4.2.2) puhul käesoleva KTK kohaldamine kohustuslik, kui muudatus eeldab uut EÜ vastavustõendamise menetlust vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2019/250 (*5). Kohaldatakse rakendusmääruse (EL) 2019/250 artiklite 6 ja 7 sätteid.

| 3) | Taristu allsüsteemi ümberehitamisest erineva muudatuse korral on nende põhiparameetrite puhul, mida muudatus ei mõjuta, või kui muudatus ei eelda uut EÜ vastavustõendamist, käesolevale KTK-le vastavuse taseme tõendamine vabatahtlik. |
| --- | --- |

3)

Taristu allsüsteemi ümberehitamisest erineva muudatuse korral on nende põhiparameetrite puhul, mida muudatus ei mõjuta, või kui muudatus ei eelda uut EÜ vastavustõendamist, käesolevale KTK-le vastavuse taseme tõendamine vabatahtlik.

| 4) | Taristu allsüsteemi ümberehitamise või uuendamise korral ei nõuta vastavust uue liini nõuetele. |
| --- | --- |

4)

Taristu allsüsteemi ümberehitamise või uuendamise korral ei nõuta vastavust uue liini nõuetele.

| 5) | Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punktis 15 „olulise asendamisena“ määratletud „uuendamise“ raames asendatakse allsüsteemi KTK-le mittevastavad elemendid või selle osa(d) süstemaatiliselt KTK-le vastavatega. |
| --- | --- |

5)

Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punktis 15 „olulise asendamisena“ määratletud „uuendamise“ raames asendatakse allsüsteemi KTK-le mittevastavad elemendid või selle osa(d) süstemaatiliselt KTK-le vastavatega.

| 6) | „Hooldusega seotud asendamine“ tähendab hoolduse raames mis tahes osa asendamist identse tööpõhimõtte ja omadustega osaga, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punktis 17. See tuleb teha kooskõlas käesoleva KTK nõuetega, kui on mõistlikult ja majanduslikult teostatav, ning EÜ vastavustõendamine ei ole nõutav. |
| --- | --- |

6)

„Hooldusega seotud asendamine“ tähendab hoolduse raames mis tahes osa asendamist identse tööpõhimõtte ja omadustega osaga, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punktis 17. See tuleb teha kooskõlas käesoleva KTK nõuetega, kui on mõistlikult ja majanduslikult teostatav, ning EÜ vastavustõendamine ei ole nõutav.

| 7) | Taristu olemasoleva allsüsteemi ümberehitamise või uuendamise korral lubatud on järgmised erandid.






  a) | Taristu allsüsteemi ümberehitamise või uuendamise korral on käesoleva KTK punktis 4.2.4.2 kindlaks määratud välisrööpa kõrgenduse parameetrite puhul ja käesoleva KTK punktis 4.2.4.3 kindlaks määratud välisrööpa kõrgenduse puudujäägi puhul lubatud kõrvale kalduda käesolevas KTKs kindlaks määratud piirnormidest, järgides erandlikke piirnorme ning kohaldades ka eripiiranguid ja -meetmeid, mis on kindlaks määratud T liite viites 4 osutatud tehnilises kirjelduses. Selle erandi kohaldamine ei tohi takistada käesoleva KTK punktis 4.2.4.3 nõutud maksimumväärtuste jaoks lubatud veeremiüksuste ligipääsu. |
| --- | --- | --- |

7)

Taristu olemasoleva allsüsteemi ümberehitamise või uuendamise korral lubatud on järgmised erandid.

a)

Taristu allsüsteemi ümberehitamise või uuendamise korral on käesoleva KTK punktis 4.2.4.2 kindlaks määratud välisrööpa kõrgenduse parameetrite puhul ja käesoleva KTK punktis 4.2.4.3 kindlaks määratud välisrööpa kõrgenduse puudujäägi puhul lubatud kõrvale kalduda käesolevas KTKs kindlaks määratud piirnormidest, järgides erandlikke piirnorme ning kohaldades ka eripiiranguid ja -meetmeid, mis on kindlaks määratud T liite viites 4 osutatud tehnilises kirjelduses. Selle erandi kohaldamine ei tohi takistada käesoleva KTK punktis 4.2.4.3 nõutud maksimumväärtuste jaoks lubatud veeremiüksuste ligipääsu.

| b) | Taristu allsüsteemi ümberehitamisest erineva muudatuse korral kohaldatakse punktides 4.2.9.2 ja 4.2.9.3 kindlaks määratud ooteplatvormi kõrguse ja asetusega seotud järgmisi tingimusi.






  — | Ooteplatvormi muid nimikõrgusi on lubatud kasutada, kui punktis 4.2.9.2 kindlaks määratud väärtustele vastavuse tagamine eeldaks mis tahes koormust kandva elemendi konstruktsiooni muutmist. |
| --- | --- | --- |

b)

Taristu allsüsteemi ümberehitamisest erineva muudatuse korral kohaldatakse punktides 4.2.9.2 ja 4.2.9.3 kindlaks määratud ooteplatvormi kõrguse ja asetusega seotud järgmisi tingimusi.

—

Ooteplatvormi muid nimikõrgusi on lubatud kasutada, kui punktis 4.2.9.2 kindlaks määratud väärtustele vastavuse tagamine eeldaks mis tahes koormust kandva elemendi konstruktsiooni muutmist.

| — | Punkti 4.2.9.3 alapunktis 2 kindlaks määratust erinevaid ooteplatvormi asetusi on lubatud kasutada, kui bq väärtus on suurem bqlim väärtusest või sellega võrdne. |
| --- | --- |

—

Punkti 4.2.9.3 alapunktis 2 kindlaks määratust erinevaid ooteplatvormi asetusi on lubatud kasutada, kui bq väärtus on suurem bqlim väärtusest või sellega võrdne.

7.3.3.   Olemasolevad mitteuuendatavad ja mitte ümberehitatavad liinid

Kui taristuettevõtja soovib tõendada olemasoleva liini vastavust käesoleva KTK põhiparameetritele, kohaldab ta komisjoni soovituses 2014/881/EL (*6) kirjeldatud menetlust.

7.3.4.   Marsruudi ühilduvuse kontroll enne lubatud veeremiüksuste kasutamist

Marsruudi ühilduvuse kontrolli menetlus ja taristu kasutatava allsüsteemi parameetrid on kindlaks määratud käitamise ja liikluskorralduse KTK punktis 4.2.2.5 ja D.1 liites.

7.4.   Ei kasutata.

7.5.   Ei kasutata.

7.6.   Ei kasutata.

(*5)  Komisjoni 12. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/250, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 kohast raudtee koostalitluse komponentide ja allsüsteemide EÜ deklaratsioonide ja sertifikaatide näidisvormi, lubatud veeremiüksuse tüübile vastavuse deklaratsiooni näidist ja allsüsteemi EÜ vastavustõendamise menetlust ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 201/2011 (ELT L 42, 13.2.2019, lk 9."

(*6)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta soovitus 2014/881/EL menetluse kohta, mille abil tõendada, mil määral olemasolevad raudteeliinid vastavad koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele (ELT L 356, 12.12.2014, lk 520).“"

| 39) | punkt 7.7.1.1 asendatakse järgmisega:






  „7.7.1.1. | (Ei kasutata.)“; |
| --- | --- | --- |

39)

punkt 7.7.1.1 asendatakse järgmisega:

„7.7.1.1.

| 40) | punkt 7.7.6.7 asendatakse järgmisega:
  „7.7.6.7.   Nüri riströöpa maksimaalne suunamisvaba pikkus (4.2.5.3)

  P-juhtumid
  J liites kehtib nominaalse rööpmelaiuse 1 524 mm puhul järgmine:






  a) | punkti J.1 alapunkti b asemel on nüri riströöpa miinimumraadius 200 m, vahemikku 200–220 m jäävate raadiuste puhul kompenseeritakse väike raadius rööpmelaiuse suurendamisega; |
| --- | --- | --- |

40)

punkt 7.7.6.7 asendatakse järgmisega:

„7.7.6.7.   Nüri riströöpa maksimaalne suunamisvaba pikkus (4.2.5.3)

P-juhtumid

J liites kehtib nominaalse rööpmelaiuse 1 524 mm puhul järgmine:

a)

punkti J.1 alapunkti b asemel on nüri riströöpa miinimumraadius 200 m, vahemikku 200–220 m jäävate raadiuste puhul kompenseeritakse väike raadius rööpmelaiuse suurendamisega;

| b) | punkti J.1 alapunktis c esitatud nõude asemel on kontrarööpa miinimumkõrgus 39 mm.“; |
| --- | --- |

b)

punkti J.1 alapunktis c esitatud nõude asemel on kontrarööpa miinimumkõrgus 39 mm.“;

| 41) | lisatakse punkt 7.7.8.2:
  „7.7.8.2.   
  Koheste meetmete tase rööpmelaiusega seotud kohaliku defekti korral (4.2.8.4)


  P-juhtumid
  Punkti 4.2.8.4 alapunktis 1 esitatud nõude asemel on minimaalne rööpmelaius kõigi kiiruste puhul 1 430 mm.“; |
| --- | --- |

41)

lisatakse punkt 7.7.8.2:

„7.7.8.2.   
  Koheste meetmete tase rööpmelaiusega seotud kohaliku defekti korral (4.2.8.4)

P-juhtumid

Punkti 4.2.8.4 alapunktis 1 esitatud nõude asemel on minimaalne rööpmelaius kõigi kiiruste puhul 1 430 mm.“;

| 42) | punkti 7.7.10.2 alapunkti 2 muudetakse järgmiselt:






  (a) | tekst „EN 15302:2008+A1:2010“ asendatakse tekstiga „EN 15302:2021“; |
| --- | --- | --- |

42)

punkti 7.7.10.2 alapunkti 2 muudetakse järgmiselt:

(a)

tekst „EN 15302:2008+A1:2010“ asendatakse tekstiga „EN 15302:2021“;

| (b) | punktid a–e asendatakse järgmisega:






  „a) | S 1002, nagu on määratletud standardi EN 13715:2020 lisas C SR1 puhul; |
| --- | --- | --- |

(b)

punktid a–e asendatakse järgmisega:

„a)

S 1002, nagu on määratletud standardi EN 13715:2020 lisas C SR1 puhul;

| b) | S 1002, nagu on määratletud standardi EN 13715:2020 lisas C SR2 puhul; |
| --- | --- |

b)

S 1002, nagu on määratletud standardi EN 13715:2020 lisas C SR2 puhul;

| c) | GV 1/40, nagu on määratletud standardi EN 13715:2020 lisas B SR1 puhul; |
| --- | --- |

c)

GV 1/40, nagu on määratletud standardi EN 13715:2020 lisas B SR1 puhul;

| d) | GV 1/40, nagu on määratletud standardi EN 13715:2020 lisas B SR2 puhul; |
| --- | --- |

d)

GV 1/40, nagu on määratletud standardi EN 13715:2020 lisas B SR2 puhul;

| e) | EPS, nagu on määratletud standardi EN 13715:2020 lisas D SR1 puhul.“; |
| --- | --- |

e)

EPS, nagu on määratletud standardi EN 13715:2020 lisas D SR1 puhul.“;

| 43) | punkti 7.7.15.1 alapunktides 1 ja 3, punktis 7.7.15.2, punkti 7.7.15.7 alapunktis 1 ning punktides 7.7.15.8, 7.7.16.2, 7.7.6.2, 7.7.6.3, 7.7.6.11, 7.7.6.13, 7.7.13.1, 7.7.13.2, 7.7.13.6, 7.7.13.7, asendatakse tekst „EN 15273-3:2013“ tekstiga „EN 15273-3:2013+A1:2016“; |
| --- | --- |

43)

punkti 7.7.15.1 alapunktides 1 ja 3, punktis 7.7.15.2, punkti 7.7.15.7 alapunktis 1 ning punktides 7.7.15.8, 7.7.16.2, 7.7.6.2, 7.7.6.3, 7.7.6.11, 7.7.6.13, 7.7.13.1, 7.7.13.2, 7.7.13.6, 7.7.13.7, asendatakse tekst „EN 15273-3:2013“ tekstiga „EN 15273-3:2013+A1:2016“;

| 44) | punkt 7.7.17 asendatakse järgmisega:






  „7.7.17. | (Ei kasutata.)“; |
| --- | --- | --- |

44)

punkt 7.7.17 asendatakse järgmisega:

„7.7.17.

| 45) | C.1 liite punkti c teise taande teine alataane asendatakse järgmisega:






  „– | puit: vastavus T liite viites 15 osutatud tehnilisele kirjeldusele;“; |
| --- | --- | --- |

45)

C.1 liite punkti c teise taande teine alataane asendatakse järgmisega:

„–

puit: vastavus T liite viites 15 osutatud tehnilisele kirjeldusele;“;

| 46) | C.2 liite punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | Pruss






  — | Liik |
| --- | --- | --- | --- |

46)

C.2 liite punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

Pruss

—

Liik

| — | Vastupidavus vertikaalkoormusele:






  — | betoon: projektijärgsed paindemomendid; |
| --- | --- | --- |

—

Vastupidavus vertikaalkoormusele:

—

betoon: projektijärgsed paindemomendid;

| — | puit: vastavus T liite viites 15 osutatud tehnilisele kirjeldusele; |
| --- | --- |

—

puit: vastavus T liite viites 15 osutatud tehnilisele kirjeldusele;

| — | teras: ristlõike inertsimoment. |
| --- | --- |

—

teras: ristlõike inertsimoment.

| — | Vastupidavus pikisuunalisele ja külgkoormusele: geomeetria ja mass |
| --- | --- |

—

Vastupidavus pikisuunalisele ja külgkoormusele: geomeetria ja mass

| — | Nominaalne rööpmelaius“; |
| --- | --- |

—

Nominaalne rööpmelaius“;

| 47) | E liide asendatakse järgmisega:


  „E liide
  Olemasolevate rajatiste suutlikkusnõuded vastavalt liikluskoodile
  Punkti 4.2.7.4 alapunkti 2 kohased olemasolevate sildade minimaalsed suutlikkusnõuded on kindlaks määratud tabelites 38A ja 39A vastavalt liikluskoodidele, mis on esitatud tabelites 2 ja 3. Need suutlikkusnõuded on kindlaks määratud, kasutades vertikaalkoormust, mis on kindlaks määratud ainult EN liinikategooria vastava kiirusega või koormusmudeli 71 teguriga alfa. Täiendavad dünaamilised suutlikkusnõuded on esitatud dünaamilise koormuse mudelis HSLM. EN liinikategooriat ja sellega seotud kiirust arvestatakse ühe kombineeritud näitajana.
  Punkti 4.2.7.4 alapunkti 2 kohased olemasolevate geotehniliste rajatiste ja rööbasteede mullete minimaalsed suutlikkusnõuded on kindlaks määratud tabelites 38B ja 39B vastavalt liikluskoodidele, mis on esitatud tabelites 2 ja 3.
  EN liinikategooriad on teljekoormuse ja telgede vahekaugusega seotud geomeetriliste aspektide funktsioon ning kindlaks määratud T liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses.
  Katkestamatute sildade puhul võetakse arvesse koormusmudelite 71 (LM71) ja SW/0 vahelise kõige koormavama mõju olukorda. Koormusmudelid 71, SW/0 ja HSLM on kindlaks määratud T liite viites 10 osutatud tehnilises kirjelduses.

  Tabel 38A


  Sildade koormustaluvuse suutlikkusnõuded ja dünaamilisest mõjust tulenevad täiendavad nõuded (1)




  Reisijatevedu












  Liikluskood | Veduriga veetavate rongidega liiklus: reisirongid, sealhulgas reisirongi vagunid (reisivagunid, pagasivagunid, autovagunid), ja kergkaubavagunid ning vedurid ja veopead (2), (3), (5), (6), (4) | Elektri- või diiselmootorrongide, veopeade ja mootorvagunite liiklus (2), (5), (4) |
| --- | --- | --- | --- |
| P1 | ei kohaldata (7) | HSLM (8) ja D2 – 200
  või
  HSLM (8) ja LM71, kui α = 1,0 (14) |
| P2 | HSLM (8) ja D2 – 200
  või
  HSLM (8) ja LM71, kui α = 0,91 (14) | HSLM (8) ja D2 – 200
  või
  HSLM (8) ja LM71, kui α = 0,91 (14) |
| P3a
  (> 160 km/h) | L ≥ 4 m D2 – 100
  ja
  L < 4 m D2 – 200 (9), (10), (15) | L ≥ 4 m C2 – 100
  ja
  L < 4 m C2 – 200 (9), (15) |
| P3b
  (≤ 160 km/h) | L ≥ 4 m D2 – 100
  ja
  L < 4 m D2 – 160 (9), (11), (15) | L ≥ 4 m D2 – 100
  ja
  L < 4 m D2 – 160 (9), (15) |
| P4a
  (> 160 km/h) | L ≥ 4 m D2 – 100
  ja
  L < 4 m D2 – 200 (9), (12), (15) | L ≥ 4 m C2 – 100
  ja
  L < 4 m C2 – 200 (9), (15) |
| P4b
  (≤ 160 km/h) | L ≥ 4 m D2 – 100
  ja
  L < 4 m D2 – 160 (9), (13), (15) | L ≥ 4 m C2 – 100
  ja
  L < 4 m C2 – 160 (9), (15) |
| P5 | C2 – 120 | B1 – 120 |
| P6 | a12 |
| P1520 | avatud punkt |
| P1600 | avatud punkt |

47)

E liide asendatakse järgmisega:

„E liide

Olemasolevate rajatiste suutlikkusnõuded vastavalt liikluskoodile

Punkti 4.2.7.4 alapunkti 2 kohased olemasolevate sildade minimaalsed suutlikkusnõuded on kindlaks määratud tabelites 38A ja 39A vastavalt liikluskoodidele, mis on esitatud tabelites 2 ja 3. Need suutlikkusnõuded on kindlaks määratud, kasutades vertikaalkoormust, mis on kindlaks määratud ainult EN liinikategooria vastava kiirusega või koormusmudeli 71 teguriga alfa. Täiendavad dünaamilised suutlikkusnõuded on esitatud dünaamilise koormuse mudelis HSLM. EN liinikategooriat ja sellega seotud kiirust arvestatakse ühe kombineeritud näitajana.

Punkti 4.2.7.4 alapunkti 2 kohased olemasolevate geotehniliste rajatiste ja rööbasteede mullete minimaalsed suutlikkusnõuded on kindlaks määratud tabelites 38B ja 39B vastavalt liikluskoodidele, mis on esitatud tabelites 2 ja 3.

EN liinikategooriad on teljekoormuse ja telgede vahekaugusega seotud geomeetriliste aspektide funktsioon ning kindlaks määratud T liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses.

Katkestamatute sildade puhul võetakse arvesse koormusmudelite 71 (LM71) ja SW/0 vahelise kõige koormavama mõju olukorda. Koormusmudelid 71, SW/0 ja HSLM on kindlaks määratud T liite viites 10 osutatud tehnilises kirjelduses.

Tabel 38A

Sildade koormustaluvuse suutlikkusnõuded ja dünaamilisest mõjust tulenevad täiendavad nõuded (1)

Reisijatevedu

Liikluskood

Veduriga veetavate rongidega liiklus: reisirongid, sealhulgas reisirongi vagunid (reisivagunid, pagasivagunid, autovagunid), ja kergkaubavagunid ning vedurid ja veopead (2), (3), (5), (6), (4)

Elektri- või diiselmootorrongide, veopeade ja mootorvagunite liiklus (2), (5), (4)

P1

ei kohaldata (7)

HSLM (8) ja D2 – 200

või

HSLM (8) ja LM71, kui α = 1,0 (14)

P2

HSLM (8) ja D2 – 200

või

HSLM (8) ja LM71, kui α = 0,91 (14)

HSLM (8) ja D2 – 200

või

HSLM (8) ja LM71, kui α = 0,91 (14)

P3a

(> 160 km/h)

L ≥ 4 m D2 – 100

ja

L < 4 m D2 – 200 (9), (10), (15)

L ≥ 4 m C2 – 100

ja

L < 4 m C2 – 200 (9), (15)

P3b

(≤ 160 km/h)

L ≥ 4 m D2 – 100

ja

L < 4 m D2 – 160 (9), (11), (15)

L ≥ 4 m D2 – 100

ja

L < 4 m D2 – 160 (9), (15)

P4a

(> 160 km/h)

L ≥ 4 m D2 – 100

ja

L < 4 m D2 – 200 (9), (12), (15)

L ≥ 4 m C2 – 100

ja

L < 4 m C2 – 200 (9), (15)

P4b

(≤ 160 km/h)

L ≥ 4 m D2 – 100

ja

L < 4 m D2 – 160 (9), (13), (15)

L ≥ 4 m C2 – 100

ja

L < 4 m C2 – 160 (9), (15)

P5

C2 – 120

B1 – 120

P6

a12

P1520

avatud punkt

P1600

avatud punkt

Tabel 39A

Sildade koormustaluvuse suutlikkusnõuded väljendatud EN liinikategooria kaudu ja asjakohane kiirus (1)

Kaubavedu

| Liikluskood | Kaubarongid, sealhulgas kaubavagunid, muud veeremiüksused ja vedurid(2) |
| --- | --- |
| F1 | D4 – 120 |
| F2 | D2 – 120 |
| F3 | C2 – 100 |
| F4 | B2 – 100 |
| F1520 | avatud punkt |
| F1600 | avatud punkt |

Liikluskood

Kaubarongid, sealhulgas kaubavagunid, muud veeremiüksused ja vedurid(2)

F1

D4 – 120

F2

D2 – 120

F3

C2 – 100

F4

B2 – 100

F1520

avatud punkt

F1600

avatud punkt

Märkused

| 1) | Tabelites märgitud kiirus on raudteeliini puhul maksimumnõue ja see võib olla väiksem vastavalt punkti 4.2.1 alapunkti 12 nõuetele. Liini konkreetsete rajatiste kontrollimisel võib võtta arvesse kohalikke lubatud kiirusi, nagu on märgitud ka tabeli 2 märkustes 2 ja 3 ning tabeli 3 märkuses 1. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Reisijateveo vagunid (kaasa arvatud reisivagunid, poolvagunid, autovagunid), muu veerem, vedurid, veomasinad, diisel- ja elektrilised multimoodulid, jõumoodulid ning mootorvagunid on määratletud vedurite ja reisijateveoveeremi KTKs. Kergkaubavagunid määratletakse pagasivagunitena mööndusega, et neid võib kasutada ainult selliste rongide koosseisus, mis ei ole ette nähtud reisijateveoks. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Rajatiste nõuded, mis on kindlaks määratud EN liinikategooria või koormusmudeli 71 abil, sobivad kuni kahe üksteisega ühendatud veduri ja/või veopea korral. Rajatiste nõuded sobivad maksimaalse kiiruse 120 km/h jaoks kolme või enama üksteisega ühendatud veduri ja/või veopea (või veduritest ja/või veopeadest koosneva rongi) korral, kui vedurid ja/või veopead vastavad kaubavagunite asjakohastele piirnormidele. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Liikluskoodide P2, P3 ja P4 puhul kohaldatakse nõudeid nii veduriga veetavate rongide kui ka mootorrongide liikluse suhtes. Liikluskoodi P5 puhul võib liikmesriik märkida, kas nõudeid kohaldatakse vedurite ja veopeade suhtes. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Rajatiste nõuded sobivad reisirongi vagunite, kergkaubavagunite ja elektri- või diiselmootorrongide korral, mille keskmine mass pikkusühiku kohta iga veeremiüksuse pikkuse ulatuses on EN liinikategooria A puhul 2,45 t/m, EN liinikategooria B1 puhul 2,75 t/m, EN liinikategooria C2 puhul 3,1 t/m ja EN liinikategooria D2 puhul 3,5 t/m (ei kehti P5 puhul). |
| --- | --- |

5)

| 6) | Rajatiste nõuded on sobivad neljateljeliste vedurite ja veopeade korral, mille telgede vahe pöördvankris on vähemalt 2,6 m ja mille keskmine mass veeremiüksuse pikkuse kohta veeremiüksuse pikkuse kogu ulatuses on kuni 5,0 t/m. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Võttes arvesse käitamise taset, ei ole vaja kindlaks määrata ühtlustatud nõudeid seda tüüpi veeremiüksuste piisava koostalitlusvõime tagamiseks liikluskoodi P1 puhul. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Liikluskoodi P1 või P2 kohaste liinide puhul tuleb märkida vastavus HSLMile vastavalt T liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele (vt menetlust käesoleva KTK punktist 6.2.4.10). Kui HSLMi nõuetele vastavust ei ole võimalik näidata dünaamilise ühilduvuse kontrollimiseks, mis on kindlaks määratud vastavalt käitamise ja liikluskorralduse KTK D.1 liites esitatud marsruudi ühilduvuse kontrollile (RINFi parameeter 1.1.1.1.2.4.4), tuleb dünaamiline koormus, mille ühilduvust olemasolevate sildadega tuleb kontrollida, esitada dokumentides, mis sisaldavad RINFi parameetriga 1.1.1.1.2.4.4 kindlaks määratud menetlust (menetlusi) (vt ka käesoleva KTK punktis 6.2.4.10 esitatud menetlust). Kui üksikutel rongidel põhinevate koormusmudelitega tuleb teha dünaamikaanalüüs, peab reisijaid või pagasit kandvate veeremiüksuste koormust iseloomustav väärtus olema vastav tavalise kasuliku koormusega projektijärgsele massile vastavalt käesoleva KTK K liitele. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Liigse dünaamilise mõju, sealhulgas resonantsi vältimiseks ei ole praegu võimalik kindlaks määrata sildade ühtlustatud minimaalseid parameetreid, millega välditaks dünaamikaanalüüsi vajadust. Silla staatilise koormuse nõuetele vastavate veeremiüksuste põhjustatud dünaamiline koormus (määratletud liinikategooriana vastavalt T liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele või koormusmudelina 71) võib paljudel juhtudel ületada silla staatilise koormuse tavanõudeid (kui kõnealuseid staatilisi koormusi suurendavad silla ümberarvutamisel või silla projekteerimisel arvesse võetavad tavalised valdkonnakohased dünaamilisuse tegurid). Seda veeremiüksuste ja sildade ühilduvuse riski võetakse arvesse käitamise ja liikluskorralduse KTK D.1 liites kindlaks määratud dünaamilise ühilduvuse kontrollimisega (RINFi parameeter 1.1.1.1.2.4.4). Kui üksikutel rongidel põhinevate koormusmudelitega tuleb teha dünaamikaanalüüs, peab reisijaid või pagasit kandvate veeremiüksuste koormust iseloomustav väärtus olema vastav tavalise kasuliku koormusega projektijärgsele massile vastavalt käesoleva KTK K liitele. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Veduriga veetavatele reisirongidele esitatavad nõuded kehtivad reisirongi vagunite ja kergkaubavagunite puhul, mis vastavad EN liinikategooriale A kiirusel kuni 200 km/h (kohalik lubatud kiirus) või EN liinikategooriale C2 kiirusel kuni 160 km/h (kohalik lubatud kiirus). |
| --- | --- |

10)

| 11) | Veduriga veetavatele reisirongidele esitatavad nõuded kehtivad reisirongi vagunite ja kergkaubavagunite puhul, mis vastavad EN liinikategooriale C2 kiirusel kuni 160 km/h (kohalik lubatud kiirus). |
| --- | --- |

11)

| 12) | Veduriga veetavatele reisirongidele esitatavad nõuded kehtivad reisirongi vagunite ja kergkaubavagunite puhul, mis vastavad EN liinikategooriale A kiirusel kuni 200 km/h (kohalik kiirus) või EN liinikategooriale B1 kiirusel kuni 160 km/h (kohalik lubatud kiirus). |
| --- | --- |

12)

| 13) | Veduriga veetavatele reisirongidele esitatavad nõuded kehtivad reisirongi vagunite ja kergkaubavagunite puhul, mis vastavad EN liinikategooriale B1 kiirusel kuni 160 km/h (kohalik lubatud kiirus). |
| --- | --- |

13)

| 14) | EN liinikategooriate või koormusmudeli 71 abil kindlaks määratud nõudeid saab täita kas EN liinikategooria vastava kiirusega või koormusmudeli 71 teguriga alfa vastavalt T liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Otsuse nende kahe võimaluse vahel, mis ei ole tingimata kõige koormavama mõjuga, teeb eranditult taotleja. EN liinikategooria koos vastava kiirusega põhineb dünaamilise võimendusteguriga korrutatud staatilisel koormusel. |
| --- | --- |

14)

| 15) | Kui tabelis 38A esitatud liikluskoodile vastavad minimaalsed suutlikkusnõuded on esitatud näiteks kujul L > = 4 m D2 – 100 (*7) ja L < 4 m D2 – 200 (*8), peavad olema täidetud asjakohased kriteeriumid vastavalt asjaomase sillaelemendi koormatud pikkusele L. EN liinikategooria koos vastava kiirusega põhineb dünaamilise võimendusteguriga korrutatud staatilisel koormusel. |
| --- | --- |

15)

Tabel 38B

Geotehniliste struktuuride ja rööbasteede mullete koormustaluvuse suutlikkusnõuded (1), (2)

Reisijatevedu

| Liikluskood | Veduriga veetavate rongidega liiklus: reisirongid, sealhulgas reisirongi vagunid (reisivagunid, pagasivagunid, autovagunid), ja kergkaubavagunid ning vedurid ja veopead (3) | Elektri- või diiselmootorrongide, veopeade ja mootorvagunite liiklus (3) |
| --- | --- | --- |
| P1 | ei kohaldata (4) | D2 |
| P2 | D2 | D2 |
| P3a
  (> 160 km/h) | D2 | C2 |
| P3b
  (≤ 160 km/h) | D2 | D2 |
| P4a
  (> 160 km/h) | D2 | C2 |
| P4b
  (≤ 160 km/h) | D2 | C2 |
| P5 | C2 | B1 |
| P6 | a12 |
| P1520 | avatud punkt |
| P1600 | avatud punkt |

Liikluskood

Veduriga veetavate rongidega liiklus: reisirongid, sealhulgas reisirongi vagunid (reisivagunid, pagasivagunid, autovagunid), ja kergkaubavagunid ning vedurid ja veopead (3)

Elektri- või diiselmootorrongide, veopeade ja mootorvagunite liiklus (3)

P1

ei kohaldata (4)

D2

P2

D2

D2

P3a

(> 160 km/h)

D2

C2

P3b

(≤ 160 km/h)

D2

D2

P4a

(> 160 km/h)

D2

C2

P4b

(≤ 160 km/h)

D2

C2

P5

C2

B1

P6

a12

P1520

avatud punkt

P1600

avatud punkt

Tabel 39B

Geotehniliste struktuuride ja rööbasteede mullete koormustaluvuse suutlikkusnõuded

Kaubavedu
  (2)

| Liikluskood | Kaubarongid, sealhulgas kaubavagunid, muud veeremiüksused ja vedurid |
| --- | --- |
| F1 | D4 |
| F2 | D2 |
| F3 | C2 |
| F4 | B2 |
| F1520 | avatud punkt |
| F1600 | avatud punkt |

Liikluskood

Kaubarongid, sealhulgas kaubavagunid, muud veeremiüksused ja vedurid

F1

D4

F2

D2

F3

C2

F4

B2

F1520

avatud punkt

F1600

avatud punkt

Märkused

| 1) | Liinilõigu avaldatud liinikategooriad, mis hõlmavad rööbasteede muldeid, võtavad arvesse kohalikke lubatud kiirusi. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Reisirongi vagunid (kaasa arvatud reisivagunid, pagasivagunid, autovagunid), muud veeremiüksused, vedurid, veopead, diisel- ja elektrimootorrongid, jõuallikaga veeremiüksused ning mootorvagunid on määratletud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 2.2. Kergkaubavagunid määratletakse pagasivagunitena mööndusega, et neid võib kasutada ainult selliste rongide koosseisus, mis ei ole ette nähtud reisijateveoks. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Liikluskoodide P2, P3 ja P4 puhul kohaldatakse nõudeid nii veduriga veetavate rongide kui ka mootorrongide liikluse suhtes. Liikluskoodi P5 puhul võib liikmesriik märkida ära, kas veduritele ja veokitele kehtivaid nõudeid kohaldatakse. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Võttes arvesse käitamise taset, ei ole vaja kindlaks määrata ühtlustatud nõudeid seda tüüpi veeremiüksuste piisava koostalitlusvõime tagamiseks liikluskoodi P1 puhul. |
| --- | --- |

4)

(*7)  Kohaliku kiiruse lubatud väärtuse kuni 100 km/h puhul on minimaalne nõutav koormustaluvus kohalikul lubatud kiirusel D2. Kui kohalik lubatud kiirus on üle 100 km/h, on minimaalne nõutav koormustaluvus D2 kiirusel 100 km/h."

*7

(*8)  Kui kohalik lubatud kiirus on kuni 200 km/h, on minimaalne nõutav koormustaluvus D2 kohalikul lubatud kiirusel."

*8

| 48) | F liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa raudteevõrgu liikluskoodile vastavad rajatiste suutlikkusnõuded“; |
| --- | --- | --- |

48)

F liidet muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa raudteevõrgu liikluskoodile vastavad rajatiste suutlikkusnõuded“;

| b) | tabeli 41 kõik märkused jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

tabeli 41 kõik märkused jäetakse välja;

| c) | G liite pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Iirimaa raudteevõrgu ja Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa raudteevõrgu korral kiiruse teisendamine miilideks tunnis“; |
| --- | --- |

c)

G liite pealkiri asendatakse järgmisega:

„Iirimaa raudteevõrgu ja Ühendkuningriigi Põhja-Iirimaa raudteevõrgu korral kiiruse teisendamine miilideks tunnis“;

| 49) | I liide asendatakse järgmisega:


  „I liide

  (Ei kasutata.)




  “; |
| --- | --- |

49)

I liide asendatakse järgmisega:

„I liide

(Ei kasutata.)

“;

| 50) | K liide asendatakse järgmisega:


  „K liide
  Reisivagunite ja multimoodulite miinimumnõuete alus
  Reisirongi vagunite ja mootorrongide järgmised massi määratlused rajatiste minimaalsete dünaamikanõuete alusel ning rajatiste ühilduvuse kontrollimine reisivagunite ja mootorrongide korral.
  Kui raudteesildade kandevõime kindlaksmääramiseks on nõutav dünaamikaanalüüs, tuleb silla kandevõimet täpsustada ja kirjeldada tavalise kasuliku koormusega projektijärgse massi kaudu kooskõlas T liite viites 1 osutatud tehnilise kirjeldusega, võttes arvesse tabelis 45 esitatud seisvate reisijate avaldatavat kasulikku koormust.
  Staatilise ühilduvuse jaoks põhinevad massi määratlused erandliku kasuliku koormusega projektijärgsel massil, mis on kindlaks määratud vastavalt T liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele, võttes arvesse ka T liite viites 2 osutatud tehnilist kirjeldust.

  Tabel 45


  Seisvate reisijate kasulik koormus (kg/m2) vastavalt T liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele







  Rongi tüüp | Tavaline kasulik koormus

  täpsustada
  dünaamiline ühilduvus |
| --- | --- | --- |
| Kiir- ja pikamaarongid | 160  (5)
  ) |
| Kiir- ja pikamaarongid

  Kohustuslik reservatsioon | 0 |
| Muud

  (piirkondlikud, linnalähi- ja lähirongid) | 280 |

50)

K liide asendatakse järgmisega:

„K liide

Reisivagunite ja multimoodulite miinimumnõuete alus

Reisirongi vagunite ja mootorrongide järgmised massi määratlused rajatiste minimaalsete dünaamikanõuete alusel ning rajatiste ühilduvuse kontrollimine reisivagunite ja mootorrongide korral.

Kui raudteesildade kandevõime kindlaksmääramiseks on nõutav dünaamikaanalüüs, tuleb silla kandevõimet täpsustada ja kirjeldada tavalise kasuliku koormusega projektijärgse massi kaudu kooskõlas T liite viites 1 osutatud tehnilise kirjeldusega, võttes arvesse tabelis 45 esitatud seisvate reisijate avaldatavat kasulikku koormust.

Staatilise ühilduvuse jaoks põhinevad massi määratlused erandliku kasuliku koormusega projektijärgsel massil, mis on kindlaks määratud vastavalt T liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele, võttes arvesse ka T liite viites 2 osutatud tehnilist kirjeldust.

Tabel 45

Seisvate reisijate kasulik koormus (kg/m2) vastavalt T liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele

Rongi tüüp

Tavaline kasulik koormus

täpsustada

dünaamiline ühilduvus

Kiir- ja pikamaarongid

160  (5)
  )

Kiir- ja pikamaarongid

Kohustuslik reservatsioon

0

Muud

(piirkondlikud, linnalähi- ja lähirongid)

280

| 51) | N liide asendatakse järgmisega:


  „N liide

  (Ei kasutata.)




  “; |
| --- | --- |

51)

N liide asendatakse järgmisega:

„N liide

(Ei kasutata.)

“;

| 52) | P liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Ehitusgabariidi arvutamisel kasutatakse kinemaatilist meetodit vastavalt T liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele, kasutades käesolevas liites kindlaks määratud kinemaatilisi võrdlusprofiile ja nendega seotud eeskirju.“; |
| --- | --- | --- |

52)

P liidet muudetakse järgmiselt:

a)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Ehitusgabariidi arvutamisel kasutatakse kinemaatilist meetodit vastavalt T liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele, kasutades käesolevas liites kindlaks määratud kinemaatilisi võrdlusprofiile ja nendega seotud eeskirju.“;

| b) | punkti P.1.2 joonis 13 asendatakse järgmisega:

  „Kinemaatilise gabariidi alumiste osade võrdlusprofiil GEI2 veeremiüksuste puhul, mis võivad ületada aktiveerimata asendis rongipidureid (l = rööpmelaius)

  (mõõtmed millimeetrites)












  1) | veerepind.“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti P.1.2 joonis 13 asendatakse järgmisega:

„Kinemaatilise gabariidi alumiste osade võrdlusprofiil GEI2 veeremiüksuste puhul, mis võivad ületada aktiveerimata asendis rongipidureid (l = rööpmelaius)

(mõõtmed millimeetrites)

(mõõtmed millimeetrites)

Image 107

1)

veerepind.“;

| 53) | Q liide asendatakse järgmisega:


  „Q liide

  (Ei kasutata.)



  ; |
| --- | --- |

53)

Q liide asendatakse järgmisega:

„Q liide

(Ei kasutata.)

| 54) | R liite punkt 4 asendatakse järgmisega:






  „(4) | EN liinikategooria – asjakohane kiirus [km/h] E liite tabelites 38A, 39A, 38B ja 39B liikluskoodide P1520 (kõik veeremiüksused), P1600 (kõik veeremiüksused), F1520 (kõik veeremiüksused) ja F1600 (kõik veeremiüksused) puhul“; |
| --- | --- | --- |

54)

R liite punkt 4 asendatakse järgmisega:

„(4)

EN liinikategooria – asjakohane kiirus [km/h] E liite tabelites 38A, 39A, 38B ja 39B liikluskoodide P1520 (kõik veeremiüksused), P1600 (kõik veeremiüksused), F1520 (kõik veeremiüksused) ja F1600 (kõik veeremiüksused) puhul“;

| 55) | S liite tabeli 48 kolmandat veergu muudetakse järgmiselt:






  a) | neljateistkümnes rida asendatakse järgmisega:

  „T liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud klassifitseerimisprotsessi tulemus, millele kõnealuses standardis viidatakse mõistega „liinikategooria“. See näitab taristu võimet pidada vastu vertikaalkoormusele, mida veeremiüksused avaldavad liinile või liinilõigule regulaarsel (tavalisel) käitamisel.“; |
| --- | --- | --- |

55)

S liite tabeli 48 kolmandat veergu muudetakse järgmiselt:

a)

neljateistkümnes rida asendatakse järgmisega:

„T liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud klassifitseerimisprotsessi tulemus, millele kõnealuses standardis viidatakse mõistega „liinikategooria“. See näitab taristu võimet pidada vastu vertikaalkoormusele, mida veeremiüksused avaldavad liinile või liinilõigule regulaarsel (tavalisel) käitamisel.“;

| b) | read kuueteistkümnendast kahekümne esimeseni asendatakse järgmisega:





  „Riströöpa südamiku ja kontrarööpa vahekaugus (vt mõõde 2 joonisel 14). |
| --- | --- |
| Veerepinna ja riströöpa renni põhja vahekaugus (vt mõõde 6 joonisel 14). |
| Veererööpa ja külgneva kontrarööpa või harurööpa vahekaugus (vt mõõde 5 joonisel 14). |
| Ristme kontrarööpa või harurööpa tööpinna ning rööpavahe vastaspoolse veererööpa sisepinna vaheline kaugus, mõõdetuna vastavalt kontrarööpa või harurööpa alas
  (vt mõõde 4 joonisel 14). Kontrarööpa või harurööpa sisenemisala on koht, millest alates ratas võib kokku puutuda kontrarööpa või harurööpaga. |
| Ristme harurööpa tööpinna ja rööpavahe vastaspoolse kontrarööpa vahekaugus (vt mõõde 3 joonisel 14). |
| Ühe sulgrööpa sisepinna ja rööpavahe vastaspoolse sulgrööpa välispinna vahekaugus (vt mõõde 1 joonisel 14).“ |

b)

read kuueteistkümnendast kahekümne esimeseni asendatakse järgmisega:

„Riströöpa südamiku ja kontrarööpa vahekaugus (vt mõõde 2 joonisel 14).

Veerepinna ja riströöpa renni põhja vahekaugus (vt mõõde 6 joonisel 14).

Veererööpa ja külgneva kontrarööpa või harurööpa vahekaugus (vt mõõde 5 joonisel 14).

Ristme kontrarööpa või harurööpa tööpinna ning rööpavahe vastaspoolse veererööpa sisepinna vaheline kaugus, mõõdetuna vastavalt kontrarööpa või harurööpa alas

(vt mõõde 4 joonisel 14). Kontrarööpa või harurööpa sisenemisala on koht, millest alates ratas võib kokku puutuda kontrarööpa või harurööpaga.

Ristme harurööpa tööpinna ja rööpavahe vastaspoolse kontrarööpa vahekaugus (vt mõõde 3 joonisel 14).

Ühe sulgrööpa sisepinna ja rööpavahe vastaspoolse sulgrööpa välispinna vahekaugus (vt mõõde 1 joonisel 14).“

| c) | kahekümne kolmas rida asendatakse järgmisega:

  „T liite viites 16 osutatud tehnilises kirjelduses määratletud terase kõvaduse ühik (ei ole SI ühik).“; |
| --- | --- |

c)

kahekümne kolmas rida asendatakse järgmisega:

„T liite viites 16 osutatud tehnilises kirjelduses määratletud terase kõvaduse ühik (ei ole SI ühik).“;

| d) | kahekümne kuues rida asendatakse järgmisega:

  „Nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/34/EL (millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond) artikli 3 punktis 2 (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).“; |
| --- | --- |

d)

kahekümne kuues rida asendatakse järgmisega:

„Nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/34/EL (millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond) artikli 3 punktis 2 (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).“;

| e) | viiekümne kolmas rida asendatakse järgmisega:

  „Nüri riströöpa lõik, kus ratta juhikut ei ole, ja mida T liite viites 17 osutatud tehnilises kirjelduses nimetatakse suunamisvabaks pikkuseks.“; |
| --- | --- |

e)

viiekümne kolmas rida asendatakse järgmisega:

„Nüri riströöpa lõik, kus ratta juhikut ei ole, ja mida T liite viites 17 osutatud tehnilises kirjelduses nimetatakse suunamisvabaks pikkuseks.“;

| 56) | S liitele lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine rida:







  „Geotehniline rajatis / Geotechnische Strukturen /Structures géotechniques | 4.2.7.2, 4.2.7.4 | Rajatis, mis hõlmab maapinda või konstruktsioonielementi, mis toetub maapinnale.
  Märkus. Rööbasteede mulded on geotehniliste rajatiste alamhulk.“ |
| --- | --- | --- | --- |

56)

S liitele lisatakse tähestikulises järjekorras järgmine rida:

„Geotehniline rajatis / Geotechnische Strukturen /Structures géotechniques

4.2.7.2, 4.2.7.4

Rajatis, mis hõlmab maapinda või konstruktsioonielementi, mis toetub maapinnale.

Märkus. Rööbasteede mulded on geotehniliste rajatiste alamhulk.“

| 57) | T liide asendatakse järgmisega:


  „T liide
  Käesolevas KTKs viidatud tehnilised kirjeldused

  Tabel 49


  Viidatud standardid









  Viide | Hinnatavad näitajad | KTK punkt | Kohustusliku standardi punkt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | EN 15663:2017+A1:2018


  Railway applications – Vehicle reference masses |
| 1.1 | Veeremi massi määratlus | 4.2.1 alapunkt 7, tabel 2
  K liide | 4.5 |
| 1.2 | Veeremi massi määratlus | 4.2.1 alapunkt 7, tabel 3 | 4.5 ja 7.4 |
| 1.3 | Reisijate kasulik koormus kiir- ja pikamaarongide puhul | K liide, tabel 45 | tabel 7 |
| 1.4 | Reisijate kasulik koormus muude rongide puhul | K liide, tabel 45 | tabel 8 |
| 2 | EN 15528:2021


  Railway applications – Line categories for managing the interface between load limits of vehicles and infrastructure |
| 2.1 | Veeremi massi määratlus | 4.2.1 alapunkt 7, tabel 2
  K liide | 6.4 |
| 2.2 | Olemasolevate rajatiste suutlikkusnõuded vastavalt liikluskoodile | E liide | lisa A |
| 2.3 | Liinikategooriad | E liite tabel 38A (märkus (9)) | |
| 2.4 | Liinikategooria määratlus | S liide | 5 |
| 3 | EN 15273-3:2013+A1:2016


  Railway applications – Gauges – Part 3: Ehitusgabariidid |
| 3.1 | Ehitusgabariit | 4.2.3.1 alapunkt 1 | lisad C ja D, punkt D.4.8 |
| 3.2 | Ehitusgabariit | 4.2.3.1 alapunkt 2 | lisa C |
| 3.3 | Ehitusgabariit
  Hindamine | 4.2.3.1 alapunkt 3
  6.2.4.1 | 5, 7, 10,
  lisad C ja D, punkt D.4.8 |
| 3.4 | Rööbasteede telgedevaheline kaugus
  Hindamine | 4.2.3.2 alapunkt 3
  6.2.4.2 | 9 |
| 3.5 | Ooteplatvormi asetus
  Hindamine | 4.2.9.3 alapunkt 1
  6.2.4.11 alapunkt 1 | 13 |
| 3.6 | Alumiste osade ehitusgabariidi arvutamine rööpmelaiuse 1 668  mm puhul | P liide | 5, 7 ja 10 |
| 4 | EN 13803:2017


  Railway applications – Track – Track alignment design parameters – Track gauges 1 435 mm and wider |
| 4.1 | Horisontaalkõvera minimaalne raadius
  Võrdlusveeremiüksuse määratlus | 4.2.3.4 alapunkt 2 | tabelid N.1 ja N.2
  N.2 |
| 4.2 | Taristu uuendamine või ümberehitamine välisrööpa kõrgenduse ja välisrööpa kõrgenduse puudujäägi parameetrite osas | 7.3.2 | 6.2 (tabel 5) ja 6.3 (kallutusseadmeta rongide korral tabel 7)
  (vt ka mõlema peatüki vastavaid märkusi). |
| 5 | EN 15302:2021


  Railway applications - Wheel-rail contact geometry parameters - Definitions and methods for evaluation |
| 5.1 | Ekvivalentkoonilisus | 4.2.4.5 alapunkt 4 | 6, 8, 9, 12 |
| 5.2 | Hindamine | 6.2.4.6 | 6, 8, 9, 12 |
| 6 | EN 13715:2020


  Railway applications – Wheelsets and bogies – Wheels – Tread profile |
| 6.1 | Ekvivalentkoonilisus | 4.2.4.5 alapunkti 4 alapunktid a ja b | lisa C |
| 6.2 | Ekvivalentkoonilisus | 4.2.4.5 alapunkti 4 alapunktid c ja d | lisa B |
| 7 | EN 13674-1:2011+A1:2017


  Railway applications – Track – Rail – Part 1: Vignole railway rails 46 kg/m and above |
| 7.1 | Rööpapea profiil vabal liinilõigul | 4.2.4.6 alapunkt 1 | lisa A |
| 7.2 | Rööbaste hindamine | 6.1.5.1 alapunkt a | 9.1.8 |
| 7.3 | Rööbaste hindamine | 6.1.5.1 alapunkt b | 9.1.9 |
| 7.4 | Rööbaste hindamine | 6.1.5.1 alapunkt c | 8.1 ja 8.4 |
| 8 | EN 13674-4:2006+A1:2009


  Railway applications – Track – Rail – Part 4: Vignole railway rails from 27 kg/m to, but excluding 46 kg/m |
| 8.1 | Rööpapea profiil vabal liinilõigul | 4.2.4.6 alapunkt 1 | lisa A |
| 9 | EN 14363:2016+A2:2022


  Railway applications – Testing and Simulation for the acceptance of running characteristics of railway vehicles – Running Behaviour and stationary tests |
| 9.1 | Rööbastee vastupidavus vertikaalkoormusele
  Rööbastee vastupidavus külgkoormusele | 4.2.6.1 alapunktid b ja c
  4.2.6.3 alapunkt b | 7.5.3 |
| 9.2 | Rööbastee vastupidavus külgkoormusele | 4.2.6.3 alapunkt a | 7.5.2 ja tabel 4 |
| 10 | EN 1991-2:2003/AC:2010


  Eurokoodeks 1: Ehituskonstruktsioonide koormused. Osa 2: Sildade liikluskoormused |
| 10.1 | Rajatiste liikluskoormustaluvus | 4.2.7 | |
| 10.2 | Uute sildade liikluskoormustaluvus
  Vertikaalkoormused | 4.2.7.1.1 alapunkti 1 alapunkt a | 6.3.2 alapunkti 2 alapunkt P  (6) |
| Uute geotehniliste rajatiste, rööbastee mulde ja pinnasesurve mõju vertikaalne ekvivalentkoormus | 4.2.7.2 alapunkt 1 |
| Olemasolevate rajatiste suutlikkusnõuded vastavalt liikluskoodile | E liide, koormusmudel 71 |
| 10.3 | Uute sildade liikluskoormustaluvus
  Vertikaalkoormused | 4.2.7.1.1 alapunkti 1 alapunkt b | 6.3.3 alapunkti 3 alapunkt P |
| Olemasolevate rajatiste suutlikkusnõuded vastavalt liikluskoodile | E liide, koormusmudel SW/0 |
| 10.4 | Uute sildade liikluskoormustaluvus
  Vertikaalkoormused | 4.2.7.1.1 alapunkt 2 | 6.3.2 alapunkti 3 alapunkt P ja 6.3.3 alapunkti 5 alapunkt P |
| Uute geotehniliste rajatiste, rööbastee mulde ja pinnasesurve mõju vertikaalne ekvivalentkoormus | 4.2.7.2 alapunkt 2 |
| 10.5 | Vertikaalkoormuse dünaamilise mõju arvessevõtmine | 4.2.7.1.2 alapunkt 1 | 6.4.3 alapunkti 1 alapunkt P ja 6.4.5.2 alapunkt 2 |
| 10.6 | Vertikaalkoormuse dünaamilise mõju arvessevõtmine | 4.2.7.1.2 alapunkt 2 | 6.4.4 |
| 10.7 | Vertikaalkoormuse dünaamilise mõju arvessevõtmine | 4.2.7.1.2 alapunkt 2 | 6.4.6.1.1 alapunktid 3 kuni 6 |
| Olemasolevate rajatiste suutlikkusnõuded vastavalt liikluskoodile | E liide, koormusmudel HSLM |
| 10.8 | Tsentrifugaaljõud | 4.2.7.1.3 | 6.5.1 alapunkt 2, alapunkti 4 alapunkt P ja alapunkt 7 |
| 10.9 | Külgjõud | 4.2.7.1.4 | 6.5.2 |
| 10.10 | Veo- ja pidurdusjõudude toime (pikikoormused) | 4.2.7.1.5 | 6.5.3 alapunkti 2 alapunkt P, alapunktid 4, 5, 6 ja alapunkti 7 alapunktid P |
| 10.11 | Rööbasteede kohal asuvate või nendega külgnevate uute rajatiste vastupidavus | 4.2.7.3 | 6.6.2–6.6.6 |
| 11 | Standardi EN 1990:2002 lisa A2, välja antud standardina EN 1990:2002/A1:2005


  Eurokoodeks. Ehituskonstruktsioonide projekteerimise alused |
| 11.1 | Rajatiste liikluskoormustaluvus | 4.2.7 | |
| 11.2 | Liiklusest tulenev rööbastee arvestuslik vääne | 4.2.7.1.6 | A2.4.4.2.2 alapunkti 3 alapunkt P |
| 12 | EN 13848-5:2017


  Railway applications – Track – Track geometry quality – Part 5: Geometric quality levels – Plain line, switches and crossings |
| 12.1 | Koheste meetmete tase paigutuse puhul | 4.2.8.1 alapunkt 1 | 7.5.
  Tabelis 5 esitatud lainepikkuste vahemiku D1 piirnormid |
| 12.2 | Koheste meetmete tase pikinivoo puhul | 4.2.8.2 alapunkt 1 | 7.3.
  Tabelis 4 esitatud lainepikkuste vahemiku D1 piirnormid |
| 12.3 | Koheste meetmete tase rööbastee väände puhul | 4.2.8.3 alapunkt 2 | 7.6 |
| 12.4 | Koheste meetmete tase rööbastee väände puhul, 1 668  mm rööpmelaiusega süsteem | 4.2.8.3 alapunkt 6 | lisa C |
| 13 | EN 13848-1:2019


  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbastee geomeetriline kvaliteet. Osa 1: Rööbastee geomeetriline iseloomustus |
| 13.1 | Koheste meetmete tase rööbastee väände puhul | 4.2.8.3 alapunkt 1 | 6.5 |
| 14 | EN 14067-5:2021/AC:2023


  Railway applications – Aerodynamics – Part 5: Requirements and test procedures for aerodynamics in tunnels |
| 14.1 | Uute tunnelite kriteerium | 4.2.10.1 alapunkt 1 | 6.1.3, tabel 10 |
| 14.2 | Olemasolevate tunnelite kriteerium | 4.2.10.1 alapunkt 3 | 6.1.4 |
| 14.3 | Hindamismenetlus | 6.2.4.12 alapunkt 1 | 6.1, 7.4 |
| 14.4 | Võrdlusristlõige | 6.2.4.12 alapunkt 3 | 6.1.2.1 |
| | | | |
| 15 | EN 13145:2001


  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Puitliiprid ja -prussid |
| 15.1 | Vastupidavus vertikaalkoormusele | C.1 liite alapunkt c
  C.2 liite alapunkt c | |
| 16 | EN ISO 6506-1:2014


  Metallic materials – Brinell hardness test. Test method. |
| 16.1 | Terase kõvaduse määratlus | S liide | |
| 17 | EN 13232-3:2003


  Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 3: Nõuded ratta ja rööpa vahelisele koostoimele |
| 17.1 | Nüri riströöpa suunamisvaba pikkuse määratlus | S liide | 4.2.5 |

57)

T liide asendatakse järgmisega:

„T liide

Käesolevas KTKs viidatud tehnilised kirjeldused

Tabel 49

Viidatud standardid

Viide

Hinnatavad näitajad

KTK punkt

Kohustusliku standardi punkt

1

EN 15663:2017+A1:2018

Railway applications – Vehicle reference masses

1.1

Veeremi massi määratlus

4.2.1 alapunkt 7, tabel 2

K liide

4.5

1.2

Veeremi massi määratlus

4.2.1 alapunkt 7, tabel 3

4.5 ja 7.4

1.3

Reisijate kasulik koormus kiir- ja pikamaarongide puhul

K liide, tabel 45

tabel 7

1.4

Reisijate kasulik koormus muude rongide puhul

K liide, tabel 45

tabel 8

2

EN 15528:2021

Railway applications – Line categories for managing the interface between load limits of vehicles and infrastructure

2.1

Veeremi massi määratlus

4.2.1 alapunkt 7, tabel 2

K liide

6.4

2.2

Olemasolevate rajatiste suutlikkusnõuded vastavalt liikluskoodile

E liide

lisa A

2.3

Liinikategooriad

E liite tabel 38A (märkus (9))

2.4

Liinikategooria määratlus

S liide

5

3

EN 15273-3:2013+A1:2016

Railway applications – Gauges – Part 3: Ehitusgabariidid

3.1

Ehitusgabariit

4.2.3.1 alapunkt 1

lisad C ja D, punkt D.4.8

3.2

Ehitusgabariit

4.2.3.1 alapunkt 2

lisa C

3.3

Ehitusgabariit

Hindamine

4.2.3.1 alapunkt 3

6.2.4.1

5, 7, 10,

lisad C ja D, punkt D.4.8

3.4

Rööbasteede telgedevaheline kaugus

Hindamine

4.2.3.2 alapunkt 3

6.2.4.2

9

3.5

Ooteplatvormi asetus

Hindamine

4.2.9.3 alapunkt 1

6.2.4.11 alapunkt 1

13

3.6

Alumiste osade ehitusgabariidi arvutamine rööpmelaiuse 1 668  mm puhul

P liide

5, 7 ja 10

4

EN 13803:2017

Railway applications – Track – Track alignment design parameters – Track gauges 1 435 mm and wider

4.1

Horisontaalkõvera minimaalne raadius

Võrdlusveeremiüksuse määratlus

4.2.3.4 alapunkt 2

tabelid N.1 ja N.2

N.2

4.2

Taristu uuendamine või ümberehitamine välisrööpa kõrgenduse ja välisrööpa kõrgenduse puudujäägi parameetrite osas

7.3.2

6.2 (tabel 5) ja 6.3 (kallutusseadmeta rongide korral tabel 7)

(vt ka mõlema peatüki vastavaid märkusi).

5

EN 15302:2021

Railway applications - Wheel-rail contact geometry parameters - Definitions and methods for evaluation

5.1

Ekvivalentkoonilisus

4.2.4.5 alapunkt 4

6, 8, 9, 12

5.2

Hindamine

6.2.4.6

6, 8, 9, 12

6

EN 13715:2020

Railway applications – Wheelsets and bogies – Wheels – Tread profile

6.1

Ekvivalentkoonilisus

4.2.4.5 alapunkti 4 alapunktid a ja b

lisa C

6.2

Ekvivalentkoonilisus

4.2.4.5 alapunkti 4 alapunktid c ja d

lisa B

7

EN 13674-1:2011+A1:2017

Railway applications – Track – Rail – Part 1: Vignole railway rails 46 kg/m and above

7.1

Rööpapea profiil vabal liinilõigul

4.2.4.6 alapunkt 1

lisa A

7.2

Rööbaste hindamine

6.1.5.1 alapunkt a

9.1.8

7.3

Rööbaste hindamine

6.1.5.1 alapunkt b

9.1.9

7.4

Rööbaste hindamine

6.1.5.1 alapunkt c

8.1 ja 8.4

8

EN 13674-4:2006+A1:2009

Railway applications – Track – Rail – Part 4: Vignole railway rails from 27 kg/m to, but excluding 46 kg/m

8.1

Rööpapea profiil vabal liinilõigul

4.2.4.6 alapunkt 1

lisa A

9

EN 14363:2016+A2:2022

Railway applications – Testing and Simulation for the acceptance of running characteristics of railway vehicles – Running Behaviour and stationary tests

9.1

Rööbastee vastupidavus vertikaalkoormusele

Rööbastee vastupidavus külgkoormusele

4.2.6.1 alapunktid b ja c

4.2.6.3 alapunkt b

7.5.3

9.2

Rööbastee vastupidavus külgkoormusele

4.2.6.3 alapunkt a

7.5.2 ja tabel 4

10

EN 1991-2:2003/AC:2010

Eurokoodeks 1: Ehituskonstruktsioonide koormused. Osa 2: Sildade liikluskoormused

10.1

Rajatiste liikluskoormustaluvus

4.2.7

10.2

Uute sildade liikluskoormustaluvus

Vertikaalkoormused

4.2.7.1.1 alapunkti 1 alapunkt a

6.3.2 alapunkti 2 alapunkt P  (6)

Uute geotehniliste rajatiste, rööbastee mulde ja pinnasesurve mõju vertikaalne ekvivalentkoormus

4.2.7.2 alapunkt 1

Olemasolevate rajatiste suutlikkusnõuded vastavalt liikluskoodile

E liide, koormusmudel 71

10.3

Uute sildade liikluskoormustaluvus

Vertikaalkoormused

4.2.7.1.1 alapunkti 1 alapunkt b

6.3.3 alapunkti 3 alapunkt P

Olemasolevate rajatiste suutlikkusnõuded vastavalt liikluskoodile

E liide, koormusmudel SW/0

10.4

Uute sildade liikluskoormustaluvus

Vertikaalkoormused

4.2.7.1.1 alapunkt 2

6.3.2 alapunkti 3 alapunkt P ja 6.3.3 alapunkti 5 alapunkt P

Uute geotehniliste rajatiste, rööbastee mulde ja pinnasesurve mõju vertikaalne ekvivalentkoormus

4.2.7.2 alapunkt 2

10.5

Vertikaalkoormuse dünaamilise mõju arvessevõtmine

4.2.7.1.2 alapunkt 1

6.4.3 alapunkti 1 alapunkt P ja 6.4.5.2 alapunkt 2

10.6

Vertikaalkoormuse dünaamilise mõju arvessevõtmine

4.2.7.1.2 alapunkt 2

6.4.4

10.7

Vertikaalkoormuse dünaamilise mõju arvessevõtmine

4.2.7.1.2 alapunkt 2

6.4.6.1.1 alapunktid 3 kuni 6

Olemasolevate rajatiste suutlikkusnõuded vastavalt liikluskoodile

E liide, koormusmudel HSLM

10.8

Tsentrifugaaljõud

4.2.7.1.3

6.5.1 alapunkt 2, alapunkti 4 alapunkt P ja alapunkt 7

10.9

Külgjõud

4.2.7.1.4

6.5.2

10.10

Veo- ja pidurdusjõudude toime (pikikoormused)

4.2.7.1.5

6.5.3 alapunkti 2 alapunkt P, alapunktid 4, 5, 6 ja alapunkti 7 alapunktid P

10.11

Rööbasteede kohal asuvate või nendega külgnevate uute rajatiste vastupidavus

4.2.7.3

6.6.2–6.6.6

11

Standardi EN 1990:2002 lisa A2, välja antud standardina EN 1990:2002/A1:2005

Eurokoodeks. Ehituskonstruktsioonide projekteerimise alused

11.1

Rajatiste liikluskoormustaluvus

4.2.7

11.2

Liiklusest tulenev rööbastee arvestuslik vääne

4.2.7.1.6

A2.4.4.2.2 alapunkti 3 alapunkt P

12

EN 13848-5:2017

Railway applications – Track – Track geometry quality – Part 5: Geometric quality levels – Plain line, switches and crossings

12.1

Koheste meetmete tase paigutuse puhul

4.2.8.1 alapunkt 1

7.5.

Tabelis 5 esitatud lainepikkuste vahemiku D1 piirnormid

12.2

Koheste meetmete tase pikinivoo puhul

4.2.8.2 alapunkt 1

7.3.

Tabelis 4 esitatud lainepikkuste vahemiku D1 piirnormid

12.3

Koheste meetmete tase rööbastee väände puhul

4.2.8.3 alapunkt 2

7.6

12.4

Koheste meetmete tase rööbastee väände puhul, 1 668  mm rööpmelaiusega süsteem

4.2.8.3 alapunkt 6

lisa C

13

EN 13848-1:2019

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Rööbastee geomeetriline kvaliteet. Osa 1: Rööbastee geomeetriline iseloomustus

13.1

Koheste meetmete tase rööbastee väände puhul

4.2.8.3 alapunkt 1

6.5

14

EN 14067-5:2021/AC:2023

Railway applications – Aerodynamics – Part 5: Requirements and test procedures for aerodynamics in tunnels

14.1

Uute tunnelite kriteerium

4.2.10.1 alapunkt 1

6.1.3, tabel 10

14.2

Olemasolevate tunnelite kriteerium

4.2.10.1 alapunkt 3

6.1.4

14.3

Hindamismenetlus

6.2.4.12 alapunkt 1

6.1, 7.4

14.4

Võrdlusristlõige

6.2.4.12 alapunkt 3

6.1.2.1

15

EN 13145:2001

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Puitliiprid ja -prussid

15.1

Vastupidavus vertikaalkoormusele

C.1 liite alapunkt c

C.2 liite alapunkt c

16

EN ISO 6506-1:2014

Metallic materials – Brinell hardness test. Test method.

16.1

Terase kõvaduse määratlus

S liide

17

EN 13232-3:2003

Raudteealased rakendused. Rööbastee. Pöörmed ja ristmed. Osa 3: Nõuded ratta ja rööpa vahelisele koostoimele

17.1

Nüri riströöpa suunamisvaba pikkuse määratlus

S liide

4.2.5

Tabel 50

Tehnilised dokumendid (kättesaadavad ERA veebisaidil)

| Viide | Hinnatavad näitajad | KTK punkt | Kohustusliku tehnilise dokumendi punkt |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Euroopa Liidu Raudteeameti tehniline dokument kombineeritud vedudele koodide määramise kohta


  ERA/TD/2023-01/CCT versioon 1.1 (kättesaadavaks tehtud 21.3.2023) |
| A.1 | Liinidele koodide määramine | 2.6 | 2.1 |

Viide

Hinnatavad näitajad

KTK punkt

Kohustusliku tehnilise dokumendi punkt

A

Euroopa Liidu Raudteeameti tehniline dokument kombineeritud vedudele koodide määramise kohta

ERA/TD/2023-01/CCT versioon 1.1 (kättesaadavaks tehtud 21.3.2023)

A.1

Liinidele koodide määramine

2.6

2.1

---

(*1)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 5).“

*1

(*2)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228).“;

*2

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/2184 olmevee kvaliteedi kohta (ELT L 435, 23.12.2020, lk 1).“;

*3

(*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44);

*4

(*5)  Komisjoni 12. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/250, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 kohast raudtee koostalitluse komponentide ja allsüsteemide EÜ deklaratsioonide ja sertifikaatide näidisvormi, lubatud veeremiüksuse tüübile vastavuse deklaratsiooni näidist ja allsüsteemi EÜ vastavustõendamise menetlust ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 201/2011 (ELT L 42, 13.2.2019, lk 9.

*5

(*6)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta soovitus 2014/881/EL menetluse kohta, mille abil tõendada, mil määral olemasolevad raudteeliinid vastavad koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele (ELT L 356, 12.12.2014, lk 520).“

*6

(*7)  Kohaliku kiiruse lubatud väärtuse kuni 100 km/h puhul on minimaalne nõutav koormustaluvus kohalikul lubatud kiirusel D2. Kui kohalik lubatud kiirus on üle 100 km/h, on minimaalne nõutav koormustaluvus D2 kiirusel 100 km/h.

*7

(*8)  Kui kohalik lubatud kiirus on kuni 200 km/h, on minimaalne nõutav koormustaluvus D2 kohalikul lubatud kiirusel.“

*8

---

(1)  Sildade dünaamikaanalüüsi rakendavatel katsetustel kasutatavad teljekoormuse minimaalsed nõutavad väärtused, mis põhinevad töökorras veopeade ja vedurite projektijärgsel massil ning reisijate või pagasi kasulikku koormust kandva veeremiüksuse töömassil tavalise kasuliku koormusega (massi määratlused vastavalt T liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele).

1

(2)  Taristu staatilist koormust rakendavatel katsetustel kasutatavad teljekoormuse minimaalsed nõutavad väärtused, mis põhinevad reisijate või pagasi kasulikku koormust kandva veeremiüksuse projektijärgsel massil erandliku kasuliku koormusega (massi määratlused vastavalt T liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele, võttes arvesse T liite viites 2 osutatud tehnilist kirjeldust). Selle teljekoormuse võib siduda kiiruse piiranguga.

2

(3)  Taristu staatilist koormust rakendavatel katsetustel kasutamiseks, põhinedes töökorras veopeade ja vedurite puhul projektijärgsel massil ning muude veeremiüksuste puhul projektijärgsel massil erandliku kasuliku koormusega (massi määratlused vastavalt T liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele, võttes arvesse T liite viites 2 osutatud tehnilist kirjeldust). Selle teljekoormuse võib siduda kiiruse piiranguga.

3

(4)  Taristu staatilistel katsetustel kasutamiseks, põhinedes töökorras veopeade ja vedurite puhul projektijärgsel massil ning muude veeremiüksuste puhul projektijärgsel massil tavalise kasuliku koormusega (massi määratlused vastavalt T liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele). Selle teljekoormuse võib siduda kiiruse piiranguga.

4

(5)  Tavaline kasulik koormus vastavalt T liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele, millele seisualadelt lisandub täiendav koormus 160 kg/m2.

5

2

(6)  Riikliku ohutusasutusega kooskõlastatult on lubatud projekteerida geotehnilisi rajatisi ja rööbasteede muldeid ning arvutada pinnasesurve mõju joon- või punktkoormusi kasutades, kui nende koormuste mõju vastab koormusmudelile 71 teguriga α.“.

6

---

III LISA

Määruse (EL) nr 1300/2014 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkt 2.1.2 asendatakse järgmisega:
  “2.1.2.   Veeremi allsüsteemi kohaldamisala

  Käesolevat KTKd kohaldatakse sellise veeremi suhtes, mis kuulub määruse (EL) nr 1302/2014 lisa (vedurite ja reisijateveoveeremi KTK) kohaldamisalasse ning mis on mõeldud reisijateveoks.
  Käesolevat KTKd ei kohaldata veeremi suhtes, mis on ette nähtud muuks otstarbeks kui reisijateveoks. Kaubarongi saatvate või muudes kui reisijateveoks ette nähtud raudteeveeremiüksustes sõitvate isikute suhtes kehtivad raudteeveo-ettevõtja kehtestatud ja tema veebisaidil avaldatud tingimused.“; |
| --- | --- |

1)

punkt 2.1.2 asendatakse järgmisega:

“2.1.2.   Veeremi allsüsteemi kohaldamisala

Käesolevat KTKd kohaldatakse sellise veeremi suhtes, mis kuulub määruse (EL) nr 1302/2014 lisa (vedurite ja reisijateveoveeremi KTK) kohaldamisalasse ning mis on mõeldud reisijateveoks.

Käesolevat KTKd ei kohaldata veeremi suhtes, mis on ette nähtud muuks otstarbeks kui reisijateveoks. Kaubarongi saatvate või muudes kui reisijateveoks ette nähtud raudteeveeremiüksustes sõitvate isikute suhtes kehtivad raudteeveo-ettevõtja kehtestatud ja tema veebisaidil avaldatud tingimused.“;

| 2) | punktile 2.3 lisatakse järgmine mõiste:

  „Rongis vedamiseks ühilduv ratastool „Rongis vedamiseks ühilduv ratastool“ – ratastool, mille omadused võimaldavad täielikult kasutada veeremi kõiki ratastoolikasutajale mõeldud võimalusi. Rongis vedamiseks ühilduva ratastooli omadused jäävad M liites kindlaksmääratud piiridesse.“; |
| --- | --- |

2)

punktile 2.3 lisatakse järgmine mõiste:

„Rongis vedamiseks ühilduv ratastool „Rongis vedamiseks ühilduv ratastool“ – ratastool, mille omadused võimaldavad täielikult kasutada veeremi kõiki ratastoolikasutajale mõeldud võimalusi. Rongis vedamiseks ühilduva ratastooli omadused jäävad M liites kindlaksmääratud piiridesse.“;

| 3) | 3. peatükki muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Järgmistes tabelites esitatakse olulised nõuded, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 (*1) III lisas, millele vastavad käesoleva KTK 4. peatükis esitatud tehnilised kirjeldused käesoleva KTK kohaldamisala kohta.

  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).“;" |
| --- | --- | --- |

3)

3. peatükki muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Järgmistes tabelites esitatakse olulised nõuded, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 (*1) III lisas, millele vastavad käesoleva KTK 4. peatükis esitatud tehnilised kirjeldused käesoleva KTK kohaldamisala kohta.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).“;"

| b) | tabeli 1 esimeses reas asendatakse pealkirja tekst „direktiivi 2008/57/EÜ“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797“; |
| --- | --- |

b)

tabeli 1 esimeses reas asendatakse pealkirja tekst „direktiivi 2008/57/EÜ“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797“;

| c) | tabeli 2 esimeses reas asendatakse pealkirja tekst „direktiivi 2008/57/EÜ“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797“; |
| --- | --- |

c)

tabeli 2 esimeses reas asendatakse pealkirja tekst „direktiivi 2008/57/EÜ“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797“;

| 4) | punkti 4.1 alapunktis 1 asendatakse tekst „direktiivi 2008/57/EÜ“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797“; |
| --- | --- |

4)

punkti 4.1 alapunktis 1 asendatakse tekst „direktiivi 2008/57/EÜ“ tekstiga „direktiivi (EL) 2016/797“;

| 5) | punkti 4.1 alapunkti 3 teine lause asendatakse järgmisega:

  „Käitamisega seotud nõuded ja kohustused on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/773 (*2) (käitamise ja liikluskorralduse KTK) ja käesoleva KTK punktis 4.4.

  (*2)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139I 27.5.2019, lk 5).“;" |
| --- | --- |

5)

punkti 4.1 alapunkti 3 teine lause asendatakse järgmisega:

„Käitamisega seotud nõuded ja kohustused on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/773 (*2) (käitamise ja liikluskorralduse KTK) ja käesoleva KTK punktis 4.4.

(*2)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139I 27.5.2019, lk 5).“;"

| 6) | punkti 4.2.1 tabel 3 asendatakse järgmisega:

  „Tabel 3


  Põhiparameetrite kategooriad








  Põhiparameeter | Esitatud tehnilised üksikasjad | Ainult talitluslik nõue |
| --- | --- | --- | --- |
| Parkimisrajatised puudega ja piiratud liikumisvõimega inimestele | | 4.2.1.1 tervikuna |
| Takistusteta tee | teede asukoht,
  takistusteta tee laius,
  lävepakk,
  paariskäsipuud,
  tõstuki tüüp,
  punktkirjas siltide kõrgus | üksikasjalik kirjeldus |
| Uksed ja sissepääsud | 4.2.1.3 alapunkt 2 ukse laius
  4.2.1.3 alapunkt 4 ukseavamisseadme kõrgus | 4.2.1.3 alapunkt 1,
  4.2.1.3 alapunkt 3 |
| Põrandapinnad | 4.2.1.4 alapunkt 2 põranda ebatasasused | 4.2.1.4 alapunkt 1 libisemiskindlus |
| Läbipaistvate takistuste märgistamine | | 4.2.1.5 tervikuna |
| Tualettruumid ja mähkimislauad | | 4.2.1.6 tervikuna |
| Mööbel ja eraldiseisvad seadmed | | 4.2.1.7 tervikuna |
| Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid | 4.2.1.8 alapunkt 5 vaba vahekäik piletikontrolliautomaatide juurde | 4.2.1.8 alapunktid 1–4,
  4.2.1.8 alapunkt 6 |
| Valgustus | 4.2.1.9 alapunkt 3 ooteplatvormide valgustus | 4.2.1.9 alapunkt 1, 4.2.1.9 alapunkt 2, 4.2.1.9 alapunkt 4 muude paikade valgustus |
| Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, trükitud või muutuv teave | üksikasjalik teave esitatakse hiljem,
  teabe asukoht | visuaalse teabe üksikasjalik kirjeldus |
| Heliteadaanded | 4.2.1.11 tervikuna | |
| Ooteplatvormi laius ja äär | 4.2.1.12 alapunktid 2–5
  4.2.1.12 alapunktid 6–9, märgistuse olemasolu | 4.2.1.12 alapunkt 1
  4.2.1.12 alapunktid 6–9, kontrastsuse ning visuaalse ja taktiilse märgistuse omadused |
| Ooteplatvormi lõpp | 4.2.1.13 märgistuse olemasolu | 4.2.1.13 kontrastsuse ning visuaalse ja taktiilse märgistuse omadused“ |
| Ooteplatvormidel asuvad abivahendid rongile minekuks | 4.2.1.14 tervikuna | |
| Reisijate raudteeületuskohad jaamades | 4.2.1.15 tervikuna | |

6)

punkti 4.2.1 tabel 3 asendatakse järgmisega:

„Tabel 3

Põhiparameetrite kategooriad

Põhiparameeter

Esitatud tehnilised üksikasjad

Ainult talitluslik nõue

Parkimisrajatised puudega ja piiratud liikumisvõimega inimestele

4.2.1.1 tervikuna

Takistusteta tee

teede asukoht,

takistusteta tee laius,

lävepakk,

paariskäsipuud,

tõstuki tüüp,

punktkirjas siltide kõrgus

üksikasjalik kirjeldus

Uksed ja sissepääsud

4.2.1.3 alapunkt 2 ukse laius

4.2.1.3 alapunkt 4 ukseavamisseadme kõrgus

4.2.1.3 alapunkt 1,

4.2.1.3 alapunkt 3

Põrandapinnad

4.2.1.4 alapunkt 2 põranda ebatasasused

4.2.1.4 alapunkt 1 libisemiskindlus

Läbipaistvate takistuste märgistamine

4.2.1.5 tervikuna

Tualettruumid ja mähkimislauad

4.2.1.6 tervikuna

Mööbel ja eraldiseisvad seadmed

4.2.1.7 tervikuna

Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid

4.2.1.8 alapunkt 5 vaba vahekäik piletikontrolliautomaatide juurde

4.2.1.8 alapunktid 1–4,

4.2.1.8 alapunkt 6

Valgustus

4.2.1.9 alapunkt 3 ooteplatvormide valgustus

4.2.1.9 alapunkt 1, 4.2.1.9 alapunkt 2, 4.2.1.9 alapunkt 4 muude paikade valgustus

Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, trükitud või muutuv teave

üksikasjalik teave esitatakse hiljem,

teabe asukoht

visuaalse teabe üksikasjalik kirjeldus

Heliteadaanded

4.2.1.11 tervikuna

Ooteplatvormi laius ja äär

4.2.1.12 alapunktid 2–5

4.2.1.12 alapunktid 6–9, märgistuse olemasolu

4.2.1.12 alapunkt 1

4.2.1.12 alapunktid 6–9, kontrastsuse ning visuaalse ja taktiilse märgistuse omadused

Ooteplatvormi lõpp

4.2.1.13 märgistuse olemasolu

4.2.1.13 kontrastsuse ning visuaalse ja taktiilse märgistuse omadused“

Ooteplatvormidel asuvad abivahendid rongile minekuks

4.2.1.14 tervikuna

Reisijate raudteeületuskohad jaamades

4.2.1.15 tervikuna

| 7) | punkti 4.2.1.2 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | Kõigi takistusteta teede, käigusildade ja -tunnelite vaba ala laius peab olema vähemalt 160 cm, välja arvatud punkti 4.2.1.2.2 alapunktis 3a (kaldteed), punkti 4.2.1.3 alapunktis 2 (uksed), punkti 4.2.1.12 alapunktis 3 (ooteplatvormid) ja punkti 4.2.1.15 alapunktis 2 (raudteeületuskohad) nimetatud aladel.“; |
| --- | --- | --- |

7)

punkti 4.2.1.2 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

Kõigi takistusteta teede, käigusildade ja -tunnelite vaba ala laius peab olema vähemalt 160 cm, välja arvatud punkti 4.2.1.2.2 alapunktis 3a (kaldteed), punkti 4.2.1.3 alapunktis 2 (uksed), punkti 4.2.1.12 alapunktis 3 (ooteplatvormid) ja punkti 4.2.1.15 alapunktis 2 (raudteeületuskohad) nimetatud aladel.“;

| 8) | punkti 4.2.1.2.1 alapunkt 1 jäetakse välja; |
| --- | --- |

8)

punkti 4.2.1.2.1 alapunkt 1 jäetakse välja;

| 9) | punkt 4.2.1.2.2 asendatakse järgmisega:
  “4.2.1.2.2.   Vertikaalne liikumine









  1) | Kui takistusteta teel on tasandi muutus, peab piiratud liikumisvõimega inimestele olema tagatud trepi alternatiivina astmevaba tee. |
| --- | --- | --- |

9)

punkt 4.2.1.2.2 asendatakse järgmisega:

“4.2.1.2.2.   Vertikaalne liikumine

1)

| 2) | Takistuseta teel asuvate astmete ja treppide käsipuude vahelise ala laius peab olema vähemalt 160 cm. |
| --- | --- |

2)

| 2a) | Vähemalt trepijärgu esimene ja viimane aste tuleb märgistada kontrastses värvitoonis triibuga. See nõue kehtib kõikide treppide, sealhulgas üheastmeliste treppide kohta. |
| --- | --- |

2a)

| 2b) | Enne kolme või enama astmega trepi esimest laskuvat astet tuleb põrandapinnale paigaldada vähemalt taktiilsed hoiatusmärgistused. |
| --- | --- |

2b)

| 3) | Tõstukite puudumise korral tuleb paigaldada kaldteed neile puudega ja piiratud liikumisvõimega inimestele, kes ei saa treppi kasutada. Kalle peab olema mõõdukas. Järsu kaldega kaldteed on lubatud ainult lühikeste vahemaade puhul. |
| --- | --- |

3)

| 3a) | Kui kaldteid kasutatakse treppide täiendusena, võib nende laius põrandapinnalt mõõdetuna olla 120 cm. |
| --- | --- |

3a)

| 4) | Kolme või enama astmega trepi ja kaldtee mõlemal küljel peavad olema käsipuud kahel kõrgusel. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kaldteede puudumise korral tuleb paigaldada tõstukid ning need peavad olema vähemalt teist tüüpi vastavalt A liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Esimest tüüpi tõstukid on lubatud ainult jaamade uuendamise või täiustamise korral. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Eskalaatorid ja liikurkõnniteed tuleb konstrueerida vastavalt A liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Raudteeületuskohad võivad olla takistusteta tee osa, kui need vastavad punkti 4.2.1.15 nõuetele.“; |
| --- | --- |

7)

| 10) | punkt 4.2.1.2.3 asendatakse järgmisega:
  “4.2.1.2.3.   Tee tähistus









  1) | Takistusteta tee tähistatakse selgelt visuaalse teabe abil, nagu on täpsustatud punktis 4.2.1.10. |
| --- | --- | --- |

10)

punkt 4.2.1.2.3 asendatakse järgmisega:

“4.2.1.2.3.   Tee tähistus

1)

| 2) | Teavet takistusteta tee kohta antakse nägemispuudega inimestele vähemalt taktiilsete ja eristatavate põrandapinnamärgistuste kaudu. Käesolev punkt ei kehti parkimiskohtadesse ega sealt ära viivate takistusteta teede kohta. |
| --- | --- |

2)

| 2a) | Kui on olemas rohkem kui üks teatavat tüüpi üldkasutatav rajatis, tuleb vähemalt üks neist tähistada taktiilsete ja eristatavate põrandapinnamärgistuste abil. |
| --- | --- |

2a)

| 2b) | Taktiilset põrandapinnamärgistust ei pea olema, kui tee on selgelt tähistatud tehis- või looduslike elementidega, nagu servad ja pinnad, mille järgi saab kompamise ja nägemise abil liikuda. |
| --- | --- |

2b)

| 3) | Sellele lisaks või alternatiivina on lubatud kasutada kaugjuhitavate heliseadmete või telefonirakendustega tehnilisi lahendusi. Kui neid kavatsetakse kasutada alternatiivina, tuleb neid käsitada uuendusliku lahendusena. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kui ooteplatvormile viiva takistuseta tee ääres on käeulatuse kaugusel käsipuud või seinad, peab neil olema esitatud põgus teave (näiteks ooteplatvormi number või suunajuhised). Teave esitatakse punktkirjas või reljeefsete tähtede või numbritega. Teave peab olema käsipuul või seinal 145–165 cm kõrgusel.“; |
| --- | --- |

4)

| 11) | punkti 4.2.1.6 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | Kui jaamas on mähkimislauad, peab vähemalt ühele mähkimislauale olema juurdepääs nii mees- kui ka naissoost ratastoolikasutajatel.“; |
| --- | --- | --- |

11)

punkti 4.2.1.6 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

Kui jaamas on mähkimislauad, peab vähemalt ühele mähkimislauale olema juurdepääs nii mees- kui ka naissoost ratastoolikasutajatel.“;

| 12) | punkti 4.2.1.8 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  “1) | Kui on olemas piletimüügipunktid, infopunktid ja kliendiabipunktid, peab vähemalt üks laud olema juurdepääsetav ratastoolikasutajatele ja väikest kasvu inimestele ning vähemalt üks laud peab olema varustatud induktsioonsilmusega kuuldeaparaatide jaoks.“; |
| --- | --- | --- | --- |

12)

punkti 4.2.1.8 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

“1)

Kui on olemas piletimüügipunktid, infopunktid ja kliendiabipunktid, peab vähemalt üks laud olema juurdepääsetav ratastoolikasutajatele ja väikest kasvu inimestele ning vähemalt üks laud peab olema varustatud induktsioonsilmusega kuuldeaparaatide jaoks.“;

| b) | alapunkt 4 asendatakse järgmisega:






  “4) | Kui jaamas asuvad piletimüügiautomaadid, peab vähemalt üks neist olema sellise liidesega, milleni ulatuvad ratastoolikasutajad ja väikest kasvu inimesed. See nõue kehtib iga piletimüüja kohta, kelle müügiautomaadid on jaama paigaldatud.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt 4 asendatakse järgmisega:

“4)

Kui jaamas asuvad piletimüügiautomaadid, peab vähemalt üks neist olema sellise liidesega, milleni ulatuvad ratastoolikasutajad ja väikest kasvu inimesed. See nõue kehtib iga piletimüüja kohta, kelle müügiautomaadid on jaama paigaldatud.“;

| 13) | punkti 4.2.1.9 alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  “3) | Ooteplatvormid tuleb valgustada vastavalt A liite viidetes 3 ja 4 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- | --- |

13)

punkti 4.2.1.9 alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

“3)

Ooteplatvormid tuleb valgustada vastavalt A liite viidetes 3 ja 4 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 14) | punkt 4.2.1.10 asendatakse järgmisega:
  “4.2.1.10.   Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, trükitud või muutuv teave









  1) | Esitatakse järgmine teave:






  — | ohutusteave ja ohutusjuhend; |
| --- | --- | --- | --- |

14)

punkt 4.2.1.10 asendatakse järgmisega:

“4.2.1.10.   Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, trükitud või muutuv teave

1)

—

ohutusteave ja ohutusjuhend;

| — | hoiatavad, keelavad ja kohustuslike tegevuste sildid; |
| --- | --- |

—

hoiatavad, keelavad ja kohustuslike tegevuste sildid;

| — | teave rongide väljumise kohta; |
| --- | --- |

—

teave rongide väljumise kohta;

| — | jaamas osutatavate teenuste tutvustus, kui neid on, ning teed nendeni jõudmiseks. |
| --- | --- |

—

jaamas osutatavate teenuste tutvustus, kui neid on, ning teed nendeni jõudmiseks.

| 2) | Visuaalse teabe edastamiseks kasutatud kirjatüübid, sümbolid ja piktogrammid peavad olema taustaga kontrastsed. |
| --- | --- |

2)

Visuaalse teabe edastamiseks kasutatud kirjatüübid, sümbolid ja piktogrammid peavad olema taustaga kontrastsed.

| 3) | Teejuhised tuleb anda kõigis punktides, kus reisijad peavad otsustama tee edasise suuna üle, ning teel teatava vahemaa tagant. Märgistused, sümbolid ja piktogrammid peavad olema esitatud pidevalt kogu tee ulatuses. |
| --- | --- |

3)

Teejuhised tuleb anda kõigis punktides, kus reisijad peavad otsustama tee edasise suuna üle, ning teel teatava vahemaa tagant. Märgistused, sümbolid ja piktogrammid peavad olema esitatud pidevalt kogu tee ulatuses.

| 4) | Teave rongide väljumise kohta (sealhulgas sihtjaam, vahepeatused, ooteplatvormi number ja aeg) esitatakse jaamas vähemalt ühes kohas kõrgusel, mis on sobiv lugemiseks 160 cm kõrguselt. |
| --- | --- |

4)

Teave rongide väljumise kohta (sealhulgas sihtjaam, vahepeatused, ooteplatvormi number ja aeg) esitatakse jaamas vähemalt ühes kohas kõrgusel, mis on sobiv lugemiseks 160 cm kõrguselt.

| 5) | Tekstides kasutatav kirjastiil peab olema kergesti loetav. |
| --- | --- |

5)

Tekstides kasutatav kirjastiil peab olema kergesti loetav.

| 6) | Kõigil ohutus-, hoiatavatel, keelavatel ja kohustusliku tegevuse siltidel peavad olema piktogrammid. |
| --- | --- |

6)

Kõigil ohutus-, hoiatavatel, keelavatel ja kohustusliku tegevuse siltidel peavad olema piktogrammid.

| 7) | Taktiilse teabe märgistused tuleb paigutada






  — | vajaduse korral tualettruumidesse talitlusliku teabe andmiseks ning abi kutsumiseks; |
| --- | --- | --- |

7)

Taktiilse teabe märgistused tuleb paigutada

—

vajaduse korral tualettruumidesse talitlusliku teabe andmiseks ning abi kutsumiseks;

| — | tõstukitesse vastavalt A liite viite 1 kirjeldusele. |
| --- | --- |

—

tõstukitesse vastavalt A liite viite 1 kirjeldusele.

| 8) | Numbrites esitatud ajaline teave peab olema 24 tunni süsteemis. |
| --- | --- |

8)

Numbrites esitatud ajaline teave peab olema 24 tunni süsteemis.

| 9) | N liite kohaselt tuleb koos ratastooli sümboliga paigaldada järgmised graafilised sümbolid ja piktogrammid:






  — | suunajuhised ratastooliteede kohta; |
| --- | --- | --- |

9)

N liite kohaselt tuleb koos ratastooli sümboliga paigaldada järgmised graafilised sümbolid ja piktogrammid:

—

suunajuhised ratastooliteede kohta;

| — | viide ratastooliga juurdepääsetavatele tualettruumidele ja teistele teenustele nende olemasolu korral; |
| --- | --- |

—

viide ratastooliga juurdepääsetavatele tualettruumidele ja teistele teenustele nende olemasolu korral;

| — | kui ooteplatvormil on teave rongi konfiguratsiooni kohta, siis viidad ratastooliga rongile pääsu kohta.
  Sümboleid võib kasutada koos muude sümbolitega (näiteks tõstuk, tualettruum jne). |
| --- | --- |

—

kui ooteplatvormil on teave rongi konfiguratsiooni kohta, siis viidad ratastooliga rongile pääsu kohta.

Sümboleid võib kasutada koos muude sümbolitega (näiteks tõstuk, tualettruum jne).

| 10) | Induktsioonsilmuste asukohale peab viitama märk, mida kirjeldatakse N liites. |
| --- | --- |

10)

Induktsioonsilmuste asukohale peab viitama märk, mida kirjeldatakse N liites.

| 11) | Ratastooliga juurdepääsetavates tualettruumides, kus on hingedega käsipuud, peab olema graafiline sümbol, mis kujutab käsipuud nii allalastud kui ka ülestõstetud asendis. |
| --- | --- |

11)

Ratastooliga juurdepääsetavates tualettruumides, kus on hingedega käsipuud, peab olema graafiline sümbol, mis kujutab käsipuud nii allalastud kui ka ülestõstetud asendis.

| 12) | Ühte suunda osutamiseks ei tohi ühes kohas üksteise kõrval olla üle viie piktogrammi koos suunda osutava noolega. |
| --- | --- |

12)

Ühte suunda osutamiseks ei tohi ühes kohas üksteise kõrval olla üle viie piktogrammi koos suunda osutava noolega.

| 13) | Infotabloode suurus peab võimaldama näidata eri jaamade nimesid (mida võib esitada lühendite abil) või kirjalikke teateid. Iga jaama nimi või teade peab püsima infotablool vähemalt kaks sekundit. Infotabloo all mõistetakse mis tahes vahendit muutuva teabe esitamiseks. |
| --- | --- |

13)

Infotabloode suurus peab võimaldama näidata eri jaamade nimesid (mida võib esitada lühendite abil) või kirjalikke teateid. Iga jaama nimi või teade peab püsima infotablool vähemalt kaks sekundit. Infotabloo all mõistetakse mis tahes vahendit muutuva teabe esitamiseks.

| 14) | Kui kasutatakse keritavat infotablood (horisontaalset või vertikaalset), siis tuleb esitada iga täielikku sõna vähemalt kahe sekundi jooksul ning horisontaalse kerimise kiirus ei tohi olla suurem kui kuus märki sekundis. |
| --- | --- |

14)

Kui kasutatakse keritavat infotablood (horisontaalset või vertikaalset), siis tuleb esitada iga täielikku sõna vähemalt kahe sekundi jooksul ning horisontaalse kerimise kiirus ei tohi olla suurem kui kuus märki sekundis.

| 15) | Infotabloode projekteerimisel tuleb võtta arvesse suurimat nägemiskaugust, kasutades järgmist valemit:
  lugemiskaugus millimeetrites jagatud 250ga = märgi kõrgus (näiteks 10 000 mm / 250 = 40 mm).“; |
| --- | --- |

15)

Infotabloode projekteerimisel tuleb võtta arvesse suurimat nägemiskaugust, kasutades järgmist valemit:

lugemiskaugus millimeetrites jagatud 250ga = märgi kõrgus (näiteks 10 000 mm / 250 = 40 mm).“;

| 15) | punkti 4.2.1.12 alapunkt 5 jäetakse välja; |
| --- | --- |

15)

punkti 4.2.1.12 alapunkt 5 jäetakse välja;

| 16) | punkti 4.2.1.15 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  “1) | Raudteeületuskohti on lubatud kasutada astmevaba tee või takistusteta tee osana.“; |
| --- | --- | --- |

16)

punkti 4.2.1.15 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

“1)

Raudteeületuskohti on lubatud kasutada astmevaba tee või takistusteta tee osana.“;

| 17) | punkti 4.2.2.1.1 alapunkti 1 esimene ja teine taane asendatakse järgmisega:






  „– | teise, vastupidises suunas asetseva istme tagaküljest, mille vahekäiguäärsele poolele on paigaldatud käepide, vertikaalne käsipuu või muud abivahendid tasakaalu säilitamiseks; |
| --- | --- | --- |

17)

punkti 4.2.2.1.1 alapunkti 1 esimene ja teine taane asendatakse järgmisega:

„–

teise, vastupidises suunas asetseva istme tagaküljest, mille vahekäiguäärsele poolele on paigaldatud käepide, vertikaalne käsipuu või muud abivahendid tasakaalu säilitamiseks;

| – | käsipuu või vahesein istme vahekäiguäärsel poolel.“; |
| --- | --- |

–

käsipuu või vahesein istme vahekäiguäärsel poolel.“;

| 18) | punkti 4.2.2.1.2.1 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  “2) | Eelisõigusistmed ja neid sisaldavad veeremiüksused tuleb märgistada vastavalt N liitele. Nii tuleb teavitada teisi reisijaid, et nimetatud istekohad tuleb vajaduse korral vabastada inimestele, kellel on õigus neid kasutada. Selline märgistamine ei ole nõutav üksnes istekohtade broneerimissüsteemis kasutamiseks ette nähtud veeremiüksuste puhul. See tuleb märkida vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.12 osutatud tehnilisse dokumentatsiooni.“; |
| --- | --- | --- | --- |

18)

punkti 4.2.2.1.2.1 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

“2)

Eelisõigusistmed ja neid sisaldavad veeremiüksused tuleb märgistada vastavalt N liitele. Nii tuleb teavitada teisi reisijaid, et nimetatud istekohad tuleb vajaduse korral vabastada inimestele, kellel on õigus neid kasutada. Selline märgistamine ei ole nõutav üksnes istekohtade broneerimissüsteemis kasutamiseks ette nähtud veeremiüksuste puhul. See tuleb märkida vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.12 osutatud tehnilisse dokumentatsiooni.“;

| b) | alapunktid 7 ja 8 asendatakse järgmisega:






  “7) | Iga eelisõigusiste ja selle kasutajale juurdepääsetav pind peavad vastama A liite viites 16 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- | --- |

b)

alapunktid 7 ja 8 asendatakse järgmisega:

“7)

Iga eelisõigusiste ja selle kasutajale juurdepääsetav pind peavad vastama A liite viites 16 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

| 8) | Kogu eelisõigusistme kasulik istumispind peab olema vähemalt 450 mm laiune (vt A liite viites 16 osutatud tehniline kirjeldus).“; |
| --- | --- |

8)

Kogu eelisõigusistme kasulik istumispind peab olema vähemalt 450 mm laiune (vt A liite viites 16 osutatud tehniline kirjeldus).“;

| 19) | punkti 4.2.2.1.2.2 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  “1) | Ühes suunas asetsevate eelisõigusistmete puhul peavad iga istme esise vaba ruumi mõõtmed vastama A liite viites 16 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- | --- |

19)

punkti 4.2.2.1.2.2 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

“1)

Ühes suunas asetsevate eelisõigusistmete puhul peavad iga istme esise vaba ruumi mõõtmed vastama A liite viites 16 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 20) | punkt 4.2.2.1.2.3 asendatakse järgmisega:
  “4.2.2.1.2.3.   Vastastikku asetsevad istmed









  1) | Kui on paigaldatud vastastikku asetsevad eelisõigusistmed, peab istmepatjade esiäärte vaheline kaugus olema vähemalt 600 mm (vt A liite viites 16 osutatud tehniline kirjeldus). Kaugus peab selliseks jääma ka siis, kui üks vastastikku asetsevatest istmetest ei ole eelisõigusiste. |
| --- | --- | --- |

20)

punkt 4.2.2.1.2.3 asendatakse järgmisega:

“4.2.2.1.2.3.   Vastastikku asetsevad istmed

1)

| 2) | Kui vastastikku asetsevad eelisõigusistmed on varustatud lauaga, peab istmepadja esiääre ja laua väljaulatuva ääre vahele jääma vähemalt 230 mm horisontaalset vaba ruumi (vt A liite viites 16 osutatud tehniline kirjeldus). Kui üks vastastikku asetsev iste ei ole eelisõigusiste, võib see olla lauale lähemal, tingimusel et istmepatjade esiäärte vaheline kaugus on endiselt 600 mm. Veeremiüksuse seinale paigaldatud laudu, mille pikkus ei ületa aknapoolse istme keskjoont, ei ole vaja käesoleva punkti nõuetega vastavusse viia.“; |
| --- | --- |

2)

| 21) | punkti 4.2.2.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt 4 asendatakse järgmisega:






  “4) | Vähim kaugus piki tasapinda ratastoolikoha tagumise seina ja järgmise pinna vahel peab vastama A liite viites 16 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- | --- | --- |

21)

punkti 4.2.2.2 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt 4 asendatakse järgmisega:

“4)

Vähim kaugus piki tasapinda ratastoolikoha tagumise seina ja järgmise pinna vahel peab vastama A liite viites 16 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| b) | alapunktid 8 ja 9 asendatakse järgmisega:






  “8) | Ratastoolikohal või vahetult selle ees ei tohi olla ühtegi seadeldist, näiteks jalgrattakonkse või suusariiuleid. |
| --- | --- | --- |

b)

alapunktid 8 ja 9 asendatakse järgmisega:

“8)

Ratastoolikohal või vahetult selle ees ei tohi olla ühtegi seadeldist, näiteks jalgrattakonkse või suusariiuleid.

| 9) | Iga ratastoolikoha kõrval või vastas peab olema vähemalt üks iste ratastoolikasutajaga koos reisiva inimese jaoks. See iste peab olema sama mugav kui teiste reisijate istmed ning võib asuda ka teisel pool vahekäiku.“; |
| --- | --- |

9)

Iga ratastoolikoha kõrval või vastas peab olema vähemalt üks iste ratastoolikasutajaga koos reisiva inimese jaoks. See iste peab olema sama mugav kui teiste reisijate istmed ning võib asuda ka teisel pool vahekäiku.“;

| c) | alapunkt 12 asendatakse järgmisega:






  “12) | Abi kutsumise seade peab asuma ratastoolikasutaja käeulatuses, nagu on näidatud A liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- | --- |

c)

alapunkt 12 asendatakse järgmisega:

“12)

Abi kutsumise seade peab asuma ratastoolikasutaja käeulatuses, nagu on näidatud A liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses.“;

| d) | alapunkt 14 asendatakse järgmisega:






  „14) | Abi kutsumise seadme liides peab olema selline, nagu on ette nähtud punktis 5.3.2.6.“; |
| --- | --- | --- |

d)

alapunkt 14 asendatakse järgmisega:

„14)

Abi kutsumise seadme liides peab olema selline, nagu on ette nähtud punktis 5.3.2.6.“;

| 22) | punkt 4.2.2.3.2 asendatakse järgmisega:
  „4.2.2.3.2.   Välisuksed









  1) | Kõigi reisijatele mõeldud välisuste kasutatav puhaslaius peab olema avatud asendis vähemalt 800 mm. |
| --- | --- | --- |

22)

punkt 4.2.2.3.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.2.3.2.   Välisuksed

1)

| 2) | Rongides, mille valmistajakiirus on alla 250 km/h, peab ratastooliga juurdepääsetavate, punktis 2.3 määratletud samatasandilist juurdepääsu võimaldavate uste laius avatud asendis olema vähemalt 1 000 mm. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Väljastpoolt peavad välisuksed olema tähistatud viisil, mis oleks kontrastne veeremiüksuse kere muu värvitooniga. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Ratastooliga juurdepääsetavad välisuksed peavad olema ratastoolikohtadele kõige lähemal asetsevad uksed rongis. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Ratastooliga juurdepääsetav uks peab olema selgelt tähistatud sildiga vastavalt N liitele. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Veeremiüksuse sees peavad välisuksed olema selgelt tähistatud, selleks kasutatakse ukse vahetus ümbruses kontrastses värvitoonis põrandakatet. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Uste kasutamise ajal või vahetult enne uste kasutamist tuleb nii rongis kui ka väljaspool rongi olevatele inimestele anda nii heli- kui ka visuaalne signaal. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Uste kasutamisest märku andvad signaalid on järgmised:






  a) | kui uks avamiseks lukustusest vabastatakse, tuleb anda ukse avamise signaal; see peab kestma vähemalt viis sekundit, välja arvatud juhul, kui ust ei avata; sel juhul võib signaal lõppeda kolme sekundi pärast; |
| --- | --- | --- |

8)

a)

kui uks avamiseks lukustusest vabastatakse, tuleb anda ukse avamise signaal; see peab kestma vähemalt viis sekundit, välja arvatud juhul, kui ust ei avata; sel juhul võib signaal lõppeda kolme sekundi pärast;

| b) | kui uks avaneb automaatselt või selle avab kaugjuhtimise teel vedurijuht või mõni teine rongimeeskonna liige, antakse ukse avamise signaal; see peab kestma vähemalt kolm sekundit alates hetkest, mil uks hakkab avanema; |
| --- | --- |

b)

kui uks avaneb automaatselt või selle avab kaugjuhtimise teel vedurijuht või mõni teine rongimeeskonna liige, antakse ukse avamise signaal; see peab kestma vähemalt kolm sekundit alates hetkest, mil uks hakkab avanema;

| c) | kui automaatselt sulguv või kaugjuhtimise teel suletav uks hakkab liikuma, antakse ukse sulgemise signaal; see peab algama vähemalt kaks sekundit enne ukse sulguma hakkamist ja jätkuma, kuni uks on sulgunud; |
| --- | --- |

c)

kui automaatselt sulguv või kaugjuhtimise teel suletav uks hakkab liikuma, antakse ukse sulgemise signaal; see peab algama vähemalt kaks sekundit enne ukse sulguma hakkamist ja jätkuma, kuni uks on sulgunud;

| d) | kui reisija või rongimeeskonna liige sulgeb ukse kohapeal, antakse ukse sulgemise signaal; see peab algama pärast juhtseadme töölerakendamist ja jätkuma, kuni uks on sulgunud. |
| --- | --- |

d)

kui reisija või rongimeeskonna liige sulgeb ukse kohapeal, antakse ukse sulgemise signaal; see peab algama pärast juhtseadme töölerakendamist ja jätkuma, kuni uks on sulgunud.

Ukse sulgemise heli- ja visuaalse signaali võib ära jätta, kui uks sulgub muudel põhjustel kui lahkumine, kui on olemas alternatiivsed vahendid reisijate ja rongimeeskonna vigastuste riski maandamiseks. Kõik liikmesriigid peavad aktsepteerima võrdselt ukse sulgemise heli- ja visuaalseid signaale või alternatiivseid vahendeid.

| 9) | Väljaspool rongi olevatele inimestele kuuldava uste avamise helisignaali võib ära jätta, kui antakse ukse leidmise signaal. Ukse leidmise signaal peab kõlama pidevalt ukse lukustusest vabastamise ajal või siis, kui ust on võimalik avada, või mõlemal juhul. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Uksesignaalide heliallikas peab paiknema juhtseadme juures.
  Kui juhtseadet ei ole, peab uksesignaalide heliallikas paiknema ukseava kõrval.
  Kui ukse sulgemise signaali jaoks kasutatakse eraldi heliallikat, võib see olla juhtseadme juures või ukseava kõrval.
  Kui on olemas väline ukse leidmise signaal, peab selle heliallikas paiknema juhtseadme juures ning ukse sulgemise signaali heliallikas peab paiknema ukseava läheduses. |
| --- | --- |

10)

Kui juhtseadet ei ole, peab uksesignaalide heliallikas paiknema ukseava kõrval.

Kui ukse sulgemise signaali jaoks kasutatakse eraldi heliallikat, võib see olla juhtseadme juures või ukseava kõrval.

Kui on olemas väline ukse leidmise signaal, peab selle heliallikas paiknema juhtseadme juures ning ukse sulgemise signaali heliallikas peab paiknema ukseava läheduses.

| 11) | Visuaalne signaal peab olema nähtav nii rongis kui ka väljaspool rongi ja asetsema nii, et tamburis viibivad reisijad seda võimalikult vähe varjaksid. Visuaalne signaal peab vastama A liite viites 19 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

11)

| 12) | Reisijatele mõeldud ukse helisignaal peab vastama G liites esitatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

12)

| 13) | Ukse avab kas rongimeeskonna liige või avatakse see poolautomaatselt (st reisija vajutab surunupule) või automaatselt. |
| --- | --- |

13)

| 14) | Ukse juhtseade peab paiknema ukselehe kõrval või peal. |
| --- | --- |

14)

| 15) | Ooteplatvormilt käitatava välisukse juhtseadme kese ei tohi ühegi ooteplatvormi puhul, mille jaoks rong on projekteeritud, olla vähem kui 800 mm ega rohkem kui 1 200 mm kõrgusel, mõõdetuna vertikaalselt ooteplatvormi kohal. Kui rong on projekteeritud ainult ühe kõrgusega ooteplatvormide jaoks, ei tohi välisukse juhtseadme kese olla vähem kui 800 mm ega rohkem kui 1 100 mm kõrgusel, mõõdetuna vertikaalselt kõnealuse ooteplatvormi kohal. |
| --- | --- |

15)

| 16) | Välisukse seespoolse juhtseadme kese ei tohi olla vähem kui 800 mm ega rohkem kui 1 100 mm kõrgusel, mõõdetuna vertikaalselt veeremiüksuse põrandapinnast.“; |
| --- | --- |

16)

| 23) | punkt 4.2.2.4 asendatakse järgmisega:
  “4.2.2.4.   Valgustus

  Reisijateala keskmise valgustatuse miinimumväärtused peavad vastama A liite viites 6 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Nende väärtuste ühtlustatuse nõudeid ei ole vaja käesoleva KTKga vastavusse viia.“; |
| --- | --- |

23)

punkt 4.2.2.4 asendatakse järgmisega:

“4.2.2.4.   Valgustus

Reisijateala keskmise valgustatuse miinimumväärtused peavad vastama A liite viites 6 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Nende väärtuste ühtlustatuse nõudeid ei ole vaja käesoleva KTKga vastavusse viia.“;

| 24) | punkt 4.2.2.6 asendatakse järgmisega:
  “4.2.2.6.   Takistusteta vahekäigud









  1) | Veeremiüksuse sissepääsu juurest alates peavad järgmised takistusteta vahekäigu lõigud vastama A liite viites 17 osutatud tehnilisele kirjeldusele:






  — | läbi kogu veeremiüksuse, |
| --- | --- | --- | --- |

24)

punkt 4.2.2.6 asendatakse järgmisega:

“4.2.2.6.   Takistusteta vahekäigud

1)

—

läbi kogu veeremiüksuse,

| — | ühe rongikoosseisu veeremiüksuste vahel, |
| --- | --- |

—

ühe rongikoosseisu veeremiüksuste vahel,

| — | ratastooliga juurdepääsetavate uste juurde, ratastoolikohtadeni ja ratastooliga juurdepääsetavate aladeni, sealhulgas magamiskohtadeni ja universaaltualettruumideni, kui neid on. |
| --- | --- |

—

ratastooliga juurdepääsetavate uste juurde, ratastoolikohtadeni ja ratastooliga juurdepääsetavate aladeni, sealhulgas magamiskohtadeni ja universaaltualettruumideni, kui neid on.

| 2) | Vähima kõrguse nõude täitmist ei tule kontrollida






  — | kahekordsete veeremiüksuste kõikide alade puhul, |
| --- | --- | --- |

2)

—

kahekordsete veeremiüksuste kõikide alade puhul,

| — | ühekordsete veeremiüksuste vahekäikude ja uksealade puhul. |
| --- | --- |

—

ühekordsete veeremiüksuste vahekäikude ja uksealade puhul.

Nende alade puhul peetakse konstruktsiooniliste piirangute (gabariidid, ruum) tõttu vastuvõetavaks väiksemat kõrgust laeni.

| 3) | Ratastoolikoha kõrval ja teistes kohtades, kus ratastooli peab saama pöörata 180°, peab olema vähemalt 1 500 mm diameetriga vaba ruum ratastooli ümberpööramiseks. Ratastoolikoht võib olla osa nimetatud ümberpööramiseks mõeldud ruumist. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kui ratastoolikasutajal on vaja suunda muuta, peab mõlema koridori või koridori ja ukse takistusteta vahekäigu laius vastama A liite viites 17 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

4)

| 25) | punkti 4.2.2.7.1 alapunktid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:






  “2) | Alapunktis 1 osutatud visuaalne teave peab olema kontrastses värvitoonis taustaga. |
| --- | --- | --- |

25)

punkti 4.2.2.7.1 alapunktid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

“2)

Alapunktis 1 osutatud visuaalne teave peab olema kontrastses värvitoonis taustaga.

| 3) | Alapunktis 1 osutatud tekstides kasutatav kirjastiil peab olema kergesti loetav.“; |
| --- | --- |

3)

Alapunktis 1 osutatud tekstides kasutatav kirjastiil peab olema kergesti loetav.“;

| 26) | punkti 4.2.2.7.2 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  “2) | Ühte suunda osutamiseks ei tohi ühes kohas üksteise kõrval olla üle viie piktogrammi koos suunda osutava noolega.“; |
| --- | --- | --- |

26)

punkti 4.2.2.7.2 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

“2)

Ühte suunda osutamiseks ei tohi ühes kohas üksteise kõrval olla üle viie piktogrammi koos suunda osutava noolega.“;

| 27) | punkt 4.2.2.7.3 asendatakse järgmisega:
  “4.2.2.7.3.   Muutuv visuaalne teave









  1) | Sihtkoht või marsruut peab olema kuvatud rongi ooteplatvormipoolsel välisküljel vähemalt ühe reisijatele ettenähtud ukse kõrval vähemalt igal teisel veeremiüksusel. |
| --- | --- | --- |

27)

punkt 4.2.2.7.3 asendatakse järgmisega:

“4.2.2.7.3.   Muutuv visuaalne teave

1)

| 2) | Kui rongi käitatakse süsteemis, mille kaudu edastatakse muutuvat visuaalset teavet jaama ooteplatvormidel kõige rohkem 50 meetri kaugusel, ning reisi lõpp-punkt ja teave marsruudi kohta esitatakse ka rongi eesotsas, ei ole teabe edastamine veeremiüksuse küljel kohustuslik. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Rongi sihtkoht või marsruut peab olema kuvatud igas veeremiüksuses. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Rongi järgmine peatus tuleb kuvada viisil, et seda oleks võimalik lugeda vähemalt 51 %-lt istekohtadelt igas veeremiüksuses, sealhulgas 51 %-lt eelisõigusistmetelt ja kõikidelt ratastoolikohtadelt. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Muutuva visuaalse teabe süsteem peab suutma kuvada rongi järgmist peatust vähemalt kaks minutit enne konkreetsesse jaama saabumist. Kui järgmine jaam on vähem kui kahe minuti teekonna kaugusel, peab süsteem suutma kuvada järgmise jaama nime kohe pärast eelmisest jaamast lahkumist. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Alapunkti 4 nõuet ei kohaldata kupeevagunite suhtes, kus kupees on kuni kaheksa istekohta ja kupeesse pääseb koridori kaudu. Teave peab siiski olema nähtav koridoris kupee ees seisvale inimesele, samuti peab see olema nähtav ratastoolikohal asuvale reisijale. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Muutuva visuaalse teabe süsteem võib kuvada teavet järgmise peatuse kohta sihtkoha nimega samal infotablool. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Kui süsteem on automaatne, peab olema võimalik vigast või eksitavat teavet välja jätta või parandada. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Rongis ja väljaspool rongi paiknevad infotablood peavad vastama alapunktide 10 ja 13 nõuetele. Nendes punktides mõistetakse infotabloo all mis tahes vahendit muutuva teabe esitamiseks. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Iga jaama nimi (võib olla lühendatud) või teade peab püsima infotablool vähemalt kaks sekundit. |
| --- | --- |

10)

| 11) | Kui kasutatakse keritavat infotablood (horisontaalset või vertikaalset), siis esitatakse iga täielikku sõna vähemalt kahe sekundi jooksul ning horisontaalse kerimise kiirus ei tohi ületada keskmiselt kuut märki sekundis. |
| --- | --- |

11)

| 12) | Väljaspool rongi paikneva infotabloo minimaalne tähemärkide kõrgus on 70 mm rongi eesotsas ja 35 mm rongi küljel. |
| --- | --- |

12)

| 13) | Rongis paiknevate infotabloode projekteerimisel tuleb võtta arvesse suurimat nägemiskaugust, kasutades tabelis 5a esitatud valemit.

  Tabel 5a


  Veeremis paiknevate infotabloode suurim nägemiskaugus







  Lugemiskaugus | Tähtede kõrgus |
| --- | --- | --- |
| < 8 750  mm | (lugemiskaugus / 250) mm |
| 8 750 – 10 000  mm | 35 mm |
| > 10 000  mm | (lugemiskaugus / 285) mm“ |

13)

Tabel 5a

Veeremis paiknevate infotabloode suurim nägemiskaugus

Lugemiskaugus

Tähtede kõrgus

< 8 750  mm

(lugemiskaugus / 250) mm

8 750 – 10 000  mm

35 mm

> 10 000  mm

(lugemiskaugus / 285) mm“

| 28) | punkti 4.2.2.8 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  “2) | Vähemalt esimesel ja viimasel trepiastmel peab kogu trepi laiuses nii trepiastme ääre ees kui ka peal olema kontrastses värvitoonis triip, mille laius on






  — | 45–55 mm trepiastme ääre ees, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

28)

punkti 4.2.2.8 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

“2)

Vähemalt esimesel ja viimasel trepiastmel peab kogu trepi laiuses nii trepiastme ääre ees kui ka peal olema kontrastses värvitoonis triip, mille laius on

—

45–55 mm trepiastme ääre ees,

| — | 45–75 mm trepiastme ääre peal.“; |
| --- | --- |

—

45–75 mm trepiastme ääre peal.“;

| b) | alapunktis 7 asendatakse tabeli 6 teise rea tekst järgmisega:

  „Ratastooliga juurdepääsetava välimise ukse, ratastoolikoha, ratastooliga juurdepääsetava magamiskoha ja universaaltualettruumi vahelised teed“; |
| --- | --- |

b)

alapunktis 7 asendatakse tabeli 6 teise rea tekst järgmisega:

„Ratastooliga juurdepääsetava välimise ukse, ratastoolikoha, ratastooliga juurdepääsetava magamiskoha ja universaaltualettruumi vahelised teed“;

| 29) | punkti 4.2.2.9 alapunkt 5 asendatakse järgmisega:






  “5) | Alapunktis 4 osutatud käsipuude kohta kehtivad järgmised nõuded:






  — | need peavad olema vertikaalsed käsipuud, mis paiknevad 700–1 200 mm kõrgusel kõigi välisuste esimesest trepiastmest; |
| --- | --- | --- | --- |

29)

punkti 4.2.2.9 alapunkt 5 asendatakse järgmisega:

“5)

Alapunktis 4 osutatud käsipuude kohta kehtivad järgmised nõuded:

—

need peavad olema vertikaalsed käsipuud, mis paiknevad 700–1 200 mm kõrgusel kõigi välisuste esimesest trepiastmest;

| — | rohkem kui kahe astmega ukseavadel peavad olema täiendavad käsipuud 800–900 mm kõrgusel esimesest kasutatavast trepiastmest ning need peavad olema paralleelsed trepiastme äärega.“; |
| --- | --- |

—

rohkem kui kahe astmega ukseavadel peavad olema täiendavad käsipuud 800–900 mm kõrgusel esimesest kasutatavast trepiastmest ning need peavad olema paralleelsed trepiastme äärega.“;

| 30) | punkti 4.2.2.10 alapunkt 9 asendatakse järgmisega:






  “9) | Alapunktides 7 ja 8 kirjeldatud abi kutsumise seadmed peavad paiknema magamiskoha eri vertikaalpindadel.“; |
| --- | --- | --- |

30)

punkti 4.2.2.10 alapunkt 9 asendatakse järgmisega:

“9)

Alapunktides 7 ja 8 kirjeldatud abi kutsumise seadmed peavad paiknema magamiskoha eri vertikaalpindadel.“;

| 31) | punkti 4.2.2.11.1 alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  “3) | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.12 osutatud tehniline dokumentatsioon peab sisaldama teavet järgmise kohta:






  — | teoreetilise ooteplatvormi kõrgus ja asetus, nii et sirgel tasasel rööbasteel oleva veeremi kõige alumise trepiastme serva keskosas asuvast punktist mõõdetud vertikaalne tühimik δν+
  oleks 230 mm ja horisontaalne tühimik δh
  200 mm; |
| --- | --- | --- | --- |

31)

punkti 4.2.2.11.1 alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

“3)

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.12 osutatud tehniline dokumentatsioon peab sisaldama teavet järgmise kohta:

—

teoreetilise ooteplatvormi kõrgus ja asetus, nii et sirgel tasasel rööbasteel oleva veeremi kõige alumise trepiastme serva keskosas asuvast punktist mõõdetud vertikaalne tühimik δν+
  oleks 230 mm ja horisontaalne tühimik δh
  200 mm;

| — | teoreetilise ooteplatvormi kõrgus ja asetus, nii et sirgel tasasel rööbasteel oleva veeremi kõige alumise trepiastme serva keskosas asuvast punktist mõõdetud vertikaalne tühimik (δν-) oleks 160 mm ja horisontaalne tühimik (δh) 200 mm.“; |
| --- | --- |

—

teoreetilise ooteplatvormi kõrgus ja asetus, nii et sirgel tasasel rööbasteel oleva veeremi kõige alumise trepiastme serva keskosas asuvast punktist mõõdetud vertikaalne tühimik (δν-) oleks 160 mm ja horisontaalne tühimik (δh) 200 mm.“;

| 32) | punkti 4.2.2.11.2 alapunkt 7 asendatakse järgmisega:






  “7) | Tamburisse peab olema võimalik pääseda kuni nelja astmega, millest üks võib olla välimine aste.“; |
| --- | --- | --- |

32)

punkti 4.2.2.11.2 alapunkt 7 asendatakse järgmisega:

“7)

Tamburisse peab olema võimalik pääseda kuni nelja astmega, millest üks võib olla välimine aste.“;

| 33) | punkti 4.2.2.12.1 alapunkt 3 asendatakse tekstiga „Ei kasutata.“; |
| --- | --- |

33)

punkti 4.2.2.12.1 alapunkt 3 asendatakse tekstiga „Ei kasutata.“;

| 34) | punkt 4.2.2.12.3 asendatakse järgmisega:
  “4.2.2.12.3.   Rongis asuv tõstuk









  1) | Rongis asuv tõstuk on veeremiüksuse uksealasse ehitatud seadeldis, mis peab suutma ületada suurima kõrgusevahe veeremiüksuse põrandapinna ja ooteplatvormi vahel. |
| --- | --- | --- |

34)

punkt 4.2.2.12.3 asendatakse järgmisega:

“4.2.2.12.3.   Rongis asuv tõstuk

1)

| 2) | Kui tõstuk on hoiuasendis, peab ukseava vähim kasutatav laius vastama punktile 4.2.2.3.2. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Rongis asuvad tõstukid peavad vastama punkti 5.3.2.10 nõuetele.“; |
| --- | --- |

3)

| 35) | punkti 4.3.2 tabel 11 asendatakse järgmisega:
  “Tabel 11


  Liides piiratud liikumisvõimega inimeste KTKga









  Käesolev KTK | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK |
| --- | --- | --- |
| Parameeter | Punkt | Parameeter | Punkt |
| Veeremi allsüsteem | 4.2.2 | Reisijatega seotud punktid | 4.2.5 |
| Üksnes istekohtade broneerimissüsteemis kasutamiseks ette nähtud veerem | 4.2.2.1.2.1 | Ülddokumentatsioon | 4.2.12.2 |
| Teoreetilise ooteplatvormi kõrgus ja asetus | 4.2.2.11.1 | Ülddokumentatsioon | 4.2.12.2 |
| Liigutatav aste ja ületussild | 4.2.2.12.1 | Uste ja veojõu vastastikune blokeering | 4.2.5.5.7“ |

35)

punkti 4.3.2 tabel 11 asendatakse järgmisega:

“Tabel 11

Liides piiratud liikumisvõimega inimeste KTKga

Käesolev KTK

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

Parameeter

Punkt

Parameeter

Punkt

Veeremi allsüsteem

4.2.2

Reisijatega seotud punktid

4.2.5

Üksnes istekohtade broneerimissüsteemis kasutamiseks ette nähtud veerem

4.2.2.1.2.1

Ülddokumentatsioon

4.2.12.2

Teoreetilise ooteplatvormi kõrgus ja asetus

4.2.2.11.1

Ülddokumentatsioon

4.2.12.2

Liigutatav aste ja ületussild

4.2.2.12.1

Uste ja veojõu vastastikune blokeering

4.2.5.5.7“

| 36) | punkti 4.4 teisele lõigule lisatakse järgmine lause:

  „Järgmisi käituseeskirju kohaldatakse kogu taristu ja veeremi allsüsteemide käitamise suhtes.“; |
| --- | --- |

36)

punkti 4.4 teisele lõigule lisatakse järgmine lause:

„Järgmisi käituseeskirju kohaldatakse kogu taristu ja veeremi allsüsteemide käitamise suhtes.“;

| 37) | punkti 4.4.1 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene taane asendatakse järgmisega:
  “–   Üldosa
  Taristuettevõtjal, jaamaülemal või raudteeveo-ettevõtjal peavad olema kirjalikud eeskirjad, et tagada kõigi puudega ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääs reisijate taristule kogu jaama lahtioleku ajal vastavalt käesoleva KTK tehnilistele nõuetele. Peale selle peavad kõnealused eeskirjad olema vastavuses nende raudteeveo-ettevõtjate eeskirjadega, kes soovivad rajatisi kasutada (vt punkt 4.4.2). Kõnealuseid eeskirju rakendatakse töötajate suhtes vajaliku teabe jagamise ning menetluste ja koolituste kaudu. Taristueeskirjad peavad hõlmama muu hulgas järgmisi käituseeskirju:“; |
| --- | --- | --- |

37)

punkti 4.4.1 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene taane asendatakse järgmisega:

“–   Üldosa

Taristuettevõtjal, jaamaülemal või raudteeveo-ettevõtjal peavad olema kirjalikud eeskirjad, et tagada kõigi puudega ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääs reisijate taristule kogu jaama lahtioleku ajal vastavalt käesoleva KTK tehnilistele nõuetele. Peale selle peavad kõnealused eeskirjad olema vastavuses nende raudteeveo-ettevõtjate eeskirjadega, kes soovivad rajatisi kasutada (vt punkt 4.4.2). Kõnealuseid eeskirju rakendatakse töötajate suhtes vajaliku teabe jagamise ning menetluste ja koolituste kaudu. Taristueeskirjad peavad hõlmama muu hulgas järgmisi käituseeskirju:“;

| b) | kahekümne viies taane asendatakse järgmisega:

  „Puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele tagatakse abi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/782 (*3) sätestatud tingimustel.

  (*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/782 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 172, 17.5.2021, lk 1).“
  " |
| --- | --- |

b)

kahekümne viies taane asendatakse järgmisega:

„Puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele tagatakse abi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/782 (*3) sätestatud tingimustel.

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/782 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 172, 17.5.2021, lk 1).“
  "

| 38) | punkt 4.4.2 asendatakse järgmisega:
  “4.4.2.   Veeremi allsüsteem

  3. peatükis esitatud oluliste nõuete kontekstis on puudega ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuga seotud veeremi allsüsteemi käituseeskirjad järgmised.
  4.4.2.1.   Üldosa

  Raudteeveo-ettevõtjal peavad olema kirjalikud eeskirjad, et tagada juurdepääs reisijateveoveeremile kogu jaama lahtioleku ajal vastavalt käesoleva KTK tehnilistele nõuetele. Peale selle peavad kõnealused eeskirjad olema vastavuses taristuettevõtja või jaamaülema eeskirjadega (vt punkt 4.4.1). Kõnealuseid eeskirju rakendatakse töötajate suhtes vajaliku teabe jagamise ning menetluste ja koolituste kaudu. Veeremi eeskirjad peavad hõlmama muu hulgas järgmisi käituseeskirju.
  4.4.2.2.   Juurdepääs eelisõigusistmetele ning nende broneerimine

  Eelisõigusistmetena liigitatud istmete puhul on kaks võimalust: i) broneerimata istmed ja ii) broneeritud istmed (vt punkti 4.2.2.1.2.1 alapunkt 2). Neist esimese puhul on käituseeskirjad suunatud teistele reisijatele (st märgistuse tagamine), paludes neil tagada, et selliste istekohtade puhul antakse eelisõigus kõigile puudega ja piiratud liikumisvõimega inimestele, kellel on õigus neid istmeid kasutada, ning et hõivatud eelisõigusistmed vajaduse korral vabastatakse. Teisel juhul rakendab käituseeskirju raudteeveo-ettevõtja, et tagada piletite broneerimissüsteemi õiglane toimimine puudega ja piiratud liikumisvõimega inimeste suhtes. Selliste eeskirjadega tagatakse, et eelisõigusistmed on algselt broneerimiseks kättesaadavad vaid puudega ja piiratud liikumisvõimega inimestele kuni kindlaksmääratud ajani enne rongi lahkumist. Pärast kindlaksmääratud aega tehakse eelisõigusistmed kättesaadavaks kõikidele reisijatele, sealhulgas puudega ja piiratud liikumisvõimega inimestele.
  4.4.2.3.   Juhtkoerte transport

  Käituseeskirjadega tuleb tagada, et juhtkoeraga reisivad puudega ja piiratud liikumisvõimega inimesed ei peaks pileti eest juurde maksma.
  4.4.2.4.   Juurdepääs ratastoolikohtadele ning nende broneerimine

  Eeskirjad eelisõigusistmetele ning nende broneerimisele kehtivad ka ratastoolikohtade puhul, nii et ainult ratastoolikasutajatel on eelisõigus. Peale selle tuleb käituseeskirjadega tagada i) broneerimata või ii) broneeritud istekohtade olemasolu puudega või piiratud liikumisvõimega inimesega koos reisivale (täieliku liikumisvõimega) inimesele ratastoolikoha kõrval või selle vastas.
  4.4.2.5.   Juurdepääs universaalsetele magamiskupeedele ja nende broneerimine

  Eeskirjad eelisõigusistmete ja nende broneerimise kohta kehtivad ka universaalsete magamiskupeede puhul (vt punkt 4.2.2.10). Käituseeskirjad ei võimalda siiski universaalsete magamiskupeede kasutamist ilma eelneva broneerimiseta (st eelnev broneering on alati vajalik).
  4.4.2.6.   Välisuste aktiveerimine rongimeeskonna poolt

  Välisuste aktiveerimise suhtes rongimeeskonna poolt tuleb rakendada käituseeskirju, et tagada kõigi reisijate, sealhulgas puudega ja piiratud liikumisvõimega inimeste ohutus (vt punkt 4.2.2.3.2).
  4.4.2.7.   Abi kutsumise seade ratastoolikohal, universaaltualettruumides või ratastooliga juurdepääsetavates magamiskohtades

  Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on tagada töötajate vajalik reageerimine ja tegutsemine abi kutsumise seadme aktiveerimise korral (vt punktid 4.2.2.2, 4.2.2.5 ja 4.2.2.10). Reageering ja tegutsemisviis sõltub sellest, kust abikutse tuleb.
  4.4.2.8.   Valgustus

  Kui iga reisijaiste on varustatud eraldi valgustiga, on lubatud vähendada veeremiüksuse valgustatuse taset olenevalt kasutusolukorrast (nt öine aeg, reisijate mugavus). A liite viites 6 osutatud tehnilise kirjelduse nõuded peavad olema täidetud.
  4.4.2.9.   Helilised ohutusjuhised hädaolukorras

  Rakendada tuleb käituseeskirju reisijatele heliliste ohutusjuhiste edastamise kohta hädaolukorras (vt punkt 4.2.2.7.4). Eeskirjad peavad hõlmama ka juhiste laadi ning edastamisviisi.
  4.4.2.10.   Visuaalne ja helisignaalteave. Reklaamikontroll

  Andmed rongi marsruudi või võrgu kohta peavad olema kättesaadavad (raudteeveo-ettevõtja otsustab, mil moel kõnealust teavet edastatakse).
  Reklaame ei tohi ühitada teejuhistega.
  Märkus. Üldist teavet ühistransporditeenuste kohta ei käsitata käesoleva punkti tähenduses reklaamina.
  4.4.2.11.   Automaatsed teabesüsteemid. Ebatäpse või eksitava teabe manuaalne parandamine

  Käituseeskirjade rakendamisega tagatakse rongimeeskonna sobivus ja võime korrigeerida vigast automaatselt edastatud teavet (vt punkt 4.2.2.7).
  4.4.2.12.   Sihtkoha ja järgmise peatuse teadustamise eeskirjad

  Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on tagada, et järgmine peatus teadustatakse mitte vähem kui kahe minuti jooksul enne vastavasse jaama jõudmist ja et muutuva teabe infotabloodel kuvatakse sihtkoht niipea, kui rong on peatunud (vt punkt 4.2.2.7).
  4.4.2.13.   Rongi komplekteerimise eeskirjad, et võimaldada rongile mineku abivahendite kasutamist vastavalt ooteplatvormide korraldusele

  Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on võtta arvesse muutusi rongi koosseisus, nii et rongide peatumiskoha suhtes oleks võimalik kindlaks määrata ohutud alad ratastoolikasutajate rongi sisenemise abivahendite kasutamiseks.
  4.4.2.14.   Mehaaniliste ja elektriliste ratastoolide rongile mineku abivahendite ohutus

  Rakendada tuleb käituseeskirju rongile mineku abivahendite käitamise kohta rongimeeskonna ja jaamatöötajate poolt. Käsitsi käitavate seadmete puhul tagavad eeskirjad, et nende käitamiseks peavad töötajad vaid minimaalselt füüsilist jõudu kasutama. Elektri jõul liikuvate abivahendite puhul tagavad eeskirjad elektrikatkestuse korral vahendi tõrkekindla käitamise. Rakendada tuleb käituseeskirja rongimeeskonna või jaamatöötajate käitatava ratastoolitõstukite teisaldatava ohutuspiirde kohta.
  Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on tagada rongimeeskonna ja jaamatöötajate võime ohutult käitada pealesõiduteid, neid kohale asetada, tõsta, langetada ning hoiustada.
  4.4.2.15.   Abi rongi sisenemisel ja rongist väljumisel

  Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on tagada töötajate teadlikkus selle kohta, et puudega ja piiratud liikumisvõimega inimesed võivad vajada abi rongi sisenemisel ja sealt väljumisel, ning et töötajad peavad vajaduse korral tagama sellise abi osutamise.
  Puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele tagatakse abi määruses (EL) 2021/782 sätestatud tingimustel.
  4.4.2.16.   Ooteplatvorm. Ratastoolikasutajatele mõeldud rongile mineku abivahendite kasutamise ala

  Raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja või jaamaülem peavad koos kindlaks määrama selle piirkonna ooteplatvormil, kus kõnealuseid vahendeid tõenäoliselt kasutatakse, ning neil on vaja tõendada selle sobilikkust. Ala peab ühilduma olemasolevate ooteplatvormidega, mille ääres rong tõenäoliselt peatub.
  Seetõttu tuleb nõudest kinnipidamise eesmärgil rongi peatumiskohta mõnel juhul veidi muuta.
  Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on võtta arvesse muutusi rongi koosseisus (vt punkt 4.2.1.12), nii et rongide peatumiskohta oleks võimalik rongi sisenemise abivahendite kasutamise ala suhtes kindlaks määrata.
  4.4.2.17.   Liigutavate astmete käitamine hädaolukorras

  Rakendada tuleb käituseeskirju ületussilla hoidmise kohta või elektrikatkestuse korral käitamise kohta.
  4.4.2.18.   KTKga ühilduva ja mitteühilduva veeremi käituskombinatsioonid

  Rongi moodustamise korral ühilduvast ja mitteühilduvast veeremist on käituseeskirjade rakendamise eesmärk tagada vähemalt kahe käesolevale KTK-le vastava ratastoolikoha olemasolu rongis. Kui rongis on olemas tualettruumid, tuleb tagada ratastoolikasutajate juurdepääs universaaltualettruumile.
  Selliste veeremikombinatsioonide puhul peab olema kehtestatud kord visuaalse ja helisignaalteabe edastamise tagamiseks kõigis veeremiüksustes.
  On lubatud, et selliste kombinatsioonide puhul ei pruugi muutuva teabe süsteemid, ratastoolikohad, universaaltualettruumid, ratastoolidele juurdepääsetavad magamiskohad ja abi kutsumise süsteemid täielikult toimida.
  4.4.2.19.   Rongide komplekteerimine eraldiseisvatest käesoleva KTKga ühilduvatest veeremiüksustest

  Kui rong moodustatakse vastavalt punktile 6.2.7 individuaalselt hinnatud veeremiüksustest, on käituseeskirjade rakendamise eesmärk tagada, et terve rong vastaks käesoleva KTK punktile 4.2.
  4.4.2.20.   Teenuste osutamine rongis

  Kui reisijatele osutatakse teenust rongi konkreetses alas, millele ratastoolikasutajatel puudub juurdepääs, peavad olema kasutusele võetud käitamisvahendid, millega tagatakse, et






  a) | ratastoolikasutajatel on võimalik saada tasuta abi teenuseni jõudmiseks või |
| --- | --- | --- |

38)

punkt 4.4.2 asendatakse järgmisega:

“4.4.2.   Veeremi allsüsteem

3. peatükis esitatud oluliste nõuete kontekstis on puudega ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuga seotud veeremi allsüsteemi käituseeskirjad järgmised.

4.4.2.1.   Üldosa

Raudteeveo-ettevõtjal peavad olema kirjalikud eeskirjad, et tagada juurdepääs reisijateveoveeremile kogu jaama lahtioleku ajal vastavalt käesoleva KTK tehnilistele nõuetele. Peale selle peavad kõnealused eeskirjad olema vastavuses taristuettevõtja või jaamaülema eeskirjadega (vt punkt 4.4.1). Kõnealuseid eeskirju rakendatakse töötajate suhtes vajaliku teabe jagamise ning menetluste ja koolituste kaudu. Veeremi eeskirjad peavad hõlmama muu hulgas järgmisi käituseeskirju.

4.4.2.2.   Juurdepääs eelisõigusistmetele ning nende broneerimine

Eelisõigusistmetena liigitatud istmete puhul on kaks võimalust: i) broneerimata istmed ja ii) broneeritud istmed (vt punkti 4.2.2.1.2.1 alapunkt 2). Neist esimese puhul on käituseeskirjad suunatud teistele reisijatele (st märgistuse tagamine), paludes neil tagada, et selliste istekohtade puhul antakse eelisõigus kõigile puudega ja piiratud liikumisvõimega inimestele, kellel on õigus neid istmeid kasutada, ning et hõivatud eelisõigusistmed vajaduse korral vabastatakse. Teisel juhul rakendab käituseeskirju raudteeveo-ettevõtja, et tagada piletite broneerimissüsteemi õiglane toimimine puudega ja piiratud liikumisvõimega inimeste suhtes. Selliste eeskirjadega tagatakse, et eelisõigusistmed on algselt broneerimiseks kättesaadavad vaid puudega ja piiratud liikumisvõimega inimestele kuni kindlaksmääratud ajani enne rongi lahkumist. Pärast kindlaksmääratud aega tehakse eelisõigusistmed kättesaadavaks kõikidele reisijatele, sealhulgas puudega ja piiratud liikumisvõimega inimestele.

4.4.2.3.   Juhtkoerte transport

Käituseeskirjadega tuleb tagada, et juhtkoeraga reisivad puudega ja piiratud liikumisvõimega inimesed ei peaks pileti eest juurde maksma.

4.4.2.4.   Juurdepääs ratastoolikohtadele ning nende broneerimine

Eeskirjad eelisõigusistmetele ning nende broneerimisele kehtivad ka ratastoolikohtade puhul, nii et ainult ratastoolikasutajatel on eelisõigus. Peale selle tuleb käituseeskirjadega tagada i) broneerimata või ii) broneeritud istekohtade olemasolu puudega või piiratud liikumisvõimega inimesega koos reisivale (täieliku liikumisvõimega) inimesele ratastoolikoha kõrval või selle vastas.

4.4.2.5.   Juurdepääs universaalsetele magamiskupeedele ja nende broneerimine

Eeskirjad eelisõigusistmete ja nende broneerimise kohta kehtivad ka universaalsete magamiskupeede puhul (vt punkt 4.2.2.10). Käituseeskirjad ei võimalda siiski universaalsete magamiskupeede kasutamist ilma eelneva broneerimiseta (st eelnev broneering on alati vajalik).

4.4.2.6.   Välisuste aktiveerimine rongimeeskonna poolt

Välisuste aktiveerimise suhtes rongimeeskonna poolt tuleb rakendada käituseeskirju, et tagada kõigi reisijate, sealhulgas puudega ja piiratud liikumisvõimega inimeste ohutus (vt punkt 4.2.2.3.2).

4.4.2.7.   Abi kutsumise seade ratastoolikohal, universaaltualettruumides või ratastooliga juurdepääsetavates magamiskohtades

Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on tagada töötajate vajalik reageerimine ja tegutsemine abi kutsumise seadme aktiveerimise korral (vt punktid 4.2.2.2, 4.2.2.5 ja 4.2.2.10). Reageering ja tegutsemisviis sõltub sellest, kust abikutse tuleb.

4.4.2.8.   Valgustus

Kui iga reisijaiste on varustatud eraldi valgustiga, on lubatud vähendada veeremiüksuse valgustatuse taset olenevalt kasutusolukorrast (nt öine aeg, reisijate mugavus). A liite viites 6 osutatud tehnilise kirjelduse nõuded peavad olema täidetud.

4.4.2.9.   Helilised ohutusjuhised hädaolukorras

Rakendada tuleb käituseeskirju reisijatele heliliste ohutusjuhiste edastamise kohta hädaolukorras (vt punkt 4.2.2.7.4). Eeskirjad peavad hõlmama ka juhiste laadi ning edastamisviisi.

4.4.2.10.   Visuaalne ja helisignaalteave. Reklaamikontroll

Andmed rongi marsruudi või võrgu kohta peavad olema kättesaadavad (raudteeveo-ettevõtja otsustab, mil moel kõnealust teavet edastatakse).

Reklaame ei tohi ühitada teejuhistega.

Märkus. Üldist teavet ühistransporditeenuste kohta ei käsitata käesoleva punkti tähenduses reklaamina.

4.4.2.11.   Automaatsed teabesüsteemid. Ebatäpse või eksitava teabe manuaalne parandamine

Käituseeskirjade rakendamisega tagatakse rongimeeskonna sobivus ja võime korrigeerida vigast automaatselt edastatud teavet (vt punkt 4.2.2.7).

4.4.2.12.   Sihtkoha ja järgmise peatuse teadustamise eeskirjad

Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on tagada, et järgmine peatus teadustatakse mitte vähem kui kahe minuti jooksul enne vastavasse jaama jõudmist ja et muutuva teabe infotabloodel kuvatakse sihtkoht niipea, kui rong on peatunud (vt punkt 4.2.2.7).

4.4.2.13.   Rongi komplekteerimise eeskirjad, et võimaldada rongile mineku abivahendite kasutamist vastavalt ooteplatvormide korraldusele

Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on võtta arvesse muutusi rongi koosseisus, nii et rongide peatumiskoha suhtes oleks võimalik kindlaks määrata ohutud alad ratastoolikasutajate rongi sisenemise abivahendite kasutamiseks.

4.4.2.14.   Mehaaniliste ja elektriliste ratastoolide rongile mineku abivahendite ohutus

Rakendada tuleb käituseeskirju rongile mineku abivahendite käitamise kohta rongimeeskonna ja jaamatöötajate poolt. Käsitsi käitavate seadmete puhul tagavad eeskirjad, et nende käitamiseks peavad töötajad vaid minimaalselt füüsilist jõudu kasutama. Elektri jõul liikuvate abivahendite puhul tagavad eeskirjad elektrikatkestuse korral vahendi tõrkekindla käitamise. Rakendada tuleb käituseeskirja rongimeeskonna või jaamatöötajate käitatava ratastoolitõstukite teisaldatava ohutuspiirde kohta.

Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on tagada rongimeeskonna ja jaamatöötajate võime ohutult käitada pealesõiduteid, neid kohale asetada, tõsta, langetada ning hoiustada.

4.4.2.15.   Abi rongi sisenemisel ja rongist väljumisel

Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on tagada töötajate teadlikkus selle kohta, et puudega ja piiratud liikumisvõimega inimesed võivad vajada abi rongi sisenemisel ja sealt väljumisel, ning et töötajad peavad vajaduse korral tagama sellise abi osutamise.

Puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele tagatakse abi määruses (EL) 2021/782 sätestatud tingimustel.

4.4.2.16.   Ooteplatvorm. Ratastoolikasutajatele mõeldud rongile mineku abivahendite kasutamise ala

Raudteeveo-ettevõtja ja taristuettevõtja või jaamaülem peavad koos kindlaks määrama selle piirkonna ooteplatvormil, kus kõnealuseid vahendeid tõenäoliselt kasutatakse, ning neil on vaja tõendada selle sobilikkust. Ala peab ühilduma olemasolevate ooteplatvormidega, mille ääres rong tõenäoliselt peatub.

Seetõttu tuleb nõudest kinnipidamise eesmärgil rongi peatumiskohta mõnel juhul veidi muuta.

Käituseeskirjade rakendamise eesmärk on võtta arvesse muutusi rongi koosseisus (vt punkt 4.2.1.12), nii et rongide peatumiskohta oleks võimalik rongi sisenemise abivahendite kasutamise ala suhtes kindlaks määrata.

4.4.2.17.   Liigutavate astmete käitamine hädaolukorras

Rakendada tuleb käituseeskirju ületussilla hoidmise kohta või elektrikatkestuse korral käitamise kohta.

4.4.2.18.   KTKga ühilduva ja mitteühilduva veeremi käituskombinatsioonid

Rongi moodustamise korral ühilduvast ja mitteühilduvast veeremist on käituseeskirjade rakendamise eesmärk tagada vähemalt kahe käesolevale KTK-le vastava ratastoolikoha olemasolu rongis. Kui rongis on olemas tualettruumid, tuleb tagada ratastoolikasutajate juurdepääs universaaltualettruumile.

Selliste veeremikombinatsioonide puhul peab olema kehtestatud kord visuaalse ja helisignaalteabe edastamise tagamiseks kõigis veeremiüksustes.

On lubatud, et selliste kombinatsioonide puhul ei pruugi muutuva teabe süsteemid, ratastoolikohad, universaaltualettruumid, ratastoolidele juurdepääsetavad magamiskohad ja abi kutsumise süsteemid täielikult toimida.

4.4.2.19.   Rongide komplekteerimine eraldiseisvatest käesoleva KTKga ühilduvatest veeremiüksustest

Kui rong moodustatakse vastavalt punktile 6.2.7 individuaalselt hinnatud veeremiüksustest, on käituseeskirjade rakendamise eesmärk tagada, et terve rong vastaks käesoleva KTK punktile 4.2.

4.4.2.20.   Teenuste osutamine rongis

Kui reisijatele osutatakse teenust rongi konkreetses alas, millele ratastoolikasutajatel puudub juurdepääs, peavad olema kasutusele võetud käitamisvahendid, millega tagatakse, et

a)

ratastoolikasutajatel on võimalik saada tasuta abi teenuseni jõudmiseks või

| b) | ratastoolikohtades osutatakse ratastoolikasutajatele teenust tasuta, välja arvatud juhul, kui teenuse laadi tõttu ei ole seda võimalik osutada kaugteenusena.“; |
| --- | --- |

b)

ratastoolikohtades osutatakse ratastoolikasutajatele teenust tasuta, välja arvatud juhul, kui teenuse laadi tõttu ei ole seda võimalik osutada kaugteenusena.“;

| 39) | punkt 4.4.3 asendatakse järgmisega:
  “4.4.3.   Varustamine rongile mineku abivahenditega ja abistamine

  Vastutav taristuettevõtja või jaamaülem ja raudteeveo-ettevõtja peavad kokku leppima rongile mineku abivahendite tagamise ja halduse suhtes ning abistamise ja alternatiivsete transpordivahendite suhtes vastavalt määrusele (EL) 2021/782, et määrata kindlaks, milline osaline vastutab rongile mineku abivahendite ning alternatiivsete transpordivahendite käitamise eest. Taristuettevõtja (või jaamaülem(ad)) ja raudteeveo-ettevõtja tagavad, et nende kokku lepitud kohustuste jagamine on kõige mõistlikum üldine lahendus.
  Sellistes kokkulepetes võetakse arvesse punktides 5.3.1.2, 5.3.1.3, 5.3.2.9 ja 5.3.2.10. osutatud rongile mineku abivahendite kasutusala.
  Selliste kokkulepetega määratakse kindlaks






  a) | ooteplatvormid, kus rongile mineku abivahendeid käitab taristuettevõtja või jaamaülem, ning veerem, mille puhul neid kasutatakse; |
| --- | --- | --- |

39)

punkt 4.4.3 asendatakse järgmisega:

“4.4.3.   Varustamine rongile mineku abivahenditega ja abistamine

Vastutav taristuettevõtja või jaamaülem ja raudteeveo-ettevõtja peavad kokku leppima rongile mineku abivahendite tagamise ja halduse suhtes ning abistamise ja alternatiivsete transpordivahendite suhtes vastavalt määrusele (EL) 2021/782, et määrata kindlaks, milline osaline vastutab rongile mineku abivahendite ning alternatiivsete transpordivahendite käitamise eest. Taristuettevõtja (või jaamaülem(ad)) ja raudteeveo-ettevõtja tagavad, et nende kokku lepitud kohustuste jagamine on kõige mõistlikum üldine lahendus.

Sellistes kokkulepetes võetakse arvesse punktides 5.3.1.2, 5.3.1.3, 5.3.2.9 ja 5.3.2.10. osutatud rongile mineku abivahendite kasutusala.

Selliste kokkulepetega määratakse kindlaks

a)

ooteplatvormid, kus rongile mineku abivahendeid käitab taristuettevõtja või jaamaülem, ning veerem, mille puhul neid kasutatakse;

| b) | ooteplatvormid, kus rongile mineku abivahendeid käitab raudteeveo-ettevõtja, ning veerem, mille puhul neid kasutatakse; |
| --- | --- |

b)

ooteplatvormid, kus rongile mineku abivahendeid käitab raudteeveo-ettevõtja, ning veerem, mille puhul neid kasutatakse;

| c) | veerem, mille puhul raudteeveo-ettevõtja peab tagama rongile mineku abivahendite olemasolu ning neid käitama, ning ooteplatvorm, kus neid kasutatakse; |
| --- | --- |

c)

veerem, mille puhul raudteeveo-ettevõtja peab tagama rongile mineku abivahendite olemasolu ning neid käitama, ning ooteplatvorm, kus neid kasutatakse;

| d) | veerem, mille puhul raudteeveo-ettevõtja tagab rongile mineku abivahendite olemasolu ning mida käitab taristuettevõtja või jaamaülem, ning ooteplatvormid, kus seda kasutatakse; |
| --- | --- |

d)

veerem, mille puhul raudteeveo-ettevõtja tagab rongile mineku abivahendite olemasolu ning mida käitab taristuettevõtja või jaamaülem, ning ooteplatvormid, kus seda kasutatakse;

| e) | ooteplatvormidel paiknevate rongile mineku abivahendite puhul asukoht, kus neid kõige tõenäolisemalt kasutatakse, võttes arvesse, et seadme äärest peab jääma 150 cm vaba (takistusteta) pinda suunas, kus ratastool ooteplatvormi tasandil rongi siseneb või rongist väljub; |
| --- | --- |

e)

ooteplatvormidel paiknevate rongile mineku abivahendite puhul asukoht, kus neid kõige tõenäolisemalt kasutatakse, võttes arvesse, et seadme äärest peab jääma 150 cm vaba (takistusteta) pinda suunas, kus ratastool ooteplatvormi tasandil rongi siseneb või rongist väljub;

| f) | tingimused alternatiivsete transpordivahendite olemasolu tagamiseks, kui






  — | ooteplatvormile ei vii takistusteta teed või |
| --- | --- | --- |

f)

tingimused alternatiivsete transpordivahendite olemasolu tagamiseks, kui

—

ooteplatvormile ei vii takistusteta teed või

| — | ei ole võimalik osutada abi ooteplatvormi ja veeremi vahelise rongile mineku abivahendi käitamiseks.“; |
| --- | --- |

—

ei ole võimalik osutada abi ooteplatvormi ja veeremi vahelise rongile mineku abivahendi käitamiseks.“;

| 40) | punkt 4.8 jäetakse välja; |
| --- | --- |

40)

punkt 4.8 jäetakse välja;

| 41) | punkt 5.1 jäetakse välja; |
| --- | --- |

41)

punkt 5.1 jäetakse välja;

| 42) | punkti 5.3 sissejuhatavas lõigus asendatakse sõnad „direktiivi 2008/57/EÜ“ sõnadega „direktiivi (EL) 2016/797“; |
| --- | --- |

42)

punkti 5.3 sissejuhatavas lõigus asendatakse sõnad „direktiivi 2008/57/EÜ“ sõnadega „direktiivi (EL) 2016/797“;

| 43) | punkt 5.3.1.1 jäetakse välja; |
| --- | --- |

43)

punkt 5.3.1.1 jäetakse välja;

| 44) | punkti 5.3.1.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  “1) | Kasutuspiirkonna kaldteede projekteerimisel ja hindamisel võetakse arvesse suurimat vertikaalset tühimikku, mida nende abil saab ületada kõige rohkem 18 % (10.2°) kalde korral.“; |
| --- | --- | --- | --- |

44)

punkti 5.3.1.2 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

“1)

Kasutuspiirkonna kaldteede projekteerimisel ja hindamisel võetakse arvesse suurimat vertikaalset tühimikku, mida nende abil saab ületada kõige rohkem 18 % (10.2°) kalde korral.“;

| b) | alapunkt 5 asendatakse järgmisega:






  “5) | Kaldtee pind peab olema libisemiskindel ja sellel peab olema stabiilne asend ning selle kasutatav puhaslaius peab olema vähemalt 760 mm.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt 5 asendatakse järgmisega:

“5)

Kaldtee pind peab olema libisemiskindel ja sellel peab olema stabiilne asend ning selle kasutatav puhaslaius peab olema vähemalt 760 mm.“;

| 45) | punkti 5.3.1.3 alapunkt 6 asendatakse järgmisega:






  “6) | Tõstuki platvormi ja vaguni põranda vahelise tühimiku ületussillal peab olema stabiilne asend ja selle laius peab olema vähemalt 760 mm.“; |
| --- | --- | --- |

45)

punkti 5.3.1.3 alapunkt 6 asendatakse järgmisega:

“6)

Tõstuki platvormi ja vaguni põranda vahelise tühimiku ületussillal peab olema stabiilne asend ja selle laius peab olema vähemalt 760 mm.“;

| 46) | punktile 5.3.2.2 lisatakse alapunktid 7–9:






  “7) | Kui nii ukse avamiseks kui ka sulgemiseks vajalikud juhtseadmed asuvad üksteise kohal, on ülemine alati ette nähtud ukse avamiseks. |
| --- | --- | --- |

46)

punktile 5.3.2.2 lisatakse alapunktid 7–9:

“7)

Kui nii ukse avamiseks kui ka sulgemiseks vajalikud juhtseadmed asuvad üksteise kohal, on ülemine alati ette nähtud ukse avamiseks.

| 8) | Automaatsed ja poolautomaatsed siseuksed peavad sisaldama seadmeid, mis hoiavad ära reisijate lõksujäämise uste kasutamise ajal. |
| --- | --- |

8)

Automaatsed ja poolautomaatsed siseuksed peavad sisaldama seadmeid, mis hoiavad ära reisijate lõksujäämise uste kasutamise ajal.

| 9) | Käsitsi avatava ukse avamiseks või sulgemiseks vajalik jõud ei tohi ületada 60 njuutonit.“; |
| --- | --- |

9)

Käsitsi avatava ukse avamiseks või sulgemiseks vajalik jõud ei tohi ületada 60 njuutonit.“;

| 47) | punkti 5.3.2.6 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  “1) | selle asukohale peab viitama silt, mille kollasel taustal on kontrastne musta värvi sümbol (vastavalt A liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele). Sümbol peab kujutama kellukest või telefoni. Silt võib asuda surunupul, raami sees või eraldi piktogrammil;“; |
| --- | --- | --- |

47)

punkti 5.3.2.6 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

“1)

selle asukohale peab viitama silt, mille kollasel taustal on kontrastne musta värvi sümbol (vastavalt A liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele). Sümbol peab kujutama kellukest või telefoni. Silt võib asuda surunupul, raami sees või eraldi piktogrammil;“;

| 48) | punkt 5.3.2.7 jäetakse välja; |
| --- | --- |

48)

punkt 5.3.2.7 jäetakse välja;

| 49) | punkti 5.3.2.8 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunktis 2 asendatakse tekst „viites 11“ tekstiga „viites 11“; |
| --- | --- | --- |

49)

punkti 5.3.2.8 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunktis 2 asendatakse tekst „viites 11“ tekstiga „viites 11“;

| b) | alapunktis 5 asendatakse tekst „viites 11“ tekstiga „viites 11“; |
| --- | --- |

b)

alapunktis 5 asendatakse tekst „viites 11“ tekstiga „viites 11“;

| 50) | punkti 5.3.2.9 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  “1) | Kasutuspiirkonna kaldteede projekteerimisel ja hindamisel võetakse arvesse suurimat vertikaalset tühimikku, mida nende abil saab ületada kõige rohkem 18 % (10.2°) kalde korral.“; |
| --- | --- | --- |

50)

punkti 5.3.2.9 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

“1)

Kasutuspiirkonna kaldteede projekteerimisel ja hindamisel võetakse arvesse suurimat vertikaalset tühimikku, mida nende abil saab ületada kõige rohkem 18 % (10.2°) kalde korral.“;

| 51) | punkt 6.1.1 asendatakse järgmisega:
  “6.1.1.   Vastavushindamine

  Koostalitluse komponendi tootja või tema Euroopa Liidus asuv volitatud esindaja koostab enne koostalitluse komponendi turulelaskmist EÜ vastavusdeklaratsiooni või kasutussobivuse deklaratsiooni vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 9 lõikele 2 ja artikli 10 lõikele 1.
  Koostalitluse komponendi vastavust hinnatakse vastavalt käesoleva KTK punktis 6.1.2 konkreetse komponendi jaoks kindlaks määratud mooduli(te)le.“; |
| --- | --- |

51)

punkt 6.1.1 asendatakse järgmisega:

“6.1.1.   Vastavushindamine

Koostalitluse komponendi tootja või tema Euroopa Liidus asuv volitatud esindaja koostab enne koostalitluse komponendi turulelaskmist EÜ vastavusdeklaratsiooni või kasutussobivuse deklaratsiooni vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 9 lõikele 2 ja artikli 10 lõikele 1.

Koostalitluse komponendi vastavust hinnatakse vastavalt käesoleva KTK punktis 6.1.2 konkreetse komponendi jaoks kindlaks määratud mooduli(te)le.“;

| 52) | punkti 6.1.2 tabel 15 asendatakse järgmisega:

  “Tabel 15


  Koostalitluse komponentide EÜ vastavustõendamise moodulite kombinatsioon














  Käesoleva lisa punkt | Hinnatavad komponendid | Moodul |
| --- | --- | --- | --- |
| CA | CA1 või CA2 (1) | CB + CC | CB + CD | CB + CF | CH (1) | CH1 |
| 5.3.1.2 ja 5.3.1.3 | Ooteplatvormi kaldteed ja tõstukid | | X | | X | X | X | X |
| 5.3.2.1 | Ukseavamisseadme liides | X | | X | | | X | |
| 5.3.2.2, 5.3.2.3 ja 5.3.2.4 | Tualettide moodulid | | X | X | X | | X | X |
| 5.3.2.5 | Mähkimislaud | X | | X | | | X | |
| 5.3.2.6 | Abi kutsumise seadmed | X | | X | | | X | |
| 5.3.2.8–5.3.2.10. | Rongile mineku abivahendid | | X | | X | X | X | X |

52)

punkti 6.1.2 tabel 15 asendatakse järgmisega:

“Tabel 15

Koostalitluse komponentide EÜ vastavustõendamise moodulite kombinatsioon

Käesoleva lisa punkt

Hinnatavad komponendid

Moodul

CA

CA1 või CA2 (1)

CB + CC

CB + CD

CB + CF

CH (1)

CH1

5.3.1.2 ja 5.3.1.3

Ooteplatvormi kaldteed ja tõstukid

X

X

X

X

X

5.3.2.1

Ukseavamisseadme liides

X

X

X

5.3.2.2, 5.3.2.3 ja 5.3.2.4

Tualettide moodulid

X

X

X

X

X

5.3.2.5

Mähkimislaud

X

X

X

5.3.2.6

Abi kutsumise seadmed

X

X

X

5.3.2.8–5.3.2.10.

Rongile mineku abivahendid

X

X

X

X

X

| 53) | punkt 6.2.1 asendatakse järgmisega:
  “6.2.1.   EÜ vastavustõendamine (üldosa)

  Allsüsteemi suhtes kohaldatavaid EÜ vastavustõendamise menetlusi kirjeldatakse direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 15 ja IV lisas.
  EÜ vastavustõendamise menetlust teostatakse vastavalt käesoleva KTK punktis 6.2.2 kindlaks määratud moodulile.
  Kui taotleja tõendab, et taristu allsüsteemi või selle osade katsed ja hindamised on projekti eelnevate taotluste korral olnud samaväärsed või edukad, võtab teavitatud asutus kõnealuste katsete ja hindamiste tulemusi EÜ vastavustõendamisel arvesse.
  Taristu allsüsteemi puhul on teavitatud asutuse tehtava kontrolli eesmärk tagada KTK nõuete täitmine. Kontroll viiakse läbi visuaalse kontrollina; kahtluse korral võib teavitatud asutus väärtuste kontrollimiseks nõuda, et taotleja teeks mõõtmised. Kui on võimalik kasutada erinevaid meetodeid (näiteks kontrasti puhul), kasutatakse mõõtmismeetodit, mida kasutab taotleja.
  Taotleja ja teavitatud asutus lepivad kokku tunnustamisprotsessi ja hindamise sisu vastavalt käesolevas KTKs sätestatud nõuetele.“; |
| --- | --- |

53)

punkt 6.2.1 asendatakse järgmisega:

“6.2.1.   EÜ vastavustõendamine (üldosa)

Allsüsteemi suhtes kohaldatavaid EÜ vastavustõendamise menetlusi kirjeldatakse direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 15 ja IV lisas.

EÜ vastavustõendamise menetlust teostatakse vastavalt käesoleva KTK punktis 6.2.2 kindlaks määratud moodulile.

Kui taotleja tõendab, et taristu allsüsteemi või selle osade katsed ja hindamised on projekti eelnevate taotluste korral olnud samaväärsed või edukad, võtab teavitatud asutus kõnealuste katsete ja hindamiste tulemusi EÜ vastavustõendamisel arvesse.

Taristu allsüsteemi puhul on teavitatud asutuse tehtava kontrolli eesmärk tagada KTK nõuete täitmine. Kontroll viiakse läbi visuaalse kontrollina; kahtluse korral võib teavitatud asutus väärtuste kontrollimiseks nõuda, et taotleja teeks mõõtmised. Kui on võimalik kasutada erinevaid meetodeid (näiteks kontrasti puhul), kasutatakse mõõtmismeetodit, mida kasutab taotleja.

Taotleja ja teavitatud asutus lepivad kokku tunnustamisprotsessi ja hindamise sisu vastavalt käesolevas KTKs sätestatud nõuetele.“;

| 54) | lisatakse punkt 6.2.3.3:
  “6.2.3.3.   Veeremi allsüsteemi kontrastsuse hindamine

  Veeremi allsüsteemi kontrastsust hinnatakse vastavalt A liite viites 18 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

54)

lisatakse punkt 6.2.3.3:

“6.2.3.3.   Veeremi allsüsteemi kontrastsuse hindamine

Veeremi allsüsteemi kontrastsust hinnatakse vastavalt A liite viites 18 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 55) | punktid 6.2.5 ja 6.2.6 asendatakse järgmisega:
  “6.2.5.   Hoolduse hindamine

  Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõike 4 kohaselt vastutab taotleja tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest, mis sisaldab käitamiseks ja hoolduseks nõutavaid dokumente.
  Teavitatud asutus kontrollib ainult seda, kas käitamiseks ja hoolduseks nõutavad dokumendid on esitatud, nagu on kindlaks määratud käesoleva KTK punktis 4.5. Teavitatud asutus ei pea kontrollima esitatud dokumentides sisalduvat teavet.
  6.2.6.   Käituseeskirjade hindamine

  Direktiivi (EL) 2016/798 artiklite 10 ja 12 kohaselt peavad raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad mis tahes uut või muudetud ohutustunnistust või ohutusluba taotledes tõendama oma ohutusjuhtimissüsteemi vastavust käesoleva KTK käitusnõuetele.“; |
| --- | --- |

55)

punktid 6.2.5 ja 6.2.6 asendatakse järgmisega:

“6.2.5.   Hoolduse hindamine

Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõike 4 kohaselt vastutab taotleja tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest, mis sisaldab käitamiseks ja hoolduseks nõutavaid dokumente.

Teavitatud asutus kontrollib ainult seda, kas käitamiseks ja hoolduseks nõutavad dokumendid on esitatud, nagu on kindlaks määratud käesoleva KTK punktis 4.5. Teavitatud asutus ei pea kontrollima esitatud dokumentides sisalduvat teavet.

6.2.6.   Käituseeskirjade hindamine

Direktiivi (EL) 2016/798 artiklite 10 ja 12 kohaselt peavad raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad mis tahes uut või muudetud ohutustunnistust või ohutusluba taotledes tõendama oma ohutusjuhtimissüsteemi vastavust käesoleva KTK käitusnõuetele.“;

| 56) | punkti 6.2.7 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Kui sellise veeremiüksuse suhtes on väljastatud turulelaskmise luba, vastutab raudteeveo-ettevõtja, et selle koos muude ühilduvate veeremiüksustega rongiks komplekteerimise korral on tagatud vastavus käesoleva KTK punktile 4.2 rongi tasandil vastavalt käitamise ja liikluskorralduse KTK punktis 4.2.2.5 kindlaks määratud eeskirjadele (rongi koosseis).“; |
| --- | --- |

56)

punkti 6.2.7 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui sellise veeremiüksuse suhtes on väljastatud turulelaskmise luba, vastutab raudteeveo-ettevõtja, et selle koos muude ühilduvate veeremiüksustega rongiks komplekteerimise korral on tagatud vastavus käesoleva KTK punktile 4.2 rongi tasandil vastavalt käitamise ja liikluskorralduse KTK punktis 4.2.2.5 kindlaks määratud eeskirjadele (rongi koosseis).“;

| 57) | punktid 7.1.1 ja 7.1.2 asendatakse järgmisega:
  “7.1.1.   Uus taristu

  Käesolevat KTKd kohaldatakse kõigi selle kohaldamisalasse kuuluvate uute jaamade suhtes.
  Uute jaamade suhtes, millele on juba ehitusluba antud või mille oluliste ehitustööde leping on käesoleva KTK kohaldamise kuupäeval juba alla kirjutatud või pakkumise viimases etapis, ei ole käesoleva KTK kohaldamine kohustuslik. Käesoleva KTK varasemat versiooni tuleb siiski kohaldada selle kindlaksmääratud kohaldamisalas. Teavitatud asutuse poolt sertifitseeritud taotleja peab põhjendama kohaldatavate nõuete asjakohasust, kui käesoleva KTK eri versioone kohaldatakse osaliselt jaama konkreetsete osade suhtes.
  Pikka aega reisijateveo teenuseks suletud olnud ja taasavatud jaamade puhul võib seda käsitada uuendamise või täiustamisena vastavalt punktile 7.2.
  Uute jaamade ehitamise korral peab jaamaülem või ehituse planeerija korraldama konsulteerimise naabruskonda haldavate üksustega, et tagada võimaluse korral juurdepääsunõuete täitmine mitte ainult jaamas, vaid ka jaama juurdepääsu puhul. Mitmeliigiliste jaamade puhul tuleb raudtee ja muude transpordiliikide juurdepääsu küsimustes nõu pidada ka teiste vastavate transpordiasutustega.
  7.1.2.   Uus veerem









  1) | Käesolevat KTKd kohaldatakse kõigi selle kohaldamisalasse kuuluvate veeremiüksuste suhtes, mis lastakse turule pärast 28. septembrit 2023, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punkti 7.1.1.2 „Kohaldamine käimasolevate projektide suhtes“. |
| --- | --- | --- |

57)

punktid 7.1.1 ja 7.1.2 asendatakse järgmisega:

“7.1.1.   Uus taristu

Käesolevat KTKd kohaldatakse kõigi selle kohaldamisalasse kuuluvate uute jaamade suhtes.

Uute jaamade suhtes, millele on juba ehitusluba antud või mille oluliste ehitustööde leping on käesoleva KTK kohaldamise kuupäeval juba alla kirjutatud või pakkumise viimases etapis, ei ole käesoleva KTK kohaldamine kohustuslik. Käesoleva KTK varasemat versiooni tuleb siiski kohaldada selle kindlaksmääratud kohaldamisalas. Teavitatud asutuse poolt sertifitseeritud taotleja peab põhjendama kohaldatavate nõuete asjakohasust, kui käesoleva KTK eri versioone kohaldatakse osaliselt jaama konkreetsete osade suhtes.

Pikka aega reisijateveo teenuseks suletud olnud ja taasavatud jaamade puhul võib seda käsitada uuendamise või täiustamisena vastavalt punktile 7.2.

Uute jaamade ehitamise korral peab jaamaülem või ehituse planeerija korraldama konsulteerimise naabruskonda haldavate üksustega, et tagada võimaluse korral juurdepääsunõuete täitmine mitte ainult jaamas, vaid ka jaama juurdepääsu puhul. Mitmeliigiliste jaamade puhul tuleb raudtee ja muude transpordiliikide juurdepääsu küsimustes nõu pidada ka teiste vastavate transpordiasutustega.

7.1.2.   Uus veerem

1)

| 2) | Vastavus käesoleva lisa versioonile, mis kehtis enne 28. septembrit 2023 loetakse samaväärseks vastavusega käesoleva KTK nõuetele, välja arvatud P liites loetletud KTK muudatustele. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Veeremi allsüsteemi ja sellega seotud koostalitluse komponentide EÜ tüübi- või projektihindamistõenditega seotud eeskirjad peavad vastama vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punkti 7.1.3 nõuetele.“; |
| --- | --- |

3)

| 58) | punkti 7.2.1.1.1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

  „Juurdepääsu andmete vormindamise ja vahetamise suhtes kohaldatakse A liite viidetes 21 ja 22 osutatud tehnilisi kirjeldusi.“; |
| --- | --- |

58)

punkti 7.2.1.1.1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Juurdepääsu andmete vormindamise ja vahetamise suhtes kohaldatakse A liite viidetes 21 ja 22 osutatud tehnilisi kirjeldusi.“;

| 59) | punkti 7.2.1.1.3 viimane lause jäetakse välja; |
| --- | --- |

59)

punkti 7.2.1.1.3 viimane lause jäetakse välja;

| 60) | punkt 7.2.3 asendatakse järgmisega:
  „7.2.3   Käesoleva KTK kohaldamine käitatava veeremi või olemasoleva veeremitüübi suhtes









  (1) | Käitatava veeremi või olemasoleva veeremitüübi muudatuste haldamise eeskirjad peavad vastama vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punkti 7.1.2 ja käesoleva KTK F liite nõuetele. |
| --- | --- | --- |

60)

punkt 7.2.3 asendatakse järgmisega:

„7.2.3   Käesoleva KTK kohaldamine käitatava veeremi või olemasoleva veeremitüübi suhtes

(1)

| (2) | Kasutusala laiendamise eeskirjad olemasoleva veeremi kohta, mis on kasutusele võetud enne 19. juulit 2010 või millel on direktiivi 2008/57/EÜ kohane luba, peavad vastama vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punkti 7.1.4 nõuetele.“; |
| --- | --- |

(2)

| 61) | punkti 7.3.2.6 muudetakse järgmiselt:






  a) | jao „Soome P-erijuhtum“ teises lauses asendatakse tekst „viites 14“ tekstiga „viites 15“; |
| --- | --- | --- |

61)

punkti 7.3.2.6 muudetakse järgmiselt:

a)

jao „Soome P-erijuhtum“ teises lauses asendatakse tekst „viites 14“ tekstiga „viites 15“;

| b) | jagu „Hispaania 1 668 mm rööpmelaiusega võrgu P-erijuhtum“ asendatakse järgmisega:

  “Hispaania P-erijuhtum
  Veeremi puhul, mis on ette nähtud käitamiseks 1 435 mm rööpmelaiusega, peavad väärtused bq0, δh, δv+ ja δv- olema punkti 4.2.2.11.1 tabelites 7 ja 8 kindlaks määratud väärtused.
  Veeremi puhul, mis on ette nähtud käitamiseks 1 668 mm rööpmelaiusega, peab esimese kasutatava trepiastme asetus vastama käesoleva KTK tabelites 23 ja 24 esitatud mõõtmetele, sõltuvalt ooteplatvormi kõrgusest ja liini ehitusgabariidist, nagu on kindlaks määratud komisjoni määruse (EL) nr 1299/2014 (*4) lisa punktis 7.7.15.1.

  Tabel 23


  Hispaania erijuhtumi δh, δν+ ja δν– ning bq0 väärtused 1 668  mm rööpmelaiusega sirgel tasasel rööbasteel


  Sirgel tasasel rööbasteel














  Astmete asetus | Liini ehitusgabariit |
| --- | --- | --- |
| Gabariit GEC16 või GEB16 | Gabariit GHE16 | Kolmerööpaline rööbastee

  (1) |
| Ooteplatvormi kõrgus 760 või 680 mm | Ooteplatvormi kõrgus 550 mm |
| δh mm | 1 435 /1 668  mm muudetava rööpmelaiusega veeremiüksused | 275 | 275 | 255 | 316,5 |
| 1 668  mm rööpmelaiusega veeremiüksused | 200 | 200 | 200 | 241,5 |
| δν+ mm | 230 |
| δν– mm | 160 |
| bq0 | 1 725 | 1 725 | 1 705 | 1 766,5 |

b)

jagu „Hispaania 1 668 mm rööpmelaiusega võrgu P-erijuhtum“ asendatakse järgmisega:

“Hispaania P-erijuhtum

Veeremi puhul, mis on ette nähtud käitamiseks 1 435 mm rööpmelaiusega, peavad väärtused bq0, δh, δv+ ja δv- olema punkti 4.2.2.11.1 tabelites 7 ja 8 kindlaks määratud väärtused.

Veeremi puhul, mis on ette nähtud käitamiseks 1 668 mm rööpmelaiusega, peab esimese kasutatava trepiastme asetus vastama käesoleva KTK tabelites 23 ja 24 esitatud mõõtmetele, sõltuvalt ooteplatvormi kõrgusest ja liini ehitusgabariidist, nagu on kindlaks määratud komisjoni määruse (EL) nr 1299/2014 (*4) lisa punktis 7.7.15.1.

Tabel 23

Hispaania erijuhtumi δh, δν+ ja δν– ning bq0 väärtused 1 668  mm rööpmelaiusega sirgel tasasel rööbasteel

Sirgel tasasel rööbasteel

Astmete asetus

Liini ehitusgabariit

Gabariit GEC16 või GEB16

Gabariit GHE16

Kolmerööpaline rööbastee

(1)

Ooteplatvormi kõrgus 760 või 680 mm

Ooteplatvormi kõrgus 550 mm

δh mm

1 435 /1 668  mm muudetava rööpmelaiusega veeremiüksused

275

275

255

316,5

1 668  mm rööpmelaiusega veeremiüksused

200

200

200

241,5

δν+ mm

230

δν– mm

160

bq0

1 725

1 725

1 705

1 766,5

Tabel 24

Hispaania erijuhtumi δh, δν+ ja δν– ning bq0 väärtused rööbasteel, mille kurviraadius on 300 mm ja rööpmelaius 1 668  mm

Rööbasteel, mille kurviraadius on 300 m

| Astmete asetus | Liini ehitusgabariit |
| --- | --- |
| Gabariit GEC16 või GEB16 | Gabariit GHE16 | Kolmerööpaline rööbastee (1) |
| Ooteplatvormi kõrgus 760 või 680 mm | Ooteplatvormi kõrgus 550 mm |
| δh mm | 1 435 /1 668  mm muudetava rööpmelaiusega veeremiüksused | 365 | 365 | 345 | 406,5 |
| 1 668  mm rööpmelaiusega veeremiüksused | 290 | 290 | 290 | 331,5 |
| δν+ mm | 230 |
| δν– mm | 160 |
| bq0 | 1 737,5 | 1 737,5 | 1 717,5 | 1 779 |

Astmete asetus

Liini ehitusgabariit

Gabariit GEC16 või GEB16

Gabariit GHE16

Kolmerööpaline rööbastee (1)

Ooteplatvormi kõrgus 760 või 680 mm

Ooteplatvormi kõrgus 550 mm

δh mm

1 435 /1 668  mm muudetava rööpmelaiusega veeremiüksused

365

365

345

406,5

1 668  mm rööpmelaiusega veeremiüksused

290

290

290

331,5

δν+ mm

230

δν– mm

160

bq0

1 737,5

1 737,5

1 717,5

1 779

| (1) | Kõnealuseid väärtusi kohaldatakse seal, kus ühine rööbas paikneb ooteplatvormile kõige lähemal. Kui ühine rööbas paikneb ooteplatvormi suhtes kõige kaugemas asendis, vastab esimese kasutatava astme asetus liini ehitusgabariitidest ja ooteplatvormide kõrgusest sõltuvatele asjaomastele mõõtmetele, nagu on kindlaks määratud ridades 1 668 mm rööpmelaiusega kaherööpalise rööbastee kohta. |
| --- | --- |

(1)

(*4)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1299/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „taristu“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 1).“;"

| c) | jagu „Ühendkuningriigi P-erijuhtum, mis kehtib kõigi selliste veeremiüksuste kohta, mis tavapäraselt peatuvad ooteplatvormide ääres, mille nominaalkõrgus on 915 mm“ asendatakse järgmisega:

  „Ühendkuningriigi P-erijuhtum, mis kehtib kogu sellise veeremi kohta, mis tavapäraselt peatub ooteplatvormide ääres, mille nominaalkõrgus on 915 mm
  Reisijate astmed veeremiüksusele juurdepääsemiseks peavad olema projekteeritud nii, et need vastaksid sel eesmärgil teatavaks tehtud riiklikes tehnilistes eeskirjades esitatud nõuetele.“; |
| --- | --- |

c)

jagu „Ühendkuningriigi P-erijuhtum, mis kehtib kõigi selliste veeremiüksuste kohta, mis tavapäraselt peatuvad ooteplatvormide ääres, mille nominaalkõrgus on 915 mm“ asendatakse järgmisega:

„Ühendkuningriigi P-erijuhtum, mis kehtib kogu sellise veeremi kohta, mis tavapäraselt peatub ooteplatvormide ääres, mille nominaalkõrgus on 915 mm

Reisijate astmed veeremiüksusele juurdepääsemiseks peavad olema projekteeritud nii, et need vastaksid sel eesmärgil teatavaks tehtud riiklikes tehnilistes eeskirjades esitatud nõuetele.“;

| 62) | lisatakse punktid 7.3.2.7 ja 7.3.2.8:
  “7.3.2.7.   Varustamine rongile mineku abivahenditega ja abistamine (punkt 4.4.3)

  Hispaania P-erijuhtum
  Hispaania raudteevõrgus on võimalik käitada ronge, mille projektijärgne gabariit on kitsam kui ooteplatvormide paigaldamiseks arvesse võetav ehitusgabariit (vt märkus). Sellises olukorras võib horisontaalne tühimik rongi ja ooteplatvormi vahel olla laiem. Seepärast teostavad raudteeveo-ettevõtja ja asjaomane taristuettevõtja või jaamaülem ühist riskijuhtimist järgmistel juhtudel:






  a) | veeremi puhul, mis on ette nähtud käitamiseks 1 668 mm rööpmelaiusega liinidel, kui trepiastme serv paikneb väljaspool ala, mis on kindlaks määratud tabelis 23 väärtuse δh = 200 mm korral ja tabelis 24 väärtuse δh = 290 mm korral; |
| --- | --- | --- |

62)

lisatakse punktid 7.3.2.7 ja 7.3.2.8:

“7.3.2.7.   Varustamine rongile mineku abivahenditega ja abistamine (punkt 4.4.3)

Hispaania P-erijuhtum

Hispaania raudteevõrgus on võimalik käitada ronge, mille projektijärgne gabariit on kitsam kui ooteplatvormide paigaldamiseks arvesse võetav ehitusgabariit (vt märkus). Sellises olukorras võib horisontaalne tühimik rongi ja ooteplatvormi vahel olla laiem. Seepärast teostavad raudteeveo-ettevõtja ja asjaomane taristuettevõtja või jaamaülem ühist riskijuhtimist järgmistel juhtudel:

a)

veeremi puhul, mis on ette nähtud käitamiseks 1 668 mm rööpmelaiusega liinidel, kui trepiastme serv paikneb väljaspool ala, mis on kindlaks määratud tabelis 23 väärtuse δh = 200 mm korral ja tabelis 24 väärtuse δh = 290 mm korral;

| b) | veeremi puhul, mis on ette nähtud käitamiseks 1 435 mm rööpmelaiusega kolmerööpalistel rööbasteedel, kui ühine rööbas paikneb ooteplatvormist kõige kaugemal.
  Märkus. Veeremiüksuse gabariit on kitsam kui ehitusgabariit, juhul kui veeremiüksuse gabariidi kinemaatilise võrdlusprofiili poollaius, mõõdetuna ooteplatvormi tasandil, on väiksem kui ehitusgabariidi kinemaatilise võrdlusprofiili poollaius. |
| --- | --- |

b)

veeremi puhul, mis on ette nähtud käitamiseks 1 435 mm rööpmelaiusega kolmerööpalistel rööbasteedel, kui ühine rööbas paikneb ooteplatvormist kõige kaugemal.

Märkus. Veeremiüksuse gabariit on kitsam kui ehitusgabariit, juhul kui veeremiüksuse gabariidi kinemaatilise võrdlusprofiili poollaius, mõõdetuna ooteplatvormi tasandil, on väiksem kui ehitusgabariidi kinemaatilise võrdlusprofiili poollaius.

7.3.2.8.   Takistusteta tee kindlaksmääramine (punkt 4.2.1.2.3)

Prantsusmaa T-erijuhtum

Väikestes jaamades ei pea olema taktiilset ja eristatavat põrandapinnamärgistust, kui teabe edastamiseks takistusteta tee kohta kasutatakse kaugjuhitavaid heliseadmeid.“;

| 63) | A liide asendatakse järgmisega:


  „A liide
  Käesolevas KTKs osutatud standardid ja normdokumendid








  Viide | Hinnatavad näitajad | KTK punkt | Kohustusliku standardi punkt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | EN 81-70:2021+A1:2022


  Safety rules for the construction and installation of lifts - Particular applications for passenger and goods passenger lift - Part 70: Accessibility to lifts for persons including persons with disability |
| 1.1 | Liftide mõõtmed | 4.2.1.2.2 alapunkt 5 | 5.3.1, tabel 3 |
| 1.2 | Taktiilne märgistus | 4.2.1.10 alapunkt 7 | tabeli 4 punktid c, h, j ja k |
| 2 | EN 115-1:2017


  Safety of escalators and moving walks - Part 1: Construction and installation |
| 2.1 | Eskalaatorite ja liikurkõnniteede ehitus | 4.2.1.2.2 alapunkt 6 | 5.4.1.2.2, 5.4.1.2.3
  5.2.2 |
| 3 | EN 12464-2:2014


  Valgus ja valgustus. Töökohavalgustus. Osa 2: Välistöökohad. |
| 3.1 | Ooteplatvormide valgustus | 4.2.1.9 alapunkt 3 | tabel 5.12, välja arvatud punktid 5.12.16 ja 5.12.19 |
| 4 | EN 12464-1:2021


  Valgus ja valgustus. Töökohavalgustus. Osa 1: Sisetöökohad. |
| 4.1 | Ooteplatvormide valgustus | 4.2.1.9 alapunkt 3 | 61.1.2 |
| 5 | EN 60268-16:2020


  Sound system equipment - Part 16: Objective rating of speech intelligibility by speech transmission index |
| 5.1 | Kõneedastusregister, jaamad | 4.2.1.11 alapunkt 1 | B lisa |
| 5.2 | Kõneedastusregister, veerem | 4.2.2.7.4 alapunkt 5 |
| 6 | EN 13272-1:2019


  Railway applications -Electrical lighting for rolling stock in public transport systems-Part 1: Heavy rail |
| 6.1 | Veeremi valgustus | 4.2.2.4 alapunkt 1 | 4.1.2 |
| 6.2 | Valgustuse vähendamine (käituseeskiri) | 4.4.2.7 | 4.1.6, 4.1.7 |
| 7 | ISO 3864-1:2011


  Graphical symbols — Safety colours and safety signs — Part 1: Design principles for safety signs and safety markings |
| 7.1 | Ohutussildid, hoiatavad, keelavad ja kohustusliku tegevuse sildid | 4.2.2.7.2 alapunkt 1 | 6, 7, 8, 9, 10, 11 |
| 8 | EN 15273-1:2013+A1:2016/AC:2017


  Railway applications - Gauges - Part 1: General - Common rules for infrastructure and rolling stock |
| 8.1 | bq0 arvutamine | 4.2.2.11.1 alapunkt 2 | H.2.2 |
| 9 | EN 16585-1:2017


  Railway applications - Design for PRM use - Equipment and components onboard rolling stock - Part 1: Toilets |
| 9.1 | Universaaltualettruumi mooduli hindamine | 6.1.3.1 | 6. peatükk |
| 9.2 | Ratastooli kasutava inimese mugavaks juurdepääsuks vajaliku ruumi mõõtmed | 4.2.2.2 alapunkt 12 | joonis B.2 |
| 10 | ISO 3864-4:2011


  Graphical symbols — Safety colours and safety signs — Part 4: Colorimetric and photometric properties of safety sign materials |
| 10.1 | Värvide määratlus | 5.3.2.6 alapunkt 1 | 4. peatükk |
| 11 | EN 14752:2019+A1:2021


  Railway applications - Bodyside entrance systems for rolling stock |
| 11.1 | Rongile mineku abivahendi mehaaniline tugevus | 5.3.2.8 alapunkt 2 | 4.2.2 |
| 11.2 | Takistuste kindlakstegemine | 5.3.2.8 alapunkt 5 | 5.4 |
| 12 | ISO 7000:2019


  Graphical symbols for use on equipment — Registered symbols |
| 12.1 | Ratastooliga juurdepääsetavaid alasid tähistava märgi sümbol | N liite punkt N.3 | sümbol 0100 |
| 13 | ISO 7001:2007/Amd 4:2017


  Graphical symbols — Public information symbols |
| 13.1 | Ratastooliga juurdepääsetavaid alasid tähistava märgi sümbol | N liite punkt N.3 | sümbol PIPF 006 |
| 14 | ETSI EN 301 462 :2000-03


  Human Factors (HF);


  Symbols to identify telecommunications facilities for deaf and hard of hearing people |
| 14.1 | Induktsioonsilmuseid tähistava märgi sümbol | N liite punkt N.3 | 4.3.1.2 |
| 15 | EN 15273-2:2013+A1:2016


  Railway applications - Gauges - Part 2: Rolling stock gauge |
| 15.1 | Soome erijuhtum | 7.3.2.6 | F lisa |
| 16 | EN 16585-2:2017


  Railway applications - Design for PRM use - Equipment and components on board rolling stock - Part 2: Elements for sitting, standing and moving |
| 16.1 | Eelisõigusistmete skeemid | 4.2.2.1.2.1 alapunkt 7
  4.2.2.1.2.1 alapunkt 8 | A lisa |
| 16.2 | Ühes suunas asetsevad istmed | 4.2.2.1.2.2 alapunkt 1 | joonis A.2 |
| 16.3 | Vastastikku asetsevad istmed | 4.2.2.1.2.3 alapunkt 1
  4.2.2.1.2.3 alapunkt 2 | joonised A.3 ja A.4 |
| 16.4 | Ratastoolikohtade skeemid | 4.2.2.2 alapunkt 4 | joonised B1, B2 ja B3 |
| 16.5 | Ratastoolikohtade skeemid | F liide | joonis 5 |
| 17 | EN 16585-3:2017


  Railway applications - Design for PRM use - Equipment and components on board rolling stock - Part 3: Clearways and internal doors |
| 17.1 | Takistusteta vahekäik läbi kogu veeremiüksuse | 4.2.2.6 alapunkt 1 | joonis 2 |
| 17.2 | Takistusteta vahekäik ühe rongikoosseisu veeremiüksuste vahel | 4.2.2.6 alapunkt 1 | joonis 3 |
| 17.3 | Takistusteta vahekäik ratastooliga juurdepääsetava alani ja sealt välja | 4.2.2.6 alapunkt 1 | joonis 5 |
| 17.4 | Koridori laius suuna muutmiseks | 4.2.2.6 alapunkt 4 | tabel 3 |
| 18 | EN 16584-1:2017


  Railway applications - Design for PRM use - General requirements - Part 1: Contrast |
| 18.1 | Veeremi allsüsteemi kontrastsuse hindamine | 6.2.3.3 | A lisa, punkt A.1 |
| 19 | EN 16584-2:2017


  Railway applications - Design for PRM use - General requirements –


  Part 2: Information |
| 19.1 | Visuaalsed uksesignaalid | 4.2.2.3.2 alapunkt 11 | 5.3.3.2 alapunktid g ja h |
| 20 | EN 17285:2020


  Railway applications - Acoustics - Measuring of door audible warnings |
| 20.1 | Siseuste uksesignaalide mõõtmine | liited G–G.4 | 5, 6, 7 |
| 20.2 | Välisuste uksesignaalide mõõtmine | liited G–G.4 | 5, 6, 7 |
| 20.3 | Ukse leidmise signaalide mõõtmine | Liited G–G.4 | 5, 7 |
| 21 | CEN/TS 16614-1:2020 Public transport — Network and Timetable Exchange (NeTEx) — Part 1: Public transport network topology exchange format |
| 21.1 | Juurdepääsuandmete vormindamine ja vahetamine | 7.2.1.1.1 | kõik |
| 22 | EN 12896-1:2016 Public transport. Reference data model. Common concepts (Transmodel)" |
| 22.1 | Juurdepääsuandmete vormindamine ja vahetamine | 7.2.1.1.1 | Kõik“ |

63)

A liide asendatakse järgmisega:

„A liide

Käesolevas KTKs osutatud standardid ja normdokumendid

Viide

Hinnatavad näitajad

KTK punkt

Kohustusliku standardi punkt

1

EN 81-70:2021+A1:2022

Safety rules for the construction and installation of lifts - Particular applications for passenger and goods passenger lift - Part 70: Accessibility to lifts for persons including persons with disability

1.1

Liftide mõõtmed

4.2.1.2.2 alapunkt 5

5.3.1, tabel 3

1.2

Taktiilne märgistus

4.2.1.10 alapunkt 7

tabeli 4 punktid c, h, j ja k

2

EN 115-1:2017

Safety of escalators and moving walks - Part 1: Construction and installation

2.1

Eskalaatorite ja liikurkõnniteede ehitus

4.2.1.2.2 alapunkt 6

5.4.1.2.2, 5.4.1.2.3

5.2.2

3

EN 12464-2:2014

Valgus ja valgustus. Töökohavalgustus. Osa 2: Välistöökohad.

3.1

Ooteplatvormide valgustus

4.2.1.9 alapunkt 3

tabel 5.12, välja arvatud punktid 5.12.16 ja 5.12.19

4

EN 12464-1:2021

Valgus ja valgustus. Töökohavalgustus. Osa 1: Sisetöökohad.

4.1

Ooteplatvormide valgustus

4.2.1.9 alapunkt 3

61.1.2

5

EN 60268-16:2020

Sound system equipment - Part 16: Objective rating of speech intelligibility by speech transmission index

5.1

Kõneedastusregister, jaamad

4.2.1.11 alapunkt 1

B lisa

5.2

Kõneedastusregister, veerem

4.2.2.7.4 alapunkt 5

6

EN 13272-1:2019

Railway applications -Electrical lighting for rolling stock in public transport systems-Part 1: Heavy rail

6.1

Veeremi valgustus

4.2.2.4 alapunkt 1

4.1.2

6.2

Valgustuse vähendamine (käituseeskiri)

4.4.2.7

4.1.6, 4.1.7

7

ISO 3864-1:2011

Graphical symbols — Safety colours and safety signs — Part 1: Design principles for safety signs and safety markings

7.1

Ohutussildid, hoiatavad, keelavad ja kohustusliku tegevuse sildid

4.2.2.7.2 alapunkt 1

6, 7, 8, 9, 10, 11

8

EN 15273-1:2013+A1:2016/AC:2017

Railway applications - Gauges - Part 1: General - Common rules for infrastructure and rolling stock

8.1

bq0 arvutamine

4.2.2.11.1 alapunkt 2

H.2.2

9

EN 16585-1:2017

Railway applications - Design for PRM use - Equipment and components onboard rolling stock - Part 1: Toilets

9.1

Universaaltualettruumi mooduli hindamine

6.1.3.1

6. peatükk

9.2

Ratastooli kasutava inimese mugavaks juurdepääsuks vajaliku ruumi mõõtmed

4.2.2.2 alapunkt 12

joonis B.2

10

ISO 3864-4:2011

Graphical symbols — Safety colours and safety signs — Part 4: Colorimetric and photometric properties of safety sign materials

10.1

Värvide määratlus

5.3.2.6 alapunkt 1

4. peatükk

11

EN 14752:2019+A1:2021

Railway applications - Bodyside entrance systems for rolling stock

11.1

Rongile mineku abivahendi mehaaniline tugevus

5.3.2.8 alapunkt 2

4.2.2

11.2

Takistuste kindlakstegemine

5.3.2.8 alapunkt 5

5.4

12

ISO 7000:2019

Graphical symbols for use on equipment — Registered symbols

12.1

Ratastooliga juurdepääsetavaid alasid tähistava märgi sümbol

N liite punkt N.3

sümbol 0100

13

ISO 7001:2007/Amd 4:2017

Graphical symbols — Public information symbols

13.1

Ratastooliga juurdepääsetavaid alasid tähistava märgi sümbol

N liite punkt N.3

sümbol PIPF 006

14

ETSI EN 301 462 :2000-03

Human Factors (HF);

Symbols to identify telecommunications facilities for deaf and hard of hearing people

14.1

Induktsioonsilmuseid tähistava märgi sümbol

N liite punkt N.3

4.3.1.2

15

EN 15273-2:2013+A1:2016

Railway applications - Gauges - Part 2: Rolling stock gauge

15.1

Soome erijuhtum

7.3.2.6

F lisa

16

EN 16585-2:2017

Railway applications - Design for PRM use - Equipment and components on board rolling stock - Part 2: Elements for sitting, standing and moving

16.1

Eelisõigusistmete skeemid

4.2.2.1.2.1 alapunkt 7

4.2.2.1.2.1 alapunkt 8

A lisa

16.2

Ühes suunas asetsevad istmed

4.2.2.1.2.2 alapunkt 1

joonis A.2

16.3

Vastastikku asetsevad istmed

4.2.2.1.2.3 alapunkt 1

4.2.2.1.2.3 alapunkt 2

joonised A.3 ja A.4

16.4

Ratastoolikohtade skeemid

4.2.2.2 alapunkt 4

joonised B1, B2 ja B3

16.5

Ratastoolikohtade skeemid

F liide

joonis 5

17

EN 16585-3:2017

Railway applications - Design for PRM use - Equipment and components on board rolling stock - Part 3: Clearways and internal doors

17.1

Takistusteta vahekäik läbi kogu veeremiüksuse

4.2.2.6 alapunkt 1

joonis 2

17.2

Takistusteta vahekäik ühe rongikoosseisu veeremiüksuste vahel

4.2.2.6 alapunkt 1

joonis 3

17.3

Takistusteta vahekäik ratastooliga juurdepääsetava alani ja sealt välja

4.2.2.6 alapunkt 1

joonis 5

17.4

Koridori laius suuna muutmiseks

4.2.2.6 alapunkt 4

tabel 3

18

EN 16584-1:2017

Railway applications - Design for PRM use - General requirements - Part 1: Contrast

18.1

Veeremi allsüsteemi kontrastsuse hindamine

6.2.3.3

A lisa, punkt A.1

19

EN 16584-2:2017

Railway applications - Design for PRM use - General requirements –

Part 2: Information

19.1

Visuaalsed uksesignaalid

4.2.2.3.2 alapunkt 11

5.3.3.2 alapunktid g ja h

20

EN 17285:2020

Railway applications - Acoustics - Measuring of door audible warnings

20.1

Siseuste uksesignaalide mõõtmine

liited G–G.4

5, 6, 7

20.2

Välisuste uksesignaalide mõõtmine

liited G–G.4

5, 6, 7

20.3

Ukse leidmise signaalide mõõtmine

Liited G–G.4

5, 7

21

CEN/TS 16614-1:2020 Public transport — Network and Timetable Exchange (NeTEx) — Part 1: Public transport network topology exchange format

21.1

Juurdepääsuandmete vormindamine ja vahetamine

7.2.1.1.1

kõik

22

EN 12896-1:2016 Public transport. Reference data model. Common concepts (Transmodel)"

22.1

Juurdepääsuandmete vormindamine ja vahetamine

7.2.1.1.1

Kõik“

| 64) | C liide asendatakse järgmisega:


  “C liide

  (Ei kasutata.)



  ; |
| --- | --- |

64)

C liide asendatakse järgmisega:

“C liide

(Ei kasutata.)

| 65) | D liite tabelit D.1 muudetakse järgmiselt:






  a) | rida „5.3.1.1. Infotablood“ jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

65)

D liite tabelit D.1 muudetakse järgmiselt:

a)

rida „5.3.1.1. Infotablood“ jäetakse välja;

| b) | rida „5.3.2.7. Infotablood“ jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

rida „5.3.2.7. Infotablood“ jäetakse välja;

| 66) | E liites asendatakse tabelid E.1 ja E.2 järgmisega:
  „Tabel E.1


  Taristu allsüsteemi hindamine (konstrueeritud ja tarnitud eraldiseisva üksusena)








  1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Hinnatavad näitajad | Projekteerimis- ja arendusetapp | Ehitusetapp |
| Projekti ekspertiis ja/või projekti kontrollimine | Kontrollimine |
| Parkimisrajatised puudega ja piiratud liikumisvõimega inimestele | X | X |
| Takistusteta teed | X | X |
| Tee tähistus | X | X |
| Uksed ja sissepääsud | X | X |
| Põrandapinnad | X | X |
| Läbipaistvad takistused | X | X |
| Tualettruumid | X | X |
| Mööbel ja eraldiseisvad seadmed | X | X |
| Piletimüük / müügipunkt või müügiautomaat / infopunkt / piletikontrolliautomaat / pöördväravad / kliendiabipunktid | X | X |
| Valgustus | X | X |
| Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, muutuv teave | X | X |
| Heliteadaanded | X | X |
| Ooteplatvormi laius ja äär | X | X |
| Ooteplatvormi lõpp | X | X |
| Raudteeületuskohad jaamades | X | X |

66)

E liites asendatakse tabelid E.1 ja E.2 järgmisega:

„Tabel E.1

Tabel E.1

Taristu allsüsteemi hindamine (konstrueeritud ja tarnitud eraldiseisva üksusena)

Taristu allsüsteemi hindamine (konstrueeritud ja tarnitud eraldiseisva üksusena)

1

2

3

Hinnatavad näitajad

Projekteerimis- ja arendusetapp

Ehitusetapp

Projekti ekspertiis ja/või projekti kontrollimine

Kontrollimine

Parkimisrajatised puudega ja piiratud liikumisvõimega inimestele

X

X

Takistusteta teed

X

X

Tee tähistus

X

X

Uksed ja sissepääsud

X

X

Põrandapinnad

X

X

Läbipaistvad takistused

X

X

Tualettruumid

X

X

Mööbel ja eraldiseisvad seadmed

X

X

Piletimüük / müügipunkt või müügiautomaat / infopunkt / piletikontrolliautomaat / pöördväravad / kliendiabipunktid

X

X

Valgustus

X

X

Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, muutuv teave

X

X

Heliteadaanded

X

X

Ooteplatvormi laius ja äär

X

X

Ooteplatvormi lõpp

X

X

Raudteeületuskohad jaamades

X

X

Tabel E.2

Tabel E.2

Veeremi allsüsteemi hindamine (konstrueeritud ja tarnitud seeriatoodetena)

Veeremi allsüsteemi hindamine (konstrueeritud ja tarnitud seeriatoodetena)

| 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- |
| Hinnatavad näitajad | Projekteerimis- ja arendusetapp | Tootmisetapp |
| Projekti ekspertiis ja/või projekti kontrollimine | Tüübikatse | Korraline katse |
| Istmed |
| Üldosa | X | X | |
| Eelisõigusistmete üldosa | X | | |
| Ühes suunas asetsevad istmed | X | X | |
| Vastastikku asetsevad istmed | X | X | |
| Ratastoolikohad | X | X | |
| Uksed |
| Üldosa | X | X | |
| Välisuksed | X | X | |
| Siseuksed | X | X | |
| Valgustus | | X | |
| Tualettruumid | X | | |
| Takistusteta vahekäigud | X | | |
| Kliendiinfo |
| Üldosa | X | X | |
| Märgistused, piktogrammid ja taktiilne teave | X | X | |
| Muutuv visuaalne teave | X | X | |
| Muutuv helisignaalteave | X | X | |
| Muutused kõrguses | X | | |
| Käsipuud | X | X | |
| Ratastooliga juurdepääsetavad magamiskohad | X | X | |
| Sõidukisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus |
| Üldnõuded | X | | |
| Peale- ja mahaastumisastmed | X | | X |
| Rongile mineku abivahendid | X | X | X“ |

1

2

3

Hinnatavad näitajad

Projekteerimis- ja arendusetapp

Tootmisetapp

Projekti ekspertiis ja/või projekti kontrollimine

Tüübikatse

Korraline katse

Istmed

Istmed

Üldosa

X

X

Eelisõigusistmete üldosa

X

Ühes suunas asetsevad istmed

X

X

Vastastikku asetsevad istmed

X

X

Ratastoolikohad

X

X

Uksed

Uksed

Üldosa

X

X

Välisuksed

X

X

Siseuksed

X

X

Valgustus

X

Tualettruumid

X

Takistusteta vahekäigud

X

Kliendiinfo

Kliendiinfo

Üldosa

X

X

Märgistused, piktogrammid ja taktiilne teave

X

X

Muutuv visuaalne teave

X

X

Muutuv helisignaalteave

X

X

Muutused kõrguses

X

Käsipuud

X

X

X

X

Ratastooliga juurdepääsetavad magamiskohad

X

X

X

X

Sõidukisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus

Sõidukisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus

Üldnõuded

X

Peale- ja mahaastumisastmed

X

X

Rongile mineku abivahendid

X

X

X“

| 67) | F liide asendatakse järgmisega:


  “F liide
  Veeremi uuendamine või täiustamine
  Veeremi osade uuendamise või täiustamise korral peavad need vastama käesoleva KTK nõuetele, kusjuures vastavus ei ole kohustuslik järgmistel juhtudel.

  Konstruktsioon

  Vastavus ei ole kohustuslik, kui tegevus nõuaks ukseportaalide (seesmiste või välimiste), tugiraamide, kokkupõrketalade, veeremiüksuse kere ja veeremiüksuse pealesõidukaitse konstruktsiooni muutmist või vajaks üldisemalt veeremiüksuse konstruktsioonilise terviklikkuse uuesti hindamist.

  Istmed

  Vastavus punktile 4.2.2.1 istme seljatoel asetsevate käepidemete kohta on kohustuslik ainult juhul, kui istme konstruktsiooni uuendatakse või täiustatakse kogu veeremiüksuse sisemuses.
  Vastavus eelisõigusistmete mõõtmeid ja nende ümbrust käsitlevale punktile 4.2.2.1.2 on kohustuslik ainult juhul, kui istmete paigutust muudetakse kogu rongis ja see on võimalik saavutada, ilma et vähendataks rongi senist mahutavust. Sellisel juhul tuleb tagada eelisõigusistmete maksimumarv.
  Vastavus eelisõigusistmete kohal oleva ruumi kõrgust käsitlevatele nõuetele ei ole kohustuslik, kui piiravaks teguriks on pagasiraam, mida uuendus- või ümberehitustööde jooksul ei muudeta.

  Ratastoolikohad

  Ratastoolikohad on nõutavad ainult juhul, kui istmete paigutust muudetakse kogu rongikoosseisu ulatuses. Kui sissepääsu või vahekäike ei saa ratastoolile juurdepääsu võimaldamiseks muuta, ei ole istme konstruktsiooni muutmise ajal vaja ratastoolikohti sisse seada. Olemasolevas veeremis loodud ratastoolikohad võib sisse seada vastavalt A liite viites 16 osutatud tehnilisele kirjeldusele.
  Ratastoolikohtadel ei pea olema abi kutsumise seadmeid, kui veeremiüksusel ei ole elektrilist sidesüsteemi, mille osana saaks sellist seadet kohaldada.
  Ümberistumist võimaldav iste on kohustuslik ainult juhul, kui selle paigaldamine ei nõua olemasoleva ratastoolikoha paigutuse muutmist.

  Välisuksed

  Vastavus välisuste seesmiste külgede põrandapinnal kontrastsete värvitoonidega tähistamise nõuetele on kohustuslik ainult juhul, kui põrandakatet uuendatakse või täiustatakse.
  Vastavus ukse avamise ja sulgemise signaalide tagamise nõuetele on kohustuslik ainult juhul, kui uksejuhtimissüsteemi uuendatakse või täiustatakse.
  Täielik vastavus ukse juhtseadmete asendit ja valgustamist käsitlevatele nõuetele on kohustuslik ainult juhul, kui uksejuhtimissüsteemi uuendatakse või täiustatakse ning kui juhtseadmeid saab uuesti paigaldada ilma veeremiüksuse konstruktsiooni või ust muutmata. Sel juhul tuleb siiski uuendatud või täiustatud seadmed paigaldada nõuetekohasele asukohale võimalikult lähedale.

  Siseuksed

  Vastavus ukse juhtseadmete toimimiseks vajalikku jõudu ja asendit käsitlevatele nõuetele on kohustuslik ainult juhul, kui ust ja uksemehhanismi ja/või juhtimissüsteemi uuendatakse või täiustatakse.

  Valgustus

  Vastavus nõudele ei ole vajalik, kui saab tõendada, et elektrisüsteem ei võimalda toetada lisakoormust või sellist valgustust ei saa ilma konstruktsioonimuudatusteta paigaldada (ukseavad jne).

  Tualettruumid

  Kõigile nõuetele vastava universaaltualettruumi olemasolu on kohustuslik ainult juhul, kui täielikult uuendatakse või täiustatakse olemasolevaid tualettruume ja tagatakse ratastoolikoht ning kui nõuetele vastava universaaltualettruumi saab veeremiüksusesse mahutada, ilma et kereehituses tehtaks muudatusi.
  Universaaltualettruumis ei pea olema abi kutsumise seadmeid, kui veeremiüksusel ei ole elektrilist sidesüsteemi, mille osana saaks sellise seadme paigaldada.

  Takistusteta vahekäigud

  Vastavus punkti 4.2.2.6 nõuetele on kohustuslik ainult juhul, kui istmete paigutust muudetakse kogu veeremiüksuse sisemuses ja tagatakse ratastoolikoha olemasolu.
  Vastavus veeremiüksuste vahelisi vahekäike käsitlevatele nõuetele on kohustuslik ainult juhul, kui vahekäiku uuendatakse või täiustatakse.

  Teave

  Vastavus punkti 4.2.2.7 nõuetele liini käsitleva teabe kohta ei ole kohustuslik uuendamise või täiustamise korral. Kui aga uuendamise või täiustamise kava osana paigaldatakse automaatne teavitussüsteem, peab see vastama kõnealuse punkti nõuetele.
  Vastavus punkti 4.2.2.7 muudele osadele on kohustuslik märgistuste või rongisisemuse uuendamise või täiustamise korral.

  Muutused kõrguses

  Vastavus punkti 4.2.2.8 nõuetele ei ole uuendamise või täiustamise korral kohustuslik. Siiski tuleb kõnnitavate pindade uuendamise või täiustamise korral astmeservadele kinnitada kontrastses värvitoonis hoiatustriip.

  Käsipuud

  Vastavus punktile 4.2.2.9 on kohustuslik ainult olemasolevate käsipuude uuendamise või täiustamise korral.

  Ratastooliga juurdepääsetavad magamiskohad

  Vastavus ratastooliga juurdepääsetavate magamiskohtade tagamist käsitlevale nõudele on kohustuslik ainult olemasolevate magamiskohtade uuendamise või täiustamise korral.
  Ratastooliga juurdepääsetavates magamiskohtades ei pea olema abi kutsumise seadmeid, kui veeremiüksusel ei ole elektrilist sidesüsteemi, mille osana saaks sellise seadme paigaldada.

  Astmete asetus, astmed ja rongile mineku abivahendid

  Vastavus punktide 4.2.2.11 ja 4.2.2.12 nõuetele ei ole uuendamise või täiustamise korral kohustuslik. Kui aga paigaldatakse liigutatavad astmed või muud integreeritud rongile mineku abivahendid, peavad need vastama kõnealuste punktide asjakohastele sätetele.
  Kui vastavalt punktile 4.2.2.3 seatakse uuendamise või täiustamise käigus sisse ratastoolikoht, on kohustuslik paigaldada vastavalt punktile 4.4.3 ka mingil kujul abivahend rongile minekuks.


  ; |
| --- | --- |

67)

F liide asendatakse järgmisega:

“F liide

Veeremi uuendamine või täiustamine

Veeremi osade uuendamise või täiustamise korral peavad need vastama käesoleva KTK nõuetele, kusjuures vastavus ei ole kohustuslik järgmistel juhtudel.

Konstruktsioon

Vastavus ei ole kohustuslik, kui tegevus nõuaks ukseportaalide (seesmiste või välimiste), tugiraamide, kokkupõrketalade, veeremiüksuse kere ja veeremiüksuse pealesõidukaitse konstruktsiooni muutmist või vajaks üldisemalt veeremiüksuse konstruktsioonilise terviklikkuse uuesti hindamist.

Istmed

Vastavus punktile 4.2.2.1 istme seljatoel asetsevate käepidemete kohta on kohustuslik ainult juhul, kui istme konstruktsiooni uuendatakse või täiustatakse kogu veeremiüksuse sisemuses.

Vastavus eelisõigusistmete mõõtmeid ja nende ümbrust käsitlevale punktile 4.2.2.1.2 on kohustuslik ainult juhul, kui istmete paigutust muudetakse kogu rongis ja see on võimalik saavutada, ilma et vähendataks rongi senist mahutavust. Sellisel juhul tuleb tagada eelisõigusistmete maksimumarv.

Vastavus eelisõigusistmete kohal oleva ruumi kõrgust käsitlevatele nõuetele ei ole kohustuslik, kui piiravaks teguriks on pagasiraam, mida uuendus- või ümberehitustööde jooksul ei muudeta.

Ratastoolikohad

Ratastoolikohad on nõutavad ainult juhul, kui istmete paigutust muudetakse kogu rongikoosseisu ulatuses. Kui sissepääsu või vahekäike ei saa ratastoolile juurdepääsu võimaldamiseks muuta, ei ole istme konstruktsiooni muutmise ajal vaja ratastoolikohti sisse seada. Olemasolevas veeremis loodud ratastoolikohad võib sisse seada vastavalt A liite viites 16 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

Ratastoolikohtadel ei pea olema abi kutsumise seadmeid, kui veeremiüksusel ei ole elektrilist sidesüsteemi, mille osana saaks sellist seadet kohaldada.

Ümberistumist võimaldav iste on kohustuslik ainult juhul, kui selle paigaldamine ei nõua olemasoleva ratastoolikoha paigutuse muutmist.

Välisuksed

Vastavus välisuste seesmiste külgede põrandapinnal kontrastsete värvitoonidega tähistamise nõuetele on kohustuslik ainult juhul, kui põrandakatet uuendatakse või täiustatakse.

Vastavus ukse avamise ja sulgemise signaalide tagamise nõuetele on kohustuslik ainult juhul, kui uksejuhtimissüsteemi uuendatakse või täiustatakse.

Täielik vastavus ukse juhtseadmete asendit ja valgustamist käsitlevatele nõuetele on kohustuslik ainult juhul, kui uksejuhtimissüsteemi uuendatakse või täiustatakse ning kui juhtseadmeid saab uuesti paigaldada ilma veeremiüksuse konstruktsiooni või ust muutmata. Sel juhul tuleb siiski uuendatud või täiustatud seadmed paigaldada nõuetekohasele asukohale võimalikult lähedale.

Siseuksed

Vastavus ukse juhtseadmete toimimiseks vajalikku jõudu ja asendit käsitlevatele nõuetele on kohustuslik ainult juhul, kui ust ja uksemehhanismi ja/või juhtimissüsteemi uuendatakse või täiustatakse.

Valgustus

Vastavus nõudele ei ole vajalik, kui saab tõendada, et elektrisüsteem ei võimalda toetada lisakoormust või sellist valgustust ei saa ilma konstruktsioonimuudatusteta paigaldada (ukseavad jne).

Tualettruumid

Kõigile nõuetele vastava universaaltualettruumi olemasolu on kohustuslik ainult juhul, kui täielikult uuendatakse või täiustatakse olemasolevaid tualettruume ja tagatakse ratastoolikoht ning kui nõuetele vastava universaaltualettruumi saab veeremiüksusesse mahutada, ilma et kereehituses tehtaks muudatusi.

Universaaltualettruumis ei pea olema abi kutsumise seadmeid, kui veeremiüksusel ei ole elektrilist sidesüsteemi, mille osana saaks sellise seadme paigaldada.

Takistusteta vahekäigud

Vastavus punkti 4.2.2.6 nõuetele on kohustuslik ainult juhul, kui istmete paigutust muudetakse kogu veeremiüksuse sisemuses ja tagatakse ratastoolikoha olemasolu.

Vastavus veeremiüksuste vahelisi vahekäike käsitlevatele nõuetele on kohustuslik ainult juhul, kui vahekäiku uuendatakse või täiustatakse.

Teave

Vastavus punkti 4.2.2.7 nõuetele liini käsitleva teabe kohta ei ole kohustuslik uuendamise või täiustamise korral. Kui aga uuendamise või täiustamise kava osana paigaldatakse automaatne teavitussüsteem, peab see vastama kõnealuse punkti nõuetele.

Vastavus punkti 4.2.2.7 muudele osadele on kohustuslik märgistuste või rongisisemuse uuendamise või täiustamise korral.

Muutused kõrguses

Vastavus punkti 4.2.2.8 nõuetele ei ole uuendamise või täiustamise korral kohustuslik. Siiski tuleb kõnnitavate pindade uuendamise või täiustamise korral astmeservadele kinnitada kontrastses värvitoonis hoiatustriip.

Käsipuud

Vastavus punktile 4.2.2.9 on kohustuslik ainult olemasolevate käsipuude uuendamise või täiustamise korral.

Ratastooliga juurdepääsetavad magamiskohad

Vastavus ratastooliga juurdepääsetavate magamiskohtade tagamist käsitlevale nõudele on kohustuslik ainult olemasolevate magamiskohtade uuendamise või täiustamise korral.

Ratastooliga juurdepääsetavates magamiskohtades ei pea olema abi kutsumise seadmeid, kui veeremiüksusel ei ole elektrilist sidesüsteemi, mille osana saaks sellise seadme paigaldada.

Astmete asetus, astmed ja rongile mineku abivahendid

Vastavus punktide 4.2.2.11 ja 4.2.2.12 nõuetele ei ole uuendamise või täiustamise korral kohustuslik. Kui aga paigaldatakse liigutatavad astmed või muud integreeritud rongile mineku abivahendid, peavad need vastama kõnealuste punktide asjakohastele sätetele.

Kui vastavalt punktile 4.2.2.3 seatakse uuendamise või täiustamise käigus sisse ratastoolikoht, on kohustuslik paigaldada vastavalt punktile 4.4.3 ka mingil kujul abivahend rongile minekuks.

| 68) | G liide asendatakse järgmisega:


  “G liide
  Reisijatele mõeldud välisuste helisignaalid
  G.1.   Mõisted

  Käesolevas liites kasutatakse järgmisi mõisteid:








  fsignal | = | hoiatussignaali helisagedus |
| --- | --- | --- | --- |
| LS | = | mõõtmisperioodi maksimaalne helirõhutase LAFmax, mõõdetud A-sageduskarakteristikuga filtrit ja ajakarakteristikut F kasutades; |
| LSmax | = | maksimaalne LAFmax; |
| LSmin | = | minimaalne LAFmax; |
| LN | = | ümbruse müratase, mida mõõdetakse järgmiselt: |

68)

G liide asendatakse järgmisega:

“G liide

Reisijatele mõeldud välisuste helisignaalid

G.1.   Mõisted

Käesolevas liites kasutatakse järgmisi mõisteid:

fsignal

=

hoiatussignaali helisagedus

LS

=

mõõtmisperioodi maksimaalne helirõhutase LAFmax, mõõdetud A-sageduskarakteristikuga filtrit ja ajakarakteristikut F kasutades;

LSmax

=

maksimaalne LAFmax;

LSmin

=

minimaalne LAFmax;

LN

=

ümbruse müratase, mida mõõdetakse järgmiselt:

| a) | sagedusvahemik kolme oktaavriba energeetiline summa





  kus








  L1 | = | Loct.500 Hz
  , |
| --- | --- | --- | --- |
| L2 | = | Loct.1000 Hz
  , |
| L3 | = | Loct.2000 Hz
  ; |

a)

sagedusvahemik kolme oktaavriba energeetiline summa

Image 108

kus

L1

=

Loct.500 Hz
  ,

L2

=

Loct.1000 Hz
  ,

L3

=

Loct.2000 Hz
  ;

| b) | 20 sekundi energia võrdlustasemena mõõdetud helirõhutase (LAeq20
  ). |
| --- | --- |

b)

20 sekundi energia võrdlustasemena mõõdetud helirõhutase (LAeq20
  ).

G.2.   Ukse avamise ja sulgemise signaalid

G.2.1.   Ukse avamise signaal

| Näitajad | Kahest järjestikku kõlavast toonist koosnev aeglane mitmetooniline impulss (kuni kaks impulssi sekundis) |
| --- | --- |
| Sagedused | –
  – | fsignal2
  =1 760 Hz +/–100 Hz

  fsignal1
  = 2 200 Hz +/–100 Hz |
| Helirõhutase | | Adaptiivne seade






  — | LS ≥ LN
  - 5 dB |

Näitajad

Kahest järjestikku kõlavast toonist koosnev aeglane mitmetooniline impulss (kuni kaks impulssi sekundis)

Sagedused

–

–

fsignal2
  =1 760 Hz +/–100 Hz

fsignal1
  = 2 200 Hz +/–100 Hz

Helirõhutase

Adaptiivne seade

—

LS ≥ LN
  - 5 dB

| — | LSmax
  = 70 dB (+ 6/– 0) |
| --- | --- |

—

LSmax
  = 70 dB (+ 6/– 0)

–

Mitteadaptiivne seade

| — | LS
  = 70 dB (+ 6/– 0) |
| --- | --- |

—

LS
  = 70 dB (+ 6/– 0)

G.2.2.   Ukse sulgemise signaal

| Näitajad | – | Kiire impulssheli (6–10 impulssi sekundis) |
| --- | --- | --- |
| Sagedus | – | fsignal
  = 1 900 Hz +/–100 Hz |
| Helirõhutase | | Adaptiivne seade






  — | LS ≥ LN
  - 5 dB |

Näitajad

–

Kiire impulssheli (6–10 impulssi sekundis)

Sagedus

–

fsignal
  = 1 900 Hz +/–100 Hz

Helirõhutase

Adaptiivne seade

—

LS ≥ LN
  - 5 dB

| — | LSmax
  = 70 dB (+ 6/– 0) |
| --- | --- |

—

LSmax
  = 70 dB (+ 6/– 0)

–

Mitteadaptiivne seade

| — | LS
  = 70 dB (+ 6/– 0) |
| --- | --- |

—

LS
  = 70 dB (+ 6/– 0)

G.3.   Ukse leidmise signaalid

Ukse leidmise signaal võib olla ükstoonsignaal (vastavalt punktile G.3.1) või kakstoonsignaal (vastavalt punktile G.3.2). Kõik liikmesriigid peavad aktsepteerima võrdselt mõlemat tüüpi signaale.

G.3.1.   Ükstoonsignaal

| Näitajad | Tooni intervall (ristkülik), valjenemiseta ja hääbumiseta






  — | signaali impulsi kestus = 5 ms ± 1 ms sisselülitatuna (puhta siinustooni impulss) |
| --- | --- | --- |

Näitajad

Tooni intervall (ristkülik), valjenemiseta ja hääbumiseta

—

signaali impulsi kestus = 5 ms ± 1 ms sisselülitatuna (puhta siinustooni impulss)

| — | signaali ajamuster 3–5 impulssi sekundis |
| --- | --- |

—

signaali ajamuster 3–5 impulssi sekundis

Sagedus

| — | fsignal = 630 Hz ±50 Hz |
| --- | --- |

—

fsignal = 630 Hz ±50 Hz

Helirõhutase

Adaptiivne seade

| — | LS ≥ LN
  +5 dB |
| --- | --- |

—

LS ≥ LN
  +5 dB

| — | LSmin = 45 dB (+/-2) |
| --- | --- |

—

LSmin = 45 dB (+/-2)

| — | LSmax
  = 65 dB (+/-2) |
| --- | --- |

—

LSmax
  = 65 dB (+/-2)

Mitteadaptiivne seade

| — | LS
  = 60 dB |
| --- | --- |

—

LS
  = 60 dB

G.3.2.   Kakstoonsignaal

| Näitajad | Toonide intervall (signaali määratlus)






  — | 100 ms helirõhutase valjeneva heli korral |
| --- | --- | --- |

Näitajad

Toonide intervall (signaali määratlus)

—

100 ms helirõhutase valjeneva heli korral

| — | 100 ms heli esimene toon 550 Hz ± 50 Hz |
| --- | --- |

—

100 ms heli esimene toon 550 Hz ± 50 Hz

| — | 100 ms helirõhutase hääbuva heli korral |
| --- | --- |

—

100 ms helirõhutase hääbuva heli korral

| — | 200 ms välja lülitatud |
| --- | --- |

—

200 ms välja lülitatud

| — | 100 ms helirõhutase valjeneva heli korral |
| --- | --- |

—

100 ms helirõhutase valjeneva heli korral

| — | 100 ms heli teine toon 750 Hz ± 50 Hz |
| --- | --- |

—

100 ms heli teine toon 750 Hz ± 50 Hz

| — | 100 ms helirõhutase hääbuva heli korral |
| --- | --- |

—

100 ms helirõhutase hääbuva heli korral

| — | 900 ms välja lülitatud |
| --- | --- |

—

900 ms välja lülitatud

| — | signaali kordusaeg = 1 700  ms |
| --- | --- |

—

signaali kordusaeg = 1 700  ms

Sagedus

| | fsignal1 = 550 Hz ± 50 Hz |
| --- | --- |

fsignal1 = 550 Hz ± 50 Hz

| | fsignal2 = 750 Hz ± 50 Hz |
| --- | --- |

fsignal2 = 750 Hz ± 50 Hz

Helirõhutase

Adaptiivne seade

| — | LS ≥ LN
  - 5 dB |
| --- | --- |

—

LS ≥ LN
  - 5 dB

| — | LSmin
  = 50 dB (+/-2 dB) |
| --- | --- |

—

LSmin
  = 50 dB (+/-2 dB)

| — | LSmax
  = 70 dB (+/-2 dB) |
| --- | --- |

—

LSmax
  = 70 dB (+/-2 dB)

Mitteadaptiivne seade

| — | LS
  = 70 dB |
| --- | --- |

—

LS
  = 70 dB

G.4.   Mõõtmiskohad

Mikrofoni asukoht uksehelisignaalide mõõtmiseks peab vastama A liite viites 20 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Tehnilist kirjeldust tuleb kasutada ka ukse leidmise signaali mikrofoni asukoha suhtes, kuigi ukse leidmise signaal ei kuulu tehnilise kirjelduse kohaldamisalasse.

Vastavust tõendavad mõõtmised viiakse läbi rongi kolme ukse juures. Ukse sulgumise katse ajal peab uks olema täiesti avatud ja ukse avanemise katse ajal täiesti kinni.

| 69) | H, I, J, K ja L liide jäetakse välja; |
| --- | --- |

69)

H, I, J, K ja L liide jäetakse välja;

| 70) | M liide asendatakse järgmisega:


  „M liide
  Rongis vedamiseks ühilduv ratastool
  M.1.   KOHALDAMISALA

  Käesolevas liites määratakse kindlaks rongis vedamiseks ühilduva ratastooli maksimaalsed tehnilised piirnormid. Neid piirnorme kasutatakse veeremi (struktuur, konstruktsioon, paigutus) ja selle osade (välisuksed, siseuksed, istmed, tualettruumid jne) projekteerimiseks ja hindamiseks. Kui ratastooli näitajad ületavad neid piirnorme, võivad veeremi kasutustingimused kasutaja jaoks halveneda (näiteks võib puududa juurdepääs ratastoolialadele). Teatavate piirnormide ületamine võib takistada kasutaja juurdepääsu veeremile. Need piirnormid määrab kindlaks iga raudteeveo-ettevõtja vastavalt määruse (EL) nr 454/2011 lisa punktile 4.2.6.1.
  M.2.   NÄITAJAD

  Tehnilisteks piirnormideks loetakse järgmisi väärtusi.






  Põhimõõtmed






  Laius 700 mm pluss liikumise korral 50 mm kummalgi küljel käte jaoks. |
| --- | --- |

70)

M liide asendatakse järgmisega:

„M liide

Rongis vedamiseks ühilduv ratastool

M.1.   KOHALDAMISALA

Käesolevas liites määratakse kindlaks rongis vedamiseks ühilduva ratastooli maksimaalsed tehnilised piirnormid. Neid piirnorme kasutatakse veeremi (struktuur, konstruktsioon, paigutus) ja selle osade (välisuksed, siseuksed, istmed, tualettruumid jne) projekteerimiseks ja hindamiseks. Kui ratastooli näitajad ületavad neid piirnorme, võivad veeremi kasutustingimused kasutaja jaoks halveneda (näiteks võib puududa juurdepääs ratastoolialadele). Teatavate piirnormide ületamine võib takistada kasutaja juurdepääsu veeremile. Need piirnormid määrab kindlaks iga raudteeveo-ettevõtja vastavalt määruse (EL) nr 454/2011 lisa punktile 4.2.6.1.

M.2.   NÄITAJAD

Tehnilisteks piirnormideks loetakse järgmisi väärtusi.

Põhimõõtmed

Laius 700 mm pluss liikumise korral 50 mm kummalgi küljel käte jaoks.

| Pikkus 1 200 mm pluss 50 mm jalgade jaoks. |
| --- |

Pikkus 1 200 mm pluss 50 mm jalgade jaoks.

| Rattad

  Väikseima ratta puhul on töövaheks 75 mm horisontaalselt ja 50 mm vertikaalselt. |
| --- |

Rattad

Väikseima ratta puhul on töövaheks 75 mm horisontaalselt ja 50 mm vertikaalselt.

| Kõrgus

  Maksimaalselt 1 450 mm, 95 % meessoost reisijaid ei ületa seda. |
| --- |

Kõrgus

Maksimaalselt 1 450 mm, 95 % meessoost reisijaid ei ületa seda.

| Pöörderaadius







  1 500 mm |
| --- |

Pöörderaadius

1 500 mm

| Kaal






  Täiskoormusega kaal 300 kg ratastooli ja reisija kohta (sealhulgas pagas) elektriliselt juhitava ratastooli kasutamise korral, mille puhul ei vajata ületuskohtadel rongile minemiseks abi. |
| --- |

Kaal

Täiskoormusega kaal 300 kg ratastooli ja reisija kohta (sealhulgas pagas) elektriliselt juhitava ratastooli kasutamise korral, mille puhul ei vajata ületuskohtadel rongile minemiseks abi.

| Täiskoormusega kaal 200 kg ratastooli ja reisija kohta (sealhulgas pagas) mehaanilise ratastooli kasutamisel. |
| --- |

Täiskoormusega kaal 200 kg ratastooli ja reisija kohta (sealhulgas pagas) mehaanilise ratastooli kasutamisel.

| Takistuse kõrgus, mida on võimalik ületada, ja kliirens






  Takistuse kõrgus, mida on võimalik ületada – 50 mm (max). |
| --- |

Takistuse kõrgus, mida on võimalik ületada, ja kliirens

Takistuse kõrgus, mida on võimalik ületada – 50 mm (max).

| Kliirens 60 mm (min) edasiliikumisel 10° (17 %) tõusunurgaga kalde korral (jalatoe all). |
| --- |

Kliirens 60 mm (min) edasiliikumisel 10° (17 %) tõusunurgaga kalde korral (jalatoe all).

| Maksimaalne ohutu tõus, mille korral ratastool püsib kindlalt






  6° (10 %) kalde korral püsib dünaamiline stabiilsus kõigis suundades. |
| --- |

Maksimaalne ohutu tõus, mille korral ratastool püsib kindlalt

6° (10 %) kalde korral püsib dünaamiline stabiilsus kõigis suundades.

| 9° (16 %) kalde korral püsib staatiline stabiilsus kõigis suundades (sealhulgas pidurite kasutamisel). |
| --- |

9° (16 %) kalde korral püsib staatiline stabiilsus kõigis suundades (sealhulgas pidurite kasutamisel).

| 71) | N liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt N.3 asendatakse järgmisega:
  “N.3.   MÄRGISTUSEL KASUTATAVAD SÜMBOLID


  Rahvusvaheline ratastoolimärk

  Ratastooliga juurdepääsetavaid alasid tähistaval märgil on kujutatud A liite viites 12 või viites 13 osutatud ühele tehnilisele kirjeldusele vastav sümbol.

  Induktsioonsilmuse märk

  Märgil, mis näitab, kuhu on paigaldatud induktsioonsilmused, on kujutatud A liite viites 14 osutatud tehnilisele kirjeldusele vastav sümbol.

  Eelisõigusistme märk

  Eelisõigusistmete asukohta näitaval märgil on kujutatud joonisele N1 vastavad sümbolid.

  Joonis N1


  Eelisõigusistmete sümbolid





  “ |
| --- | --- | --- |

71)

N liidet muudetakse järgmiselt:

a)

punkt N.3 asendatakse järgmisega:

“N.3.   MÄRGISTUSEL KASUTATAVAD SÜMBOLID

MÄRGISTUSEL KASUTATAVAD SÜMBOLID

Rahvusvaheline ratastoolimärk

Rahvusvaheline ratastoolimärk

Ratastooliga juurdepääsetavaid alasid tähistaval märgil on kujutatud A liite viites 12 või viites 13 osutatud ühele tehnilisele kirjeldusele vastav sümbol.

Induktsioonsilmuse märk

Induktsioonsilmuse märk

Märgil, mis näitab, kuhu on paigaldatud induktsioonsilmused, on kujutatud A liite viites 14 osutatud tehnilisele kirjeldusele vastav sümbol.

Eelisõigusistme märk

Eelisõigusistme märk

Eelisõigusistmete asukohta näitaval märgil on kujutatud joonisele N1 vastavad sümbolid.

Joonis N1

Joonis N1

Eelisõigusistmete sümbolid

Eelisõigusistmete sümbolid

Image 109

  “

| b) | lisatakse punkt N.4:
  “N.4.   MÄRGI VÄRVUS

  Käesolevas liites osutatud spetsiifilisel märgistusel peab olema valge sümbol tumesinisel taustal. Kui märgid on paigutatud tumesinisele taustale, võib sümboli ja tausta värvi vahetada, st tumesinine sümbol valgel taustal.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse punkt N.4:

“N.4.   MÄRGI VÄRVUS

MÄRGI VÄRVUS

Käesolevas liites osutatud spetsiifilisel märgistusel peab olema valge sümbol tumesinisel taustal. Kui märgid on paigutatud tumesinisele taustale, võib sümboli ja tausta värvi vahetada, st tumesinine sümbol valgel taustal.“;

| 72) | lisatakse P liide:


  “P liide

  Nõuete ja üleminekukorra muutmine

  Muude kui tabelites P.1 ja P.2 loetletud KTK punktide puhul tähendab vastavus eelmisele KTK-le (st käesolevale määrusele, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/772 (*5)) vastavust käesolevale KTK-le, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.

  Muudatused seoses üldise üleminekukorraga seitsme aasta vältel

  Tabelis P.1 loetletud KTK punktide puhul ei tähenda vastavus eelmisele KTK-le vastavust käesoleva KTK versioonile, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.
  Projektid, mis 28. septembril 2023 on juba projekteerimisetapis, peavad vastama käesoleva KTK nõuetele alates 28. septembrist 2030.
  Tabelis P.1 loetletud KTK nõuded ei mõjuta tootmisetapis olevaid projekte ega käitatavat veeremit.

  Tabel P.1


  Üleminekukord seitsme aasta vältel








  KTK punkt | Eelmise KTK vastav punkt | KTK muudatuse selgitus |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.1.1 alapunkt 1a | Nõue puudub. | Uus nõue, millega täpsustatakse käepideme õige asukoht. |
| 4.2.2.2 alapunkt 8 | 4.2.2.2 alapunkt 8 | Nõude täpsem sõnastus. |
| 4.2.2.3.2 alapunkt 8
  kui reisija või rongimeeskonna liige sulgeb ukse kohapeal, antakse ukse sulgemise signaal; see peab algama pärast juhtseadme töölerakendamist ja jätkuma, kuni uks on sulgunud. | Nõue puudub. | Uus nõue. |
| 4.2.2.3.2 alapunkt 11 | Nõue puudub. | Uus nõue. |
| 4.2.2.11.1 alapunkt 3
  Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.12 osutatud tehniline dokumentatsioon peab sisaldama teavet selle kohta, missugune on teoreetilise ooteplatvormi kõrgus ja asetus, nii et sirgel tasasel rööbasteel oleva veeremi kõige alumise trepiastme serva keskosas asuvast punktist mõõdetud vertikaalne tühimik (δν-) oleks 160 mm ja horisontaalne tühimik (δh) 200 mm. | Nõue puudub. | Uus nõue. |
| 5.3.2.6 alapunkt 1 | 5.3.2.6 alapunkt 1 | Pakutavate võimaluste piirangud. |
| 5.3.2.8 | 5.3.2.8 | A liite viites 11 osutatud tehnilise kirjelduse uus nõue. |
| 6.2.3.3 | Nõue puudub. | Uus nõue, mis viitab konkreetsele standardile kontrastsuse kohta. |
| 7.3.2.6. Sõidukisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus
  Hispaania P-erijuhtum | 7.3.2.6. Sõidukisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus
  Hispaania 1 668  mm rööpmelaiusega võrgu P-erijuhtum. | 1 668  mm rööpmelaiusega veeremiüksuste suhtes kohaldatav uus nõue. |
| G liide. Ukse avamise ja sulgemise signaalid | G liide. Ukse avamise ja sulgemise signaalid | Mõõtmismeetodi muudatus. |

72)

lisatakse P liide:

“P liide

Nõuete ja üleminekukorra muutmine

Muude kui tabelites P.1 ja P.2 loetletud KTK punktide puhul tähendab vastavus eelmisele KTK-le (st käesolevale määrusele, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/772 (*5)) vastavust käesolevale KTK-le, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.

Muudatused seoses üldise üleminekukorraga seitsme aasta vältel

Tabelis P.1 loetletud KTK punktide puhul ei tähenda vastavus eelmisele KTK-le vastavust käesoleva KTK versioonile, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.

Projektid, mis 28. septembril 2023 on juba projekteerimisetapis, peavad vastama käesoleva KTK nõuetele alates 28. septembrist 2030.

Tabelis P.1 loetletud KTK nõuded ei mõjuta tootmisetapis olevaid projekte ega käitatavat veeremit.

Tabel P.1

Üleminekukord seitsme aasta vältel

KTK punkt

Eelmise KTK vastav punkt

KTK muudatuse selgitus

4.2.2.1.1 alapunkt 1a

Nõue puudub.

Uus nõue, millega täpsustatakse käepideme õige asukoht.

4.2.2.2 alapunkt 8

4.2.2.2 alapunkt 8

Nõude täpsem sõnastus.

4.2.2.3.2 alapunkt 8

kui reisija või rongimeeskonna liige sulgeb ukse kohapeal, antakse ukse sulgemise signaal; see peab algama pärast juhtseadme töölerakendamist ja jätkuma, kuni uks on sulgunud.

Nõue puudub.

Uus nõue.

4.2.2.3.2 alapunkt 11

Nõue puudub.

Uus nõue.

4.2.2.11.1 alapunkt 3

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.12 osutatud tehniline dokumentatsioon peab sisaldama teavet selle kohta, missugune on teoreetilise ooteplatvormi kõrgus ja asetus, nii et sirgel tasasel rööbasteel oleva veeremi kõige alumise trepiastme serva keskosas asuvast punktist mõõdetud vertikaalne tühimik (δν-) oleks 160 mm ja horisontaalne tühimik (δh) 200 mm.

Nõue puudub.

Uus nõue.

5.3.2.6 alapunkt 1

5.3.2.6 alapunkt 1

Pakutavate võimaluste piirangud.

5.3.2.8

5.3.2.8

A liite viites 11 osutatud tehnilise kirjelduse uus nõue.

6.2.3.3

Nõue puudub.

Uus nõue, mis viitab konkreetsele standardile kontrastsuse kohta.

7.3.2.6. Sõidukisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus

Hispaania P-erijuhtum

7.3.2.6. Sõidukisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus

Hispaania 1 668  mm rööpmelaiusega võrgu P-erijuhtum.

1 668  mm rööpmelaiusega veeremiüksuste suhtes kohaldatav uus nõue.

G liide. Ukse avamise ja sulgemise signaalid

G liide. Ukse avamise ja sulgemise signaalid

Mõõtmismeetodi muudatus.

Muudatused seoses konkreetse üleminekukorraga

Tabelis P.2 loetletud KTK punktide puhul ei tähenda vastavus eelmisele KTK-le vastavust käesolevale KTK-le, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.

Projektid, mis 28. septembril 2023 on juba projekteerimisetapis, tootmisetapis olevad projektid ja käitatav veerem peavad vastama käesoleva KTK nõuetele vastavalt tabelis P.2 esitatud asjakohasele üleminekukorrale alates 28. septembrist 2023.

Tabel P.2

Konkreetne üleminekukord

| KTK punkt | Eelmise KTK vastav punkt | KTK muudatuse selgitus | Üleminekukord |
| --- | --- | --- | --- |
| Projekteerimisetappi ei ole alustatud | Projekteerimisetappi on alustatud | Tootmisetapp | Käitatav veerem |
| Ei kohaldata |

KTK punkt

Eelmise KTK vastav punkt

KTK muudatuse selgitus

Üleminekukord

Projekteerimisetappi ei ole alustatud

Projekteerimisetappi on alustatud

Tootmisetapp

Käitatav veerem

Ei kohaldata

(*5)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/772, millega muudetakse määrust (EL) nr 1300/2014 seoses vara inventarinimestikuga, et teha kindlaks juurdepääsu tõkestavad asjaolud, teavitada kasutajaid, teha järelevalvet juurdepääsuvõimaluste tagamisel tehtud edusammude üle ja hinnata neid edusamme (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 1)."

*5

---

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).“;

*1

(*2)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139I 27.5.2019, lk 5).“;

*2

(*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/782 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 172, 17.5.2021, lk 1).“

*3

(*4)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1299/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „taristu“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 1).“;

*4

(*5)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/772, millega muudetakse määrust (EL) nr 1300/2014 seoses vara inventarinimestikuga, et teha kindlaks juurdepääsu tõkestavad asjaolud, teavitada kasutajaid, teha järelevalvet juurdepääsuvõimaluste tagamisel tehtud edusammude üle ja hinnata neid edusamme (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 1).“

*5

---

(1)  Mooduleid CA1, CA2 ja CH võib kasutada ainult nende toodete puhul, mis on toodetud vastavalt väljatöötatud projektile, mida on juba kasutatud toodete turulelaskmiseks enne nimetatud toodete suhtes kohaldatavate asjaomaste KTKde kohaldamist, tingimusel et tootja tõendab teavitatud asutusele, et varasemate rakenduste projekti ekspertiis ja tüübihindamine on tehtud võrreldavatel tingimustel ning on kooskõlas käesoleva KTK nõuetega; nimetatud tõenduskäik tuleb dokumenteerida ning see loetakse samaväärseks tõendiks nagu mooduli CB või mooduli CH1 kohane projekti kontrollimine.“

1

---

IV LISA

Määruse (EL) nr 1301/2014 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkti 2.1 alapunkti 2 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | alajaamad: primaarpool on ühendatud kõrgepingevõrguga ja selles muundatakse kõrgepinge rongidele ja/või veojõu toitesüsteemile sobivaks pingeks. Alajaamade sekundaarpool on ühendatud raudtee kontaktliinide süsteemiga;“; |
| --- | --- | --- |

1)

punkti 2.1 alapunkti 2 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

alajaamad: primaarpool on ühendatud kõrgepingevõrguga ja selles muundatakse kõrgepinge rongidele ja/või veojõu toitesüsteemile sobivaks pingeks. Alajaamade sekundaarpool on ühendatud raudtee kontaktliinide süsteemiga;“;

| 2) | punkt 2.1.1 asendatakse järgmisega:
  „2.1.1.   Veojõu toide









  1) | Veojõu toitesüsteemi eesmärk on iga rongi varustamine energiaga, et oleks võimalik planeeritud sõiduplaani järgimine. |
| --- | --- | --- |

2)

punkt 2.1.1 asendatakse järgmisega:

„2.1.1.   Veojõu toide

1)

| 2) | Veojõu toitesüsteemi põhiparameetrid on kindlaks määratud punktis 4.2.“; |
| --- | --- |

2)

| 3) | punkti 2.1.2 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Eesmärk on tagada töökindel ja pidev energia ülekanne veojõu toitesüsteemist veeremile. Kontaktõhuliini ja pantograafi koostoime on koostalitlusvõime oluline aspekt.“; |
| --- | --- | --- |

3)

punkti 2.1.2 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Eesmärk on tagada töökindel ja pidev energia ülekanne veojõu toitesüsteemist veeremile. Kontaktõhuliini ja pantograafi koostoime on koostalitlusvõime oluline aspekt.“;

| 4) | peatüki 3 tabeli read 4.2.4 ja 4.2.5 asendatakse järgmisega:












  „4.2.4 | Veojõu toite tõhusus | — | — | — | — | 1.5
  2.2.3 | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.5 | Seisuaegne voolutugevus | — | — | — | — | 1.5
  2.2.3 | —“ |

4)

peatüki 3 tabeli read 4.2.4 ja 4.2.5 asendatakse järgmisega:

„4.2.4

Veojõu toite tõhusus

—

—

—

—

1.5

2.2.3

—

4.2.5

Seisuaegne voolutugevus

—

—

—

—

1.5

2.2.3

—“

| 5) | punkt 4.2.1. asendatakse järgmisega:






  „4.2.1. | (Ei kasutata.)“; |
| --- | --- | --- |

5)

punkt 4.2.1. asendatakse järgmisega:

„4.2.1.

| 6) | punkt 4.2.2.1 asendatakse järgmisega:
  „4.2.2.1.   Veojõu toitesüsteem







  a) | Pinge ja sagedus (4.2.3); |
| --- | --- | --- |

6)

punkt 4.2.2.1 asendatakse järgmisega:

„4.2.2.1.   Veojõu toitesüsteem

a)

Pinge ja sagedus (4.2.3);

| b) | veojõu toitesüsteemi tõhususe näitajad (4.2.4); |
| --- | --- |

b)

veojõu toitesüsteemi tõhususe näitajad (4.2.4);

| c) | seisuaegne voolutugevus (4.2.5); |
| --- | --- |

c)

seisuaegne voolutugevus (4.2.5);

| d) | regeneratiivpidurdus (4.2.6); |
| --- | --- |

d)

regeneratiivpidurdus (4.2.6);

| e) | elektrikaitseseadmete koordineerimine (4.2.7); |
| --- | --- |

e)

elektrikaitseseadmete koordineerimine (4.2.7);

| f) | veojõu vahelduvvoolutoitesüsteemile avalduv harmoonikute mõju ja dünaamiline mõju (4.2.8).“; |
| --- | --- |

f)

veojõu vahelduvvoolutoitesüsteemile avalduv harmoonikute mõju ja dünaamiline mõju (4.2.8).“;

| 7) | punkt 4.2.3. asendatakse järgmisega:
  „4.2.3   Pinge ja sagedus

  Veojõu toitesüsteemi nimipinge ja nimisagedus peavad kuuluma ühte järgmisest neljast süsteemist:






  a) | vahelduvvool, 25 kV, 50 Hz; |
| --- | --- | --- |

7)

punkt 4.2.3. asendatakse järgmisega:

„4.2.3   Pinge ja sagedus

Veojõu toitesüsteemi nimipinge ja nimisagedus peavad kuuluma ühte järgmisest neljast süsteemist:

a)

vahelduvvool, 25 kV, 50 Hz;

| b) | vahelduvvool, 15 kV, 16,7 Hz; |
| --- | --- |

b)

vahelduvvool, 15 kV, 16,7 Hz;

| c) | alalisvool, 3 kV; |
| --- | --- |

c)

alalisvool, 3 kV;

| d) | alalisvool, 1,5 kV. |
| --- | --- |

d)

alalisvool, 1,5 kV.

Uute liinide jaoks, millel sõidukiirus on üle 250 km/h, on rakenduseeskirjad kindlaks määratud punktis 7.1.1.“;

| 8) | punkt 4.2.4. asendatakse järgmisega:
  „4.2.4   Veojõu toitesüsteemi tõhusus

  Uute allsüsteemide puhul või juhul, kui veojõu toitesüsteemi on muudetud (nt üleminek alalisvoolult vahelduvvoolule), peab allsüsteemi kvaliteediindeks vastama E liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele, et oleks võimalik rongide planeeritud sõiduplaani järgimine.“; |
| --- | --- |

8)

punkt 4.2.4. asendatakse järgmisega:

„4.2.4   Veojõu toitesüsteemi tõhusus

Uute allsüsteemide puhul või juhul, kui veojõu toitesüsteemi on muudetud (nt üleminek alalisvoolult vahelduvvoolule), peab allsüsteemi kvaliteediindeks vastama E liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele, et oleks võimalik rongide planeeritud sõiduplaani järgimine.“;

| 9) | punkt 4.2.5 asendatakse järgmisega:
  „4.2.5   Seisuaegne voolutugevus

  Kontaktõhuliin peab olema projekteeritud selliselt, et säilivad vähemalt seisuaegse voolutugevuse väärtused pantograafi kohta vastavalt E liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

9)

punkt 4.2.5 asendatakse järgmisega:

„4.2.5   Seisuaegne voolutugevus

Kontaktõhuliin peab olema projekteeritud selliselt, et säilivad vähemalt seisuaegse voolutugevuse väärtused pantograafi kohta vastavalt E liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 10) | punkti 4.2.6 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Veojõu toitesüsteemid peavad olema projekteeritud selliselt, et regeneratiivpidurdust on võimalik kasutada vastavalt E liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- | --- |

10)

punkti 4.2.6 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Veojõu toitesüsteemid peavad olema projekteeritud selliselt, et regeneratiivpidurdust on võimalik kasutada vastavalt E liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 11) | punkt 4.2.7 asendatakse järgmisega:
  „4.2.7   Elektrikaitseseadmete koordineerimine

  Energiavarustuse allsüsteemi elektrikaitseseadmete koordineerimise projekt peab vastama E liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele.“; |
| --- | --- |

11)

punkt 4.2.7 asendatakse järgmisega:

„4.2.7   Elektrikaitseseadmete koordineerimine

Energiavarustuse allsüsteemi elektrikaitseseadmete koordineerimise projekt peab vastama E liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele.“;

| 12) | punkti 4.2.8 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | Ebastabiilsuse vältimiseks ja elektrisüsteemide omavahelise ühilduvuse saavutamiseks tuleb harmooniliste komponentide ülepinget piirata allapoole kriitilisi väärtusi vastavalt E liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- | --- |

12)

punkti 4.2.8 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

Ebastabiilsuse vältimiseks ja elektrisüsteemide omavahelise ühilduvuse saavutamiseks tuleb harmooniliste komponentide ülepinget piirata allapoole kriitilisi väärtusi vastavalt E liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 13) | punkti 4.2.9 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunktis 1 asendatakse tekst „7.2.3“ tekstiga „7.1.2“; |
| --- | --- | --- |

13)

punkti 4.2.9 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunktis 1 asendatakse tekst „7.2.3“ tekstiga „7.1.2“;

| b) | alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | Kontaktliini kõrgus ja kontaktliini põikisuunaline kõrvalekalle külgtuule korral on raudteevõrgu koostalitlusvõimet mõjutavad tegurid.“ |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

Kontaktliini kõrgus ja kontaktliini põikisuunaline kõrvalekalle külgtuule korral on raudteevõrgu koostalitlusvõimet mõjutavad tegurid.“

| 14) | punkti 4.2.9.1 alapunktid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:






  „1) | Tabelis 4.2.9.1 on esitatud kontaktliini kõrguse lubatud väärtused.

  Tabel 4.2.9.1


  Kontaktliini kõrgus








  Kirjeldus | v ≥ 250 km/h | v < 250 km/h |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kontaktliini nimikõrgus (mm) | 5 080 kuni 5 300 | 5 000 kuni 5 750 |
| Kontaktliini projektijärgne miinimumkõrgus (mm) | 5 080 | olenevalt valitud gabariidist vastavalt E liite viites 3 osutatud tehnilisele kirjeldusele |
| Kontaktliini projektijärgne maksimumkõrgus (mm) | 5 300 | 6 200  (1) |

14)

punkti 4.2.9.1 alapunktid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„1)

Tabelis 4.2.9.1 on esitatud kontaktliini kõrguse lubatud väärtused.

Tabel 4.2.9.1

Kontaktliini kõrgus

Kirjeldus

v ≥ 250 km/h

v < 250 km/h

Kontaktliini nimikõrgus (mm)

5 080 kuni 5 300

5 000 kuni 5 750

Kontaktliini projektijärgne miinimumkõrgus (mm)

5 080

olenevalt valitud gabariidist vastavalt E liite viites 3 osutatud tehnilisele kirjeldusele

Kontaktliini projektijärgne maksimumkõrgus (mm)

5 300

6 200  (1)

| 2) | Kontaktliini kõrguse ja pantograafi töökõrguse suhte andmed on esitatud E liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses. |
| --- | --- |

2)

Kontaktliini kõrguse ja pantograafi töökõrguse suhte andmed on esitatud E liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses.

| 3) | Raudteeületuskohtadel määratakse kontaktliini kõrgus kindlaks siseriiklike eeskirjadega või siseriiklike eeskirjade puudumise korral vastavalt E liite viites 4 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

3)

Raudteeületuskohtadel määratakse kontaktliini kõrgus kindlaks siseriiklike eeskirjadega või siseriiklike eeskirjade puudumise korral vastavalt E liite viites 4 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 15) | punkti 4.2.9.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Kontaktliini maksimaalne põikisuunaline kõrvalekalle rööbastee pikitelje suhtes külgtuule korral peab vastama E liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- | --- | --- |

15)

punkti 4.2.9.2 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Kontaktliini maksimaalne põikisuunaline kõrvalekalle rööbastee pikitelje suhtes külgtuule korral peab vastama E liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| b) | alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | 1 520 mm rööpmelaius
  Liikmesriikide jaoks, kes kohaldavad vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktile 4.2.8.2.9.2.3 vastavat pantograafi profiili, võib kontaktliini põikisuunaline kõrvalekalle pantograafi keskme suhtes külgtuule korral olla kuni 500 mm.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

1 520 mm rööpmelaius

Liikmesriikide jaoks, kes kohaldavad vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktile 4.2.8.2.9.2.3 vastavat pantograafi profiili, võib kontaktliini põikisuunaline kõrvalekalle pantograafi keskme suhtes külgtuule korral olla kuni 500 mm.“;

| 16) | punkt 4.2.10 asendatakse järgmisega:
  „4.2.10.   Pantograafi gabariit









  1) | Muu kui 1 520 mm rööpmelaius
  Pantograafi mehaaniline kinemaatiline gabariit määratakse kindlaks käesoleva KTK E liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud meetodiga ning vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktides 4.2.8.2.9.2.1 ja 4.2.8.2.9.2.2 määratletud pantograafi profiilidega. |
| --- | --- | --- |

16)

punkt 4.2.10 asendatakse järgmisega:

„4.2.10.   Pantograafi gabariit

1)

Pantograafi mehaaniline kinemaatiline gabariit määratakse kindlaks käesoleva KTK E liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud meetodiga ning vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktides 4.2.8.2.9.2.1 ja 4.2.8.2.9.2.2 määratletud pantograafi profiilidega.

| 2) | 1 520 mm rööpmelaius
  Liikmesriigid, kes kohaldavad vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktile 4.2.8.2.9.2.3 vastavat pantograafi profiili, peavad kasutama pantograafi staatilist gabariiti, mis on määratletud käesoleva KTK D liites. |
| --- | --- |

2)

Liikmesriigid, kes kohaldavad vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktile 4.2.8.2.9.2.3 vastavat pantograafi profiili, peavad kasutama pantograafi staatilist gabariiti, mis on määratletud käesoleva KTK D liites.

| 3) | Alapunktides 1 ja 2 kindlaks määratud pantograafi gabariidi sisse ei tohi ulatuda ükski energiavarustuse allsüsteemi osa, välja arvatud kontaktliin ja külgtugi.“; |
| --- | --- |

3)

| 17) | punkti 4.2.11 alapunktid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:






  „2) | Kontaktjõu Fm vahemikud erinevate veojõu toitesüsteemide jaoks on esitatud E liite viite 2 osutatud tehnilises kirjelduses. |
| --- | --- | --- |

17)

punkti 4.2.11 alapunktid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2)

Kontaktjõu Fm vahemikud erinevate veojõu toitesüsteemide jaoks on esitatud E liite viite 2 osutatud tehnilises kirjelduses.

| 3) | Kontaktõhuliinid tuleb projekteerida nii, et need peavad vastu projektijärgsele ülemisele piirnormile vastavale kontaktjõule Fm, mis on esitatud E liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- |

3)

Kontaktõhuliinid tuleb projekteerida nii, et need peavad vastu projektijärgsele ülemisele piirnormile vastavale kontaktjõule Fm, mis on esitatud E liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses.“;

| 18) | punkti 4.2.12 alapunktid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:






  „2) | S0 on kontaktliini modelleeritud või mõõdetud tõus külgtoe juures, kui kontaktliini projektijärgsel kiirusel töötab ülemisele piirnormile vastava kontaktjõuga Fm vähemalt kaks pantograafi korraga. Kui külgtoe tõus on kontaktõhuliini konstruktsiooni tõttu füüsiliselt piiratud, tohib vajalikku ruumi vähendada väärtuseni 1,5 S0 (vt E liite viites 3 osutatud tehnilist kirjeldust). |
| --- | --- | --- |

18)

punkti 4.2.12 alapunktid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2)

S0 on kontaktliini modelleeritud või mõõdetud tõus külgtoe juures, kui kontaktliini projektijärgsel kiirusel töötab ülemisele piirnormile vastava kontaktjõuga Fm vähemalt kaks pantograafi korraga. Kui külgtoe tõus on kontaktõhuliini konstruktsiooni tõttu füüsiliselt piiratud, tohib vajalikku ruumi vähendada väärtuseni 1,5 S0 (vt E liite viites 3 osutatud tehnilist kirjeldust).

| 3) | Maksimaalne kontaktjõud (Fmax) jääb tavaliselt vahemikku Fm pluss kolmekordne standardhälve σmax. Teatavates kohtades võib esineda suuremaid väärtusi, need on esitatud E liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses. Selliste jäikade osade puhul nagu kontaktõhuliinide süsteemi tsooniisolaatorid võib kontaktjõud suureneda väärtuseni 350 N.“; |
| --- | --- |

3)

Maksimaalne kontaktjõud (Fmax) jääb tavaliselt vahemikku Fm pluss kolmekordne standardhälve σmax. Teatavates kohtades võib esineda suuremaid väärtusi, need on esitatud E liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses. Selliste jäikade osade puhul nagu kontaktõhuliinide süsteemi tsooniisolaatorid võib kontaktjõud suureneda väärtuseni 350 N.“;

| 19) | punkt 4.2.13 asendatakse järgmisega:
  „4.2.13.   Pantograafide vahekaugus kontaktõhuliini konstruktsioonis

  Kontaktõhuliini konstruktsioon on arvestatud kahe korraga töötava pantograafiga rongide jaoks. Kahe pantograafi kollektoripeade kesktelgede vahekaugus peab olema võrdne E liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud väärtusega või olema sellest väiksem.“; |
| --- | --- |

19)

punkt 4.2.13 asendatakse järgmisega:

„4.2.13.   Pantograafide vahekaugus kontaktõhuliini konstruktsioonis

Kontaktõhuliini konstruktsioon on arvestatud kahe korraga töötava pantograafiga rongide jaoks. Kahe pantograafi kollektoripeade kesktelgede vahekaugus peab olema võrdne E liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud väärtusega või olema sellest väiksem.“;

| 20) | punkti 4.2.14 alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | Lubatud materjalid kontaktliini valmistamiseks on vask ja vasesulam. Kontaktliin peab vastama E liite viites 5 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele.“; |
| --- | --- | --- |

20)

punkti 4.2.14 alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

Lubatud materjalid kontaktliini valmistamiseks on vask ja vasesulam. Kontaktliin peab vastama E liite viites 5 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele.“;

| 21) | punkt 4.2.15 asendatakse järgmisega:
  „4.2.15.   Erinevate faaside eraldustsoonid

  4.2.15.1.   Üldist









  1) | Erinevate faaside eraldustsoonide konstruktsioon peab tagama, et rongid saavad liikuda ühest tsoonist kõrvaltsooni ilma kahte faasi sildamata. Veoenergia ülekanne kontaktõhuliinist veeremiüksusse katkestatakse rongisisese kaitselüliti või muu samaväärse seadme väljalülitamisega enne sisenemist erinevate faaside eraldustsooni. Erinevate faaside eraldustsoonis peatunud rongi taaskäivitamiseks tagatakse asjakohased vahendid (välja arvatud lühikese eraldustsooni puhul). |
| --- | --- | --- |

21)

punkt 4.2.15 asendatakse järgmisega:

„4.2.15.   Erinevate faaside eraldustsoonid

4.2.15.1.   Üldist

1)

| 2) | Neutraaltsoonide kogupikkus D on määratletud E liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses. D arvutamisel võetakse arvesse vahekaugusi vastavalt E liite viites 3 osutatud tehnilisele kirjeldusele ja kontaktliini tõusu S0. |
| --- | --- |

2)

4.2.15.2.   Liinid, millel sõidukiirus v ≥ 250 km/h

Erinevate faaside eraldustsoonide konstruktsioone võib olla kahte tüüpi:

| a) | faaside eraldustsooni konstruktsioon, mille puhul KTK-le vastava kõige pikema rongi kõik pantograafid paiknevad neutraaltsoonis. Neutraaltsooni kogupikkus on vähemalt 402 m.
  Üksikasjalikud nõuded on esitatud E liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses; |
| --- | --- |

a)

faaside eraldustsooni konstruktsioon, mille puhul KTK-le vastava kõige pikema rongi kõik pantograafid paiknevad neutraaltsoonis. Neutraaltsooni kogupikkus on vähemalt 402 m.

Üksikasjalikud nõuded on esitatud E liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses;

| b) | faaside eraldustsooni lühem kolme isoleeritud ülekattega konstruktsioon, nagu on esitatud E liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses. Selle neutraaltsooni kogupikkus on koos vaba ruumi ja tolerantsidega alla 142 m. |
| --- | --- |

b)

faaside eraldustsooni lühem kolme isoleeritud ülekattega konstruktsioon, nagu on esitatud E liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses. Selle neutraaltsooni kogupikkus on koos vaba ruumi ja tolerantsidega alla 142 m.

4.2.15.3.   Liinid, millel sõidukiirus v < 250 km/h

Eraldustsooni konstruktsioonis kasutatakse tavaliselt E liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud lahendusi. Alternatiivse lahenduse pakkumise korral tuleb tõendada, et see on vähemalt sama töökindel.“;

| 22) | punkti 4.2.16.1 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „Energiavarustussüsteemide eraldustsooni konstruktsioon peab tagama, et rongid saavad liikuda ühest veojõu toitesüsteemist kõrvalasuvasse erinevasse veojõu toitesüsteemi ilma kahte süsteemi sildamata.“; |
| --- | --- | --- |

22)

punkti 4.2.16.1 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Energiavarustussüsteemide eraldustsooni konstruktsioon peab tagama, et rongid saavad liikuda ühest veojõu toitesüsteemist kõrvalasuvasse erinevasse veojõu toitesüsteemi ilma kahte süsteemi sildamata.“;

| b) | alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | Neutraaltsoonide kogupikkus D on määratletud E liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses. D arvutamisel võetakse arvesse vahekaugusi vastavalt E liite viites 3 osutatud tehnilisele kirjeldusele ja kontaktliini tõusu S0.“; |
| --- | --- | --- |

b)

alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

Neutraaltsoonide kogupikkus D on määratletud E liite viites 2 osutatud tehnilises kirjelduses. D arvutamisel võetakse arvesse vahekaugusi vastavalt E liite viites 3 osutatud tehnilisele kirjeldusele ja kontaktliini tõusu S0.“;

| 23) | punkti 4.2.16.2 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Veoenergia ülekanne kontaktõhuliinist veeremiüksusse katkestatakse rongisisese kaitselüliti või muu samaväärse seadme väljalülitamisega enne sisenemist energiavarustussüsteemide eraldustsooni.“ |
| --- | --- | --- | --- |

23)

punkti 4.2.16.2 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Veoenergia ülekanne kontaktõhuliinist veeremiüksusse katkestatakse rongisisese kaitselüliti või muu samaväärse seadme väljalülitamisega enne sisenemist energiavarustussüsteemide eraldustsooni.“

| b) | punkti 2 alapunktid b ja c asendatakse järgmisega:






  „b) | energiavarustuse allsüsteemis tuleb võtta meetmeid, vältimaks kõrvuti paiknevate veojõu toitesüsteemide sildamist, kui rongisisene kaitselüliti (rongisisesed kaitselülitid) ei avane; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 2 alapunktid b ja c asendatakse järgmisega:

„b)

energiavarustuse allsüsteemis tuleb võtta meetmeid, vältimaks kõrvuti paiknevate veojõu toitesüsteemide sildamist, kui rongisisene kaitselüliti (rongisisesed kaitselülitid) ei avane;

| c) | kontaktliini kõrguse muutus peab kogu eraldustsooni pikkuses vastama E liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele.“; |
| --- | --- |

c)

kontaktliini kõrguse muutus peab kogu eraldustsooni pikkuses vastama E liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele.“;

| 24) | punkti 4.2.16.3 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | Kui energiavarustussüsteemide eraldustsooni läbitakse langetatud pantograafidega, peab süsteemi konstruktsioon vältima erinevate veojõu toitesüsteemide elektrilise ühendamise tõstetud asendisse jäänud pantograafi tõttu.“; |
| --- | --- | --- |

24)

punkti 4.2.16.3 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

Kui energiavarustussüsteemide eraldustsooni läbitakse langetatud pantograafidega, peab süsteemi konstruktsioon vältima erinevate veojõu toitesüsteemide elektrilise ühendamise tõstetud asendisse jäänud pantograafi tõttu.“;

| 25) | punkti 4.2.17 alapunktid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:






  „2) | Maapealne energiaandmete kogumise süsteem võtab vastu, säilitab ja ekspordib energiaarvete esitamiseks vajalikud koondandmed neid kahjustamata vastavalt E liite viites 6 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- | --- |

25)

punkti 4.2.17 alapunktid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2)

Maapealne energiaandmete kogumise süsteem võtab vastu, säilitab ja ekspordib energiaarvete esitamiseks vajalikud koondandmed neid kahjustamata vastavalt E liite viites 6 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

| 3) | Maapealne energiaandmete kogumise süsteem peab vastama kõikidele andmevahetusnõuetele, mis on esitatud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.8.2.8.4 ja E liite viites 7 osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- |

3)

Maapealne energiaandmete kogumise süsteem peab vastama kõikidele andmevahetusnõuetele, mis on esitatud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.8.2.8.4 ja E liite viites 7 osutatud tehnilises kirjelduses.“;

| 26) | punkt 4.2.18 asendatakse järgmisega:
  „4.2.18.   Kaitsemeetmed elektrilöögi eest

  Kontaktõhuliinide süsteemi elektriohutus ja kaitse elektrilöögi eest tuleb saavutada vastavusega E liite viites 4 osutatud tehnilisele kirjeldusele ning inimeste ohutusega seotud vahelduv- ja alalispingete piirnormide osas vastavusega E liite viites 4 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

26)

punkt 4.2.18 asendatakse järgmisega:

„4.2.18.   Kaitsemeetmed elektrilöögi eest

Kontaktõhuliinide süsteemi elektriohutus ja kaitse elektrilöögi eest tuleb saavutada vastavusega E liite viites 4 osutatud tehnilisele kirjeldusele ning inimeste ohutusega seotud vahelduv- ja alalispingete piirnormide osas vastavusega E liite viites 4 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 27) | punkti 4.3.2 tabelit muudetakse järgmiselt:






  a) | teine ja kolmas rida asendatakse järgmisega:








  „Veojõu toite tõhusus | 4.2.4 | Kontaktõhuliinist võetav maksimaalne voolutugevus
  Võimsustegur | 4.2.8.2.4
  4.2.8.2.6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Seisuaegne voolutugevus | 4.2.5 | Maksimaalne seisuaegne voolutugevus | 4.2.8.2.5“ |

27)

punkti 4.3.2 tabelit muudetakse järgmiselt:

a)

teine ja kolmas rida asendatakse järgmisega:

„Veojõu toite tõhusus

4.2.4

Kontaktõhuliinist võetav maksimaalne voolutugevus

Võimsustegur

4.2.8.2.4

4.2.8.2.6

Seisuaegne voolutugevus

4.2.5

Maksimaalne seisuaegne voolutugevus

4.2.8.2.5“

| b) | kuues rida asendatakse järgmisega:








  „Veojõu vahelduvvoolutoitesüsteemile avalduv harmoonikute mõju ja dünaamiline mõju | 4.2.8 | Veojõu vahelduvvoolutoitesüsteemile avalduv harmoonikute mõju ja dünaamiline mõju | 4.2.8.2.7“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

kuues rida asendatakse järgmisega:

„Veojõu vahelduvvoolutoitesüsteemile avalduv harmoonikute mõju ja dünaamiline mõju

4.2.8

Veojõu vahelduvvoolutoitesüsteemile avalduv harmoonikute mõju ja dünaamiline mõju

4.2.8.2.7“

| 28) | punkti 4.3.4 alapunktid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:






  „2) | Teavet edastatakse Euroopa rongijuhtimissüsteemi raudteeäärsete ja Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisiseste allsüsteemide vahel, samuti Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisese toitesüsteemi ja veeremiüksuse toitesüsteemi vahel. Andmeedastusliides kindlaks määratud kontrolli ja signaalimise KTKs ning vedurite ja reisijateveoveeremi KTKs.“ |
| --- | --- | --- |

28)

punkti 4.3.4 alapunktid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2)

Teavet edastatakse Euroopa rongijuhtimissüsteemi raudteeäärsete ja Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisiseste allsüsteemide vahel, samuti Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisese toitesüsteemi ja veeremiüksuse toitesüsteemi vahel. Andmeedastusliides kindlaks määratud kontrolli ja signaalimise KTKs ning vedurite ja reisijateveoveeremi KTKs.“

| 3) | Asjakohane teave rongisisese kaitselüliti välja lülitamise, rongi maksimaalse voolutugevuse muutmise, veojõu toitesüsteemi muutmise ja pantograafi juhtimise kohta edastatakse Euroopa rongijuhtimissüsteemi kaudu, kui raudteeliin on Euroopa rongijuhtimissüsteemiga varustatud ja vastavad raudteeäärsed funktsioonid on rakendatud. |
| --- | --- |

3)

Asjakohane teave rongisisese kaitselüliti välja lülitamise, rongi maksimaalse voolutugevuse muutmise, veojõu toitesüsteemi muutmise ja pantograafi juhtimise kohta edastatakse Euroopa rongijuhtimissüsteemi kaudu, kui raudteeliin on Euroopa rongijuhtimissüsteemiga varustatud ja vastavad raudteeäärsed funktsioonid on rakendatud.

| 29) | punkti 4.3.5 tabeli esimene rida asendatakse järgmisega:








  „Veojõu toite tõhusus | 4.2.4 | Rongi koosseis
  Marsruudiraamatu koostamine | 4.2.2.5
  4.2.1.2.2.1“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

29)

punkti 4.3.5 tabeli esimene rida asendatakse järgmisega:

„Veojõu toite tõhusus

4.2.4

Rongi koosseis

Marsruudiraamatu koostamine

4.2.2.5

4.2.1.2.2.1“

| 30) | punkt 5.2.1.6 asendatakse järgmisega:
  „5.2.1.6.   Seisuaegne voolutugevus

  Kontaktõhuliin projekteeritakse vastavalt punktis 4.2.5 kindlaks määratud nõuetele.“; |
| --- | --- |

30)

punkt 5.2.1.6 asendatakse järgmisega:

„5.2.1.6.   Seisuaegne voolutugevus

Kontaktõhuliin projekteeritakse vastavalt punktis 4.2.5 kindlaks määratud nõuetele.“;

| 31) | punkti 6.1.4.1 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkti 1 alapunkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | Kontaktõhuliini projekti hinnatakse modelleerimisvahendiga, mis on kontrollitud vastavalt E liite viites 8 osutatud tehnilisele kirjeldusele ja mõõtmisega vastavalt E liite viites 9 osutatud tehnilisele kirjeldusele.
  Kontaktõhuliini puhul, mille projektijärgne kiirus on kuni 100 km/h (kaasa arvatud), ei ole dünaamilise käitumise modelleerimine ja mõõtmine vajalik.“; |
| --- | --- | --- | --- |

31)

punkti 6.1.4.1 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkti 1 alapunkt d asendatakse järgmisega:

„d)

Kontaktõhuliini projekti hinnatakse modelleerimisvahendiga, mis on kontrollitud vastavalt E liite viites 8 osutatud tehnilisele kirjeldusele ja mõõtmisega vastavalt E liite viites 9 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

Kontaktõhuliini puhul, mille projektijärgne kiirus on kuni 100 km/h (kaasa arvatud), ei ole dünaamilise käitumise modelleerimine ja mõõtmine vajalik.“;

| b) | punkti 3 alapunkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | Heakskiidu saamiseks peab vooluvõtu mõõdetud kvaliteet vastama punkti 4.2.12 nõuetele tõusu ja kas keskmise kontaktjõu ja standardhälbe või kaarlahenduse protsendi poolest. Mõõdetakse vähemalt kahe külgtoe tõusu.“; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 3 alapunkt f asendatakse järgmisega:

„f)

Heakskiidu saamiseks peab vooluvõtu mõõdetud kvaliteet vastama punkti 4.2.12 nõuetele tõusu ja kas keskmise kontaktjõu ja standardhälbe või kaarlahenduse protsendi poolest. Mõõdetakse vähemalt kahe külgtoe tõusu.“;

| 32) | punkt 6.1.4.2 asendatakse järgmisega:
  „6.1.4.2.   Seisuaegse voolutugevuse hindamine (ainult alalisvoolusüsteemide puhul)

  Alalisvoolusüsteemide vastavushindamine tehakse vastavalt E liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

32)

punkt 6.1.4.2 asendatakse järgmisega:

„6.1.4.2.   Seisuaegse voolutugevuse hindamine (ainult alalisvoolusüsteemide puhul)

Alalisvoolusüsteemide vastavushindamine tehakse vastavalt E liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 33) | punkti 6.1.5 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 9 punktile 2 peab EÜ vastavusdeklaratsiooni juures olema ka seletuskiri kasutustingimuste kohta:“; |
| --- | --- |

33)

punkti 6.1.5 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 9 punktile 2 peab EÜ vastavusdeklaratsiooni juures olema ka seletuskiri kasutustingimuste kohta:“;

| 34) | punkt 6.2.4.1 asendatakse järgmisega:
  „6.2.4.1.   Pinge ja sageduse hindamine









  1) | Taotleja peab tehnilises dokumentatsioonis märkima veojõu toite jaoks valitud nimipinge ainult järgmistel juhtudel:






  a) | ehitatakse uus energiavarustuse allsüsteem; |
| --- | --- | --- | --- |

34)

punkt 6.2.4.1 asendatakse järgmisega:

„6.2.4.1.   Pinge ja sageduse hindamine

1)

a)

ehitatakse uus energiavarustuse allsüsteem;

| b) | veojõu toitesüsteemi muudetakse (nt üleminek alalisvoolult vahelduvvoolule). |
| --- | --- |

b)

veojõu toitesüsteemi muudetakse (nt üleminek alalisvoolult vahelduvvoolule).

| 2) | Valitud veojõu toitesüsteemi hinnatakse dokumentide läbivaatamise teel projekteerimisetapis. Hindamine on nõutav ainult järgmistel juhtudel:






  a) | ehitatakse uus allsüsteem; |
| --- | --- | --- |

2)

a)

ehitatakse uus allsüsteem;

| b) | veojõu toitesüsteemi muudetakse (nt üleminek alalisvoolult vahelduvvoolule).“; |
| --- | --- |

b)

veojõu toitesüsteemi muudetakse (nt üleminek alalisvoolult vahelduvvoolule).“;

| 35) | lisatakse punkt 6.2.4.1a:
  „6.2.4.1a.   Veojõu toite tõhususe hindamine









  1) | Taotleja teatab:






  a) | kvaliteediindeksi, nagu on allsüsteemi jaoks määratletud punktis 4.2.4; |
| --- | --- | --- | --- |

35)

lisatakse punkt 6.2.4.1a:

„6.2.4.1a.   Veojõu toite tõhususe hindamine

1)

a)

kvaliteediindeksi, nagu on allsüsteemi jaoks määratletud punktis 4.2.4;

| b) | et projekti kontrollimise tulemused vastavad E liite viites 1 osutatud tehnilise kirjelduse nõuetele. |
| --- | --- |

b)

et projekti kontrollimise tulemused vastavad E liite viites 1 osutatud tehnilise kirjelduse nõuetele.

| 2) | Hindamine seisneb ainult deklaratsiooni olemasolu kontrollimises.“; |
| --- | --- |

2)

| 36) | punkt 6.2.4.2 asendatakse järgmisega:
  „6.2.4.2.   Regeneratiivpidurduse hindamine









  1) | Veojõu vahelduvvoolutoite püsipaigaldiste hindamist tõendatakse vastavalt E liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- | --- |

36)

punkt 6.2.4.2 asendatakse järgmisega:

„6.2.4.2.   Regeneratiivpidurduse hindamine

1)

| 2) | Veojõu alalisvoolutoite hindamist tõendatakse projekti ekspertiisi abil.“; |
| --- | --- |

2)

| 37) | punktid 6.2.4.3 ja 6.2.4.4 asendatakse järgmisega:
  „6.2.4.3.   Elektrikaitseseadmete koordineerimise hindamine

  Alajaamade konstruktsiooni ja käitamise hindamist tõendatakse vastavalt E liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele.
  6.2.4.4.   Veojõu vahelduvvoolutoitesüsteemile avalduva harmoonikute mõju ja dünaamilise mõju hindamine









  1) | Ühilduvuse uuring tehakse vastavalt E liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- | --- |

37)

punktid 6.2.4.3 ja 6.2.4.4 asendatakse järgmisega:

„6.2.4.3.   Elektrikaitseseadmete koordineerimise hindamine

Alajaamade konstruktsiooni ja käitamise hindamist tõendatakse vastavalt E liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

6.2.4.4.   Veojõu vahelduvvoolutoitesüsteemile avalduva harmoonikute mõju ja dünaamilise mõju hindamine

1)

| 2) | Kõnealune uuring tehakse ainult siis, kui veojõu toitesüsteemi lisandub aktiivsete pooljuhtidega muundureid. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Teavitatud asutus hindab, kas E liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud kriteeriumid on täidetud.“; |
| --- | --- |

3)

| 38) | punkti 6.2.4.5 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | Koostoimeparameetrite mõõtmine tehakse vastavalt E liite viites 9 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- | --- |

38)

punkti 6.2.4.5 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

Koostoimeparameetrite mõõtmine tehakse vastavalt E liite viites 9 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 39) | punkti 6.3.1 alapunkti 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Kuni käesoleva KTK peatükis 5 esitatud koostalitluse komponentide loetelu läbivaatamiseni on teavitatud asutusel lubatud allsüsteemile anda EÜ vastavustõendamise sertifikaat ka siis, kui mõnel allsüsteemi kuuluval koostalitluse komponendil puudub käesolevale KTK-le vastav asjakohane EÜ vastavusdeklaratsioon ja/või kasutussobivuse deklaratsioon, kui on täidetud järgmised kriteeriumid:“; |
| --- | --- |

39)

punkti 6.3.1 alapunkti 1 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Kuni käesoleva KTK peatükis 5 esitatud koostalitluse komponentide loetelu läbivaatamiseni on teavitatud asutusel lubatud allsüsteemile anda EÜ vastavustõendamise sertifikaat ka siis, kui mõnel allsüsteemi kuuluval koostalitluse komponendil puudub käesolevale KTK-le vastav asjakohane EÜ vastavusdeklaratsioon ja/või kasutussobivuse deklaratsioon, kui on täidetud järgmised kriteeriumid:“;

| 40) | peatüki 7 esimene lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

40)

peatüki 7 esimene lõik jäetakse välja;

| 41) | punktid 7.1–7.3 asendatakse järgmisega:
  „7.1.   Riiklik rakenduskava







  a) | Liikmesriigid töötavad välja käesoleva KTK rakendamise riikliku kava, milles keskendutakse kogu liidu raudteesüsteemi sidususele. See kava sisaldab kõiki energiavarustuse allsüsteemide uusehituse, uuendamise ja ümberehitamisega seotud projekte ning tagab mõistliku aja jooksul järkjärgulise ülemineku eesmärgiks olevale koostalitlusvõimelisele energiavarustuse allsüsteemile, mis täielikult vastab käesoleva KTK nõuetele. |
| --- | --- | --- |

41)

punktid 7.1–7.3 asendatakse järgmisega:

„7.1.   Riiklik rakenduskava

a)

Liikmesriigid töötavad välja käesoleva KTK rakendamise riikliku kava, milles keskendutakse kogu liidu raudteesüsteemi sidususele. See kava sisaldab kõiki energiavarustuse allsüsteemide uusehituse, uuendamise ja ümberehitamisega seotud projekte ning tagab mõistliku aja jooksul järkjärgulise ülemineku eesmärgiks olevale koostalitlusvõimelisele energiavarustuse allsüsteemile, mis täielikult vastab käesoleva KTK nõuetele.

| b) | Liikmesriigid tagavad, et juurutatakse maapealne energiaandmete kogumise süsteem, mis on suuteline esitama ja vastu võtma energiaarvete esitamiseks vajalikke koondandmeid vastavalt käesoleva KTK punktile 4.2.17. |
| --- | --- |

b)

Liikmesriigid tagavad, et juurutatakse maapealne energiaandmete kogumise süsteem, mis on suuteline esitama ja vastu võtma energiaarvete esitamiseks vajalikke koondandmeid vastavalt käesoleva KTK punktile 4.2.17.

7.1.1.   Rakenduseeskirjad pinge ja sageduse jaoks

Uued liinid, millel sõidukiirus on üle 250 km/h, tuleb varustada ühega punkti 4.2.3 alapunktides a ja b loetletud vahelduvvoolusüsteemidest.

7.1.2.   Rakenduseeskirjad kontaktõhuliini geomeetria jaoks

7.1.2.1.   Rakenduseeskirjad 1 435 mm rööpmelaiuse jaoks

Kontaktõhuliinide projekteerimisel arvestatakse järgmisi eeskirju.

| a) | Kui sõidukiirus on üle 250 km/h, peavad energiavarustuse uued allsüsteemid võimaldama kasutada vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktides 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) ja 4.2.8.2.9.2.2 (1 950 mm) kindlaks määratud pantograafe.
  Kui see ei ole võimalik, peab kontaktõhuliin olema projekteeritud nii, et see võimaldab kasutada vähemalt pantograafe, mille kollektoripea geomeetria on kindlaks määratud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm). |
| --- | --- |

a)

Kui sõidukiirus on üle 250 km/h, peavad energiavarustuse uued allsüsteemid võimaldama kasutada vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktides 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) ja 4.2.8.2.9.2.2 (1 950 mm) kindlaks määratud pantograafe.

Kui see ei ole võimalik, peab kontaktõhuliin olema projekteeritud nii, et see võimaldab kasutada vähemalt pantograafe, mille kollektoripea geomeetria on kindlaks määratud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm).

| b) | Kui sõidukiirus on üle 250 km/h, peavad uuendatud või ümberehitatud energiavarustuse allsüsteemid võimaldama kasutada vähemalt selliseid pantograafe, mille kollektoripea geomeetria on kindlaks määratud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm). |
| --- | --- |

b)

Kui sõidukiirus on üle 250 km/h, peavad uuendatud või ümberehitatud energiavarustuse allsüsteemid võimaldama kasutada vähemalt selliseid pantograafe, mille kollektoripea geomeetria on kindlaks määratud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm).

| c) | Muul juhul peab kontaktõhuliin olema projekteeritud nii, et see võimaldab kasutada vähemalt ühte pantograafidest, mille kollektoripea geomeetria on kindlaks määratud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) või 4.2.8.2.9.2.2 (1 950 mm). |
| --- | --- |

c)

Muul juhul peab kontaktõhuliin olema projekteeritud nii, et see võimaldab kasutada vähemalt ühte pantograafidest, mille kollektoripea geomeetria on kindlaks määratud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) või 4.2.8.2.9.2.2 (1 950 mm).

7.1.2.2.   Muu kui 1 435 mm rööpmelaiuse puhul

Kontaktõhuliin peab olema projekteeritud nii, et see võimaldab kasutada vähemalt ühte pantograafidest, mille kollektoripea geomeetria on kindlaks määratud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.2.8.2.9.2.

7.2.   Käesoleva KTK kohaldamine energiavarustuse uue allsüsteemi suhtes

| 1) | Energiavarustuse uue allsüsteemi puhul on käesoleva KTK kohaldamine kohustuslik. |
| --- | --- |

1)

| 2) | „Energiavarustuse uus allsüsteem“ tähendab energiavarustuse allsüsteemi, mis võetakse kasutusele pärast 28. septembrit 2023, ja mis on rajatud piirkonda, kus veojõu toidet ega kontaktõhuliini praegu ei ole.
  Mis tahes muud energiavarustuse allsüsteemi käsitatakse „energiavarustuse olemasoleva allsüsteemina“. |
| --- | --- |

2)

Mis tahes muud energiavarustuse allsüsteemi käsitatakse „energiavarustuse olemasoleva allsüsteemina“.

| 3) | Järgmisi olukordi käsitatakse energiavarustuse uue allsüsteemi ümberehitamise, mitte kasutuselevõtuna:






  a) | olemasoleva liinilõigu ümberpaigutamine; |
| --- | --- | --- |

3)

a)

olemasoleva liinilõigu ümberpaigutamine;

| b) | möödasõidutee rajamine; |
| --- | --- |

b)

möödasõidutee rajamine;

| c) | ühe või mitme rööbastee lisamine olemasolevale liinilõigule olemasoleva rööbastee ja lisatud rööbastee vahekaugusest olenemata. |
| --- | --- |

c)

ühe või mitme rööbastee lisamine olemasolevale liinilõigule olemasoleva rööbastee ja lisatud rööbastee vahekaugusest olenemata.

7.3.   Käesoleva KTK kohaldamine energiavarustuse olemasoleva allsüsteemi suhtes

7.3.1.   Allsüsteemi hindamiskriteeriumid

Peale punkti 7.2 alapunktis 3 nimetatud juhtude on „ümberehitamine“ energiavarustuse olemasoleva allsüsteemi oluline muutmine, mille tulemusena suureneb liinil või lõigul lubatud maksimaalne sõidukiirus rohkem kui 30 km/h võrra.

7.3.2.   KTK kohaldamine

Ümberehitatud või uuendatud allsüsteemi või selle osa(de) vastavus käesoleva KTK nõuetele on kohustuslik. Pärandina saadud raudteesüsteemi iseärasuste tõttu võib energiavarustuse olemasoleva allsüsteemi vastavust käesolevale KTK-le saavutada koostalitlusvõime järkjärgulise parandamise abil järgmiselt.

| 1) | Energiavarustuse ümberehitatud allsüsteemi puhul on käesoleva KTK kohaldamine kohustuslik ja seda kohaldatakse ümberehitatud allsüsteemi suhtes ümberehitamise geograafilises ulatuses. Ümberehitamise geograafiline ulatus määratakse kindlaks rööbasteede asukohtade ja parameetrite viidete põhjal ning see peab tagama ümberehitatava energiavarustuse allsüsteemiga seotud rööbasteede energiavarustuse allsüsteemi kõigi põhiparameetrite nõuetelevastavuse.
  Täiendavat rööpmelaiust toetava ühe või mitme rööpa lisamist käsitatakse samuti ümberehitamisena, kui rakendatakse allsüsteemi hindamiskriteeriume, nagu on kirjeldatud punktis 7.3.1. |
| --- | --- |

1)

Energiavarustuse ümberehitatud allsüsteemi puhul on käesoleva KTK kohaldamine kohustuslik ja seda kohaldatakse ümberehitatud allsüsteemi suhtes ümberehitamise geograafilises ulatuses. Ümberehitamise geograafiline ulatus määratakse kindlaks rööbasteede asukohtade ja parameetrite viidete põhjal ning see peab tagama ümberehitatava energiavarustuse allsüsteemiga seotud rööbasteede energiavarustuse allsüsteemi kõigi põhiparameetrite nõuetelevastavuse.

Täiendavat rööpmelaiust toetava ühe või mitme rööpa lisamist käsitatakse samuti ümberehitamisena, kui rakendatakse allsüsteemi hindamiskriteeriume, nagu on kirjeldatud punktis 7.3.1.

| 2) | Energiavarustuse allsüsteemi ümberehitamisest erineva muudatuse korral on iga muudatusest mõjutatud põhiparameetri (millele on osutatud punktis 4.2.2) puhul käesoleva KTK kohaldamine kohustuslik, kui muudatus eeldab uut EÜ vastavustõendamise menetlust vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/250 (*1). Kohaldatakse rakendusmääruse (EL) 2019/250 artiklite 6 ja 7 sätteid. |
| --- | --- |

2)

Energiavarustuse allsüsteemi ümberehitamisest erineva muudatuse korral on iga muudatusest mõjutatud põhiparameetri (millele on osutatud punktis 4.2.2) puhul käesoleva KTK kohaldamine kohustuslik, kui muudatus eeldab uut EÜ vastavustõendamise menetlust vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/250 (*1). Kohaldatakse rakendusmääruse (EL) 2019/250 artiklite 6 ja 7 sätteid.

| 3) | Energiavarustuse allsüsteemi ümberehitamisest erineva muudatuse korral on nende põhiparameetrite puhul, mida muudatus ei mõjuta, või kui muudatus ei eelda uut EÜ vastavustõendamist, käesolevale KTK-le vastavuse taseme tõendamine vabatahtlik. |
| --- | --- |

3)

Energiavarustuse allsüsteemi ümberehitamisest erineva muudatuse korral on nende põhiparameetrite puhul, mida muudatus ei mõjuta, või kui muudatus ei eelda uut EÜ vastavustõendamist, käesolevale KTK-le vastavuse taseme tõendamine vabatahtlik.

| 4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 (*2) artikli 2 punktis 15 „olulise asendamisena“ määratletud „uuendamise“ raames asendatakse allsüsteemi KTK-le mittevastavad elemendid või selle osa(d) süstemaatiliselt KTK-le vastavatega. |
| --- | --- |

4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 (*2) artikli 2 punktis 15 „olulise asendamisena“ määratletud „uuendamise“ raames asendatakse allsüsteemi KTK-le mittevastavad elemendid või selle osa(d) süstemaatiliselt KTK-le vastavatega.

| 5) | „Hooldusega seotud asendamine“ tähendab hoolduse raames mis tahes osa asendamist identse tööpõhimõtte ja omadustega osaga, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punktis 17. See tuleb teha kooskõlas käesoleva KTK nõuetega, kui on mõistlikult ja majanduslikult teostatav, ning EÜ vastavustõendamine ei ole nõutav. |
| --- | --- |

5)

„Hooldusega seotud asendamine“ tähendab hoolduse raames mis tahes osa asendamist identse tööpõhimõtte ja omadustega osaga, nagu on määratletud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punktis 17. See tuleb teha kooskõlas käesoleva KTK nõuetega, kui on mõistlikult ja majanduslikult teostatav, ning EÜ vastavustõendamine ei ole nõutav.

| 6) | Energiavarustuse olemasoleva allsüsteemi ümberehitamisest erineva muudatuse korral on kontaktõhuliini suurima põikisuunalise kõrvalekalde korral lubatud punkti 4.2.9.2 nõudest kõrvale kalduda, kui taristuettevõtja tõendab, et KTK-le vastavat mis tahes veeremit KTK-le vastava pantograafiga (nagu on kirjeldatud käesoleva KTK punktis 7.1.2.1) on ilma intsidentideta juba käitatud raudteevõrku paigaldatud sama konstruktsiooniga kontaktõhuliini korral. |
| --- | --- |

6)

Energiavarustuse olemasoleva allsüsteemi ümberehitamisest erineva muudatuse korral on kontaktõhuliini suurima põikisuunalise kõrvalekalde korral lubatud punkti 4.2.9.2 nõudest kõrvale kalduda, kui taristuettevõtja tõendab, et KTK-le vastavat mis tahes veeremit KTK-le vastava pantograafiga (nagu on kirjeldatud käesoleva KTK punktis 7.1.2.1) on ilma intsidentideta juba käitatud raudteevõrku paigaldatud sama konstruktsiooniga kontaktõhuliini korral.

7.3.3.   Olemasolevad mitteuuendatavad ja mitte ümberehitatavad liinid

Kui taristuettevõtja soovib tõendada olemasoleva liini vastavust käesoleva KTK põhiparameetritele, kohaldab ta komisjoni soovituses 2014/881/EL (*3) kirjeldatud menetlust.

7.3.4.   Marsruudi ühilduvuse kontroll enne lubatud veeremiüksuste kasutamist

Marsruudi ühilduvuse kontrolli menetlus ja energiavarustuse kasutatava allsüsteemi parameetrid on kindlaks määratud käitamise ja liikluskorralduse KTK punktis 4.2.2.5 ja D.1 liites.

(*1)  Komisjoni 12. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/250, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 kohast raudtee koostalitluse komponentide ja allsüsteemide EÜ deklaratsioonide ja sertifikaatide näidisvormi, lubatud veeremiüksuse tüübile vastavuse deklaratsiooni näidist ja allsüsteemi EÜ vastavustõendamise menetlust ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 201/2011 (ELT L 42, 13.2.2019, lk 9)."

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44)."

(*3)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta soovitus 2014/881/EL menetluse kohta, mille abil tõendada, mil määral olemasolevad raudteeliinid vastavad koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele (ELT L 356, 12.12.2014, lk 520).“
  "

| 42) | punkti 7.4.1 muudetakse järgmiselt:






  a) | alapunkt 1 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

42)

punkti 7.4.1 muudetakse järgmiselt:

a)

alapunkt 1 jäetakse välja;

| b) | alapunkti 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

  „Konkreetsete võrkude suhtes võib kohaldada järgmisi erijuhtumeid. Erijuhtumid liigitatakse järgmiselt:“; |
| --- | --- |

b)

alapunkti 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Konkreetsete võrkude suhtes võib kohaldada järgmisi erijuhtumeid. Erijuhtumid liigitatakse järgmiselt:“;

| 43) | punkt 7.4.2.2.1 asendatakse järgmisega:






  „7.4.2.2.1. | (Ei kasutata.)“; |
| --- | --- | --- |

43)

punkt 7.4.2.2.1 asendatakse järgmisega:

„7.4.2.2.1.

| 44) | punkt 7.4.2.6 asendatakse järgmisega:






  „7.4.2.6. | (Ei kasutata.)“; |
| --- | --- | --- |

44)

punkt 7.4.2.6 asendatakse järgmisega:

„7.4.2.6.

| 45) | punkt 7.4.2.7.1 asendatakse järgmisega:






  „7.4.2.7.1. | (Ei kasutata.)“; |
| --- | --- | --- |

45)

punkt 7.4.2.7.1 asendatakse järgmisega:

„7.4.2.7.1.

| 46) | punkt 7.4.2.8 asendatakse järgmisega:






  „7.4.2.8. | (Ei kasutata.)“; |
| --- | --- | --- |

46)

punkt 7.4.2.8 asendatakse järgmisega:

„7.4.2.8.

| 47) | punkt 7.4.2.9 asendatakse järgmisega:






  „7.4.2.9. | (Ei kasutata.)“; |
| --- | --- | --- |

47)

punkt 7.4.2.9 asendatakse järgmisega:

„7.4.2.9.

| 48) | A liite tabeli A.1 rea „Seisuaegne voolutugevus — 5.2.1.6“ neljanda veeru tekst „X“ asendatakse tekstiga „X (ainult alalisvoolusüsteemide puhul)“; |
| --- | --- |

48)

A liite tabeli A.1 rea „Seisuaegne voolutugevus — 5.2.1.6“ neljanda veeru tekst „X“ asendatakse tekstiga „X (ainult alalisvoolusüsteemide puhul)“;

| 49) | B liite tabeli B.1 esimese veeru teine ja kolmas rida asendatakse järgmisega:





  „Veojõu toite tõhusus — 4.2.4 |
| --- | --- |
| Ainult alalisvoolusüsteemid: seisuaegne voolutugevus — 4.2.5“ |

49)

B liite tabeli B.1 esimese veeru teine ja kolmas rida asendatakse järgmisega:

„Veojõu toite tõhusus — 4.2.4

Ainult alalisvoolusüsteemid: seisuaegne voolutugevus — 4.2.5“

| 50) | C liide asendatakse järgmisega:


  „C liide

  (Ei kasutata.)



  ; |
| --- | --- |

50)

C liide asendatakse järgmisega:

„C liide

(Ei kasutata.)

| 51) | D liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:


  „D liide
  „Pantograafi staatilise gabariidi tehniline kirjeldus (rööpmelaius 1 520 mm); |
| --- | --- | --- |

51)

D liidet muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„D liide

„Pantograafi staatilise gabariidi tehniline kirjeldus (rööpmelaius 1 520 mm);

| b) | punkt D.1 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

punkt D.1 jäetakse välja;

| c) | punkti D.2 pealkiri jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

punkti D.2 pealkiri jäetakse välja;

| 52) | E liide asendatakse järgmisega:


  „E liide
  Osutatud standardite loetelu








  Viide | Hinnatavad näitajad | KTK punkt | Kohustusliku standardi punkt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | EN 50388-1:2022


  Railway Applications - Fixed installations and rolling stock - Technical criteria for the coordination between electric traction power supply systems and rolling stock to achieve interoperability - Part 1: General |
| 1.1 | Veojõu toite tõhusus | 4.2.4 | 8.2 |
| 1.2 | Regeneratiivpidurdus | 4.2.6 | 12.2.2 |
| 1.3 | Elektrikaitseseadmete koordineerimine | 4.2.7 | 11.2 ja 11.3 alapunktid 2 ja 3 |
| 1.4 | Veojõu vahelduvvoolutoitesüsteemile avalduv harmoonikute mõju ja dünaamiline mõju | 4.2.8 alapunkt 2 | 10.3, tabel 6 |
| 1.5 | Veojõu toite tõhususe hindamine | 6.2.4.1 alapunkt a | 8.4 |
| 1.6 | Regeneratiivpidurduse hindamine | 6.2.4.2 alapunkt 1 | 15.6.2 |
| 1.7 | Elektrikaitseseadmete koordineerimise hindamine | 6.2.4.3 | 15.5.1.2 ja 15.5.2.1 |
| 1.8 | Veojõu vahelduvvoolutoitesüsteemile avalduva harmoonikute mõju ja dünaamilise mõju hindamine | 6.2.4.4 alapunkt 1 | 10.3 |
| 1.9 | Veojõu vahelduvvoolutoitesüsteemile avalduva harmoonikute mõju ja dünaamilise mõju hindamine | 6.2.4.4 alapunkt 3 | 10.3 |
| 2 | EN 50367: 2020+A1:2022


  Railway Applications - Fixed installations and rolling stock - Criteria to achieve technical compatibility between pantographs and overhead contact line |
| 2.1 | Seisuaegne voolutugevus | 4.2.5 | 7.2, tabel 5 |
| 2.2 | Maksimaalne põikisuunaline kõrvalekalle | 4.2.9.2 alapunkt 1 | 5.2.5 |
| 2.3 | Pantograafi mehaaniline kinemaatiline gabariit | 4.2.10 alapunkt 1 | 5.2.2 |
| 2.4 | Keskmine kontaktjõud | 4.2.11 alapunktid 2 ja 3 | tabel 6 |
| 2.5 | Pantograafide vahekaugus kontaktõhuliini konstruktsioonis | 4.2.13 | 8.2.2, tabel 9 |
| 2.6 | Erinevate faaside eraldustsoonid. Üldosa. Neutraaltsooni pikkus D | 4.2.15.1 alapunkt 2 | 4 |
| 2.7 | Liinid, millel sõidukiirus v ≥ 250 km/h | 4.2.15.2 alapunkt a | lisa A.1.2 |
| 2.8 | Liinid, millel sõidukiirus v ≥ 250 km/h | 4.2.15.2 alapunkt b | lisa A.1.4 |
| 2.9 | Liinid, millel sõidukiirus v < 250 km/h | 4.2.15.3 | lisa A.1 |
| 2.10 | Energiavarustussüsteemide eraldustsoonid. Üldosa. Neutraaltsooni pikkus D | 4.2.16.1 alapunkt 3 | 4 |
| 2.11 | Seisuaegse voolutugevuse hindamine (ainult alalisvoolusüsteemide puhul) | 6.1.4.2 | lisa A.3 |
| 3 | EN 50119:2020


  Raudteealased rakendused. Püsipaigaldised. Elekterveo kontaktõhuliinid |
| 3.1 | Kontaktliini projektijärgne miinimumkõrgus | 4.2.9.1 alapunkt 1 | 5.10.4 |
| 3.2 | Kontaktliini projektijärgne maksimumkõrgus | 4.2.9.1 alapunkt 1, märkus (1) | joonis 3 |
| 3.3 | Suhe pantograafi töökõrgusse | 4.2.9.1 alapunkt 2 | joonis 3 |
| 3.4 | Vooluvõtu dünaamiline käitumine ja kvaliteet | 4.2.12 alapunkt 2 | 5.10.2 |
| 3.5 | Vooluvõtu dünaamiline käitumine ja kvaliteet | 4.2.12 alapunkt 3 | 5.2.5.2, tabel 4 |
| 3.6 | Erinevate faaside eraldustsoonid. D arvutamine, vahekaugused | 4.2.15.1 alapunkt 2 | 5.1.3 |
| 3.7 | Energiavarustussüsteemide eraldustsoonid. Üldosa. D arvutamine, vahekaugused | 4.2.16.1 alapunkt 3 | 5.1.3 |
| 3.8 | Energiavarustussüsteemide eraldustsoonid. Tõstetud pantograafid | 4.2.16.2 alapunkt 2 | 5.10.3 |
| 4 | EN 50122-1:2022


  Railway Applications - Fixed installations – Electrical safety, earthing and the return circuit – Part 1: Protective provisions against electric shock |
| 4.1 | Kontaktliini kõrgus | 4.2.9.1 alapunkt 3 | 5.2.5 ja 5.2.7 |
| 4.2 | Kaitsemeetmed elektrilöögi eest | 4.2.18 | 5.1 ja üldkasutatavatel aladel:






  — | 5.2.1, 5.2.2 või |

52)

E liide asendatakse järgmisega:

„E liide

Osutatud standardite loetelu

Viide

Hinnatavad näitajad

KTK punkt

Kohustusliku standardi punkt

1

EN 50388-1:2022

Railway Applications - Fixed installations and rolling stock - Technical criteria for the coordination between electric traction power supply systems and rolling stock to achieve interoperability - Part 1: General

1.1

Veojõu toite tõhusus

4.2.4

8.2

1.2

Regeneratiivpidurdus

4.2.6

12.2.2

1.3

Elektrikaitseseadmete koordineerimine

4.2.7

11.2 ja 11.3 alapunktid 2 ja 3

1.4

Veojõu vahelduvvoolutoitesüsteemile avalduv harmoonikute mõju ja dünaamiline mõju

4.2.8 alapunkt 2

10.3, tabel 6

1.5

Veojõu toite tõhususe hindamine

6.2.4.1 alapunkt a

8.4

1.6

Regeneratiivpidurduse hindamine

6.2.4.2 alapunkt 1

15.6.2

1.7

Elektrikaitseseadmete koordineerimise hindamine

6.2.4.3

15.5.1.2 ja 15.5.2.1

1.8

Veojõu vahelduvvoolutoitesüsteemile avalduva harmoonikute mõju ja dünaamilise mõju hindamine

6.2.4.4 alapunkt 1

10.3

1.9

Veojõu vahelduvvoolutoitesüsteemile avalduva harmoonikute mõju ja dünaamilise mõju hindamine

6.2.4.4 alapunkt 3

10.3

2

EN 50367: 2020+A1:2022

Railway Applications - Fixed installations and rolling stock - Criteria to achieve technical compatibility between pantographs and overhead contact line

2.1

Seisuaegne voolutugevus

4.2.5

7.2, tabel 5

2.2

Maksimaalne põikisuunaline kõrvalekalle

4.2.9.2 alapunkt 1

5.2.5

2.3

Pantograafi mehaaniline kinemaatiline gabariit

4.2.10 alapunkt 1

5.2.2

2.4

Keskmine kontaktjõud

4.2.11 alapunktid 2 ja 3

tabel 6

2.5

Pantograafide vahekaugus kontaktõhuliini konstruktsioonis

4.2.13

8.2.2, tabel 9

2.6

Erinevate faaside eraldustsoonid. Üldosa. Neutraaltsooni pikkus D

4.2.15.1 alapunkt 2

4

2.7

Liinid, millel sõidukiirus v ≥ 250 km/h

4.2.15.2 alapunkt a

lisa A.1.2

2.8

Liinid, millel sõidukiirus v ≥ 250 km/h

4.2.15.2 alapunkt b

lisa A.1.4

2.9

Liinid, millel sõidukiirus v < 250 km/h

4.2.15.3

lisa A.1

2.10

Energiavarustussüsteemide eraldustsoonid. Üldosa. Neutraaltsooni pikkus D

4.2.16.1 alapunkt 3

4

2.11

Seisuaegse voolutugevuse hindamine (ainult alalisvoolusüsteemide puhul)

6.1.4.2

lisa A.3

3

EN 50119:2020

Raudteealased rakendused. Püsipaigaldised. Elekterveo kontaktõhuliinid

3.1

Kontaktliini projektijärgne miinimumkõrgus

4.2.9.1 alapunkt 1

5.10.4

3.2

Kontaktliini projektijärgne maksimumkõrgus

4.2.9.1 alapunkt 1, märkus (1)

joonis 3

3.3

Suhe pantograafi töökõrgusse

4.2.9.1 alapunkt 2

joonis 3

3.4

Vooluvõtu dünaamiline käitumine ja kvaliteet

4.2.12 alapunkt 2

5.10.2

3.5

Vooluvõtu dünaamiline käitumine ja kvaliteet

4.2.12 alapunkt 3

5.2.5.2, tabel 4

3.6

Erinevate faaside eraldustsoonid. D arvutamine, vahekaugused

4.2.15.1 alapunkt 2

5.1.3

3.7

Energiavarustussüsteemide eraldustsoonid. Üldosa. D arvutamine, vahekaugused

4.2.16.1 alapunkt 3

5.1.3

3.8

Energiavarustussüsteemide eraldustsoonid. Tõstetud pantograafid

4.2.16.2 alapunkt 2

5.10.3

4

EN 50122-1:2022

Railway Applications - Fixed installations – Electrical safety, earthing and the return circuit – Part 1: Protective provisions against electric shock

4.1

Kontaktliini kõrgus

4.2.9.1 alapunkt 3

5.2.5 ja 5.2.7

4.2

Kaitsemeetmed elektrilöögi eest

4.2.18

5.1 ja üldkasutatavatel aladel:

—

5.2.1, 5.2.2 või

| — | 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 |
| --- | --- |

—

5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4

4.3

Vahelduvpinge piirnormid

4.2.18

9.2.2.2, 9.2.2.4

4.4

Alalispinge piirnormid

4.2.18

9.3.2.2, 9.3.2.4

5

EN 50149:2012

Railway Applications - Fixed installations – Electric traction – Copper and copper alloy grooved contact wire

5.1

Kontaktliini materjal

4.2.14 alapunkt 3

4.2 (välja arvatud viide standardi lisale B), 4.3 ja 4.6–4.8

6

EN 50463-3:2017

Railway Applications – Energy measurement on board trains – Part 3: Data handling

6.1

Maapealne energiaandmete kogumise süsteem

4.2.17 alapunkt 2

4.12

7

EN 50463-4:2017

Railway Applications – Energy measurement on board trains – Part 4: Communication

7.1

Maapealne energiaandmete kogumise süsteem

4.2.17 alapunkt 3

4.3.6 ja 4.3.7

8

EN 50318:2018+A1:2022

Railway Applications – current collection systems – Validation of simulation of the dynamic interaction between pantograph and overhead contact line

8.1

Vooluvõtu dünaamilise käitumise ja kvaliteedi hindamine. Modelleerimisvahend

6.1.4.1 alapunkt 1

5, 6, 7, 8, 9, 10, 11

9

EN 50317:2012+A1:2022

Railway Applications – current collection systems – Requirements for and validation of measurements of the dynamic interaction between pantograph and overhead contact line

9.1

Vooluvõtu dünaamilise käitumise ja kvaliteedi hindamine. Mõõtmine

6.1.4.1 alapunkt 1

5, 6, 7, 8, 9

9.2

Vooluvõtu dünaamilise käitumise ja kvaliteedi hindamine (integreerimine allsüsteemiga)

6.2.4.5 alapunkt 2

5, 6, 7, 8, 9

| 53) | G liite tabelist G.1 jäetakse välja read „Rongi keskmine kasulik pinge“ ja „Tsooni keskmine kasulik pinge“. |
| --- | --- |

53)

G liite tabelist G.1 jäetakse välja read „Rongi keskmine kasulik pinge“ ja „Tsooni keskmine kasulik pinge“.

---

(*1)  Komisjoni 12. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/250, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 kohast raudtee koostalitluse komponentide ja allsüsteemide EÜ deklaratsioonide ja sertifikaatide näidisvormi, lubatud veeremiüksuse tüübile vastavuse deklaratsiooni näidist ja allsüsteemi EÜ vastavustõendamise menetlust ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 201/2011 (ELT L 42, 13.2.2019, lk 9).

*1

(*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).

*2

(*3)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta soovitus 2014/881/EL menetluse kohta, mille abil tõendada, mil määral olemasolevad raudteeliinid vastavad koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele (ELT L 356, 12.12.2014, lk 520).“
  “

*3

---

(1)  Võttes arvesse E liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud tolerantse ja tõusu, ei tohi kontaktliini maksimumkõrgus olla üle 6 500 mm.

1

---

V LISA

Määruse (EL) nr 1302/2014 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | (ei puuduta eestikeelset versiooni); |
| --- | --- |

1)

(ei puuduta eestikeelset versiooni);

| 2) | punkt 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   SISSEJUHATUS

  Koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK) on kirjeldus, mis hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 (*1) artikli 2 punktis 11 määratletud allsüsteemi või selle osa.

  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).“;" |
| --- | --- |

2)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.   SISSEJUHATUS

Koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK) on kirjeldus, mis hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 (*1) artikli 2 punktis 11 määratletud allsüsteemi või selle osa.

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).“;"

| 3) | punkt 1.2 asendatakse järgmisega:
  „1.2.   Geograafiline kohaldamisala

  Käesolevat KTKd kohaldatakse liidu raudteesüsteemi suhtes.“; |
| --- | --- |

3)

punkt 1.2 asendatakse järgmisega:

„1.2.   Geograafiline kohaldamisala

Käesolevat KTKd kohaldatakse liidu raudteesüsteemi suhtes.“;

| 4) | punkt 1.3 asendatakse järgmisega:
  „1.3.   KTK sisu

  Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõike 3 kohaselt hõlmab käesolev KTK allsüsteemi“ veerem – vedurid ja reisijateveoveerem.“; |
| --- | --- |

4)

punkt 1.3 asendatakse järgmisega:

„1.3.   KTK sisu

Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõike 3 kohaselt hõlmab käesolev KTK allsüsteemi“ veerem – vedurid ja reisijateveoveerem.“;

| 5) | punkt 2.1 asendatakse järgmisega:
  „2.1.   Veeremi allsüsteem kui liidu raudteesüsteemi osa

  Liidu raudteesüsteem on jaotatud allsüsteemideks, nagu on kindlaks määratud direktiivi (EL) 2016/797 II lisas.
  Veeremi allsüsteemil „vedurid ja reisijateveoveerem“ on liidesed liidu raudteesüsteemi muude allsüsteemidega. Neid liideseid käsitletakse kõigile asjaomastele KTKdele vastava integreeritud süsteemi raames.
  Lisaks veeremi allsüsteemile kirjeldatakse muudes KTKdes raudteesüsteemi spetsiifilisi aspekte ja käsitletakse mitut allsüsteemi.
  Käesolevas KTKs ei korrata komisjoni määruses (EL) nr 1300/2014 (*2) (piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK) ega komisjoni määruses (EL) nr 1304/2014 (*3) (müra KTK) esitatud nõudeid veeremi allsüsteemile. Neid kohaldatakse allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ suhtes vastavalt nende kohaldamisalale ja rakenduseeskirjadele.

  (*2)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110)."


  (*3)  Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1304/2014 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 421).“
  " |
| --- | --- |

5)

punkt 2.1 asendatakse järgmisega:

„2.1.   Veeremi allsüsteem kui liidu raudteesüsteemi osa

Liidu raudteesüsteem on jaotatud allsüsteemideks, nagu on kindlaks määratud direktiivi (EL) 2016/797 II lisas.

Veeremi allsüsteemil „vedurid ja reisijateveoveerem“ on liidesed liidu raudteesüsteemi muude allsüsteemidega. Neid liideseid käsitletakse kõigile asjaomastele KTKdele vastava integreeritud süsteemi raames.

Lisaks veeremi allsüsteemile kirjeldatakse muudes KTKdes raudteesüsteemi spetsiifilisi aspekte ja käsitletakse mitut allsüsteemi.

Käesolevas KTKs ei korrata komisjoni määruses (EL) nr 1300/2014 (*2) (piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK) ega komisjoni määruses (EL) nr 1304/2014 (*3) (müra KTK) esitatud nõudeid veeremi allsüsteemile. Neid kohaldatakse allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ suhtes vastavalt nende kohaldamisalale ja rakenduseeskirjadele.

(*2)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110)."

(*3)  Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1304/2014 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 421).“
  "

| 6) | punkti 2.2.1 alapunkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | Liitkäitusega“ on tegemist juhul, kui käituskoosseis koosneb rohkem kui ühest veeremiüksusest, sealhulgas:






  — | rongikoosseisud, mis on projekteeritud nii, et mitut (hindamisel olevasse tüüpi kuuluvat) koosseisu on võimalik kokku haakida ja juhtida neid ühest juhikabiinist kui ühte rongi; |
| --- | --- | --- | --- |

6)

punkti 2.2.1 alapunkt g asendatakse järgmisega:

„g)

Liitkäitusega“ on tegemist juhul, kui käituskoosseis koosneb rohkem kui ühest veeremiüksusest, sealhulgas:

—

rongikoosseisud, mis on projekteeritud nii, et mitut (hindamisel olevasse tüüpi kuuluvat) koosseisu on võimalik kokku haakida ja juhtida neid ühest juhikabiinist kui ühte rongi;

| — | vedurid, mis on projekteeritud nii, et mitu (hindamisel olevasse tüüpi kuuluvat) vedurit on võimalik kokku haakida ühest juhikabiinist juhitava ühe rongiga.“; |
| --- | --- |

—

vedurid, mis on projekteeritud nii, et mitu (hindamisel olevasse tüüpi kuuluvat) vedurit on võimalik kokku haakida ühest juhikabiinist juhitava ühe rongiga.“;

| 7) | punkti 2.2.2 alapunkti A alapunkti 2 pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Iseliikuvad diisel- või elektrirongikoosseisud“; |
| --- | --- |

7)

punkti 2.2.2 alapunkti A alapunkti 2 pealkiri asendatakse järgmisega:

„Iseliikuvad diisel- või elektrirongikoosseisud“;

| 8) | punkti 2.2.2 alapunktid B ja C asendatakse järgmisega:






  „B. | Kaubavagunid, sealhulgas kogu võrgustiku jaoks ettenähtud madalad veeremiüksused ja veokite kandmiseks ettenähtud veeremiüksused
  Sellised veeremiüksused ei kuulu käesoleva KTK kohaldamisalasse. Neid käsitletakse komisjoni määruses (EL) nr 321/2013 (*4) (kaubavagunite KTK). |
| --- | --- | --- |

8)

punkti 2.2.2 alapunktid B ja C asendatakse järgmisega:

„B.

Kaubavagunid, sealhulgas kogu võrgustiku jaoks ettenähtud madalad veeremiüksused ja veokite kandmiseks ettenähtud veeremiüksused

Sellised veeremiüksused ei kuulu käesoleva KTK kohaldamisalasse. Neid käsitletakse komisjoni määruses (EL) nr 321/2013 (*4) (kaubavagunite KTK).

| C. | Eriveerem
  Eriveeremi, näiteks teemasinate, kategooriad on esitatud Euroopa raudteeveeremiregistri komisjoni rakendusotsuses (EL) 2018/1614 (*5). Eriveeremit võib rühmitada järgmistesse alarühmadesse.






  i) | Teemasinad on spetsiaalselt rööbastee ja taristu ehitamiseks ja hooldamiseks projekteeritud veeremiüksused. |
| --- | --- | --- |

C.

Eriveerem

Eriveeremi, näiteks teemasinate, kategooriad on esitatud Euroopa raudteeveeremiregistri komisjoni rakendusotsuses (EL) 2018/1614 (*5). Eriveeremit võib rühmitada järgmistesse alarühmadesse.

i)

Teemasinad on spetsiaalselt rööbastee ja taristu ehitamiseks ja hooldamiseks projekteeritud veeremiüksused.

| ii) | Taristu kontrolli sõidukid on sõidukid, mida kasutatakse taristu seisukorra kontrollimiseks. |
| --- | --- |

ii)

Taristu kontrolli sõidukid on sõidukid, mida kasutatakse taristu seisukorra kontrollimiseks.

| iii) | Keskkonnasõidukid on teatud keskkonnatingimustes rööbastee puhastamiseks projekteeritud sõidukid, näiteks lumekoristusmasinad. |
| --- | --- |

iii)

Keskkonnasõidukid on teatud keskkonnatingimustes rööbastee puhastamiseks projekteeritud sõidukid, näiteks lumekoristusmasinad.

| iv) | Hädaolukorraks ettenähtud sõidukid on sõidukid, mis on projekteeritud kasutamiseks konkreetses hädaolukorras, näiteks evakueerimiseks, tuletõrjeks ja rongide päästetööde korral (sealhulgas raudteekraanad). |
| --- | --- |

iv)

Hädaolukorraks ettenähtud sõidukid on sõidukid, mis on projekteeritud kasutamiseks konkreetses hädaolukorras, näiteks evakueerimiseks, tuletõrjeks ja rongide päästetööde korral (sealhulgas raudteekraanad).

| v) | Kombineeritud raudtee-maanteeveo sõidukid on iseliikuvad sõidukid, mis saavad liikuda nii rööbasteel kui ka maanteel. |
| --- | --- |

v)

Kombineeritud raudtee-maanteeveo sõidukid on iseliikuvad sõidukid, mis saavad liikuda nii rööbasteel kui ka maanteel.

Eriveeremit võib kasutada ühel või mitmel järgmisel režiimil: töörežiim, sõidurežiim ja liikumisrežiim iseliikuva või veetava sõidukina.

(*4)  Komisjoni 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem — kaubavagunid“ koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (ELT L 104, 12.4.2013, lk 1)."

(*5)  Komisjoni 25. oktoobri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1614, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 47 osutatud veeremiregistrite kirjeldused ning muudetakse komisjoni otsust 2007/756/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks, C/2018/6929 (ELT L 268, 26.10.2018, lk 53).“
  "

| 9) | punkti 2.3.1 alapunktid B ja C asendatakse järgmisega:






  „B. | Kaubavagunid, sealhulgas kogu võrgustiku jaoks ettenähtud madalad veeremiüksused ja veokite kandmiseks ettenähtud veeremiüksused, ei kuulu käesoleva KTK kohaldamisalasse, vaid neid käsitletakse kaubavagunite KTKs, isegi kui need kuuluvad reisirongi koosseisu (rongi koosseis on sel juhul käitusküsimus).
  Käesoleva KTK kohaldamisalasse ei kuulu veeremiüksused, mis on mõeldud maanteesõidukite veoks (koos nimetatud sõidukites viibivate inimestega). |
| --- | --- | --- |

9)

punkti 2.3.1 alapunktid B ja C asendatakse järgmisega:

„B.

Kaubavagunid, sealhulgas kogu võrgustiku jaoks ettenähtud madalad veeremiüksused ja veokite kandmiseks ettenähtud veeremiüksused, ei kuulu käesoleva KTK kohaldamisalasse, vaid neid käsitletakse kaubavagunite KTKs, isegi kui need kuuluvad reisirongi koosseisu (rongi koosseis on sel juhul käitusküsimus).

Käesoleva KTK kohaldamisalasse ei kuulu veeremiüksused, mis on mõeldud maanteesõidukite veoks (koos nimetatud sõidukites viibivate inimestega).

| C. | Eriveerem
  Eriveerem kuulub käesoleva KTK kohaldamisalasse ning selle vastavust käesoleva KTK nõudega peab tõendama siis, kui veerem on sõidurežiimil ja kui






  1) | see liigub oma ratastel (sõidurežiimil iseliikuv või veetav) ning |
| --- | --- | --- |

C.

Eriveerem

Eriveerem kuulub käesoleva KTK kohaldamisalasse ning selle vastavust käesoleva KTK nõudega peab tõendama siis, kui veerem on sõidurežiimil ja kui

1)

see liigub oma ratastel (sõidurežiimil iseliikuv või veetav) ning

| 2) | see on projekteeritud ja ette nähtud tuvastamiseks rööbasteel asuva rongituvastussüsteemi abil. |
| --- | --- |

2)

see on projekteeritud ja ette nähtud tuvastamiseks rööbasteel asuva rongituvastussüsteemi abil.

4. peatükis ja C liites teemasinate kohta esitatud erinõudeid kohaldatakse ka taristu kontrolli sõidukite suhtes, välja arvatud juhul, kui need on projekteeritud integreerimiseks reisirongi püsivkoosseisu. Sellisel juhul loetakse need reisirongi koosseisus olevateks reisijaid mittevedavateks veeremiüksusteks, nagu on määratletud alapunkti A alapunktis 3.

Käesoleva KTK kohaldamisalast on välja jäetud kombineeritud raudtee-maanteeveo sõidukid.“;

| 10) | punkt 3.1 asendatakse järgmisega:
  „3.1.   Veeremi allsüsteemi elemendid, mis peavad vastama olulistele nõuetele

  Allpool esitatud tabelis on esitatud direktiivi (EL) 2016/797 III lisas kindlaks määratud ja nummerdatud olulised nõuded, mida on arvesse võetud 4. peatükis esitatud tehnilistes kirjeldustes.
  Veeremi allsüsteemi elemendid, mis peavad vastama olulistele nõuetele







  Märkus: | Loetletud on üksnes nõudeid sisaldavad punkti 4.2 alapunktid. |
| --- | --- | --- |

10)

punkt 3.1 asendatakse järgmisega:

„3.1.   Veeremi allsüsteemi elemendid, mis peavad vastama olulistele nõuetele

Allpool esitatud tabelis on esitatud direktiivi (EL) 2016/797 III lisas kindlaks määratud ja nummerdatud olulised nõuded, mida on arvesse võetud 4. peatükis esitatud tehnilistes kirjeldustes.

Veeremi allsüsteemi elemendid, mis peavad vastama olulistele nõuetele

Märkus:

| Aluseks olev punkt | Veeremi allsüsteemi element | Ohutus | Töökindlus ja käideldavus | Tervisekaitse | Keskkonnakaitse | Tehniline ühilduvus | Juurdepääsetavus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.2.2 | Sisemine haakeseadis | 1.1.3
  2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.2.3 | Otsahaakeseadis | 1.1.3
  2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.2.4 | Päästetöödel kasutatav haakeseadis | | 2.4.2 | | | 2.5.3 | |
| 4.2.2.2.5 | Haakimistöödeks vajalik töötajate juurdepääs | 1.1.5 | | 2.5.1 | | 2.5.3 | |
| 4.2.2.3 | Läbikäigud | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.2.4 | Veeremiüksuse konstruktsiooni tugevus | 1.1.3
  2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.5 | Passiivne ohutus | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.6 | Tõstmine | | | | | 2.5.3 | |
| 4.2.2.7 | Seadmete kinnitamine vaguni konstruktsiooni külge | 1.1.3 | | | | | |
| 4.2.2.8 | Personali- ja kaubaruumide uksed | 1.1.5
  2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.9 | Klaasi mehaanilised omadused | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.10 | Koormustingimused ja kaalutud mass | 1.1.3 | | | | | |
| 4.2.3.1 | Gabariidid | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.2.1 | Teljekoormuse parameeter | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.2.2 | Rattakoormus | 1.1.3 | | | | | |
| 4.2.3.3.1 | Veeremi omadused rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks | 1.1.1 | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.3.3.2 | Teljepukside seisundi jälgimine | 1.1.1 | 1.2 | | | | |
| 4.2.3.4.1 | Kõveral rööbasteel rööbastelt mahasõidu vältimine | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.4.2 | Dünaamiline käitumine sõidu ajal | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.3.4.2.1 | Sõiduohutuse piirnormid | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.4.2.2 | Rööbastee koormamise piirnormid | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.4.3 | Koonilisuse ekvivalent | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.4.3.1 | Uute rattaprofiilide arvutuslikud väärtused | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.4.3.2 | Rattapaaride koonilisuse ekvivalendi käitusväärtused | 1.1.2 | 1.2 | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.5.1 | Pöördvankri raami konstruktsioon | 1.1.1
  1.1.2 | | | | | |
| 4.2.3.5.2.1 | Rattapaaride mehaanilised ja geomeetrilised omadused | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.5.2.2. | Rataste mehaanilised ja geomeetrilised omadused | 1.1.1
  1.1.2 | | | | | |
| 4.2.3.5.3 | Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemid | 1.1.1
  1.1.2, 1.1.3 | 1.2 | | | 1.5 | |
| 4.2.3.6 | Rööbastee vähim kõverusraadius | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.7 | Rattakaitsed | 1.1.1 | | | | | |
| 4.2.4.2.1 | Pidurdamine. Funktsionaalsed nõuded | 1.1.1
  2.4.1 | 2.4.2 | | | 1.5 | |
| 4.2.4.2.2 | Pidurdamine. Ohutusnõuded | 1.1.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.3 | Pidurisüsteemi tüüp | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.4.1 | Hädapidurduskäsklus | 2.4.1 | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.4.2 | Sõidupidurduskäsklus | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.4.3 | Otsese pidurduse käsklus | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.4.4.4 | Dünaamilise pidurduse käsklus | 1.1.3 | | | | 2.3.2 | |
| 4.2.4.4.5 | Seisupidurduskäsklus | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.4.5.1 | Pidurdustõhusus. Üldnõuded | 1.1.1
  2.4.1 | 2.4.2 | | | 1.5 | |
| 4.2.4.5.2 | Hädapidurdus | 1.1.2
  2.4.1 | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.5.3 | Sõidupidurdus | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.5.4 | Soojusmahtuvusega seotud arvutused | 2.4.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.4.5.5 | Seisupidur | 2.4.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.4.6.1 | Ratta ja rööbastee haardeprofiili väärtus | 2.4.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.6.2 | Rataste lohisemise vältimise süsteem | 2.4.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.7 | Dünaamiline pidur. Veosüsteemiga ühendatud pidurisüsteem | 2.4.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.8.1. | Haardumistingimustest sõltumatu pidurisüsteem. Üldosa | 2.4.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.8.2 | magnetiline rööpapidur | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.8.3 | pöörisvoolu-rööpapidur | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.9 | Piduri seisundi ja rikke näitaja | 1.1.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.10 | Nõuded piduritele päästetööde korral | | 2.4.2 | | | | |
| 4.2.5.1 | Sanitaarsüsteemid | | | | 1.4.1 | | |
| 4.2.5.2 | Helisignaal-sidesüsteem | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.5.3 | Reisijate häiresignaal | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.5.4 | Sideseadmed reisijatele | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.5.5 | Välisuksed: sisse- ja väljapääs vagunisse | 2.4.1 | | | | 2.3.2 | |
| 4.2.5.6 | Välisuksed: süsteemi konstruktsioon | 1.1.3
  2.4.1 | | | | | |
| 4.2.5.7 | Veeremiüksuste vahelised uksed | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.5.8 | Siseõhu kvaliteet | | | 1.3.2 | | | |
| 4.2.5.9 | Kere külgaknad | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.6.1 | Keskkonnatingimused | | 2.4.2 | | | | |
| 4.2.6.2.1 | Õhukeeriste mõju ooteplatvormil asuvatele reisijatele ja rööbastee kõrval asuvatele töölistele | 1.1.1 | | 1.3.1 | | | |
| 4.2.6.2.2 | Rongi esiotsa rõhuimpulss | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.6.2.3 | Suurimad rõhumuutused tunnelites | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.6.2.4 | Külgtuul | 1.1.1 | | | | | |
| 4.2.6.2.5 | Aerodünaamiline mõju ballastalusel paiknevale rööbasteele | 1.1.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.7.1.1 | Esilaternad | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.7.1.2 | Gabariidituled | 1.1.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.7.1.3 | Tagatuled | 1.1.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.7.1.4 | Tulede juhtimine | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.7.2.1 | Helisignaalseade. Üldosa | 1.1.1 | | | | 2.4.3
  2.6.3 | |
| 4.2.7.2.2 | Hoiatussignaali helirõhutasemed | 1.1.1 | | 1.3.1 | | | |
| 4.2.7.2.3 | Kaitse | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.7.2.4 | Helisignaalseadme juhtimine | 1.1.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.8.1 | Veojõud | | | | | 2.4.3
  2.6.3
  2.3.2 | |
| 4.2.8.2
  4.2.8.2.1–4.2.8.2.9 | Toiteallikas | | | | | 1.5
  2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.8.2.10 | Rongi elektriohutus | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.8.4 | Kaitse elektriohtude eest | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.9.1.1 | Juhikabiin. Üldosa | — | — | — | — | — | |
| 4.2.9.1.2 | Sisse- ja väljapääs | 1.1.5 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.9.1.3 | Nähtavus | 1.1.1 | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.9.1.4 | Sisustuse paigutus | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.9.1.5 | Juhiiste | | | 1.3.1 | | | |
| 4.2.9.1.6 | Juhi töölaud. Ergonoomika | 1.1.5 | | 1.3.1 | | 2.3.2 | |
| 4.2.9.1.7 | Kliima reguleerimine ja õhu kvaliteet | | | 1.3.1 | | | |
| 4.2.9.1.8 | Sisevalgustus | | | | | 2.6.3 | |
| 4.2.9.2.1 | Tuuleklaas. Mehaanilised omadused | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.9.2.2 | Tuuleklaas. Optilised omadused | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.9.2.3 | Tuuleklaas. Seadmed | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.9.3.1 | Juhi tegevuse kontrollimise funktsioon | 1.1.1 | | | | 2.6.3 | |
| 4.2.9.3.2 | Kiirusenäit | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.9.3.3 | Juhi kasutatavad näidikud ja ekraanid | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.9.3.4 | Juhtimisseadmed ja näidikud | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.9.3.5 | Märgistamine | | | | | 2.6.3 | |
| 4.2.9.3.6 | Raadio teel kaugjuhtimise funktsioon, mida personal kasutab rongi koostamisel | 1.1.1 | | | | 2.3.2 | |
| 4.2.9.3.7 | Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise signaali töötlemine | 1.1.1
  1.1.2 | | | | | |
| 4.2.9.3.7a | Rongisisene rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioon | 1.1.1
  1.1.2 | | | | | |
| 4.2.9.3.8 | Euroopa rongijuhtimissüsteemi režiimide haldamise nõuded | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.3.2 | |
| 4.2.9.3.9 | Veojõu seisund | | | | | 2.3.2 | |
| | | | | | | | |
| 4.2.9.4 | Rongisisesed tööriistad ja teisaldatavad seadmed | 2.4.1 | | | | 2.4.3
  2.6.3 | |
| 4.2.9.5 | Töötajate isiklike asjade hoiukohad | — | — | — | — | — | |
| 4.2.9.6 | Salvestusseade | | | | | 2.4.4
  2.3.2 | |
| 4.2.10.2 | Tuleohutus. Tulekahju ennetamise meetmed | 1.1.4 | | 1.3.2 | 1.4.2 | | |
| 4.2.10.3 | Meetmed tulekahju avastamiseks ja ohjamiseks | 1.1.4 | | | | | |
| 4.2.10.4 | Hädaolukordadega seotud nõuded | 2.4.1 | | | | 2.3.2 | |
| 4.2.10.5 | Evakueerimisega seotud nõuded | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.11.2 | Rongi välispindade puhastamine | | | | | 1.5 | |
| 4.2.11.3 | Ühendus tualetitühjendussüsteemiga | | | | | 1.5 | |
| 4.2.11.5 | Veevarude täiendamise liides | | | | | 1.5 | |
| 4.2.11.6 | Rongide seisuteedele paigutamise erinõuded | | | | | 1.5 | |
| 4.2.11.7 | Tankimisseadmed | | | | | 1.5 | |
| 4.2.11.8 | Rongi sisemuse puhastamine – toiteallikas | | | | | 2.5.3 | |
| 4.2.12.2 | Ülddokumentatsioon | | | | | 1.5 | |
| 4.2.12.3 | Hooldusega seotud dokumentatsioon | 1.1.1 | | | | 2.5.1
  2.5.2
  2.6.1
  2.6.2 | |
| 4.2.12.4 | Käitusdokumentatsioon | 1.1.1 | | | | 2.4.2
  2.6.1
  2.6.2 | |
| 4.2.12.5 | Tõsteskeem ja -juhised | | | | | 2.5.3 | |
| 4.2.12.6 | Päästetöödega seotud kirjeldused | | 2.4.2 | | | 2.5.3 | |
| 4.2.13 | Nõuded rongi automaatjuhtimise liidese kohta | | | | | 1.5
  2.3.2
  2.4.3“ | |

Aluseks olev punkt

Veeremi allsüsteemi element

Ohutus

Töökindlus ja käideldavus

Tervisekaitse

Keskkonnakaitse

Tehniline ühilduvus

Juurdepääsetavus

4.2.2.2.2

Sisemine haakeseadis

1.1.3

2.4.1

4.2.2.2.3

Otsahaakeseadis

1.1.3

2.4.1

4.2.2.2.4

Päästetöödel kasutatav haakeseadis

2.4.2

2.5.3

4.2.2.2.5

Haakimistöödeks vajalik töötajate juurdepääs

1.1.5

2.5.1

2.5.3

4.2.2.3

Läbikäigud

1.1.5

4.2.2.4

Veeremiüksuse konstruktsiooni tugevus

1.1.3

2.4.1

4.2.2.5

Passiivne ohutus

2.4.1

4.2.2.6

Tõstmine

2.5.3

4.2.2.7

Seadmete kinnitamine vaguni konstruktsiooni külge

1.1.3

4.2.2.8

Personali- ja kaubaruumide uksed

1.1.5

2.4.1

4.2.2.9

Klaasi mehaanilised omadused

2.4.1

4.2.2.10

Koormustingimused ja kaalutud mass

1.1.3

4.2.3.1

Gabariidid

2.4.3

4.2.3.2.1

Teljekoormuse parameeter

2.4.3

4.2.3.2.2

Rattakoormus

1.1.3

4.2.3.3.1

Veeremi omadused rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks

1.1.1

2.4.3

2.3.2

4.2.3.3.2

Teljepukside seisundi jälgimine

1.1.1

1.2

4.2.3.4.1

Kõveral rööbasteel rööbastelt mahasõidu vältimine

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.4.2

Dünaamiline käitumine sõidu ajal

1.1.1

1.1.2

2.4.3

2.3.2

4.2.3.4.2.1

Sõiduohutuse piirnormid

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.4.2.2

Rööbastee koormamise piirnormid

2.4.3

4.2.3.4.3

Koonilisuse ekvivalent

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.4.3.1

Uute rattaprofiilide arvutuslikud väärtused

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.4.3.2

Rattapaaride koonilisuse ekvivalendi käitusväärtused

1.1.2

1.2

2.4.3

4.2.3.5.1

Pöördvankri raami konstruktsioon

1.1.1

1.1.2

4.2.3.5.2.1

Rattapaaride mehaanilised ja geomeetrilised omadused

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.5.2.2.

Rataste mehaanilised ja geomeetrilised omadused

1.1.1

1.1.2

4.2.3.5.3

Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemid

1.1.1

1.1.2, 1.1.3

1.2

1.5

4.2.3.6

Rööbastee vähim kõverusraadius

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.7

Rattakaitsed

1.1.1

4.2.4.2.1

Pidurdamine. Funktsionaalsed nõuded

1.1.1

2.4.1

2.4.2

1.5

4.2.4.2.2

Pidurdamine. Ohutusnõuded

1.1.1

1.2

2.4.2

4.2.4.3

Pidurisüsteemi tüüp

2.4.3

2.3.2

4.2.4.4.1

Hädapidurduskäsklus

2.4.1

2.4.3

2.3.2

4.2.4.4.2

Sõidupidurduskäsklus

2.4.3

2.3.2

4.2.4.4.3

Otsese pidurduse käsklus

2.4.3

4.2.4.4.4

Dünaamilise pidurduse käsklus

1.1.3

2.3.2

4.2.4.4.5

Seisupidurduskäsklus

2.4.3

4.2.4.5.1

Pidurdustõhusus. Üldnõuded

1.1.1

2.4.1

2.4.2

1.5

4.2.4.5.2

Hädapidurdus

1.1.2

2.4.1

2.4.3

2.3.2

4.2.4.5.3

Sõidupidurdus

2.4.3

2.3.2

4.2.4.5.4

Soojusmahtuvusega seotud arvutused

2.4.1

2.4.3

4.2.4.5.5

Seisupidur

2.4.1

2.4.3

4.2.4.6.1

Ratta ja rööbastee haardeprofiili väärtus

2.4.1

1.2

2.4.2

4.2.4.6.2

Rataste lohisemise vältimise süsteem

2.4.1

1.2

2.4.2

4.2.4.7

Dünaamiline pidur. Veosüsteemiga ühendatud pidurisüsteem

2.4.1

1.2

2.4.2

4.2.4.8.1.

Haardumistingimustest sõltumatu pidurisüsteem. Üldosa

2.4.1

1.2

2.4.2

4.2.4.8.2

magnetiline rööpapidur

2.4.3

2.3.2

4.2.4.8.3

pöörisvoolu-rööpapidur

2.4.3

2.3.2

4.2.4.9

Piduri seisundi ja rikke näitaja

1.1.1

1.2

2.4.2

4.2.4.10

Nõuded piduritele päästetööde korral

2.4.2

4.2.5.1

Sanitaarsüsteemid

1.4.1

4.2.5.2

Helisignaal-sidesüsteem

2.4.1

4.2.5.3

Reisijate häiresignaal

2.4.1

4.2.5.4

Sideseadmed reisijatele

2.4.1

4.2.5.5

Välisuksed: sisse- ja väljapääs vagunisse

2.4.1

2.3.2

4.2.5.6

Välisuksed: süsteemi konstruktsioon

1.1.3

2.4.1

4.2.5.7

Veeremiüksuste vahelised uksed

1.1.5

4.2.5.8

Siseõhu kvaliteet

1.3.2

4.2.5.9

Kere külgaknad

1.1.5

4.2.6.1

Keskkonnatingimused

2.4.2

4.2.6.2.1

Õhukeeriste mõju ooteplatvormil asuvatele reisijatele ja rööbastee kõrval asuvatele töölistele

1.1.1

1.3.1

4.2.6.2.2

Rongi esiotsa rõhuimpulss

2.4.3

4.2.6.2.3

Suurimad rõhumuutused tunnelites

2.4.3

4.2.6.2.4

Külgtuul

1.1.1

4.2.6.2.5

Aerodünaamiline mõju ballastalusel paiknevale rööbasteele

1.1.1

2.4.3

4.2.7.1.1

Esilaternad

2.4.3

2.3.2

4.2.7.1.2

Gabariidituled

1.1.1

2.4.3

4.2.7.1.3

Tagatuled

1.1.1

2.4.3

4.2.7.1.4

Tulede juhtimine

2.4.3

4.2.7.2.1

Helisignaalseade. Üldosa

1.1.1

2.4.3

2.6.3

4.2.7.2.2

Hoiatussignaali helirõhutasemed

1.1.1

1.3.1

4.2.7.2.3

Kaitse

2.4.3

4.2.7.2.4

Helisignaalseadme juhtimine

1.1.1

2.4.3

4.2.8.1

Veojõud

2.4.3

2.6.3

2.3.2

4.2.8.2

4.2.8.2.1–4.2.8.2.9

Toiteallikas

1.5

2.4.3

2.3.2

4.2.8.2.10

Rongi elektriohutus

2.4.1

4.2.8.4

Kaitse elektriohtude eest

2.4.1

4.2.9.1.1

Juhikabiin. Üldosa

—

—

—

—

—

4.2.9.1.2

Sisse- ja väljapääs

1.1.5

2.4.3

4.2.9.1.3

Nähtavus

1.1.1

2.4.3

2.3.2

4.2.9.1.4

Sisustuse paigutus

1.1.5

4.2.9.1.5

Juhiiste

1.3.1

4.2.9.1.6

Juhi töölaud. Ergonoomika

1.1.5

1.3.1

2.3.2

4.2.9.1.7

Kliima reguleerimine ja õhu kvaliteet

1.3.1

4.2.9.1.8

Sisevalgustus

2.6.3

4.2.9.2.1

Tuuleklaas. Mehaanilised omadused

2.4.1

4.2.9.2.2

Tuuleklaas. Optilised omadused

2.4.3

2.3.2

4.2.9.2.3

Tuuleklaas. Seadmed

2.4.3

4.2.9.3.1

Juhi tegevuse kontrollimise funktsioon

1.1.1

2.6.3

4.2.9.3.2

Kiirusenäit

1.1.5

4.2.9.3.3

Juhi kasutatavad näidikud ja ekraanid

1.1.5

4.2.9.3.4

Juhtimisseadmed ja näidikud

1.1.5

4.2.9.3.5

Märgistamine

2.6.3

4.2.9.3.6

Raadio teel kaugjuhtimise funktsioon, mida personal kasutab rongi koostamisel

1.1.1

2.3.2

4.2.9.3.7

Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise signaali töötlemine

1.1.1

1.1.2

4.2.9.3.7a

Rongisisene rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioon

1.1.1

1.1.2

4.2.9.3.8

Euroopa rongijuhtimissüsteemi režiimide haldamise nõuded

1.1.1

1.5

2.3.2

4.2.9.3.9

Veojõu seisund

2.3.2

4.2.9.4

Rongisisesed tööriistad ja teisaldatavad seadmed

2.4.1

2.4.3

2.6.3

4.2.9.5

Töötajate isiklike asjade hoiukohad

—

—

—

—

—

4.2.9.6

Salvestusseade

2.4.4

2.3.2

4.2.10.2

Tuleohutus. Tulekahju ennetamise meetmed

1.1.4

1.3.2

1.4.2

4.2.10.3

Meetmed tulekahju avastamiseks ja ohjamiseks

1.1.4

4.2.10.4

Hädaolukordadega seotud nõuded

2.4.1

2.3.2

4.2.10.5

Evakueerimisega seotud nõuded

2.4.1

4.2.11.2

Rongi välispindade puhastamine

1.5

4.2.11.3

Ühendus tualetitühjendussüsteemiga

1.5

4.2.11.5

Veevarude täiendamise liides

1.5

4.2.11.6

Rongide seisuteedele paigutamise erinõuded

1.5

4.2.11.7

Tankimisseadmed

1.5

4.2.11.8

Rongi sisemuse puhastamine – toiteallikas

2.5.3

4.2.12.2

Ülddokumentatsioon

1.5

4.2.12.3

Hooldusega seotud dokumentatsioon

1.1.1

2.5.1

2.5.2

2.6.1

2.6.2

4.2.12.4

Käitusdokumentatsioon

1.1.1

2.4.2

2.6.1

2.6.2

4.2.12.5

Tõsteskeem ja -juhised

2.5.3

4.2.12.6

Päästetöödega seotud kirjeldused

2.4.2

2.5.3

4.2.13

Nõuded rongi automaatjuhtimise liidese kohta

1.5

2.3.2

2.4.3“

| 11) | punkt 3.2 asendatakse järgmisega:
  „3.2.   Käesolevas KTKs käsitlemata olulised nõuded

  Direktiivi (EL) 2016/797 III lisas üldnõuete või iga allsüsteemi nõuete alla liigitatud mõnda olulist nõuet, mis avaldab mõju ka veeremi allsüsteemile, käsitletakse käesolevas KTKs piiratud määral.“; |
| --- | --- |

11)

punkt 3.2 asendatakse järgmisega:

„3.2.   Käesolevas KTKs käsitlemata olulised nõuded

Direktiivi (EL) 2016/797 III lisas üldnõuete või iga allsüsteemi nõuete alla liigitatud mõnda olulist nõuet, mis avaldab mõju ka veeremi allsüsteemile, käsitletakse käesolevas KTKs piiratud määral.“;

| 12) | punkti 4.1.1 alapunkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4) | Punktis 7.1.2 (vt tabel 17a) on kirjeldatud mõnda veeremi omadust, mis tuleb kanda lubatud veeremitüüpide Euroopa registrisse (vastavalt asjaomasele komisjoni otsusele). Peale selle tuleb need omadused esitada veeremi tehnilises dokumentatsioonis, mida on kirjeldatud punktis 4.2.12.“; |
| --- | --- | --- |

12)

punkti 4.1.1 alapunkt 4 asendatakse järgmisega:

„4)

Punktis 7.1.2 (vt tabel 17a) on kirjeldatud mõnda veeremi omadust, mis tuleb kanda lubatud veeremitüüpide Euroopa registrisse (vastavalt asjaomasele komisjoni otsusele). Peale selle tuleb need omadused esitada veeremi tehnilises dokumentatsioonis, mida on kirjeldatud punktis 4.2.12.“;

| 13) | punkti 4.1.3 alapunkti 3 kaks viimast taanet asendatakse järgmisega:






  “- | eriveerem (vt punkti 2.2.2, alapunkt C)“; |
| --- | --- | --- |

13)

punkti 4.1.3 alapunkti 3 kaks viimast taanet asendatakse järgmisega:

“-

eriveerem (vt punkti 2.2.2, alapunkt C)“;

| 14) | punkt 4.2.1.2 asendatakse järgmisega:
  „4.2.1.2   Avatud punktid

  Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõike 6 kohaselt on kõik avatud punktid loetletud I liites.“; |
| --- | --- |

14)

punkt 4.2.1.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.1.2   Avatud punktid

Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõike 6 kohaselt on kõik avatud punktid loetletud I liites.“;

| 15) | punkti 4.2.2.2.3 alapunkti b alapunkti b-2 alapunktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:






  „1) | Puhvrid ja kruvisidur peavad olema paigaldatud vastavalt J-1 liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- | --- |

15)

punkti 4.2.2.2.3 alapunkti b alapunkti b-2 alapunktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1)

Puhvrid ja kruvisidur peavad olema paigaldatud vastavalt J-1 liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

| 2) | Piduritorude ja -voolikute, haakeseadiste ja kraanide mõõtmed ja paigutus peavad vastama samas tehnilises kirjelduses ettenähtud nõuetele.“; |
| --- | --- |

2)

Piduritorude ja -voolikute, haakeseadiste ja kraanide mõõtmed ja paigutus peavad vastama samas tehnilises kirjelduses ettenähtud nõuetele.“;

| 16) | punkti 4.2.2.2.4 alapunkti 3 alapunkti a teine taane asendatakse järgmisega:






  „– | piduritorude ja kraanide külgsuunaline paiknemine vastab J-1 liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele;“; |
| --- | --- | --- |

16)

punkti 4.2.2.2.4 alapunkti 3 alapunkti a teine taane asendatakse järgmisega:

„–

piduritorude ja kraanide külgsuunaline paiknemine vastab J-1 liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele;“;

| 17) | punkti 4.2.2.2.5 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

  „Selle nõude täitmiseks peavad punkti 4.2.2.2.3 alapunkti b kohaste UIC-tüüpi manuaalsete haakesüsteemidega varustatud veeremiüksused vastama järgmistele nõuetele (nn Berni ristkülik):






  — | kruvisidurite ja külgpuhvritega varustatud veeremiüksuste puhul peab personali tegutsemisruum vastama J-1 liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele; |
| --- | --- | --- |

17)

punkti 4.2.2.2.5 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„Selle nõude täitmiseks peavad punkti 4.2.2.2.3 alapunkti b kohaste UIC-tüüpi manuaalsete haakesüsteemidega varustatud veeremiüksused vastama järgmistele nõuetele (nn Berni ristkülik):

—

kruvisidurite ja külgpuhvritega varustatud veeremiüksuste puhul peab personali tegutsemisruum vastama J-1 liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele;

| — | kui on paigaldatud kombineeritud automaat- ja kruvisidur, võib automaatsidur ulatuda Berni ristkülikusse vasakult küljelt, kui see on koormuse all ja kruvisidur on kasutusel. |
| --- | --- |

—

kui on paigaldatud kombineeritud automaat- ja kruvisidur, võib automaatsidur ulatuda Berni ristkülikusse vasakult küljelt, kui see on koormuse all ja kruvisidur on kasutusel.

Iga puhvri all peab olema käsipuu. Käsipuud peavad vastu pidama 1,5 kN suurusele jõule.“;

| 18) | punkti 4.2.2.4 alapunktid 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:






  „3) | Veeremiüksuse kere staatiline ja dünaamiline tugevus (väsimus) on olulised rongis viibijate ohutuse tagamiseks ning rongi kuuluvate ja manöövritöödel osalevate veeremiüksuste konstruktsiooni terviklikkuse seisukohast. Sellepärast peab iga veeremiüksuse konstruktsioon vastama J-1 liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele, mille kohaselt arvesse võetavad veeremikategooriad peavad vedurite ja jõuallikaga veeremiüksuste puhul vastama kategooriale L ning kõigi muude käesoleva KTK kohaldamisalasse jäävate veeremitüüpide puhul kategooriale PI või PII. |
| --- | --- | --- |

18)

punkti 4.2.2.4 alapunktid 3, 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„3)

Veeremiüksuse kere staatiline ja dünaamiline tugevus (väsimus) on olulised rongis viibijate ohutuse tagamiseks ning rongi kuuluvate ja manöövritöödel osalevate veeremiüksuste konstruktsiooni terviklikkuse seisukohast. Sellepärast peab iga veeremiüksuse konstruktsioon vastama J-1 liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele, mille kohaselt arvesse võetavad veeremikategooriad peavad vedurite ja jõuallikaga veeremiüksuste puhul vastama kategooriale L ning kõigi muude käesoleva KTK kohaldamisalasse jäävate veeremitüüpide puhul kategooriale PI või PII.

| 4) | Veeremiüksuse kere tugevust võib tõendada arvutuste ja/või katsetuste abil vastavalt J-1 liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses ette nähtud tingimustele. |
| --- | --- |

4)

Veeremiüksuse kere tugevust võib tõendada arvutuste ja/või katsetuste abil vastavalt J-1 liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses ette nähtud tingimustele.

| 5) | Kui veeremiüksuse projektijärgne survejõud on suurem kui J-1 liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud kategooriatel (mis on alapunktis 3 minimaalselt nõutavad), ei hõlma käesolev tehniline kirjeldus kavandatud tehnilist lahendust. Sel juhul on survejõuga seoses lubatud kasutada muid avalikult kättesaadavaid normdokumente.
  Sellisel juhul peab teavitatud asutus kontrollima, kas alternatiivsed normdokumendid moodustavad tehniliselt järjepideva osa eeskirjadest, mida kohaldatakse veeremiüksuse konstruktsiooni projekteerimisel, valmistamisel ja katsetamisel.
  Survejõu väärtus kantakse punktis 4.2.12 kindlaksmääratud tehnilisse dokumentatsiooni.“; |
| --- | --- |

5)

Kui veeremiüksuse projektijärgne survejõud on suurem kui J-1 liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud kategooriatel (mis on alapunktis 3 minimaalselt nõutavad), ei hõlma käesolev tehniline kirjeldus kavandatud tehnilist lahendust. Sel juhul on survejõuga seoses lubatud kasutada muid avalikult kättesaadavaid normdokumente.

Sellisel juhul peab teavitatud asutus kontrollima, kas alternatiivsed normdokumendid moodustavad tehniliselt järjepideva osa eeskirjadest, mida kohaldatakse veeremiüksuse konstruktsiooni projekteerimisel, valmistamisel ja katsetamisel.

Survejõu väärtus kantakse punktis 4.2.12 kindlaksmääratud tehnilisse dokumentatsiooni.“;

| 19) | punkt 4.2.2.5 asendatakse järgmisega:
  „4.2.2.5.   Passiivne ohutus









  1) | Käesolevas punktis loetletud nõudeid kohaldatakse kõigi veeremiüksuste suhtes, välja arvatud veeremiüksuste suhtes, mis ei ole ette nähtud käitamise ajal reisijate ega personali vedamiseks, ning välja arvatud teemasinate suhtes. |
| --- | --- | --- |

19)

punkt 4.2.2.5 asendatakse järgmisega:

„4.2.2.5.   Passiivne ohutus

1)

| 2) | Veeremiüksuste puhul, mis on projekteeritud käitamiseks 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemis, on käesolevas punktis esitatud passiivset ohutust käsitlevate nõuete kohaldamine vabatahtlik. Kui taotleja otsustab kohaldada käesolevas punktis kirjeldatud passiivset ohutust käsitlevaid nõudeid, peavad liikmesriigid seda tunnustama. Samuti võivad liikmesriigid nõuda nende nõuete kohaldamist. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Vedurite puhul, mis on projekteeritud käitamiseks 1 524 mm rööpmelaiusega süsteemis, on käesolevas punktis esitatud passiivset ohutust käsitlevate nõuete kohaldamine vabatahtlik. Kui taotleja otsustab kohaldada käesolevas punktis kirjeldatud passiivset ohutust käsitlevaid nõudeid, peavad liikmesriigid seda tunnustama. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kindla kokkupõrkestsenaariumiga seotud sätted ei kuulu kohaldamisele selliste veeremiüksuste suhtes, mis ei ole suutelised liikuma vastavas kokkupõrkestsenaariumis kirjeldatud kokkupõrkekiirustel. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Passiivse ohutuse eesmärk on täiendada aktiivset ohutust, kui kõik muud ohutusabinõud ei ole tulemuslikud. Selleks peab veeremiüksuste mehaaniline konstruktsioon rongis viibijaid kokkupõrke korral kaitsma ning sisaldama vahendeid, mis






  — | piiravad aeglustumist; |
| --- | --- | --- |

5)

—

piiravad aeglustumist;

| — | tagavad inimeste viibimisalas vajaliku ellujäämisruumi ja konstruktsiooni püsivuse; |
| --- | --- |

—

tagavad inimeste viibimisalas vajaliku ellujäämisruumi ja konstruktsiooni püsivuse;

| — | vähendavad vagunite kuhjumisohtu; |
| --- | --- |

—

vähendavad vagunite kuhjumisohtu;

| — | vähendavad rööbastelt mahasõidu ohtu; |
| --- | --- |

—

vähendavad rööbastelt mahasõidu ohtu;

| — | leevendavad rööbastel oleva takistusega kokkupõrkamise tagajärgi. |
| --- | --- |

—

leevendavad rööbastel oleva takistusega kokkupõrkamise tagajärgi.

Veeremiüksused peavad nimetatud funktsionaalsete nõuete täitmiseks vastama J-1 liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele, mis on seotud kokkupõrkekindluse kategooriaga C-I.

Kaaluda tuleb nelja järgmist kokkupõrke võrdlusstsenaariumi:

| — | 1. stsenaarium: laupkokkupõrge kahe ühesuguse veeremiüksuse vahel; |
| --- | --- |

—

1. stsenaarium: laupkokkupõrge kahe ühesuguse veeremiüksuse vahel;

| — | 2. stsenaarium: laupkokkupõrge kaubavaguniga; |
| --- | --- |

—

2. stsenaarium: laupkokkupõrge kaubavaguniga;

| — | 3. stsenaarium: veeremiüksuse kokkupõrge raudteeületuskohal oleva suure maanteesõidukiga; |
| --- | --- |

—

3. stsenaarium: veeremiüksuse kokkupõrge raudteeületuskohal oleva suure maanteesõidukiga;

| — | 4. stsenaarium: veeremiüksuse kokkupõrge madala takistusega (näiteks raudteeületuskohal olev sõiduauto, loom, kivi jne). |
| --- | --- |

—

4. stsenaarium: veeremiüksuse kokkupõrge madala takistusega (näiteks raudteeületuskohal olev sõiduauto, loom, kivi jne).

| 6) | Punktis 5 esitatud stsenaariume on kirjeldatud J-1 liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses. |
| --- | --- |

6)

| 7) | J-1 liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõudeid kohaldatakse eespool kirjeldatud kokkupõrke võrdlusstsenaariumide suhtes. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Rööbastel oleva takistusega kokkupõrke tagajärgede leevendamiseks peavad vedurite, veopeade, juhtvagunite ja rongide esiosad olema varustatud takistuste deflektoriga. Takistuste deflektorite suhtes kehtivad nõuded on kindlaks määratud J-1 liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- |

8)

| 20) | punkti 4.2.2.6 alapunktid 7, 8 ja 9 asendatakse järgmisega:






  „7) | Tõstepunktide geomeetria peab vastama J-1 liite viites 4 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- | --- |

20)

punkti 4.2.2.6 alapunktid 7, 8 ja 9 asendatakse järgmisega:

„7)

Tõstepunktide geomeetria peab vastama J-1 liite viites 4 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

| 8) | Tõstepunktid tuleb tähistada J-1 liite viites 5 osutatud tehnilisele kirjeldusele vastavate märkidega. |
| --- | --- |

8)

Tõstepunktid tuleb tähistada J-1 liite viites 5 osutatud tehnilisele kirjeldusele vastavate märkidega.

| 9) | Konstruktsiooni projekteerimisel tuleb arvesse võtta J-1 liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses täpsustatud koormuseid. Veeremiüksuse kere tugevust võib tõendada arvutuste või katsetuste abil vastavalt samas tehnilises kirjelduses ette nähtud tingimustele.
  Punktis 4.2.2.4 kindlaksmääratud tingimustel võib kasutada alternatiivseid avalikult kättesaadavaid normdokumente.“; |
| --- | --- |

9)

Konstruktsiooni projekteerimisel tuleb arvesse võtta J-1 liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses täpsustatud koormuseid. Veeremiüksuse kere tugevust võib tõendada arvutuste või katsetuste abil vastavalt samas tehnilises kirjelduses ette nähtud tingimustele.

Punktis 4.2.2.4 kindlaksmääratud tingimustel võib kasutada alternatiivseid avalikult kättesaadavaid normdokumente.“;

| 21) | punkti 4.2.2.7 alapunktis 3 asendatakse tekst „viites 12“ tekstiga „viites 1“; |
| --- | --- |

21)

punkti 4.2.2.7 alapunktis 3 asendatakse tekst „viites 12“ tekstiga „viites 1“;

| 22) | punkti 4.2.2.10 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Kindlaks tuleb määrata järgmised J-1 liite viites 6 osutatud tehnilises kirjelduses määratletud koormustingimused:






  i) | projektijärgne mass erandliku kasuliku koormusega; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

22)

punkti 4.2.2.10 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Kindlaks tuleb määrata järgmised J-1 liite viites 6 osutatud tehnilises kirjelduses määratletud koormustingimused:

i)

projektijärgne mass erandliku kasuliku koormusega;

| ii) | projektijärgne mass tavalise kasuliku koormusega; |
| --- | --- |

ii)

projektijärgne mass tavalise kasuliku koormusega;

| iii) | töökorras veeremiüksuse projektijärgne mass; |
| --- | --- |

iii)

töökorras veeremiüksuse projektijärgne mass;

| iv) | töömass tavalise kasuliku koormusega; |
| --- | --- |

iv)

töömass tavalise kasuliku koormusega;

| v) | töömass töörežiimil.“; |
| --- | --- |

v)

töömass töörežiimil.“;

| b) | punktis 2 asendatakse tekst „viites 13“ tekstiga „viites 6“; |
| --- | --- |

b)

punktis 2 asendatakse tekst „viites 13“ tekstiga „viites 6“;

| 23) | punkt 4.2.3.1 asendatakse järgmisega:
  „4.2.3.1.   Gabariidid









  1) | Selles punktis käsitletakse veeremi kavandatava suuruse arvutamise ja vastavustõendamise eeskirju, eesmärgiga tagada veeremi liiklemine ühes või mitmes taristus ilma häiringute ohuta.
  Nõuded veeremiüksustele, mis on projekteeritud käitamiseks muus kui 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemis |
| --- | --- | --- |

23)

punkt 4.2.3.1 asendatakse järgmisega:

„4.2.3.1.   Gabariidid

1)

Nõuded veeremiüksustele, mis on projekteeritud käitamiseks muus kui 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemis

| 2) | Taotleja valib kavandatava võrdlusprofiili, sealhulgas madalamate osade võrdlusprofiili. See võrdlusprofiil kantakse punktis 4.2.12 kindlaksmääratud tehnilisse dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Veeremiüksuse vastavus sellele kavandatud võrdlusprofiilile tehakse kindlaks ühe J-1 liite viites 7 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud meetodi abil. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kui tehakse kindlaks, et veeremiüksus vastab ühele või mitmele võrdlusprofiilile G1, GA, GB, GC või DE3, sealhulgas madalama osaga seotud võrdlusprofiilidele GI1, GI2 või GI3, nagu on esitatud J-1 liite viites 7 osutatud tehnilises kirjelduses, tehakse vastavus kindlaks J-1 liite viites 7 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud kinemaatilise meetodi abil.
  Vastavus nendele võrdlusprofiilidele kantakse punktis 4.2.12 kindlaksmääratud tehnilisse dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

4)

Vastavus nendele võrdlusprofiilidele kantakse punktis 4.2.12 kindlaksmääratud tehnilisse dokumentatsiooni.

| 5) | Elektriliste veeremiüksuste puhul tuleb pantograafi gabariite kontrollida J-1 liite viites 7 osutatud tehnilise kirjelduse kohaste arvutuste abil, millega tagatakse, et pantograafi gabariidid vastavad komisjoni määruse (EL) nr 1301/2014 (*6) (energiavarustuse KTK) D liite kohaselt kindlaks määratud pantograafi mehaanilistele kinemaatilistele gabariitidele ning sõltuvad pantograafi jaoks valitud kollektoripea geomeetriast: punktis 4.2.8.2.9.2 on kindlaks määratud kaks lubatud võimalust.
  Taristu gabariitide puhul arvestatakse ka toitepingega, et tagada pantograafi ja püsirajatiste vahel nõuetekohased isolatsioonivahed. |
| --- | --- |

5)

Taristu gabariitide puhul arvestatakse ka toitepingega, et tagada pantograafi ja püsirajatiste vahel nõuetekohased isolatsioonivahed.

| 6) | Pantograafi gabariitide kõikumist, mida on kirjeldatud energiavarustuse KTK punktis 4.2.10 ja mida kasutatakse mehaanilise kinemaatilise gabariidi arvutamiseks, tuleb arvutuslikult või mõõtmiste abil põhjendada vastavalt J-1 liite viites 7 osutatud tehnilisele kirjeldusele.
  Nõuded veeremiüksustele, mis on projekteeritud käitamiseks 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemis |
| --- | --- |

6)

Nõuded veeremiüksustele, mis on projekteeritud käitamiseks 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemis

| 7) | Veeremiüksuse staatiline profiil peab jääma ühtsesse veeremi gabariitide vahemikku T; taristu võrdlusprofiil on rööpmelaius S. Seda profiili on täpsustatud B liites. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Elektriliste veeremiüksuste puhul tuleb pantograafi gabariite kontrollida arvutuste abil eesmärgiga tagada, et pantograafi gabariit vastab energiavarustuse KTK D liite kohaselt kindlaks määratud pantograafi mehaanilistele staatilistele gabariitidele; arvesse tuleb võtta pantograafi jaoks valitud kollektoripea geomeetriat: lubatud võimalused on kindlaks määratud punktis 4.2.8.2.9.2. |
| --- | --- |

8)

(*6)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1301/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 179).“
  "

| 24) | punkt 4.2.3.2.1 asendatakse järgmisega:
  „4.2.3.2.1.   Teljekoormuse parameeter









  1) | Teljekoormus koos teljevahe, veeremiüksuse pikkuse ja veeremiüksuse suurima lubatud kiirusega vaadeldaval liinil on veeremiüksuse ja taristu vahelise liidese parameeter.
  Komisjoni määruse (EL) nr 1299/2014 (*7) (edaspidi „taristu KTK“) punktis 4.2.1 esitatud eesmärgiks oleva süsteemi puhul on teljekoormus tööparameeter, mis sõltub liini liikluskoodist. |
| --- | --- | --- |

24)

punkt 4.2.3.2.1 asendatakse järgmisega:

„4.2.3.2.1.   Teljekoormuse parameeter

1)

Komisjoni määruse (EL) nr 1299/2014 (*7) (edaspidi „taristu KTK“) punktis 4.2.1 esitatud eesmärgiks oleva süsteemi puhul on teljekoormus tööparameeter, mis sõltub liini liikluskoodist.

| 2) | Järgmised taristuga liidestumist näitavad tunnused tuleb esitada veeremiüksuse hindamise käigus koostatavas ja punktis 4.2.12.2 kirjeldatud ülddokumentatsioonis:






  — | mass telje kohta (iga telje kohta) kõikide koormustingimuste korral (nagu on kindlaks määratud punktis 4.2.2.10 ja dokumenteerimisnõuetes); |
| --- | --- | --- |

2)

—

mass telje kohta (iga telje kohta) kõikide koormustingimuste korral (nagu on kindlaks määratud punktis 4.2.2.10 ja dokumenteerimisnõuetes);

| — | telgede pikisuunaline paiknemine veeremiüksusel (teljevahed); |
| --- | --- |

—

telgede pikisuunaline paiknemine veeremiüksusel (teljevahed);

| — | veeremiüksuse pikkus; |
| --- | --- |

—

veeremiüksuse pikkus;

| — | valmistajakiirus (vastavalt punkti 4.2.8.1.2 dokumenteerimisnõuetele); |
| --- | --- |

—

valmistajakiirus (vastavalt punkti 4.2.8.1.2 dokumenteerimisnõuetele);

| — | EN liinikategooria, mis tuleneb veeremiüksuse kategoriseerimisest vastavalt J-1 liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

—

EN liinikategooria, mis tuleneb veeremiüksuse kategoriseerimisest vastavalt J-1 liite viites 10 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

| 2a) | Iseliikuvate diisel- ja elektrireisirongide ning reisivagunite ja muude reisirongivagunite puhul tuleb EN liinikategooria alati dokumenteerida, näidates seismisala kasuliku koormuse standardväärtuse kilogrammides ruutmeetri kohta, nagu on kindlaks määratud J-1 liite viites 10 osutatud tehnilises kirjelduses. |
| --- | --- |

2a)

| 2b) | Kui punkti 4.2.2.10 alapunktide 1 ja 2 kohaselt kasutatakse koormustingimuse „projektijärgne mass erandliku kasuliku koormusega“ kindlaksmääramiseks konkreetset seismisala kasuliku koormuse väärtust, dokumenteeritakse teine EN liinikategooria, kasutades seda konkreetset seismisala kasuliku koormuse väärtust. |
| --- | --- |

2b)

| 2c) | Kõigi nende veeremiüksuste puhul dokumenteeritakse kõik EN liinikategooriad, näidates seismisala kasuliku koormuse, nagu on kirjeldatud J-1 liite viites 10 osutatud tehnilises kirjelduses. |
| --- | --- |

2c)

| 3) | Teljekoormuse andmete kasutamine veeremi ja taristu ühilduvuse kontrollimiseks käituse tasandil (väljaspool käesoleva KTK kohaldamisala)
  Vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/773 (*8) (käitamise ja liikluskorralduse KTK) punkti 4.2.2.5 nõuetele on raudteeveo-ettevõtja kohustatud määratlema veeremiüksuse iga üksiku telje teljekoormuse kui taristuga liidestumise parameetri, lähtudes plaanitava kasutuse käigus tekkivast eeldatavast koormusest (veeremiüksuse hindamise ajal seda ei määratleta). Koormustingimusel „projektijärgne mass erandliku kasuliku koormusega“ esinev teljekoormus on eespool nimetatud teljekoormuse suurim võimalik väärtus. Samuti tuleb arvesse võtta punktis 4.2.4.5.2 määratletud pidurisüsteemi projekteerimisel arvesse võetud maksimaalset koormust. |
| --- | --- |

3)

Vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/773 (*8) (käitamise ja liikluskorralduse KTK) punkti 4.2.2.5 nõuetele on raudteeveo-ettevõtja kohustatud määratlema veeremiüksuse iga üksiku telje teljekoormuse kui taristuga liidestumise parameetri, lähtudes plaanitava kasutuse käigus tekkivast eeldatavast koormusest (veeremiüksuse hindamise ajal seda ei määratleta). Koormustingimusel „projektijärgne mass erandliku kasuliku koormusega“ esinev teljekoormus on eespool nimetatud teljekoormuse suurim võimalik väärtus. Samuti tuleb arvesse võtta punktis 4.2.4.5.2 määratletud pidurisüsteemi projekteerimisel arvesse võetud maksimaalset koormust.

(*7)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1299/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „taristu“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 1)."

(*8)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 5).“
  "

| 25) | punkt 4.2.3.3.1 asendatakse järgmisega:
  „4.2.3.3.1.   Veeremi omadused rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks









  1) | Rongituvastuse sihtsüsteemidega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused on esitatud punktides 4.2.3.3.1.1, 4.2.3.3.1.2 ja 4.2.3.3.1.3.
  Viidatakse J-2 liite viites A osutatud tehnilise kirjelduse punktidele (neile on viidatud ka kontrolli ja signaalimise KTK (*9) A liite viites 77 osutatud tabelis A.2). Seotud erijuhtumid on määratletud kontrolli ja signaalimise KTK punktis 7.7. |
| --- | --- | --- |

25)

punkt 4.2.3.3.1 asendatakse järgmisega:

„4.2.3.3.1.   Veeremi omadused rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks

1)

Viidatakse J-2 liite viites A osutatud tehnilise kirjelduse punktidele (neile on viidatud ka kontrolli ja signaalimise KTK (*9) A liite viites 77 osutatud tabelis A.2). Seotud erijuhtumid on määratletud kontrolli ja signaalimise KTK punktis 7.7.

| 2) | Omadused, millele veerem vastab, tuleb kanda punktis 4.2.12 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

2)

(*9)  Komisjoni 10. augusti 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1695, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2016/919 (ELT L 380, 8.9.2023, lk 222).“
  "

| 26) | punkt 4.2.3.3.1.1 asendatakse järgmisega:
  „4.2.3.3.1.1.   Rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused

  J-2 liite viites A osutatud tehnilises kirjelduses täpsustatakse järgmiste näitajatega seotud omadused.






  i) | Veeremiüksuse geomeetria







  (1) | Suurim lubatud kaugus järjestikuste telgede vahel. |
| --- | --- | --- | --- |

26)

punkt 4.2.3.3.1.1 asendatakse järgmisega:

„4.2.3.3.1.1.   Rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused

J-2 liite viites A osutatud tehnilises kirjelduses täpsustatakse järgmiste näitajatega seotud omadused.

i)

Veeremiüksuse geomeetria

(1)

Suurim lubatud kaugus järjestikuste telgede vahel.

| (2) | Suurim lubatud kaugus rongi eesmise/tagumise otsa ja esimese/viimase telje vahel. |
| --- | --- |

(2)

Suurim lubatud kaugus rongi eesmise/tagumise otsa ja esimese/viimase telje vahel.

| (3) | Väikseim lubatud kaugus esimese ja viimase telje vahel. |
| --- | --- |

(3)

Väikseim lubatud kaugus esimese ja viimase telje vahel.

| ii) | Veeremiüksuse konstruktsioon







  (4) | Minimaalne lubatud teljekoormus kõikide koormustingimuste korral. |
| --- | --- | --- |

ii)

Veeremiüksuse konstruktsioon

(4)

Minimaalne lubatud teljekoormus kõikide koormustingimuste korral.

| (5) | Rattapaari vastastikuste rataste veerepindade vaheline elektritakistus ja selle mõõtmise meetod. |
| --- | --- |

(5)

Rattapaari vastastikuste rataste veerepindade vaheline elektritakistus ja selle mõõtmise meetod.

| (6) | Pantograafiga varustatud elektriliste veeremiüksuste puhul väikseim näivtakistus; |
| --- | --- |

(6)

Pantograafiga varustatud elektriliste veeremiüksuste puhul väikseim näivtakistus;

| (7) | Manööverdamisseadmete kasutamine. |
| --- | --- |

(7)

Manööverdamisseadmete kasutamine.

| iii) | Heitmete vältimine







  (8) | Liivatamisseadmete kasutamine.
  Kui on ette nähtud automaatse liivatamise funktsioon, peab juhil olema võimalik see funktsioon välja lülitada rööbastee teatavates punktides, mis on käitamiseeskirjades määratletud liivatamiseks mittesobivatena. |
| --- | --- | --- |

iii)

Heitmete vältimine

(8)

Liivatamisseadmete kasutamine.

Kui on ette nähtud automaatse liivatamise funktsioon, peab juhil olema võimalik see funktsioon välja lülitada rööbastee teatavates punktides, mis on käitamiseeskirjades määratletud liivatamiseks mittesobivatena.

| (9) | Komposiitmaterjalist piduriklotside kasutamine. |
| --- | --- |

(9)

Komposiitmaterjalist piduriklotside kasutamine.

| (10) | Kui veeremiüksus on varustatud rattaharja õlititega, siis nende kohta kehtivad nõuded. |
| --- | --- |

(10)

Kui veeremiüksus on varustatud rattaharja õlititega, siis nende kohta kehtivad nõuded.

| iv) | Elektromagnetiline ühilduvus







  (11) | Juhtivusliku häirega seotud nõuded.“; |
| --- | --- | --- |

iv)

Elektromagnetiline ühilduvus

(11)

Juhtivusliku häirega seotud nõuded.“;

| 27) | punkt 4.2.3.3.1.2 asendatakse järgmisega:
  „4.2.3.3.1.2   Teljeloenduritel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused

  J-2 liite viites A osutatud tehnilises kirjelduses täpsustatakse järgmiste näitajatega seotud omadused.






  i) | Veeremiüksuse geomeetria







  (1) | Suurim lubatud kaugus järjestikuste telgede vahel. |
| --- | --- | --- | --- |

27)

punkt 4.2.3.3.1.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.3.3.1.2   Teljeloenduritel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused

J-2 liite viites A osutatud tehnilises kirjelduses täpsustatakse järgmiste näitajatega seotud omadused.

i)

Veeremiüksuse geomeetria

(1)

Suurim lubatud kaugus järjestikuste telgede vahel.

| (2) | Väikseim lubatud kaugus järjestikuste telgede vahel. |
| --- | --- |

(2)

Väikseim lubatud kaugus järjestikuste telgede vahel.

| (3) | Haakimiseks ettenähtud veeremiüksuse otsas väikseim lubatud kaugus rongi eesmise/tagumise otsa ja esimese/viimase telje vahel (võrdub poolega kindlaksmääratud väärtusest) |
| --- | --- |

(3)

Haakimiseks ettenähtud veeremiüksuse otsas väikseim lubatud kaugus rongi eesmise/tagumise otsa ja esimese/viimase telje vahel (võrdub poolega kindlaksmääratud väärtusest)

| (4) | Suurim lubatud kaugus rongi eesmise/tagumise otsa ja esimese/viimase telje vahel. |
| --- | --- |

(4)

Suurim lubatud kaugus rongi eesmise/tagumise otsa ja esimese/viimase telje vahel.

| ii) | Ratta geomeetria







  (5) | Ratta geomeetria. |
| --- | --- | --- |

ii)

Ratta geomeetria

(5)

Ratta geomeetria.

| iii) | Veeremiüksuse konstruktsioon







  (6) | Metallita ja induktiivkomponentideta ruum rataste vahel. |
| --- | --- | --- |

iii)

Veeremiüksuse konstruktsioon

(6)

Metallita ja induktiivkomponentideta ruum rataste vahel.

| (7) | Rattamaterjali omadused; |
| --- | --- |

(7)

Rattamaterjali omadused;

| iv) | Elektromagnetiline ühilduvus







  (8) | Elektromagnetväljadega seotud nõuded; |
| --- | --- | --- |

iv)

Elektromagnetiline ühilduvus

(8)

Elektromagnetväljadega seotud nõuded;

| (9) | Magnetiliste või pöörisvoolu-rööpapidurite kasutamine.“; |
| --- | --- |

(9)

Magnetiliste või pöörisvoolu-rööpapidurite kasutamine.“;

| 28) | punkt 4.2.3.3.1.3 asendatakse järgmisega:
  „4.2.3.3.1.3.   Silmusahelal põhinevate süsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused

  J-2 liite viites A osutatud tehnilises kirjelduses täpsustatakse järgmiste näitajatega seotud omadused. | Veeremiüksuse konstruktsioon







  (1) | Veeremiüksuse metallkonstruktsioon.“; |
| --- | --- | --- | --- |

28)

punkt 4.2.3.3.1.3 asendatakse järgmisega:

„4.2.3.3.1.3.   Silmusahelal põhinevate süsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused

J-2 liite viites A osutatud tehnilises kirjelduses täpsustatakse järgmiste näitajatega seotud omadused.

Veeremiüksuse konstruktsioon

(1)

Veeremiüksuse metallkonstruktsioon.“;

| 29) | punkti 4.2.3.3.2.1 alapunktid 3 ja 4 asendatakse järgmisega:






  „3) | Tuvastussüsteem peab asuma täielikult veeremiüksuse pardal ning diagnoosisõnumid peavad olema pardal kättesaadavad. |
| --- | --- | --- |

29)

punkti 4.2.3.3.2.1 alapunktid 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3)

Tuvastussüsteem peab asuma täielikult veeremiüksuse pardal ning diagnoosisõnumid peavad olema pardal kättesaadavad.

| 4) | Edastatud diagnoosisõnumeid tuleb kirjeldada ja võtta arvesse punktis 4.2.12.4 kirjeldatud käitusdokumentatsioonis ning punktis 4.2.12.3 kirjeldatud hooldusdokumentatsioonis.“; |
| --- | --- |

4)

Edastatud diagnoosisõnumeid tuleb kirjeldada ja võtta arvesse punktis 4.2.12.4 kirjeldatud käitusdokumentatsioonis ning punktis 4.2.12.3 kirjeldatud hooldusdokumentatsioonis.“;

| 30) | punkti 4.2.3.3.2.2 alapunktides 1 ja 2a asendatakse tekst „viites 15“ tekstiga „viites 8“; |
| --- | --- |

30)

punkti 4.2.3.3.2.2 alapunktides 1 ja 2a asendatakse tekst „viites 15“ tekstiga „viites 8“;

| 31) | punkti 4.2.3.4.1 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Vastavushindamise menetlust kohaldatakse teljekoormuste puhul, mis jäävad taristu KTK punktis 4.2.1 ja J-1 liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses nimetatud vahemikku.“; |
| --- | --- |

31)

punkti 4.2.3.4.1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Vastavushindamise menetlust kohaldatakse teljekoormuste puhul, mis jäävad taristu KTK punktis 4.2.1 ja J-1 liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses nimetatud vahemikku.“;

| 32) | punkti 4.2.3.4.2 muudetakse järgmiselt:






  (a) | punkt a asendatakse järgmisega:
  „a)   Tehnilised nõuded









  1) | Veeremiüksus töötab ohutult ja koormab rööbasteed vastuvõetaval tasemel, kui veeremiüksust käitatakse väärtuste piires, mis saadakse kiiruse ja välisrööpa kõrgenduse puudujäägi kombinatsiooni(de) alusel vastavalt J-1 liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud tingimustele.
  Selle hindamisel kontrollitakse, kas järgitakse punktides 4.2.3.4.2.1 ja 4.2.3.4.2.2 kindlaks määratud piirnorme; vastavushindamise menetlust on kirjeldatud punktis 6.2.3.4. |
| --- | --- | --- | --- |

32)

punkti 4.2.3.4.2 muudetakse järgmiselt:

(a)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)   Tehnilised nõuded

1)

Selle hindamisel kontrollitakse, kas järgitakse punktides 4.2.3.4.2.1 ja 4.2.3.4.2.2 kindlaks määratud piirnorme; vastavushindamise menetlust on kirjeldatud punktis 6.2.3.4.

| 2) | Punktis 3 nimetatud piirnorme ja vastavushindamise menetlust kohaldatakse teljekoormuste puhul, mis jäävad taristu KTK punktis 4.2.1 ja J-1 liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses nimetatud vahemikku.
  Neid piirnorme ja seda menetlust ei kohaldata veeremiüksuste suhtes, mis on projekteeritud suurema teljekoormuse jaoks, sest rööbastee koormamise ühtlustatud piirnorme ei ole kindlaks määratud; need juhtumid võivad olla hõlmatud siseriiklike eeskirjadega või uuenduslike lahenduste jaoks ette nähtud menetlusega, mida on kirjeldatud artiklis 10 ja 6. peatükis. |
| --- | --- |

2)

Neid piirnorme ja seda menetlust ei kohaldata veeremiüksuste suhtes, mis on projekteeritud suurema teljekoormuse jaoks, sest rööbastee koormamise ühtlustatud piirnorme ei ole kindlaks määratud; need juhtumid võivad olla hõlmatud siseriiklike eeskirjadega või uuenduslike lahenduste jaoks ette nähtud menetlusega, mida on kirjeldatud artiklis 10 ja 6. peatükis.

| 3) | Dünaamilist käitumist sõidu ajal käsitlev katsearuanne (mis sisaldab kasutuspiiranguid ja rööbastee koormamise parameetreid) tuleb lisada punktis 4.2.12 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni.
  Dokumentatsiooni kantavad rööbastee koormamise parameetrid (seahulgas vajaduse korral täiendavad parameetrid Ymax, Bmax ja Bqst) on määratletud J-1 liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- |

3)

Dokumentatsiooni kantavad rööbastee koormamise parameetrid (seahulgas vajaduse korral täiendavad parameetrid Ymax, Bmax ja Bqst) on määratletud J-1 liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses.“;

| (b) | punkti b alapunkti 6 alapunktis 2 asendatakse sõna „etalonkontuuri“ sõnaga „etalonprofiili“; |
| --- | --- |

(b)

punkti b alapunkti 6 alapunktis 2 asendatakse sõna „etalonkontuuri“ sõnaga „etalonprofiili“;

| (c) | lisatakse punkt d:
  „d)   Lisanõuded Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisese liidese kohta









  8) | Veeremiüksuste suhtes kohaldatavad nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „kallutussüsteemi seisund“, kui on paigaldatud Euroopa rongijuhtimissüsteem, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

lisatakse punkt d:

„d)   Lisanõuded Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisese liidese kohta

8)

| 33) | punkti 4.2.3.4.2.1 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 17“ tekstiga „viites 9“; |
| --- | --- |

33)

punkti 4.2.3.4.2.1 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 17“ tekstiga „viites 9“;

| 34) | punkti 4.2.3.4.2.2 punktis 1 asendatakse tekst „viites 19“ tekstiga „viites 9“; |
| --- | --- |

34)

punkti 4.2.3.4.2.2 punktis 1 asendatakse tekst „viites 19“ tekstiga „viites 9“;

| 35) | punkti 4.2.3.4.3.2 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Veeremiüksuse projektijärgne kombineeritud koonilisuse ekvivalent, mida on kontrollitud punktis 6.2.3.4 kirjeldatud sõidudünaamilise käitumise tõendamise kaudu, täpsustatakse käitustingimuste jaoks hooldusdokumentatsioonis, nagu on kindlaks määratud punktis 4.2.12.3.2, võttes arvesse ratta- ja rööpaprofiilide mõju.“; |
| --- | --- | --- |

35)

punkti 4.2.3.4.3.2 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Veeremiüksuse projektijärgne kombineeritud koonilisuse ekvivalent, mida on kontrollitud punktis 6.2.3.4 kirjeldatud sõidudünaamilise käitumise tõendamise kaudu, täpsustatakse käitustingimuste jaoks hooldusdokumentatsioonis, nagu on kindlaks määratud punktis 4.2.12.3.2, võttes arvesse ratta- ja rööpaprofiilide mõju.“;

| 36) | punkti 4.2.3.5.1 alapunktides 1 ja 3 asendatakse tekst „viites 20“ tekstiga „viites 11“; |
| --- | --- |

36)

punkti 4.2.3.5.1 alapunktides 1 ja 3 asendatakse tekst „viites 20“ tekstiga „viites 11“;

| 37) | punkti 4.2.3.5.1 punktis 2 asendatakse tekst „viites 21“ tekstiga „viites 1“; |
| --- | --- |

37)

punkti 4.2.3.5.1 punktis 2 asendatakse tekst „viites 21“ tekstiga „viites 1“;

| 38) | punkti 4.2.3.5.2.1 alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | Telje otsa (liides ratta ja käiguosa vahel) omadused tagavad jõudude ja pöördemomendi ülekande.
  Vastavushindamise menetlus peab vastama punkti 6.2.3.7 alapunktile 7.“; |
| --- | --- | --- |

38)

punkti 4.2.3.5.2.1 alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

Telje otsa (liides ratta ja käiguosa vahel) omadused tagavad jõudude ja pöördemomendi ülekande.

Vastavushindamise menetlus peab vastama punkti 6.2.3.7 alapunktile 7.“;

| 39) | punktis 4.2.3.5.2.1 asendatakse tabelis 1 tekst „tagaküljest tagaküljeni“ tekstiga „tagaküljest tagaküljeni“; |
| --- | --- |

39)

punktis 4.2.3.5.2.1 asendatakse tabelis 1 tekst „tagaküljest tagaküljeni“ tekstiga „tagaküljest tagaküljeni“;

| 40) | punkt 4.2.3.7 asendatakse järgmisega:
  „4.2.3.7.   Rattakaitsed









  1) | Käesolevat nõuet kohaldatakse juhikabiiniga varustatud veeremiüksuste suhtes. |
| --- | --- | --- |

40)

punkt 4.2.3.7 asendatakse järgmisega:

„4.2.3.7.   Rattakaitsed

1)

| 2) | Rattad peavad olema kaitstud rööbastele sattunud väikeste esemete tekitatavate kahjustuste eest esimese telje rataste ette paigaldatud rattakaitsete abil. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Rattakaitsed peavad vastama J-1 liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele.“; |
| --- | --- |

3)

| 41) | punkt 4.2.4.3 asendatakse järgmisega:
  „4.2.4.3   Pidurisüsteemi tüüp









  1) | Üldkäituses (mitmesugused erinevat päritolu veeremiüksuste koosseisud, projekteerimisetapil määramata rongikoosseis) muus kui 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemis kasutamiseks ette nähtud ja sellest aspektist hinnatavad veeremiüksused peavad olema varustatud pidurisüsteemiga, mis sisaldab UIC-tüüpi pidurisüsteemiga ühilduvat piduritorustikku. Sel eesmärgil kohaldatavad põhimõtted on esitatud J-1 liite viites 12 osutatud tehnilises kirjelduses.
  Nimetatud nõude eesmärk on tagada rongi kuuluvate erinevat päritolu veeremiüksuste pidurifunktsioonide tehniline ühilduvus. |
| --- | --- | --- |

41)

punkt 4.2.4.3 asendatakse järgmisega:

„4.2.4.3   Pidurisüsteemi tüüp

1)

Nimetatud nõude eesmärk on tagada rongi kuuluvate erinevat päritolu veeremiüksuste pidurifunktsioonide tehniline ühilduvus.

| 2) | Püsivas või eelmääratud koosseisus kasutamise suhtes hinnatavate veeremiüksuste (rongide või sõidukite) pidurisüsteemi tüübile nõudeid ei esitata. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Veeremiüksuste suhtes kohaldatavad nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „pidurdusrõhk“, kui on paigaldatud Euroopa rongijuhtimissüsteem, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „piduri eriseisund – elektropneumaatiline pidur“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- |

4)

| 42) | punkti 4.2.4.4.1 alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „hädapidurduskäsklus“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- | --- |

42)

punkti 4.2.4.4.1 alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „hädapidurduskäsklus“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses.“;

| 43) | punktile 4.2.4.4.2 lisatakse alapunkt 5:






  „5) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „sõidupidurduskäsklus“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- | --- |

43)

punktile 4.2.4.4.2 lisatakse alapunkt 5:

„5)

Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „sõidupidurduskäsklus“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses.“;

| 44) | punkti 4.2.4.4.4 alapunkti 3 märkuse järele lisatakse alapunktid 4 ja 5:






  „4) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „pidurduse spetsiaalse piiramise ala – raudteeäärsed korraldused: regeneratiivpidur ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. Veeremiüksuse järgnevad käsud regeneratiivse pidurdamise piiramiseks võivad olla automaatsed või juhi sekkumise korral manuaalsed. Veeremi konfiguratsioon automaatselt või manuaalselt antud käsu korral tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni. |
| --- | --- | --- |

44)

punkti 4.2.4.4.4 alapunkti 3 märkuse järele lisatakse alapunktid 4 ja 5:

„4)

Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „pidurduse spetsiaalse piiramise ala – raudteeäärsed korraldused: regeneratiivpidur ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. Veeremiüksuse järgnevad käsud regeneratiivse pidurdamise piiramiseks võivad olla automaatsed või juhi sekkumise korral manuaalsed. Veeremi konfiguratsioon automaatselt või manuaalselt antud käsu korral tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni.

| 5) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „pidurduse spetsiaalne piiramine – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud: regeneratiivpidur“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. Veeremiüksuse järgnevad käsud regeneratiivse pidurdamise piiramiseks võivad olla automaatsed või juhi sekkumise korral manuaalsed. Veeremi konfiguratsioon automaatselt või manuaalselt antud käsu korral tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni.“; |
| --- | --- |

5)

Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „pidurduse spetsiaalne piiramine – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud: regeneratiivpidur“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. Veeremiüksuse järgnevad käsud regeneratiivse pidurdamise piiramiseks võivad olla automaatsed või juhi sekkumise korral manuaalsed. Veeremi konfiguratsioon automaatselt või manuaalselt antud käsu korral tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni.“;

| 45) | punkti 4.2.4.5.1 alapunktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:






  „1) | Veeremiüksuse (rongi või veeremiüksuse) pidurdustõhusus (aeglustus = F (kiirus) ja ekvivalentne reageerimisaeg) tuleb leida arvutuse teel vastavalt J-1 liite viites 13 või 14 osutatud tehnilisele kirjeldusele arvestusega, et rööbastee on tasane. |
| --- | --- | --- |

45)

punkti 4.2.4.5.1 alapunktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1)

Veeremiüksuse (rongi või veeremiüksuse) pidurdustõhusus (aeglustus = F (kiirus) ja ekvivalentne reageerimisaeg) tuleb leida arvutuse teel vastavalt J-1 liite viites 13 või 14 osutatud tehnilisele kirjeldusele arvestusega, et rööbastee on tasane.

Kõik arvutused tuleb teha uute, pooleldi kulunud ja kulunud rataste diameetri kohta, arvutades välja ka ratta ja rööpa vahelise vajaliku haardejõu (vt punkt 4.2.4.6.1).

| 2) | Hõõrdpiduriseadmete puhul arvutustes kasutatavad hõõrdetegurid peavad olema põhjendatud (vt J-1 liite viites 13 osutatud tehniline kirjeldus).“; |
| --- | --- |

2)

Hõõrdpiduriseadmete puhul arvutustes kasutatavad hõõrdetegurid peavad olema põhjendatud (vt J-1 liite viites 13 osutatud tehniline kirjeldus).“;

| 46) | punkt 4.2.4.5.2 asendatakse järgmisega:
  „4.2.4.5.2.   Hädapidurdus


  Reageerimisaeg









  1) | Püsiv- või eelmääratud koosseisus kasutamise suhtes hinnatavatel veeremiüksustel peavad hädapidurduskäskluse andmise korral kogu hädapidurdusjõu rakendumise hetke suhtes arvestatud ekvivalentne reageerimisaeg ja viivitusaeg olema lühemad kui järgmised väärtused:






  — | ekvivalentne reageerimisaeg:






  — | 3 sekundit veeremiüksuste puhul, mille valmistajakiirus on 250 km/h või üle selle; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

46)

punkt 4.2.4.5.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.4.5.2.   Hädapidurdus

Reageerimisaeg

1)

—

ekvivalentne reageerimisaeg:

—

3 sekundit veeremiüksuste puhul, mille valmistajakiirus on 250 km/h või üle selle;

| — | 5 sekundit muude veeremiüksuste puhul; |
| --- | --- |

—

5 sekundit muude veeremiüksuste puhul;

| — | viivitusaeg: 2 sekundit. |
| --- | --- |

—

viivitusaeg: 2 sekundit.

Ekvivalentset reageerimisaega ja viivitusaega tuleb hinnata kogu pidurdusjõu alusel või õhkpidurisüsteemi korral pidurisilindrite rõhu alusel vastavalt J-1 liite viites 13 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

| 2) | Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud ja selle suhtes hinnatavate veeremiüksuste reageerimisaeg peab vastama UIC-tüüpi pidurisüsteemi jaoks ette nähtud nõuetele (vt ka punkt 4.2.4.3: pidurisüsteem peab ühilduma UIC-tüüpi pidurisüsteemiga). |
| --- | --- |

2)

Aeglustuse arvutamine

| 3) | Kõigi veeremiüksuste puhul peab hädapidurduse tõhususe arvutus vastama J-1 liite viites 13 või 14 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Leida tuleb aeglustusprofiilid ja peatumisteekonnad järgmiste lähtekiiruste korral (kui need on veeremiüksuse valmistajakiirusest väiksemad): 30 km/h, 100 km/h, 120 km/h, 140 km/h, 160 km/h, 200 km/h, 230 km/h, 300 km/h, veeremiüksuse valmistajakiirus. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Üldkäituses kasutamiseks ette nähtud ja selle suhtes hinnatavate veeremiüksuste puhul tuleb leida ka pidurdusmassi protsent (lambda).
  J-1 liite viites 65 osutatud tehnilises kirjelduses täpsustatakse, kuidas veeremiüksuse aeglustusest või peatumisteekonnast on võimalik tuletada muid parameetreid (pidurdusmassi protsent (lambda), pidurdatav mass). |
| --- | --- |

4)

J-1 liite viites 65 osutatud tehnilises kirjelduses täpsustatakse, kuidas veeremiüksuse aeglustusest või peatumisteekonnast on võimalik tuletada muid parameetreid (pidurdusmassi protsent (lambda), pidurdatav mass).

| 5) | Hädapidurduse tõhusus tuleb arvutada pidurisüsteemi kahe erineva režiimi kohta, võttes arvesse halvenenud tingimusi.






  — | Tavarežiim. Pidurisüsteemis ei esine rikkeid ning hõõrdpiduriseadmete puhul kasutatakse hõõrdetegurite nimiväärtusi (vastavad kuivadele tingimustele). Nimetatud arvutus näitab pidurdustõhusust tavarežiimil. |
| --- | --- | --- |

5)

—

Tavarežiim. Pidurisüsteemis ei esine rikkeid ning hõõrdpiduriseadmete puhul kasutatakse hõõrdetegurite nimiväärtusi (vastavad kuivadele tingimustele). Nimetatud arvutus näitab pidurdustõhusust tavarežiimil.

| — | Alatalitlusrežiim. Eeldatakse punktis 4.2.4.2.2 nimetatud ohutusnõude nr 3 juures viidatud pidurisüsteemide rikkeid ning hõõrdpiduriseadmete puhul kasutatavate hõõrdetegurite nimiväärtusi. Alatalitlusrežiimi arvutustes loetakse võimalikuks üksikuid rikkeid; selleks leitakse hädapidurduse tõhusus juhuks, kus ühe punkti rikke tõttu kaasneb pikim peatumisteekond ning sellega seotud üksik rike tuleb üheselt kindlaks määrata (rikkis osa ning rikkerežiim, võimaluse korral ka rikete sagedus). |
| --- | --- |

—

Alatalitlusrežiim. Eeldatakse punktis 4.2.4.2.2 nimetatud ohutusnõude nr 3 juures viidatud pidurisüsteemide rikkeid ning hõõrdpiduriseadmete puhul kasutatavate hõõrdetegurite nimiväärtusi. Alatalitlusrežiimi arvutustes loetakse võimalikuks üksikuid rikkeid; selleks leitakse hädapidurduse tõhusus juhuks, kus ühe punkti rikke tõttu kaasneb pikim peatumisteekond ning sellega seotud üksik rike tuleb üheselt kindlaks määrata (rikkis osa ning rikkerežiim, võimaluse korral ka rikete sagedus).

| — | Halvenenud tingimused. Peale selle tuleb hädapidurduse tõhusus arvutada ka hõõrdeteguri vähendatud väärtustega, võttes arvesse keskkonna temperatuuri ja niiskuse piirnorme (välismõju) (vt J-1 liite viites 67 ja 68 osutatud tehniline kirjeldus). |
| --- | --- |

—

Halvenenud tingimused. Peale selle tuleb hädapidurduse tõhusus arvutada ka hõõrdeteguri vähendatud väärtustega, võttes arvesse keskkonna temperatuuri ja niiskuse piirnorme (välismõju) (vt J-1 liite viites 67 ja 68 osutatud tehniline kirjeldus).

| Märkus: | nimetatud erinevaid režiime ja tingimusi tuleb arvestada eriti juhul, kui raudteesüsteemi optimeerimiseks võetakse kasutusele kõrgtehnoloogilisi kontrolli ja signaalimise süsteeme (nt ETCS). |
| --- | --- |

Märkus:

| 6) | Hädapidurduse tõhusus tuleb arvutada järgmise kolme koormustingimuse kohta.






  — | Minimaalne koormus. „Töökorras veeremiüksuse projektijärgne mass“ (nagu on kirjeldatud punktis 4.2.2.10). |
| --- | --- | --- |

6)

—

Minimaalne koormus. „Töökorras veeremiüksuse projektijärgne mass“ (nagu on kirjeldatud punktis 4.2.2.10).

| — | Tavaline koormus. „Projektijärgne mass tavalise kasuliku koormusega“ (nagu on kirjeldatud punktis 4.2.2.10). |
| --- | --- |

—

Tavaline koormus. „Projektijärgne mass tavalise kasuliku koormusega“ (nagu on kirjeldatud punktis 4.2.2.10).

| — | Suurim pidurduskoormus. Koormustingimus, mis on väiksem kui „projektijärgne mass erandliku kasuliku koormusega“ või võrdne sellega (nagu on kirjeldatud punktis 4.2.2.10). |
| --- | --- |

—

Suurim pidurduskoormus. Koormustingimus, mis on väiksem kui „projektijärgne mass erandliku kasuliku koormusega“ või võrdne sellega (nagu on kirjeldatud punktis 4.2.2.10).

Kui see koormustingimus on väiksem kui „projektijärgne mass erandliku kasuliku koormusega“, tuleb seda põhjendada ja see tuleb dokumenteerida punktis 4.2.12.2 kirjeldatud ülddokumentatsioonis.

| 7) | Hädapidurduse arvutuste kontrollimiseks tuleb teha katsetused vastavalt punktis 6.2.3.8 kirjeldatud vastavushindamise menetlusele. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Punktis 4.2.12.2 kindlaks määratud tehnilisse dokumentatsiooni tuleb iga koormustingimuse kohta kanda tavarežiimi hädapidurduse tõhususe arvutuste väikseim tulemus (mis tooks kaasa pikima võimaliku peatumisteekonna), mis on leitud valmistajakiiruse suhtes (muudetud vastavalt eespool nõutavate katsetuste tulemustele). |
| --- | --- |

8)

| 9) | Peale selle ei tohi püsivas või eelmääratud koosseisus kasutamise suhtes hinnatavatel veeremiüksustel, mille valmistajakiirus on 250 km/h või üle selle, olla peatumisteekond hädapidurduse korral tavarežiimil suurem järgmistest väärtustest koormustingimusel „tavaline koormus“:






  — | 5 360 m kiirusel alates 350 km/h (kui see kiirus ≤ valmistajakiirus); |
| --- | --- | --- |

9)

—

5 360 m kiirusel alates 350 km/h (kui see kiirus ≤ valmistajakiirus);

| — | 3 650 m kiirusel alates 300 km/h (kui see kiirus ≤ valmistajakiirus); |
| --- | --- |

—

3 650 m kiirusel alates 300 km/h (kui see kiirus ≤ valmistajakiirus);

| — | 2 430 m kiirusel alates 250 km/h; |
| --- | --- |

—

2 430 m kiirusel alates 250 km/h;

| — | 1 500 m kiirusel alates 200 km/h.“; |
| --- | --- |

—

1 500 m kiirusel alates 200 km/h.“;

| 47) | punkti 4.2.4.5.3 alapunktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:






  „1) | Kõigi veeremiüksuste puhul arvutatakse sõidupidurduse tõhusus vastavalt J-1 liite viites 13 või 14 osutatud tehnilisele kirjeldusele, võttes eelduseks, et pidurisüsteem on tavarežiimil, hõõrdpiduriseadmete suhtes kehtivad hõõrdetegurite nimiväärtused, koormustingimus on „projektijärgne mass tavalise kasuliku koormusega“ ning veerem liigub valmistajakiirusel. |
| --- | --- | --- |

47)

punkti 4.2.4.5.3 alapunktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1)

Kõigi veeremiüksuste puhul arvutatakse sõidupidurduse tõhusus vastavalt J-1 liite viites 13 või 14 osutatud tehnilisele kirjeldusele, võttes eelduseks, et pidurisüsteem on tavarežiimil, hõõrdpiduriseadmete suhtes kehtivad hõõrdetegurite nimiväärtused, koormustingimus on „projektijärgne mass tavalise kasuliku koormusega“ ning veerem liigub valmistajakiirusel.

| 2) | Suurima sõidupidurduse arvutuste kontrollimiseks tuleb teha katsetused vastavalt punktis 6.2.3.9 kirjeldatud vastavushindamise menetlusele.“; |
| --- | --- |

2)

Suurima sõidupidurduse arvutuste kontrollimiseks tuleb teha katsetused vastavalt punktis 6.2.3.9 kirjeldatud vastavushindamise menetlusele.“;

| 48) | punkti 4.2.4.5.5 alapunktis 3 asendatakse tekst „viites 29“ tekstiga „viites 13“; |
| --- | --- |

48)

punkti 4.2.4.5.5 alapunktis 3 asendatakse tekst „viites 29“ tekstiga „viites 13“;

| 49) | punkt 4.2.4.6.1 asendatakse järgmisega:
  „4.2.4.6.1.   Ratta ja rööbastee haardeprofiili väärtus









  1) | Veeremiüksuse pidurisüsteem peab olema projekteeritud selliselt, et kiiruste vahemikus 30–250 km/h saavutatava hädapiduri tõhususe (kusjuures arvesse tuleb võtta ka dünaamilist pidurit, kui see aitab tõhusust parandada) ja sõidupiduri tõhususe (ilma dünaamilise pidurita) arvutustes ei eeldataks, et iga rattapaari puhul on ratta ja rööbastee arvutatud haardetegur suurem kui 0,15 järgmiste eranditega:






  — | püsivas või eelmääratud koosseisus hinnatavate seitsme või vähema teljega veeremiüksuste puhul ei tohi ratta ja rööbastee arvutatud haardetegur olla suurem kui 0,13; |
| --- | --- | --- | --- |

49)

punkt 4.2.4.6.1 asendatakse järgmisega:

„4.2.4.6.1.   Ratta ja rööbastee haardeprofiili väärtus

1)

—

püsivas või eelmääratud koosseisus hinnatavate seitsme või vähema teljega veeremiüksuste puhul ei tohi ratta ja rööbastee arvutatud haardetegur olla suurem kui 0,13;

| — | püsivas või eelmääratud koosseisus hinnatavate 20 või enama teljega veeremiüksuste puhul võib ratta ja rööbastee arvutatud haardetegur olla koormustingimusel „minimaalne koormus“ suurem kui 0,15, kuid ei tohi olla suurem kui 0,17. |
| --- | --- |

—

püsivas või eelmääratud koosseisus hinnatavate 20 või enama teljega veeremiüksuste puhul võib ratta ja rööbastee arvutatud haardetegur olla koormustingimusel „minimaalne koormus“ suurem kui 0,15, kuid ei tohi olla suurem kui 0,17.

| Märkus: | Koormustingimusel „tavaline koormus“ erandeid ei kohaldata, kehtib piirnorm 0,15. |
| --- | --- |

Märkus:

Nimetatud vähimat telgede arvu võib vähendada 16 teljeni, kui punkti 4.2.4.6.2 kohaselt nõutav rataste lohisemise vältimise süsteemi tõhususe katsetus viiakse läbi koormustingimusel „minimaalne koormus“ ja tulemus on positiivne.

Kiirusel üle 250 km/h kuni 350 km/h (kaasa arvatud) peavad eespool nimetatud kolm piirnormi vähenema lineaarselt väärtuseni 0,05 kiiruse 350 km/h korral.

| 2) | Eespool nimetatud nõuet kohaldatakse ka punktis 4.2.4.4.3 kirjeldatud otsese pidurduse käskluse suhtes. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Veeremiüksuse projektis ei tohi seisupiduri tõhususe arvutamisel eeldada ratta ja rööbastee haardetegurit, mis on suurem kui 0,12. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Ratta ja rööbastee haardumise nimetatud piirnorme tuleb kontrollida arvutuste abil kõigi kolme punktis 4.2.4.5.2 nimetatud koormustingimuse suhtes, võttes eelduseks väikseima rattaläbimõõdu.
  Haardeteguri kõik väärtused ümardatakse kahe kümnendkohani.“; |
| --- | --- |

4)

Haardeteguri kõik väärtused ümardatakse kahe kümnendkohani.“;

| 50) | punkt 4.2.4.6.2 asendatakse järgmisega:
  „4.2.4.6.2.   Rataste lohisemise vältimise süsteem









  1) | Rataste lohisemise vältimise süsteem on süsteem, mis on projekteeritud haardeteguri parimaks ärakasutamiseks pidurdusjõudu kontrollitult vähendama ja taastama nii, et rattapaarid ei blokeeru ega lohise juhitamatult, vähendades nii peatumisteekonna pikkust ja võimalikke rattakahjustusi.
  Nõuded rataste lohisemise vältimise süsteemi olemasolu ja kasutamise kohta veeremiüksusel |
| --- | --- | --- |

50)

punkt 4.2.4.6.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.4.6.2.   Rataste lohisemise vältimise süsteem

1)

Nõuded rataste lohisemise vältimise süsteemi olemasolu ja kasutamise kohta veeremiüksusel

| 2) | Rataste lohisemise vältimise süsteemiga peavad olema varustatud veeremiüksused, mille projektijärgne suurim sõidukiirus on suurem kui 150 km/h. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Rataste lohisemise vältimise süsteemiga peavad olema varustatud veeremiüksused, mis on varustatud ratta klotspiduritega ja mille pidurite tõhususe arvutuses eeldatakse üle 30 km/h kiiruse korral, et ratta ja rööbastee arvutatud haardeteguri väärtus on suurem kui 0,12.
  Rataste lohisemise vältimise süsteemiga peavad olema varustatud veeremiüksused, mis ei ole varustatud ratta klotspiduritega ja mille pidurite tõhususe arvutuses eeldatakse üle 30 km/h kiiruse korral, et arvutatud ratta ja rööbastee haardeteguri väärtus on suurem kui 0,11. |
| --- | --- |

3)

Rataste lohisemise vältimise süsteemiga peavad olema varustatud veeremiüksused, mis ei ole varustatud ratta klotspiduritega ja mille pidurite tõhususe arvutuses eeldatakse üle 30 km/h kiiruse korral, et arvutatud ratta ja rööbastee haardeteguri väärtus on suurem kui 0,11.

| 4) | Eespool nimetatud nõuet rataste lohisemise vältimise süsteemi kohta kohaldatakse kahe pidurdusrežiimi suhtes: hädapidur ja sõidupidur.
  Samuti kohaldatakse seda sõidupiduri koosseisu kuuluva dünaamilise pidurisüsteemi suhtes ning see võib kuuluda hädapiduri koosseisu (vt punkt 4.2.4.7).
  Nõuded rataste lohisemise vältimise süsteemi tõhususe kohta |
| --- | --- |

4)

Samuti kohaldatakse seda sõidupiduri koosseisu kuuluva dünaamilise pidurisüsteemi suhtes ning see võib kuuluda hädapiduri koosseisu (vt punkt 4.2.4.7).

Nõuded rataste lohisemise vältimise süsteemi tõhususe kohta

| 5) | Dünaamilise pidurisüsteemiga varustatud veeremiüksustel peab rataste lohisemise vältimise süsteem (kui see on eelmise punkti kohaselt paigaldatud) kontrollima dünaamilist pidurdusjõudu. Kui selline süsteem ei ole kasutatav, tuleb dünaamilist pidurdusjõudu vähendada või piirata, et vajalik ratta ja rööbastee haardetegur ei oleks suurem kui 0,15. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Rataste lohisemise vältimise süsteem peab olema projekteeritud vastavalt J-1 liite viites 15 osutatud tehnilisele kirjeldusele; vastavushindamise menetlus on täpsustatud punktis 6.1.3.2. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Nõuded tõhususe kohta veeremiüksuse tasandil
  Kui veeremiüksus on varustatud rataste lohisemise vältimise süsteemiga, tuleb selle süsteemi tõhusust katseliselt kontrollida (peatumisteekonna suurim pikenemine võrreldes peatumisteekonnaga kuivadel rööbastel) veeremiüksusele paigaldamisel; vastavushindamise menetlus on täpsustatud punktis 6.2.3.10.
  Rataste lohisemise vältimise süsteemi asjaomaste osadega tuleb arvestada punkti 4.2.4.2.2 kohaselt nõutavas hädapidurdusfunktsiooni ohutuse analüüsis. |
| --- | --- |

7)

Kui veeremiüksus on varustatud rataste lohisemise vältimise süsteemiga, tuleb selle süsteemi tõhusust katseliselt kontrollida (peatumisteekonna suurim pikenemine võrreldes peatumisteekonnaga kuivadel rööbastel) veeremiüksusele paigaldamisel; vastavushindamise menetlus on täpsustatud punktis 6.2.3.10.

Rataste lohisemise vältimise süsteemi asjaomaste osadega tuleb arvestada punkti 4.2.4.2.2 kohaselt nõutavas hädapidurdusfunktsiooni ohutuse analüüsis.

| 8) | Rataste pöörlemise jälgimise süsteem
  Veeremiüksused, mille valmistajakiirus on 250 km/h või üle selle, peavad olema varustatud rataste pöörlemise jälgimise süsteemiga, mis teavitab vedurijuhti telje blokeerumisest. Rataste pöörlemise jälgimise süsteem peab olema projekteeritud vastavalt J-1 liite viites 15 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

8)

Veeremiüksused, mille valmistajakiirus on 250 km/h või üle selle, peavad olema varustatud rataste pöörlemise jälgimise süsteemiga, mis teavitab vedurijuhti telje blokeerumisest. Rataste pöörlemise jälgimise süsteem peab olema projekteeritud vastavalt J-1 liite viites 15 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 51) | punkt 4.2.4.7 asendatakse järgmisega:
  „4.2.4.7.   Dünaamiline pidur. Veosüsteemiga ühendatud pidurisüsteem

  Kui punktis 4.2.4.5.2 kindlaks määratud tavarežiimi hädapidurduse tõhusus sisaldab dünaamilise piduri või veosüsteemiga ühendatud pidurisüsteemi pidurdustõhusust, peab dünaamiline pidur või veosüsteemiga ühendatud pidurisüsteem






  1) | olema juhitav põhipidurisüsteemi juhtimisliini abil (vt punkt 4.2.4.2.1); |
| --- | --- | --- |

51)

punkt 4.2.4.7 asendatakse järgmisega:

„4.2.4.7.   Dünaamiline pidur. Veosüsteemiga ühendatud pidurisüsteem

Kui punktis 4.2.4.5.2 kindlaks määratud tavarežiimi hädapidurduse tõhusus sisaldab dünaamilise piduri või veosüsteemiga ühendatud pidurisüsteemi pidurdustõhusust, peab dünaamiline pidur või veosüsteemiga ühendatud pidurisüsteem

1)

olema juhitav põhipidurisüsteemi juhtimisliini abil (vt punkt 4.2.4.2.1);

| 2) | olema käsitletud ohutuse analüüsis, milles vaadeldakse ohte olukorras, kus „pärast hädapidurduskäskluse andmist esineb dünaamilise pidurdusjõu täielik kadumine“. |
| --- | --- |

2)

olema käsitletud ohutuse analüüsis, milles vaadeldakse ohte olukorras, kus „pärast hädapidurduskäskluse andmist esineb dünaamilise pidurdusjõu täielik kadumine“.

Seda ohutuse analüüsi tuleb arvesse võtta hädapidurdusfunktsiooni ohutuse analüüsis, mis on nõutav punktis 4.2.4.2.2 esitatud ohutusnõude nr 3 kohaselt.

Kui elektriliste veeremiüksuste puhul on dünaamilise piduri kasutamise eelduseks asjaolu, et veeremiüksuse pardal oleks kättesaadav pinge välisest toiteallikast, tuleb ohutuse analüüsis käsitleda rikkeid, mille tagajärjel veeremiüksuse pardal see pinge kaob.

Kui eespool nimetatud ohtu (välise toitesüsteemi rike) ei ole veeremi tasandil kontrollitud, ei tohi dünaamilise piduri või veosüsteemiga ühendatud pidurisüsteemi pidurdustõhusust võtta arvesse punktis 4.2.4.5.2 kindlaks määratud tavarežiimi hädapidurduse tõhususe puhul.“;

| 52) | punkt 4.2.4.8.1 asendatakse järgmisega:
  „4.2.4.8.1.   Üldosa









  1) | Kui vajalik pidurdustõhusus on suurem kui rataste ja rööbastee haardeteguri poolt võimaldatud pidurdustõhusus (vt punkt 4.2.4.6), on täiendavat pidurdustõhusust võimalik saavutada pidurisüsteemide abil, mis rakendavad pidurdusjõudu rööbastele, sõltumata ratta ja rööbastee haardumistingimustest. |
| --- | --- | --- |

52)

punkt 4.2.4.8.1 asendatakse järgmisega:

„4.2.4.8.1.   Üldosa

1)

| 2) | Punktis 4.2.4.5 kindlaks määratud tavarežiimil toimuva hädapidurduse pidurdustõhususe hindamisel on lubatud arvesse võtta ratta ja rööbastee haardumisest sõltumatute pidurite osa. Sellisel juhul peab haardumistingimustest sõltumatu pidurisüsteem:






  a) | olema juhitav põhipidurisüsteemi juhtimisliini abil (vt punkt 4.2.4.2.1); |
| --- | --- | --- |

2)

a)

olema juhitav põhipidurisüsteemi juhtimisliini abil (vt punkt 4.2.4.2.1);

| b) | olema käsitletud ohutuse analüüsis seoses ohuolukorraga, mille puhul „pärast hädapidurduskäskluse andmist on pidurdusjõud täielikult kadunud sõltumata ratta ja rööbastee haardumistingimustest“. |
| --- | --- |

b)

olema käsitletud ohutuse analüüsis seoses ohuolukorraga, mille puhul „pärast hädapidurduskäskluse andmist on pidurdusjõud täielikult kadunud sõltumata ratta ja rööbastee haardumistingimustest“.

Seda ohutuse analüüsi tuleb võtta arvesse hädapidurdusfunktsiooni ohutuse analüüsis, mis on nõutav punktis 4.2.4.2.2 esitatud ohutusnõude nr 3 kohaselt.“;

| 53) | punkt 4.2.4.8.2 asendatakse järgmisega:
  „4.2.4.8.2.   Magnetiline rööpapidur









  1) | Magnetiliste pidurite suhtes kohaldatavatele nõuetele, mis on kindlaks määratud teljeloenduritel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvuse jaoks, on viidatud punkti 4.2.3.3.1.2 alapunktis 9. |
| --- | --- | --- |

53)

punkt 4.2.4.8.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.4.8.2.   Magnetiline rööpapidur

1)

| 2) | Vastavalt taristu KTK punktile 4.2.6.2.2 on lubatud kasutada magnetilist rööpapidurit hädapidurina. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Rööpaga kokku puutuva magneti otsadetailide geomeetrilised omadused peavad vastama ühele tüübile, mida on kirjeldatud J-1 liite viites 16 osutatud tehnilises kirjelduses. Magneti otsadetailide geomeetriat, mida ei ole loetletud J-1 liite viites 16, on lubatud kasutada tingimusel, et ühilduvus pöörmete ja ristmetega on tõendatud vastavalt K liites osutatud menetluskorrale. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Magnetilist rööpapidurit ei tohi kasutada sõidukiirusel, mis on suurem kui 280 km/h. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Punktis 4.2.4.5.2 täpsustatud veeremiüksuse pidurdustõhusus määratakse kindlaks magnetiliste rööpapidurite kasutamise ja mittekasutamise korral. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „pidurduse spetsiaalse piiramise ala – raudteeäärsed korraldused: magnetiline rööpapidur“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. Veeremiüksuse järgnevad käsud magnetilise rööpapiduri töö piiramiseks võivad olla automaatsed või juhi sekkumise korral manuaalsed. Veeremi konfiguratsioon automaatselt või manuaalselt antud käsu korral tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „pidurduse spetsiaalne piiramine – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud: magnetiline rööpapidur“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. Veeremiüksuse järgnevad käsud magnetilise rööpapiduri töö piiramiseks võivad olla automaatsed või juhi sekkumise korral manuaalsed. Veeremi konfiguratsioon automaatselt või manuaalselt antud käsu korral tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni.“; |
| --- | --- |

7)

| 54) | punkt 4.2.4.8.3 asendatakse järgmisega:
  „4.2.4.8.3.   Pöörisvoolu rööpapidur









  1) | Käesolevas punktis käsitletakse ainult pöörisvoolu-rööpapidurit, mis tekitab pidurdusjõu veeremiüksuse ja rööbaste vahele. |
| --- | --- | --- |

54)

punkt 4.2.4.8.3 asendatakse järgmisega:

„4.2.4.8.3.   Pöörisvoolu rööpapidur

1)

| 2) | pöörisvoolu-rööpapiduri suhtes kohaldatavatele nõuetele, mis on kindlaks määratud teljeloenduritel põhinevate rongituvastussüsteemide, rööbastee vooluahelate, induktiivsilmustel põhinevate rattaandurite ja veeremiüksuse anduritega ühilduvuse jaoks, on viidatud punkti 4.2.3.3.1.2 alapunktis 9. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kui pöörisvoolu-rööpapidur eeldab piduri rakendamisel selle magnetite ümberpaigutamist, näitab selliste asendite nagu „pidur vabastatud“ ja „pidur rakendatud“ vaheliste magnetite takistamatut liikumist J-1 liite viites 7 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt tehtud arvutus. |
| --- | --- |

3)

| 4) | pöörisvoolu-rööpapiduri ja rööpa suurim vahekaugus, mis vastab asendile „pidur vabastatud“, registreeritakse punktis 4.2.12 kirjeldatud tehnilises dokumentatsioonis. |
| --- | --- |

4)

| 5) | pöörisvoolu-rööpapidur ei toimi fikseeritud kiiruse künnisväärtusest allpool. |
| --- | --- |

5)

| 6) | pöörisvoolu-rööpapiduri kasutamise tingimused tehnilise ühilduvuse tagamiseks rööbasteega (seoses nende mõjuga rööbastee soojenemisele ja vertikaalselt avalduvale jõule) ei ole ühtlustatud ja on avatud punkt. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Taristuregistris näidatakse teelõikude kaupa, kas nende kasutus on lubatud, ja sellisel juhul esitab nende kasutamise tingimused:






  — | punktis 4 osutatud pöörisvoolu-rööpapiduri ja rööpa suurim vahekaugus, mis vastab asendile „pidur vabastatud“; |
| --- | --- | --- |

7)

—

punktis 4 osutatud pöörisvoolu-rööpapiduri ja rööpa suurim vahekaugus, mis vastab asendile „pidur vabastatud“;

| — | punktis 5 osutatud fikseeritud kiiruse künnisväärtus; |
| --- | --- |

—

punktis 5 osutatud fikseeritud kiiruse künnisväärtus;

| — | vertikaaljõud rongi kiiruse funktsioonina pöörisvoolu-rööpapiduri (hädapidurduse) täieliku rakendamise ning pöörisvoolu-rööpapiduri (sõidupidurduse) piiratud rakendamise korral; |
| --- | --- |

—

vertikaaljõud rongi kiiruse funktsioonina pöörisvoolu-rööpapiduri (hädapidurduse) täieliku rakendamise ning pöörisvoolu-rööpapiduri (sõidupidurduse) piiratud rakendamise korral;

| — | pidurdusjõud rongi kiiruse funktsioonina pöörisvoolu-rööpapiduri (hädapidurduse) täieliku rakendamise ning pöörisvoolu-rööpapiduri (sõidupidurduse) piiratud rakendamise korral. |
| --- | --- |

—

pidurdusjõud rongi kiiruse funktsioonina pöörisvoolu-rööpapiduri (hädapidurduse) täieliku rakendamise ning pöörisvoolu-rööpapiduri (sõidupidurduse) piiratud rakendamise korral.

| 8) | Punktides 4.2.4.5.2 ja 4.2.4.5.3 kirjeldatud veeremiüksuse pidurdustõhusus määratakse kindlaks pöörisvoolu-rööpapidurite abil või ilma neid kasutamata. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „pidurduse spetsiaalse piiramise ala – raudteeäärsed korraldused: pöörisvoolu-rööpapidur“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. Veeremiüksuse järgnevad käsud pöörisvoolu-rööpapiduri töö piiramiseks võivad olla automaatsed või juhi sekkumise korral manuaalsed. Veeremi konfiguratsioon automaatselt või manuaalselt antud käsu korral tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „pidurduse spetsiaalne piiramine – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud: pöörisvoolu-rööpapidur“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. Veeremiüksuse järgnevad käsud pöörisvoolu-rööpapiduri töö piiramiseks võivad olla automaatsed või juhi sekkumise korral manuaalsed. Veeremi konfiguratsioon automaatselt või manuaalselt antud käsu korral tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni.“; |
| --- | --- |

10)

| 55) | punkti 4.2.4.9 muudetakse järgmiselt:






  (a) | alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Rongipersonalile kättesaadav teave peab võimaldama kindlaks teha pidurisüsteemi seisundi. Selleks peab rongipersonalil olema võimalus saada käitamise teatud etappides teavet põhipidurisüsteemide (häda- ja sõidupidur) ja seisupidurisüsteemide seisundi (rakendatud, vabastatud või isoleeritud) ning nende süsteemide iga eraldi juhitava või isoleeritava osa (sealhulgas ühe või mitme ajami) seisundi kohta.“; |
| --- | --- | --- | --- |

55)

punkti 4.2.4.9 muudetakse järgmiselt:

(a)

alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Rongipersonalile kättesaadav teave peab võimaldama kindlaks teha pidurisüsteemi seisundi. Selleks peab rongipersonalil olema võimalus saada käitamise teatud etappides teavet põhipidurisüsteemide (häda- ja sõidupidur) ja seisupidurisüsteemide seisundi (rakendatud, vabastatud või isoleeritud) ning nende süsteemide iga eraldi juhitava või isoleeritava osa (sealhulgas ühe või mitme ajami) seisundi kohta.“;

| (b) | alapunkt 6 asendatakse järgmisega:






  „6) | Eespool kirjeldatud teabe edastamine rongipersonalile on ohutusega seotud oluline funktsioon, kuna rongipersonal kasutab seda rongi pidurdustõhususe hindamiseks.
  Kui lokaalset teavet saab jälgida näidikutelt, tagab ühtlustatud näidikute kasutamine nõutava ohutustaseme.
  Kui personal saab keskse juhtimissüsteemi abil teha kõik kontrollid ühest kohast (st juhikabiinist), tuleb selle süsteemi usaldusväärsuse hindamiseks teha analüüs, mis hõlmab komponentide rikkerežiimi, veakindlust, korrapäraseid kontrolle ja muid sätteid. Selle analüüsi alusel määratakse kindlaks keskse juhtimissüsteemi käitustingimused ja need kantakse punktis 4.2.12.4 kirjeldatud käitusdokumentatsiooni.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

alapunkt 6 asendatakse järgmisega:

„6)

Eespool kirjeldatud teabe edastamine rongipersonalile on ohutusega seotud oluline funktsioon, kuna rongipersonal kasutab seda rongi pidurdustõhususe hindamiseks.

Kui lokaalset teavet saab jälgida näidikutelt, tagab ühtlustatud näidikute kasutamine nõutava ohutustaseme.

Kui personal saab keskse juhtimissüsteemi abil teha kõik kontrollid ühest kohast (st juhikabiinist), tuleb selle süsteemi usaldusväärsuse hindamiseks teha analüüs, mis hõlmab komponentide rikkerežiimi, veakindlust, korrapäraseid kontrolle ja muid sätteid. Selle analüüsi alusel määratakse kindlaks keskse juhtimissüsteemi käitustingimused ja need kantakse punktis 4.2.12.4 kirjeldatud käitusdokumentatsiooni.“;

| 56) | punkti 4.2.4.10 alapunktid 4 ja 5 asendatakse järgmisega:






  „4) | Päästetava rongi poolt sellisel käitusrežiimil saavutatavat pidurdustõhusust tuleb hinnata arvutuse abil, aga see ei pea olema võrdne punktis 4.2.4.5.2 kirjeldatud pidurdustõhususega. Arvutuslikult leitud pidurdustõhusus ja käitamistingimused päästetöödel tuleb esitada punktis 4.2.12 kirjeldatud tehnilises dokumentatsioonis. |
| --- | --- | --- |

56)

punkti 4.2.4.10 alapunktid 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4)

Päästetava rongi poolt sellisel käitusrežiimil saavutatavat pidurdustõhusust tuleb hinnata arvutuse abil, aga see ei pea olema võrdne punktis 4.2.4.5.2 kirjeldatud pidurdustõhususega. Arvutuslikult leitud pidurdustõhusus ja käitamistingimused päästetöödel tuleb esitada punktis 4.2.12 kirjeldatud tehnilises dokumentatsioonis.

| 5) | Punkti 4.2.4.10 alapunktis 4 esitatud nõuet ei kohaldata veeremiüksuste suhtes, mida käitatakse alla 200 tonni raskustes rongikoosseisudes koormustingimusel „töökorras veeremiüksuse projektijärgne mass“.“; |
| --- | --- |

5)

Punkti 4.2.4.10 alapunktis 4 esitatud nõuet ei kohaldata veeremiüksuste suhtes, mida käitatakse alla 200 tonni raskustes rongikoosseisudes koormustingimusel „töökorras veeremiüksuse projektijärgne mass“.“;

| 57) | punkt 4.2.5.1 asendatakse järgmisega:
  „4.2.5.1.   Sanitaarsüsteemid









  1) | Vee pardal hoidmiseks ja sanitaarsüsteemidesse jaotamiseks kasutatavad materjalid (näiteks paagi, pumba, torustiku ja veekraani materjal ja tihendusmaterjal ning nende kvaliteet) peavad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2020/2184 (*10) kohaselt olmevee suhtes kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- | --- |

57)

punkt 4.2.5.1 asendatakse järgmisega:

„4.2.5.1.   Sanitaarsüsteemid

1)

| 2) | Sanitaarsüsteemid (tualettruumid, pesuruumid, baari-/restoraniruumid) ei tohi võimaldada inimeste tervisele või keskkonnale ohtliku reovee keskkonda sattumist. Keskkonda lastavad ained (st puhastatud vesi, välja arvatud seebivesi, mis lastakse keskkonda otse valamust) peavad vastama järgmistele direktiividele.






  — | Sanitaarsüsteemidest väljuva reovee bakterisisaldus ei tohi ühelgi hetkel ületada suplusvee kvaliteedi juhtimist käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/7/EÜ (*11) maismaavee jaoks ettenähtud soole enterokokkide ja Escherichia coli sisalduse väärtusi, mis tagavad kvaliteedi „hea“. |
| --- | --- | --- |

2)

—

Sanitaarsüsteemidest väljuva reovee bakterisisaldus ei tohi ühelgi hetkel ületada suplusvee kvaliteedi juhtimist käsitlevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/7/EÜ (*11) maismaavee jaoks ettenähtud soole enterokokkide ja Escherichia coli sisalduse väärtusi, mis tagavad kvaliteedi „hea“.

| — | Puhastuse käigus ei tohi vette lisada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/11/EÜ (*12) (teatavate ühenduse veekeskkonda lastavate ohtlike ainete põhjustatava saaste kohta) I lisas. |
| --- | --- |

—

Puhastuse käigus ei tohi vette lisada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/11/EÜ (*12) (teatavate ühenduse veekeskkonda lastavate ohtlike ainete põhjustatava saaste kohta) I lisas.

| 3) | Selleks et keskkonda lastav vedelik ei paiskuks rööbastee kõrvale, peab mis tahes allikast lähtuv heide olema suunatud üksnes allapoole veeremiüksuse kereraami alla veeremiüksuse pikisuunalisest keskteljest kuni 0,7 m kaugusele. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Punktis 4.2.12 kirjeldatud tehnilises dokumentatsioonis tuleb esitada järgmised andmed:






  — | tualettruumide olemasolu veeremiüksuses ja nende tüüp; |
| --- | --- | --- |

4)

—

tualettruumide olemasolu veeremiüksuses ja nende tüüp;

| — | loputusvahendi omadused, kui selleks ei ole puhas vesi; |
| --- | --- |

—

loputusvahendi omadused, kui selleks ei ole puhas vesi;

| — | keskkonda lastava vee puhastussüsteemi olemus ning standardid, millele vastavust on hinnatud. |
| --- | --- |

—

keskkonda lastava vee puhastussüsteemi olemus ning standardid, millele vastavust on hinnatud.

(*10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/2184 olmevee kvaliteedi kohta (ELT L 435, 23.12.2020, lk 1)."

(*11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta direktiiv 2006/7/EÜ, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ (ELT L 64, 4.3.2006, lk 37)."

(*12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta direktiiv 2006/11/EÜ teatavate ühenduse veekeskkonda lastavate ohtlike ainete põhjustatava saaste kohta (ELT L 64, 4.3.2006, lk 52).“
  "

| 58) | punkti 4.2.5.2 alapunkt 5 asendatakse järgmisega:






  „5) | Reisijate võimalused rongimeeskonnaga ühenduse võtmiseks on ette nähtud punktis 4.2.5.3 (reisijate häiresignaal) ja 4.2.5.4 (sideseadmed reisijatele).“; |
| --- | --- | --- |

58)

punkti 4.2.5.2 alapunkt 5 asendatakse järgmisega:

„5)

Reisijate võimalused rongimeeskonnaga ühenduse võtmiseks on ette nähtud punktis 4.2.5.3 (reisijate häiresignaal) ja 4.2.5.4 (sideseadmed reisijatele).“;

| 59) | punktile 4.2.5.3.2 lisatakse alapunkt 4a:






  „4a) | Kui reisijate häiresignaal käivitub mitu korda, peab juhi kinnitus esimesena käivitunud häiresignaali kohta rakendama automaatse kinnituse kõigi järgnevalt käivitunud häiresignaaliseadmete kohta, kuni kõik käivitunud seadmed on lähtestatud.“; |
| --- | --- | --- |

59)

punktile 4.2.5.3.2 lisatakse alapunkt 4a:

„4a)

Kui reisijate häiresignaal käivitub mitu korda, peab juhi kinnitus esimesena käivitunud häiresignaali kohta rakendama automaatse kinnituse kõigi järgnevalt käivitunud häiresignaaliseadmete kohta, kuni kõik käivitunud seadmed on lähtestatud.“;

| 60) | punkti 4.2.5.4 muudetakse järgmiselt:






  (a) | alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3) | Nõuded sideseadme paiknemisele on samad, mida kohaldatakse punktis 4.2.5.3 kindlaks määratud reisijate häiresignaali puhul.“; |
| --- | --- | --- | --- |

60)

punkti 4.2.5.4 muudetakse järgmiselt:

(a)

alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„3)

Nõuded sideseadme paiknemisele on samad, mida kohaldatakse punktis 4.2.5.3 kindlaks määratud reisijate häiresignaali puhul.“;

| (b) | lisatakse alapunkt 7:






  „7) | Sideseadmete olemasolu või puudumine tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

lisatakse alapunkt 7:

„7)

Sideseadmete olemasolu või puudumine tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni.“;

| 61) | punkti 4.2.5.5.3 alapunktid 4 ja 5 asendatakse järgmisega:






  „4) | Uksed peavad püsima suletud ja lukus kuni nende vabastamiseni vastavalt punktile 4.2.5.5.6. Kui uste juhtimissüsteem jääb elektrita, peab uksed lukustatuna hoidma lukustusmehhanism.







  Märkus. | Uste sulgemise hoiatussignaali kohta vt piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK punkt 4.2.2.3.2. |
| --- | --- | --- | --- |

61)

punkti 4.2.5.5.3 alapunktid 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4)

Uksed peavad püsima suletud ja lukus kuni nende vabastamiseni vastavalt punktile 4.2.5.5.6. Kui uste juhtimissüsteem jääb elektrita, peab uksed lukustatuna hoidma lukustusmehhanism.

Märkus.

Takistuste avastamine ustel

| 5) | Reisivaguni välisuksed peavad olema varustatud seadmetega, mis aitavad uste sulgemisel avastada nende vahele jäävaid takistusi (näiteks reisija). Takistuse ilmnemisel peavad uksed automaatselt peatuma ning jääma teatavaks ajaks avatuks või taasavanema. Süsteemi tundlikkus peab võimaldama tuvastada takistust vastavalt J-1 liite viites 17 osutatud tehnilisele kirjeldusele, kusjuures suurim takistusele avaldatav surve peab vastama J-1 liite viites 17 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

5)

Reisivaguni välisuksed peavad olema varustatud seadmetega, mis aitavad uste sulgemisel avastada nende vahele jäävaid takistusi (näiteks reisija). Takistuse ilmnemisel peavad uksed automaatselt peatuma ning jääma teatavaks ajaks avatuks või taasavanema. Süsteemi tundlikkus peab võimaldama tuvastada takistust vastavalt J-1 liite viites 17 osutatud tehnilisele kirjeldusele, kusjuures suurim takistusele avaldatav surve peab vastama J-1 liite viites 17 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 62) | punkti 4.2.5.5.6 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | Veeremiüksuste suhtes kohaldatavad nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „ooteplatvorm“, kui on paigaldatud Euroopa rongijuhtimissüsteem, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- | --- |

62)

punkti 4.2.5.5.6 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

Veeremiüksuste suhtes kohaldatavad nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „ooteplatvorm“, kui on paigaldatud Euroopa rongijuhtimissüsteem, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses.“;

| 63) | punkti 4.2.5.5.9 alapunktis 6 asendatakse tekst „viites 33“ tekstiga „viites 17“; |
| --- | --- |

63)

punkti 4.2.5.5.9 alapunktis 6 asendatakse tekst „viites 33“ tekstiga „viites 17“;

| 64) | punkti 4.2.6.1.1 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 34“ tekstiga „viites 18“; |
| --- | --- |

64)

punkti 4.2.6.1.1 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 34“ tekstiga „viites 18“;

| 65) | punkti 4.2.6.1.2 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 35“ tekstiga „viites 18“; |
| --- | --- |

65)

punkti 4.2.6.1.2 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 35“ tekstiga „viites 18“;

| 66) | punkti 4.2.6.1.2 alapunkti 4 esimese taande kaks esimest lõiku asendatakse järgmisega:






  „– | Punktis 4.2.2.5 kindlaks määratud takistuste deflektor: täiendavalt võime eemaldada rongi eest lund. |
| --- | --- | --- |

66)

punkti 4.2.6.1.2 alapunkti 4 esimese taande kaks esimest lõiku asendatakse järgmisega:

„–

Punktis 4.2.2.5 kindlaks määratud takistuste deflektor: täiendavalt võime eemaldada rongi eest lund.

| – | Lumi loetakse takistuseks, mis tuleb takistuste deflektori abil eemaldada. Järgmised nõuded on kindlaks määratud punktis 4.2.2.5 (viidates J-1 liite viites 3 osutatud tehnilisele kirjeldusele):“; |
| --- | --- |

–

Lumi loetakse takistuseks, mis tuleb takistuste deflektori abil eemaldada. Järgmised nõuded on kindlaks määratud punktis 4.2.2.5 (viidates J-1 liite viites 3 osutatud tehnilisele kirjeldusele):“;

| 67) | punkti 4.2.6.2 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Käesolevas punktis esitatud nõudeid kohaldatakse kogu veeremi suhtes. Veeremi suhtes, mida käitatakse 1 520 mm ja 1 600 mm rööpmelaiusega süsteemides juhul, kui suurim kiirus ületab punktides 4.2.6.2.1–4.2.6.2.5 kirjeldatud piirnorme, kohaldatakse uuenduslike lahenduste menetlust.“; |
| --- | --- | --- |

67)

punkti 4.2.6.2 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Käesolevas punktis esitatud nõudeid kohaldatakse kogu veeremi suhtes. Veeremi suhtes, mida käitatakse 1 520 mm ja 1 600 mm rööpmelaiusega süsteemides juhul, kui suurim kiirus ületab punktides 4.2.6.2.1–4.2.6.2.5 kirjeldatud piirnorme, kohaldatakse uuenduslike lahenduste menetlust.“;

| 68) | punkti 4.2.6.2.1 alapunkt 1, alapunkti 2 sissejuhatav osa ja alapunkt 3 asendatakse järgmisega:






  „1) | Veeremiüksused, mille valmistajakiirus on vtr, max > 160 km/h ja mis sõidavad vabas õhus võrdluskiirusel vtr, ref, ei tohi tekitada J-1 liite viites 49 osutatud tehnilises kirjelduses määratud igas mõõtepunktis kiiremat õhu liikumist, kui J-1 liite viites 49 näidatud väärtus U95 %,max. |
| --- | --- | --- |

68)

punkti 4.2.6.2.1 alapunkt 1, alapunkti 2 sissejuhatav osa ja alapunkt 3 asendatakse järgmisega:

„1)

Veeremiüksused, mille valmistajakiirus on vtr, max > 160 km/h ja mis sõidavad vabas õhus võrdluskiirusel vtr, ref, ei tohi tekitada J-1 liite viites 49 osutatud tehnilises kirjelduses määratud igas mõõtepunktis kiiremat õhu liikumist, kui J-1 liite viites 49 näidatud väärtus U95 %,max.

| 2) | Veeremiüksuste suhtes, mis on ette nähtud käitamiseks 1 524 mm ja 1 668 mm rööpmelaiusega võrkudes, kohaldatakse J-1 liite viites 49 osutatud tehnilise kirjelduse parameetritele viitavas tabelis 4 esitatud vastavaid väärtusi:“; |
| --- | --- |

2)

Veeremiüksuste suhtes, mis on ette nähtud käitamiseks 1 524 mm ja 1 668 mm rööpmelaiusega võrkudes, kohaldatakse J-1 liite viites 49 osutatud tehnilise kirjelduse parameetritele viitavas tabelis 4 esitatud vastavaid väärtusi:“;

| „3) | J-1 liite viites 49 osutatud tehnilises kirjelduses on täpsustatud:






  — | püsivate või eelmääratud koosseisude puhul ja üldkäituses kasutamise suhtes hinnatavate veeremiüksuste puhul katsetustes kasutatav võrdlusrong; |
| --- | --- | --- |

„3)

J-1 liite viites 49 osutatud tehnilises kirjelduses on täpsustatud:

—

püsivate või eelmääratud koosseisude puhul ja üldkäituses kasutamise suhtes hinnatavate veeremiüksuste puhul katsetustes kasutatav võrdlusrong;

| — | üksikute juhikabiiniga varustatud veeremiüksuste puhul katsetatav koosseis.“; |
| --- | --- |

—

üksikute juhikabiiniga varustatud veeremiüksuste puhul katsetatav koosseis.“;

| 69) | punkti 4.2.6.2.2 alapunkt 2 ja alapunkti 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:






  „2) | Veeremiüksus, mille suurim valmistajakiirus on üle 160 km/h ja mis 1 435 mm rööpmelaiusel sõidab vabas õhus võrdluskiirusega vtr,ref, ei tohi põhjustada seda, et tipprõhkude maksimaalse vahe väärtus ületab J-1 liite viites 49 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud suurimat lubatud rõhumuutust, mida hinnati samas tehnilises kirjelduses kindlaks määratud mõõtmisasendites. |
| --- | --- | --- |

69)

punkti 4.2.6.2.2 alapunkt 2 ja alapunkti 3 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„2)

Veeremiüksus, mille suurim valmistajakiirus on üle 160 km/h ja mis 1 435 mm rööpmelaiusel sõidab vabas õhus võrdluskiirusega vtr,ref, ei tohi põhjustada seda, et tipprõhkude maksimaalse vahe väärtus ületab J-1 liite viites 49 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud suurimat lubatud rõhumuutust, mida hinnati samas tehnilises kirjelduses kindlaks määratud mõõtmisasendites.

| 3) | Veeremiüksuste suhtes, mis on ette nähtud käitamiseks 1 524 mm ja 1 668 mm rööpmelaiusega võrkudes, kohaldatakse J-1 liite viites 49 osutatud tehnilise kirjelduse parameetritele viitavas tabelis 4a esitatud vastavaid väärtusi:“; |
| --- | --- |

3)

Veeremiüksuste suhtes, mis on ette nähtud käitamiseks 1 524 mm ja 1 668 mm rööpmelaiusega võrkudes, kohaldatakse J-1 liite viites 49 osutatud tehnilise kirjelduse parameetritele viitavas tabelis 4a esitatud vastavaid väärtusi:“;

| 70) | punkt 4.2.6.2.3 asendatakse järgmisega:
  „4.2.6.2.3.   Suurimad rõhumuutused tunnelites









  (1) | Veeremiüksused, mille valmistajakiirus on 200 km/h või üle selle, peavad olema projekteeritud selliste aerodünaamiliste omadustega, et teatava rongikiiruse ja tunneli ristlõike (võrdlusjuhtumi) korral üksi lihtsas tasapinnalises torutaolises (ilma šahtideta vms) tunnelis sõitmisel oleks täidetud iseloomuliku rõhumuutuse nõuded, nagu on kindlaks määratud J-1 liite viites 50. |
| --- | --- | --- |

70)

punkt 4.2.6.2.3 asendatakse järgmisega:

„4.2.6.2.3.   Suurimad rõhumuutused tunnelites

(1)

| (2) | Järgnevalt on määratletud vastavustõendamise katsetustes kasutatav võrdlusrong erinevat tüüpi veeremi korral.






  i) | Püsivas või eelmääratud koosseisus kasutamise suhtes hinnatav veeremiüksus: hinnatakse vastavalt J-1 liite viites 50 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- | --- |

(2)

i)

Püsivas või eelmääratud koosseisus kasutamise suhtes hinnatav veeremiüksus: hinnatakse vastavalt J-1 liite viites 50 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

| ii) | Üldkäituses kasutamise suhtes hinnatav veeremiüksus (rongikoosseis ei ole projekteerimisetapis määratletud), mis on varustatud juhikabiiniga: hinnatakse vastavalt J-1 liite viites 50 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

ii)

Üldkäituses kasutamise suhtes hinnatav veeremiüksus (rongikoosseis ei ole projekteerimisetapis määratletud), mis on varustatud juhikabiiniga: hinnatakse vastavalt J-1 liite viites 50 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

| iii) | Muud veeremiüksused (üldkäituseks ette nähtud vagunid): hinnatakse vastavalt J-1 liite viites 50 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

iii)

Muud veeremiüksused (üldkäituseks ette nähtud vagunid): hinnatakse vastavalt J-1 liite viites 50 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

| (3) | Vastavushindamise menetlust on kirjeldatud punktis 6.2.3.15.“; |
| --- | --- |

(3)

| 71) | punkt 4.2.6.2.4 asendatakse järgmisega:
  „4.2.6.2.4.   Külgtuul









  1) | Seda nõuet kohaldatakse veeremiüksuste suhtes, mille valmistajakiirus on suurem kui 140 km/h. |
| --- | --- | --- |

71)

punkt 4.2.6.2.4 asendatakse järgmisega:

„4.2.6.2.4.   Külgtuul

1)

| 2) | Veeremiüksuste puhul, mille valmistajakiirus on väiksem kui 250 km/h, määratakse kõige tundlikuma sõiduki iseloomulik tuulekõver kindlaks vastavalt J-1 liite viites 19 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Veeremiüksuste puhul, mille valmistajakiirus on 250 km/h või üle selle, määratakse külgtuule mõju kindlaks vastavalt J-1 liite viites 19 osutatud tehnilisele kirjeldusele ja mõju peab vastama sellele tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Selle tulemusel saadud hinnatava veeremiüksuse kõige tundlikuma sõiduki iseloomulik tuulekõver kantakse tehnilisse dokumentatsiooni vastavalt punktile 4.2.12.“; |
| --- | --- |

4)

| 72) | punkti 4.2.7.1.1 alapunktid 4, 5 ja 6 asendatakse järgmisega:






  „4) | Esilaternate toon peab vastama J-1 liite viites 20 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud väärtustele. |
| --- | --- | --- |

72)

punkti 4.2.7.1.1 alapunktid 4, 5 ja 6 asendatakse järgmisega:

„4)

Esilaternate toon peab vastama J-1 liite viites 20 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud väärtustele.

| 5) | Esilaternatel peab olema kaks valgustugevuse taset: „vähendatud heledus“ ja „täisheledus“.
  Mõlema taseme korral peab esilaternate optilisel teljel mõõdetud valgustugevus vastama J-1 liite viites 20 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud väärtustele. |
| --- | --- |

5)

Esilaternatel peab olema kaks valgustugevuse taset: „vähendatud heledus“ ja „täisheledus“.

Mõlema taseme korral peab esilaternate optilisel teljel mõõdetud valgustugevus vastama J-1 liite viites 20 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud väärtustele.

| 6) | Esilaternad tuleb veeremiüksusele paigaldada selliselt, et nende optilise telje asendit on võimalik kohandada, kui need paigaldatakse veeremiüksusele vastavalt J-1 liite viites 20 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

6)

Esilaternad tuleb veeremiüksusele paigaldada selliselt, et nende optilise telje asendit on võimalik kohandada, kui need paigaldatakse veeremiüksusele vastavalt J-1 liite viites 20 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 73) | punkti 4.2.7.1.2 muudetakse järgmiselt:






  (a) | alapunkt 6 asendatakse järgmisega:






  „6) | J-1 liite viites 20 osutatud tehnilises kirjelduses täpsustatakse järgmised omadused:






  a) | gabariiditulede värvus; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

73)

punkti 4.2.7.1.2 muudetakse järgmiselt:

(a)

alapunkt 6 asendatakse järgmisega:

„6)

J-1 liite viites 20 osutatud tehnilises kirjelduses täpsustatakse järgmised omadused:

a)

gabariiditulede värvus;

| b) | gabariiditulede valguskiirguse spektraaljaotus; |
| --- | --- |

b)

gabariiditulede valguskiirguse spektraaljaotus;

| c) | gabariiditulede valgustugevus.“; |
| --- | --- |

c)

gabariiditulede valgustugevus.“;

| (b) | alapunkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7) | Gabariidilaternad tuleb veeremiüksusele paigaldada selliselt, et nende optilise telje asendit on võimalik kohandada, kui need paigaldatakse veeremiüksusele vastavalt J-1 liite viites 20 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

alapunkt 7 asendatakse järgmisega:

„7)

Gabariidilaternad tuleb veeremiüksusele paigaldada selliselt, et nende optilise telje asendit on võimalik kohandada, kui need paigaldatakse veeremiüksusele vastavalt J-1 liite viites 20 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| (c) | alapunkt 8 jäetakse välja; |
| --- | --- |

(c)

alapunkt 8 jäetakse välja;

| 74) | punkti 4.2.7.1.3 alapunkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4) | J-1 liite viites 20 osutatud tehnilises kirjelduses täpsustatakse järgmised omadused:






  a) | tagatulede värvus; |
| --- | --- | --- | --- |

74)

punkti 4.2.7.1.3 alapunkt 4 asendatakse järgmisega:

„4)

J-1 liite viites 20 osutatud tehnilises kirjelduses täpsustatakse järgmised omadused:

a)

tagatulede värvus;

| b) | tagatulede valgustugevus.“; |
| --- | --- |

b)

tagatulede valgustugevus.“;

| 75) | punkt 4.2.7.1.4 asendatakse järgmisega:
  „4.2.7.1.4.   Tulede juhtimine









  1) | Käesolevat punkti kohaldatakse juhikabiiniga varustatud veeremiüksuste suhtes. |
| --- | --- | --- |

75)

punkt 4.2.7.1.4 asendatakse järgmisega:

„4.2.7.1.4.   Tulede juhtimine

1)

| 2) | Juhil peab olema võimalik juhtida:






  — | veeremiüksuse esilaternaid ja gabariiditulesid tavapärases sõiduasendis; |
| --- | --- | --- |

2)

—

veeremiüksuse esilaternaid ja gabariiditulesid tavapärases sõiduasendis;

| — | veeremiüksuse tagatulesid juhikabiinist. |
| --- | --- |

—

veeremiüksuse tagatulesid juhikabiinist.

Juhtimiseks võib kasutada sõltumatuid käsklusi või käskluste kombinatsiooni.

| 3) | Veeremiüksuste puhul, mis on ette nähtud käitamiseks punktis 7.3.2.8.a loetletutest ühes või mitmes võrgus, peab juhil olema võimalik kasutada esilaternaid automaatsel vilkuval režiimil ja piirata seda funktsiooni. Vilkuva režiimi omadused ei tohi olla võrgule juurdepääsu tingimuseks. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Juhtseadiste paigaldamine esilaternate vilkuva režiimi sisselülitamiseks ja piiramiseks tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kindlaks määratud tehnilisse dokumentatsiooni.“ |
| --- | --- |

4)

| 76) | (ei puuduta eestikeelset versiooni); |
| --- | --- |

76)

(ei puuduta eestikeelset versiooni);

| 77) | punkt 4.2.7.2.2 asendatakse järgmisega:
  „4.2.7.2.2   Hoiatussignaali helirõhutasemed









  1) | C-filtriga korrigeeritud helirõhutase, mille tekitab iga eraldi kõlav hoiatussignaal (või projektijärgselt koos kõlavate signaalide rühm), peab veeremiüksusele paigaldamise korral vastama J-1 liite viites 21 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele. |
| --- | --- | --- |

77)

punkt 4.2.7.2.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.7.2.2   Hoiatussignaali helirõhutasemed

1)

| 2) | Vastavushindamise menetlust on kirjeldatud punktis 6.2.3.17.“; |
| --- | --- |

2)

| 78) | punkt 4.2.8.1.2 asendatakse järgmisega:
  „4.2.8.1.2.   Nõuded veojõule









  1) | Käesolevat punkti kohaldatakse veoseadmetega varustatud veeremiüksuste suhtes. |
| --- | --- | --- |

78)

punkt 4.2.8.1.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.8.1.2.   Nõuded veojõule

1)

| 2) | Veeremiüksuse veojõuprofiilid (jõud ratta pöial = F(kiirus)) leitakse arvutuslikult. Veeremiüksuse sõidutakistus arvutatakse koormustingimuse „projektijärgne mass tavalise kasuliku koormusega“ alusel vastavalt punktile 4.2.2.10. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Veeremiüksuse veojõuprofiilid ja sõidutakistus tuleb esitada tehnilises dokumentatsioonis (vt punkt 4.2.12.2). |
| --- | --- |

3)

| 4) | Valmistajakiirus määratakse kindlaks eespool nimetatud andmete põhjal koormustingimuse „projektijärgne mass tavalise kasuliku koormusega“ alusel ühetasase rööbastee korral. Kui valmistajakiirus on suurem kui 60 km/h, esitatakse see sammuga 5 km/h. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Püsivas või eelmääratud koosseisus käitamise suhtes hinnatavate veeremiüksuste puhul peab veeremiüksus suurimal sõidukiirusel ja tasasel rööbasteel ikkagi suutma kiirendada koormustingimusel „projektijärgne mass tavalise kasuliku koormusega“ vähemalt 0,05 m/s2. Selle nõude täitmist võib kontrollida arvutuste või katsetuste abil (kiirenduse mõõtmine) ning seda kohaldatakse valmistajakiirusel kuni 350 km/h. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Pidurduse korral nõutavat veojõu katkestamist käsitlevad nõuded on kindlaks määratud punktis 4.2.4. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Veofunktsiooni kasutatavust rongis tekkiva tulekahju korral käsitlevad nõuded on kindlaks määratud punktis 4.2.10.4.4. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „veojõu katkestamine“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses.
  Lisanõuded veeremiüksustele, mida hinnatakse püsivas või eelmääratud koosseisus käitamise suhtes ja mille valmistajakiirus on 250 km/h või suurem |
| --- | --- |

8)

Lisanõuded veeremiüksustele, mida hinnatakse püsivas või eelmääratud koosseisus käitamise suhtes ja mille valmistajakiirus on 250 km/h või suurem

| 9) | Keskmine kiirendus tasasel rööbasteel koormustingimusel „projektijärgne mass tavalise kasuliku koormusega“ peab olema vähemalt:






  — | 0,40 m/s2 kiiruselt 0 km/h kuni kiiruseni 40 km/h; |
| --- | --- | --- |

9)

—

0,40 m/s2 kiiruselt 0 km/h kuni kiiruseni 40 km/h;

| — | 0,32 m/s2 kiiruselt 0 km/h kuni kiiruseni 120 km/h; |
| --- | --- |

—

0,32 m/s2 kiiruselt 0 km/h kuni kiiruseni 120 km/h;

| — | 0,17 m/s2 kiiruselt 0 km/h kuni kiiruseni 160 km/h. |
| --- | --- |

—

0,17 m/s2 kiiruselt 0 km/h kuni kiiruseni 160 km/h.

Selle nõude täitmist võib kontrollida ainult arvutuste põhjal või kasutades katsetamist (kiirenduse mõõtmine) ja arvutamist koos.

| 10) | Veosüsteemide projekteerimisel aluseks võetav ratta ja rööbastee arvutatud haardetegur ei tohi olla suurem kui:






  — | 0,30 paigaltvõtul ja väga väikestel kiirustel; |
| --- | --- | --- |

10)

—

0,30 paigaltvõtul ja väga väikestel kiirustel;

| — | 0,275 kiirusel 100 km/h; |
| --- | --- |

—

0,275 kiirusel 100 km/h;

| — | 0,19 kiirusel 200 km/h; |
| --- | --- |

—

0,19 kiirusel 200 km/h;

| — | 0,10 kiirusel 300 km/h. |
| --- | --- |

—

0,10 kiirusel 300 km/h.

| 11) | Toiteallika ühe veojõudu mõjutava rikke tõttu ei tohi veeremiüksus kaotada rohkem kui 50 % oma veojõust.“; |
| --- | --- |

11)

| 79) | punkti 4.2.8.2.2 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1) | Elektrilised veeremiüksused peavad suutma töötada vähemalt ühes pinge ja sageduse süsteemis, mis on määratletud energiavarustuse KTK punktis 4.2.3 ja J-1 liite viites 69.“; |
| --- | --- | --- |

79)

punkti 4.2.8.2.2 alapunkt 1 asendatakse järgmisega:

„1)

Elektrilised veeremiüksused peavad suutma töötada vähemalt ühes pinge ja sageduse süsteemis, mis on määratletud energiavarustuse KTK punktis 4.2.3 ja J-1 liite viites 69.“;

| 80) | punktid 4.2.8.2.3–4.2.8.2.8.4 asendatakse järgmisega:
  „4.2.8.2.3.   Regeneratiivpidurdus koos energia saatmisega kontaktõhuliinile









  1) | Elektrilised veeremiüksused, mis tagastavad regeneratiivpidurduse režiimil elektrienergiat kontaktõhuliinile, peavad vastama J-1 liite viites 22 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- | --- |

80)

punktid 4.2.8.2.3–4.2.8.2.8.4 asendatakse järgmisega:

„4.2.8.2.3.   Regeneratiivpidurdus koos energia saatmisega kontaktõhuliinile

1)

4.2.8.2.4.   Kontaktõhuliinist võetav suurim võimsus ja voolutugevus

| 1) | Elektrilised veeremiüksused, mille võimsus on suurem kui 2 MW (sealhulgas püsivad ja eelmääratud koosseisud), peavad olema varustatud võimsuse või voolutugevuse piiramise funktsiooniga. Liitkäituseks ette nähtud veeremiüksuste puhul kohaldatakse nõuet juhul, kui ühe rongi koguvõimsus suurima haagitavate veeremiüksuste arvu korral on suurem kui 2 MW. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Elektrilistel veeremiüksustel peab olema automaatne reguleerimine pinge funktsioonina, et piirata voolutugevust või võimsust maksimaalse voolutugevuseni või võimsuseni pinge kohta, mis on ette nähtud J-1 liite viites 22 osutatud tehnilises kirjelduses.
  Käitustasandil võib konkreetses võrgus või konkreetsel liinil kasutada vähem piiravaid piirnorme (koefitsiendi a väiksemat väärtust), kui taristuettevõtja sellega nõustub. |
| --- | --- |

2)

Käitustasandil võib konkreetses võrgus või konkreetsel liinil kasutada vähem piiravaid piirnorme (koefitsiendi a väiksemat väärtust), kui taristuettevõtja sellega nõustub.

| 3) | Käesoleva punkti kohaselt hinnatav suurim voolutugevus (nimivool) tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kindlaks määratud tehnilisse dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „lubatud voolutarbimise muutmine“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. Teabe saamise korral lubatud voolutarbimise kohta:






  — | kui veeremiüksus on varustatud võimsuse või voolutugevuse piiramise funktsiooniga, kohandab seade automaatselt voolutarbimise taset; |
| --- | --- | --- |

4)

—

kui veeremiüksus on varustatud võimsuse või voolutugevuse piiramise funktsiooniga, kohandab seade automaatselt voolutarbimise taset;

| — | kui veeremiüksus ei ole varustatud võimsuse või voolutugevuse piiramise funktsiooniga, kuvatakse rongis juhile edasiste meetmete võtmiseks „lubatud voolutarbimine“. |
| --- | --- |

—

kui veeremiüksus ei ole varustatud võimsuse või voolutugevuse piiramise funktsiooniga, kuvatakse rongis juhile edasiste meetmete võtmiseks „lubatud voolutarbimine“.

Veeremi konfiguratsioon automaatselt või manuaalselt antud käsu korral tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni.

4.2.8.2.5.   Maksimaalne seisuaegne voolutugevus

| 1) | Vahelduv- ja alalisvoolusüsteemide maksimaalne voolutugevus pantograafi kohta, kui rong seisab, peab vastama J-1 liite viites 24 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Alalisvoolusüsteemide puhul tuleb maksimaalne seisuaegne voolutugevus ühe pantograafi kohta leida arvutuslikult ning seda tuleb kontrollida mõõtmiste abil vastavalt punktile 6.1.3.7. Vahelduvvoolusüsteemide puhul ei ole seisuaegse voolutugevuse kontrollimine vajalik, sest voolutugevus on madalam ja ei ole kontaktliini kuumenemise põhjustajana otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Rongide korral, mis on võimelised veojõu tarvis elektrienergiat salvestama






  — | Maksimaalset seisuaegset voolutugevust pantograafi kohta alalisvoolusüsteemides tohib ületada üksnes selleks, et salvestada veojõu tarvis elektrienergiat raudteetaristuregistris kindlaks määratud lubatud kohtades ja konkreetsetel tingimustel. Ainult sel juhul on veeremiüksusel võimalik ületada maksimaalset seisuaegset voolutugevust alalisvoolusüsteemides. |
| --- | --- | --- |

3)

—

Maksimaalset seisuaegset voolutugevust pantograafi kohta alalisvoolusüsteemides tohib ületada üksnes selleks, et salvestada veojõu tarvis elektrienergiat raudteetaristuregistris kindlaks määratud lubatud kohtades ja konkreetsetel tingimustel. Ainult sel juhul on veeremiüksusel võimalik ületada maksimaalset seisuaegset voolutugevust alalisvoolusüsteemides.

| — | Hindamismeetod koos mõõtmistingimustega on avatud punkt. |
| --- | --- |

—

Hindamismeetod koos mõõtmistingimustega on avatud punkt.

| 4) | Mõõtmise teel saadud väärtus ja mõõtmistingimused seoses kontaktliini materjaliga alalisvoolusüsteemide puhul ning elektrienergia salvestamise dokumentatsioon rongide puhul, mis on võimelised veojõu tarvis elektrienergiat salvestama, tulevad kanda punktis 4.2.12.2 kindlaks määratud tehnilisse dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

4)

4.2.8.2.6.   Võimsustegur

| 1) | Rongi võimsusteguri projektijärgsed andmed (sealhulgas mitme veeremiüksuse liitkäituse korral, nagu on määratletud punktis 2.2) tuleb arvutada eesmärgiga kontrollida J-1 liite viites 22 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud vastavuskriteeriumide täitmist. |
| --- | --- |

1)

4.2.8.2.7.   Vahelduvvoolusüsteemile avalduv harmoonikute mõju ja dünaamiline mõju

| 1) | Elektriline veeremiüksus peab vastama J-1 liite viites 22 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kõik kasutatud hüpoteesid ja andmed tuleb märkida tehnilisse dokumentatsiooni (vt punkt 4.2.12.2). |
| --- | --- |

2)

4.2.8.2.8.   Rongisisene energiaarvestussüsteem

4.2.8.2.8.1.   Üldosa

| 1) | Rongisisene energiaarvestussüsteem on elektrilise veeremiüksuse poolt kontaktõhuliinilt võetud või sinna tagasi saadetud (regeneratiivpidurduse ajal) kogu aktiivse ja reaktiivse elektrienergia mõõtmise süsteem. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Energiaarvestussüsteem hõlmab vähemalt järgmisi funktsioone: energiaarvestuse funktsioon (EMF), nagu on kindlaks määratud punktis 4.2.8.2.8.2, ja andmekäitlussüsteem (DHS), nagu on kindlaks määratud punktis 4.2.8.2.8.3. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Asjakohane sidesüsteem saadab energiaarvete esitamiseks vajalike koondandmete kogumid (CEBD) maapealsesse andmekogumissüsteemi (DCS). Energiaarvestussüsteemi ja andmekogumissüsteemi vahelise liidese protokollid ja kõnealuste süsteemide vahel edastatavate andmete vorming peavad vastama punkti 4.2.8.2.8.4 nõuetele. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Rongisisest energiaarvestussüsteemi saab kasutada arveldamise eesmärgil; punkti 4.2.8.2.8.3 alapunkti 4 kohaseid kõnealuse süsteemi andmekogumeid tuleb kõigis liikmesriikides tunnustada arvelduste alusena. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Energiaarvestuse funktsiooni nimivool ja -pinge peavad vastama elektrilise veeremiüksuse nimivoolule ja -pingele; süsteem peab jätkama nõuetekohast toimimist ümberlülitamisel ühest veojõu toitesüsteemist teise. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Energiaarvestussüsteemis salvestatud andmeid tuleb kaitsta toite kadumise eest ja energiaarvestussüsteemi tuleb kaitsta omavolilise juurdepääsu eest. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Võrgus peab olema rongisisene asukohafunktsioon, mille abil andmekäitlussüsteem saab välisest allikast pärit asukohaandmeid, kui seda on vaja arveldamise eesmärgil. Igal juhul peab energiaarvestussüsteem suutma toimida koos asukohafunktsiooniga. Kui asukohafunktsioon on olemas, peab see vastama J-1 liite viites 55 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Energiaarvestussüsteemi paigaldamine, rongisisese asukohafunktsiooni paigaldamine, rong-maa-rong-side kirjeldus ja metroloogilise kontrolli kirjeldus, sealhulgas energiaarvestuse funktsiooni täpsusklass, kantakse tehnilisse dokumentatsiooni, mida on kirjeldatud punktis 4.2.12.2. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Punktis 4.2.12.3 kirjeldatud hooldusdokumentatsioon peab sisaldama kõiki korrapäraseid vastavustõendamise menetlusi, millega tagatakse rongisisese energiaarvestussüsteemi täpsustase kogu kasutuskestuse jooksul. |
| --- | --- |

9)

4.2.8.2.8.2.   Energiaarvestuse funktsioon

| 1) | Energiaarvestuse funktsioon tagab voolutugevuse ja pinge mõõtmise ning energiaarvestuse ja energiaandmete koostamise. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Energiaarvestuse funktsiooni energiaandmete puhul peab kasutama 5 minuti pikkust võrdlusperioodi, mis määratakse iga võrdlusperioodi lõpus kindlaks koordineeritud maailmaaega mõõtva kellaga; aluseks võetakse ajatempel 00:00:00. Lubatud on kasutada lühemaid mõõtmisperioode, kui andmeid on võimalik rongisiseselt koondada 5 minuti pikkuse võrdlusperioodi andmeteks. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Energiaarvestuse funktsiooni täpsus aktiivenergia mõõtmisel peab vastama J-1 liite viites 56 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Igale seadmele, mis sisaldab ühte või mitut energiaarvestuse funktsiooni, peab olema märgitud järgmine: metroloogiline kontroll ja seadme täpsusklass vastavalt J-1 liite viites 56 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud klasside määratlusele. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Täpsuse vastavushindamine on kindlaks määratud punktis 6.2.3.19a. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Juhul kui






  — | energiaarvestussüsteem on ette nähtud paigaldamiseks olemasolevale veeremiüksusele või |
| --- | --- | --- |

6)

—

energiaarvestussüsteem on ette nähtud paigaldamiseks olemasolevale veeremiüksusele või

| — | olemasolevat energiaarvestussüsteemi (või selle osi) täiustatakse,
  ja kui veeremiüksuse olemasolevaid osi kasutatakse energiaarvestuse funktsiooni osana, kohaldatakse voolutugevuse ja pinge mõõtmise suhtes nõudeid 1–5, võttes arvesse temperatuuri mõjutegurit ainult nimitemperatuuril, ning neid võib kontrollida ainult vahemikus 20–120 % nimivoolust. Punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni tuleb kanda: |
| --- | --- |

—

olemasolevat energiaarvestussüsteemi (või selle osi) täiustatakse,

ja kui veeremiüksuse olemasolevaid osi kasutatakse energiaarvestuse funktsiooni osana, kohaldatakse voolutugevuse ja pinge mõõtmise suhtes nõudeid 1–5, võttes arvesse temperatuuri mõjutegurit ainult nimitemperatuuril, ning neid võib kontrollida ainult vahemikus 20–120 % nimivoolust. Punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni tuleb kanda:

| — | näitaja rongisisese energiaarvestussüsteemi osade vastavuse kohta nendele piiratud nõuetele ja |
| --- | --- |

—

näitaja rongisisese energiaarvestussüsteemi osade vastavuse kohta nendele piiratud nõuetele ja

| — | nende osade kasutustingimused. |
| --- | --- |

—

nende osade kasutustingimused.

4.2.8.2.8.3.   Andmekäitlussüsteem

| 1) | Andmekäitlussüsteemi abil saadakse energiaarvete esitamiseks vajalikud koondandmed, ühendades energiaarvestuse funktsiooni abil saadud andmed aja- ja geograafilise asukoha andmetega ning salvestades need andmed, et neid saaks saata sidesüsteemi kaudu maapealsesse energiaandmete kogumise süsteemi. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Andmekäitlussüsteem peab andmeid koondama ilma neid rikkumata ja peab sisaldama andmesalvestit, mille mälumaht võimaldab salvestada vähemalt 60 päeva jooksul pidevalt kogutud koondandmeid. Kasutatava võrdlusperioodi pikkus peab olema sama, mida kasutab energiaarvestuse funktsioon. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Andmekäitlussüsteem peab võimaldama rongisiseselt päringuid esitada auditeerimise ja andmete taastamise eesmärgil. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Andmetöötlussüsteem koostab energiaarvete esitamiseks vajalikud koondandmed, koondades iga võrdlusperioodi kohta järgmised andmed:






  — | kordumatu energiaarvestussüsteemi tarbimiskoha tunnus (CPId), nagu see on määratletud J-1 liite viites 57 osutatud kirjelduses; |
| --- | --- | --- |

4)

—

kordumatu energiaarvestussüsteemi tarbimiskoha tunnus (CPId), nagu see on määratletud J-1 liite viites 57 osutatud kirjelduses;

| — | iga perioodi lõpuaeg, milles näidatakse aasta, kuu, päev, tunnid, minutid ja sekundid; |
| --- | --- |

—

iga perioodi lõpuaeg, milles näidatakse aasta, kuu, päev, tunnid, minutid ja sekundid;

| — | asukohaandmed iga perioodi lõpu seisuga; |
| --- | --- |

—

asukohaandmed iga perioodi lõpu seisuga;

| — | iga perioodi tarbitud/regenereeritud aktiivenergia ja (kui on asjakohane) reaktiivenergia vatt-tundides (aktiivenergia puhul) ja vartundides (reaktiivenergia puhul) või nende kümne astmetega ühikutes. |
| --- | --- |

—

iga perioodi tarbitud/regenereeritud aktiivenergia ja (kui on asjakohane) reaktiivenergia vatt-tundides (aktiivenergia puhul) ja vartundides (reaktiivenergia puhul) või nende kümne astmetega ühikutes.

| 5) | Andmekäitlussüsteemi kogutud ja käideldud andmete vastavushindamine on kindlaks määratud punktis 6.2.3.19a. |
| --- | --- |

5)

4.2.8.2.8.4.   Energiaarvestussüsteemi ja maapealse energiaandmete kogumise süsteemi vahelise liidese protokollid ja kõnealuste süsteemide vahel edastatavate andmete vorming

Energiaarvestussüsteemi ja maapealse energiaandmete kogumise süsteemi vahelise andmevahetuse järgmised omadused peavad vastama J-1 liite viites 58 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele:

| 1) | energiaarvestussüsteemi rakendusteenused (teenusekiht); |
| --- | --- |

1)

energiaarvestussüsteemi rakendusteenused (teenusekiht);

| 2) | kasutaja juurdepääsuõigused kõnealuste rakendusteenuste puhul; |
| --- | --- |

2)

kasutaja juurdepääsuõigused kõnealuste rakendusteenuste puhul;

| 3) | rakendusteenuste struktuur (andmekiht), mis peab vastama kindlaksmääratud XML-skeemile; |
| --- | --- |

3)

rakendusteenuste struktuur (andmekiht), mis peab vastama kindlaksmääratud XML-skeemile;

| 4) | kõnealuste rakendusteenuste jaoks kasutatav sõnumimehhanism (sõnumikiht), mis peab vastama kindlaksmääratud meetoditele ja XML-skeemile; |
| --- | --- |

4)

kõnealuste rakendusteenuste jaoks kasutatav sõnumimehhanism (sõnumikiht), mis peab vastama kindlaksmääratud meetoditele ja XML-skeemile;

| 5) | sõnumimehhanismi jaoks kasutatavad rakendusprotokollid. |
| --- | --- |

5)

sõnumimehhanismi jaoks kasutatavad rakendusprotokollid.

| 6) | Sidestruktuur: energiaarvestussüsteem peab kasutama vähemalt üht neist.“; |
| --- | --- |

6)

Sidestruktuur: energiaarvestussüsteem peab kasutama vähemalt üht neist.“;

| 81) | punkti 4.2.8.2.9.1.1 alapunkti 5 muudetakse järgmiselt: „4 190 mm – 5 700 mm rööbaste tasapinnast elektriliste veeremiüksuste puhul, mis on projekteeritud kasutamiseks 1 500 V alalisvoolusüsteemis vastavalt Iirimaa rööpmelaiusele (1 600 mm rööpmelaiusega süsteem).“; |
| --- | --- |

81)

punkti 4.2.8.2.9.1.1 alapunkti 5 muudetakse järgmiselt: „4 190 mm – 5 700 mm rööbaste tasapinnast elektriliste veeremiüksuste puhul, mis on projekteeritud kasutamiseks 1 500 V alalisvoolusüsteemis vastavalt Iirimaa rööpmelaiusele (1 600 mm rööpmelaiusega süsteem).“;

| 82) | punkti 4.2.8.2.9.1.2 alapunktis 2 asendatakse tekst „viites 46“ tekstiga „viites 23“; |
| --- | --- |

82)

punkti 4.2.8.2.9.1.2 alapunktis 2 asendatakse tekst „viites 46“ tekstiga „viites 23“;

| 83) | punkti 4.2.8.2.9.2 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | Elektriliste veeremiüksuste puhul, mis on projekteeritud käitamiseks ainult 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemis, peab vähemalt ühe elektrilisele veeremiüksusele paigaldatava pantograafi kollektoripea tüüp vastama ühele punktides 4.2.8.9.2.1, 4.2.8.9.2.2 ja 4.2.8.9.2.3 esitatud kolmest kirjeldusest.“; |
| --- | --- | --- |

83)

punkti 4.2.8.2.9.2 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

Elektriliste veeremiüksuste puhul, mis on projekteeritud käitamiseks ainult 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemis, peab vähemalt ühe elektrilisele veeremiüksusele paigaldatava pantograafi kollektoripea tüüp vastama ühele punktides 4.2.8.9.2.1, 4.2.8.9.2.2 ja 4.2.8.9.2.3 esitatud kolmest kirjeldusest.“;

| 84) | punkti 4.2.8.2.9.2 alapunktis 5 asendatakse tekst „viites 47“ tekstiga „viites 24“; |
| --- | --- |

84)

punkti 4.2.8.2.9.2 alapunktis 5 asendatakse tekst „viites 47“ tekstiga „viites 24“;

| 85) | punkti 4.2.8.2.9.2.1 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 48“ tekstiga „viites 24“; |
| --- | --- |

85)

punkti 4.2.8.2.9.2.1 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 48“ tekstiga „viites 24“;

| 86) | punkti 4.2.8.2.9.2.2 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 49“ tekstiga „viites 24“; |
| --- | --- |

86)

punkti 4.2.8.2.9.2.2 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 49“ tekstiga „viites 24“;

| 87) | punkt 4.2.8.2.9.3a asendatakse järgmisega:
  „4.2.8.2.9.3a.   Pantograafi voolukoormus (koostalitluse komponendi tasand)









  1) | Pantograafid tuleb konstrueerida nimivoolu (vastavalt punktile 4.2.8.2.4) ülekandmiseks elektrilisele veeremiüksusele. |
| --- | --- | --- |

87)

punkt 4.2.8.2.9.3a asendatakse järgmisega:

„4.2.8.2.9.3a.   Pantograafi voolukoormus (koostalitluse komponendi tasand)

1)

| 2) | Pantograafi võimet edastada nimivoolu kontrollitakse analüüsi abil. Nimetatud analüüs peab hõlmama J-1 liite viites 23 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele vastavuse kontrolli. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Pantograafid tuleb projekteerida maksimaalse seisuaegse voolutugevuse jaoks (vastavalt punktile 4.2.8.2.5).“; |
| --- | --- |

3)

| 88) | punkti 4.2.8.2.9.4.2 alapunktis 3 asendatakse tekst „(vt alapunkt 6.1.3.8)“ tekstiga „(vt punkt 6.1.3.8).“; |
| --- | --- |

88)

punkti 4.2.8.2.9.4.2 alapunktis 3 asendatakse tekst „(vt alapunkt 6.1.3.8)“ tekstiga „(vt punkt 6.1.3.8).“;

| 89) | punktid 4.2.8.2.9.6–4.2.8.2.10 asendatakse järgmisega:
  „4.2.8.2.9.6.   Pantograafi kontaktjõud ja dünaamiline käitumine









  1) | Keskmine kontaktjõud Fm on pantograafi kontaktjõu statistiline keskväärtus, mille moodustavad kontaktjõu dünaamiliselt korrigeeritud staatilised ja aerodünaamilised komponendid. |
| --- | --- | --- |

89)

punktid 4.2.8.2.9.6–4.2.8.2.10 asendatakse järgmisega:

„4.2.8.2.9.6.   Pantograafi kontaktjõud ja dünaamiline käitumine

1)

| 2) | Keskmist kontaktjõudu mõjutavad tegurid on pantograaf ise, selle paiknemine rongil, selle kõrgus ning veerem, millele pantograaf on paigaldatud. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Veerem ja veeremile paigutatud pantograafid peavad avaldama kontaktliinile keskmist kontaktjõudu Fm, mis jääb energiavarustuse KTK punktis 4.2.11 kindlaks määratud vahemikku, et tagada vooluvõtukvaliteet ilma soovimatu kaarlahenduseta ning piirata kontaktkingade kulumist ja vältida nende purunemist. Kontaktjõudu reguleeritakse siis, kui tehakse dünaamilised katsetused. |
| --- | --- |

3)

| 3a) | Veerem ja veeremile paigutatud pantograafid ei tohi ületada tõusu S0 piirnorme ega standardhälvet σmax või kaarlahenduste protsenti, mis on kindlaks määratud energiavarustuse KTK punktis 4.2.12. |
| --- | --- |

3a)

| 4) | Koostalitluse komponendi tasandil toimuv vastavustõendamine peab tõendama pantograafi enda dünaamilise käitumise vastavust nõuetele ning selle suutlikkust võtta voolu KTK nõuetele vastavalt kontaktliinilt; vastavushindamise menetlust on kirjeldatud punktis 6.1.3.7. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Veeremi allsüsteemi tasandil toimuv vastavustõendamine (konkreetsele veeremiüksusele paigaldamine) peab võimaldama kontaktjõu reguleerimist, arvestades veeremist ja pantograafi asendist veeremiüksuses või püsivas või eelmääratud rongikoosseisus tingitud aerodünaamilist mõju; vastavushindamise menetlust on kirjeldatud punktis 6.2.3.20. |
| --- | --- |

5)

4.2.8.2.9.7.   Pantograafide paigutus (veeremi tasand)

| 1) | Kontaktõhuliiniga võib üheaegselt kontaktis olla mitu pantograafi. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Pantograafide arvu ja nende vahekauguste projekteerimisel tuleb arvesse võtta punktis 4.2.8.2.9.6 kindlaks määratud nõudeid vooluvõtu tõhususele. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kui kahe järjestikuse pantograafi vahekaugus hinnatava veeremiüksuse püsivas või eelmääratud koosseisus on väiksem kui energiavarustuse KTK punktis 4.2.13 valitud kontaktõhuliini projektijärgse vahekauguse tüübi puhul määratletud kaugus või kui kontaktõhuliiniga on üheaegselt kontaktis rohkem kui kaks pantograafi, tuleb katseliselt tõendada, et dünaamiline käitumine vastab punktis 4.2.8.2.9.6 kindlaks määratud nõuetele. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Järjestikku asetsevate pantograafide vahekaugused, mille puhul veeremit on kontrollitud, tuleb kanda tehnilisse dokumentatsiooni (vt punkt 4.2.12.2). |
| --- | --- |

4)

4.2.8.2.9.8.   Läbisõit erinevate faaside või süsteemide vahelistest eraldustsoonidest (veeremi tasand)

| 1) | Rongid peavad olema projekteeritud selliselt, et nad oleksid võimelised sõitma ühest toitesüsteemist või faasitsoonist järgmisesse (nagu on kirjeldatud energiavarustuse KTK punktides 4.2.15 ja 4.2.16) ilma süsteemide või faaside eraldustsoone sildamata. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Mitme erineva toitesüsteemiga kasutamiseks ettenähtud elektrilised veeremiüksused peavad süsteemide eraldustsoonist läbisõidu korral automaatselt tuvastama pantograafi juures toitesüsteemi pinge. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Faaside või süsteemide vahelistest eraldustsoonidest läbisõidu korral peab olema võimalik viia veoenergia ülekanne kontaktõhuliini ja veeremiüksuse vahel nulli. Taristuregister annab teavet pantograafi lubatud asendi kohta faaside eraldustsoonist läbi sõitmisel: langetatud või tõstetud (lubatud pantograafide paigutuse korral). |
| --- | --- |

3)

| 4) | Elektrilised veeremiüksused, mille valmistajakiirus on 250 km/h või üle selle, peavad olema võimelised saama maapealset teavet eraldustsooni asukoha kohta. Seejärel edastab veeremiüksus pantograafi ja peakaitselüliti juhtimiseks mõeldud käsklused automaatselt ilma juhi sekkumiseta. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsioonidega „veosüsteemi muutmine, toiteta tsoon, kus pantograaf tuleb langetada – raudteeäärsed korraldused, toiteta tsoon, kus põhitoitelüliti tuleb välja lülitada – raudteeäärsed korraldused“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. Veeremiüksuste puhul, mille valmistajakiirus on väiksem kui 250 km/h, ei pea järgnevad käsklused olema automaatsed. Veeremi konfiguratsioon automaatselt või manuaalselt antud käsu korral tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsioonidega „põhitoitelüliti – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud“, „pantograaf – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. Veeremiüksuste puhul, mille valmistajakiirus on väiksem kui 250 km/h, ei pea järgnevad käsud olema automaatsed. Veeremi konfiguratsioon automaatselt või manuaalselt antud käsu korral tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

6)

4.2.8.2.9.9.   Pantograafi isoleerimine veeremiüksusest (veeremi tasand)

| 1) | Pantograafid paigaldatakse elektrilistele veeremiüksustele viisil, mis tagab, et elektriahel kollektoripeast veeremiüksuse seadmetesse on isoleeritud. Isolatsioon peab olema piisav kõigi süsteemi voolupingete puhul, mille jaoks veeremiüksus on projekteeritud. |
| --- | --- |

1)

4.2.8.2.9.10.   Pantograafi langetamine (veeremi tasand)

| 1) | Elektrilised veeremiüksused peavad olema projekteeritud selliselt, et pantograafi saab juhi või rongi juhtimissüsteemi funktsiooni (sealhulgas kontrolli ja signaalimise funktsiooni) algatusel langetada J-1 liite viites 23 osutatud tehnilises kirjelduses nimetatud aja (3 sekundit) jooksul J-1 liite viites 26 osutatud tehnilises kirjelduses ette nähtud dünaamilise isolatsiooni kõrgusele. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Pantograaf peab laskuma kokkupandud asendisse vähem kui 10 sekundi jooksul.
  Enne pantograafi langetamist peab peakaitselüliti olema automaatselt avatud. |
| --- | --- |

2)

Enne pantograafi langetamist peab peakaitselüliti olema automaatselt avatud.

| 3) | Kui elektriline veeremiüksus on varustatud automaatse langetamisseadmega, mis langetab pantograafi kollektoripea rikke korral, peab automaatne langetamisseade vastama J-1 liite viites 23 osutatud tehnilise kirjelduse nõuetele. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Elektrilised veeremiüksused, mille valmistajakiirus on suurem kui 160 km/h, peavad olema varustatud automaatse langetamisseadmega. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Elektrilised veeremiüksused, mille käitamiseks on vaja kasutada rohkem kui ühte tõstetud pantograafi ning mille valmistajakiirus on suurem kui 120 km/h, peavad olema varustatud automaatse langetamisseadmega. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Automaatset langetamisseadet on lubatud paigaldada ka muudele elektrilistele veeremiüksustele. |
| --- | --- |

6)

4.2.8.2.10.   Rongi elektriohutus

| 1) | Elektrilised veeremiüksused peavad olema kaitstud sisemiste (veeremiüksuse seest lähtuvate) lühiste eest. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Peakaitselüliti peab asuma sellises kohas, et see kaitseks rongisiseseid kõrgepingeahelaid, sealhulgas kõrgepingeühendusi veeremiüksuste vahel. Pantograaf, peakaitselüliti ja nendevaheline kõrgepingeühendus peavad asuma samas veeremiüksuses. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Elektrilised veeremiüksused peavad olema kaitstud lühiajaliste ülepingete, ajutiste ülepingete ja suurima rikkevoolu eest. Selle nõude täitmiseks peab veeremiüksuse elektriohutus olema koordineeritud vastavalt J-1 liite viites 22 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele.“; |
| --- | --- |

3)

| 90) | punkt 4.2.8.3 asendatakse tekstiga „Tahtlikult tühjaks jäetud“; |
| --- | --- |

90)

punkt 4.2.8.3 asendatakse tekstiga „Tahtlikult tühjaks jäetud“;

| 91) | punkti 4.2.8.4 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 54“ tekstiga „viites 27“; |
| --- | --- |

91)

punkti 4.2.8.4 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 54“ tekstiga „viites 27“;

| 92) | punkti 4.2.9.1.4 alapunktis 5 asendatakse tekst „(vt alapunkt 4.2.9.1.5)“ tekstiga „(vt punkt 4.2.9.1.5)“; |
| --- | --- |

92)

punkti 4.2.9.1.4 alapunktis 5 asendatakse tekst „(vt alapunkt 4.2.9.1.5)“ tekstiga „(vt punkt 4.2.9.1.5)“;

| 93) | punkti 4.2.9.1.5 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | Juhil peab olema võimalik istme asendit reguleerida, et ta silmad oleksid nähtavuse nõuete täitmiseks vajalikus kohas vastavalt punktile 4.2.9.1.3.1.“; |
| --- | --- | --- |

93)

punkti 4.2.9.1.5 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

Juhil peab olema võimalik istme asendit reguleerida, et ta silmad oleksid nähtavuse nõuete täitmiseks vajalikus kohas vastavalt punktile 4.2.9.1.3.1.“;

| 94) | punktile 4.2.9.1.6 lisatakse alapunktid 5 ja 6:






  „5) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „suunakontroller“ ning mida kohaldatakse veeremiüskuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. |
| --- | --- | --- |

94)

punktile 4.2.9.1.6 lisatakse alapunktid 5 ja 6:

„5)

Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „suunakontroller“ ning mida kohaldatakse veeremiüskuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses.

| 6) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „kabiini seisundi info“ ning mida kohaldatakse veeremiüskuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- |

6)

Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „kabiini seisundi info“ ning mida kohaldatakse veeremiüskuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses.“;

| 95) | punkti 4.2.9.1.7 alapunktis 2 asendatakse tekst „(vastavalt alapunkti 4.2.9.1.3 määratlusele)“ tekstiga „(vastavalt punktile 4.2.9.1.3)“; |
| --- | --- |

95)

punkti 4.2.9.1.7 alapunktis 2 asendatakse tekst „(vastavalt alapunkti 4.2.9.1.3 määratlusele)“ tekstiga „(vastavalt punktile 4.2.9.1.3)“;

| 96) | punkt 4.2.9.2 asendatakse järgmisega:
  „4.2.9.2.   Tuuleklaas

  4.2.9.2.1.   Mehaanilised omadused









  1) | Akende mõõtmed, paiknemine, kuju ja viimistlusmaterjalid (sealhulgas hooldusvahendid) ei tohi piirata nähtavust juhi jaoks (vastavalt punktile 4.2.9.1.3.1) ning need peavad juhtimist toetama. |
| --- | --- | --- |

96)

punkt 4.2.9.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.9.2.   Tuuleklaas

4.2.9.2.1.   Mehaanilised omadused

1)

| 2) | Juhikabiini tuuleklaasid peavad olema suutelised taluma kokkupõrkeid J-1 liite viites 28 osutatud tehnilises kirjelduses määratletud lendobjektidega ja vastama samas kirjelduses esitatud killunemiskindluse nõuetele. |
| --- | --- |

2)

4.2.9.2.2.   Optilised omadused

| 1) | Juhikabiini tuuleklaaside optiline kvaliteet ei tohi moonutada signaalide nähtavust (kuju ja värvust) üheski tööolukorras (sealhulgas näiteks juhul, kui tuuleklaasi soojendatakse, et vältida udu ja jää teket). |
| --- | --- |

1)

| 2) | Tuuleklaas peab vastama J-1 liite viites 28 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele seoses järgmiste omadustega:






  (a) | primaarse ja sekundaarse kujutise vaheline nurk paigaldatud asendis, |
| --- | --- | --- |

2)

(a)

primaarse ja sekundaarse kujutise vaheline nurk paigaldatud asendis,

| (b) | lubatav optiline nähtavusmoonutus, |
| --- | --- |

(b)

lubatav optiline nähtavusmoonutus,

| (c) | hägusus, |
| --- | --- |

(c)

hägusus,

| (d) | valgusläbivus, |
| --- | --- |

(d)

valgusläbivus,

| (e) | värvsus.“; |
| --- | --- |

(e)

värvsus.“;

| 97) | punktid 4.2.9.3.6–4.2.9.6 asendatakse järgmisega:
  „4.2.9.3.6.   Raadio teel kaugjuhtimise funktsioon, mida personal kasutab rongi koostamisel









  1) | Kui veeremiüksusel on personaliliikmele kasutamiseks ette nähtud raadio teel kaugjuhtimise funktsioon, mis võimaldab juhtida veeremiüksust manöövritööde ajal, peab see olema projekteeritud selliselt, et sellel personaliliikmel oleks võimalik rongi liikumist ohutult juhtida ja vältida kasutamisel vigu. |
| --- | --- | --- |

97)

punktid 4.2.9.3.6–4.2.9.6 asendatakse järgmisega:

„4.2.9.3.6.   Raadio teel kaugjuhtimise funktsioon, mida personal kasutab rongi koostamisel

1)

| 2) | Eeldatakse, et kaugjuhtimise funktsiooni kasutav personaliliige suudab visuaalselt tuvastada rongi liikumise kaugjuhtimisseadme kasutamise ajal. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kaugjuhtimisfunktsiooni lahendust, sealhulgas ohutusaspekte tuleb hinnata vastavalt tunnustatud standarditele. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „rongi koostamine kaugjuhtimise teel“ ning mida kohaldatakse veeremiüskuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. |
| --- | --- |

4)

4.2.9.3.7.   Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise signaali töötlemine

| 1) | Käesolevat punkti kohaldatakse vedurite suhtes, mis on ette nähtud kaubavagunite edastatavate signaalide töötlemiseks, kui need on varustatud rööbastelt mahasõidu ennetamise funktsiooniga või rööbastelt mahasõidu tuvastamise funktsiooniga, nagu on kindlaks määratud kaubavagunite KTK punktis 4.2.3.5.3. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Need vedurid peavad olema varustatud vahenditega, millega võetakse vastu signaal rongi moodustavatelt kaubavagunitelt, mis on varustatud rööbastelt mahasõidu ennetamise funktsiooniga või rööbastelt mahasõidu tuvastamise funktsiooniga, millega teatatakse






  — | rööbastelt mahasõidu eeltingimusest, kui tegemist on rööbastelt mahasõidu ennetamise funktsiooniga vastavalt kaubavagunite KTK punktile 4.2.3.5.3.2 ja |
| --- | --- | --- |

2)

—

rööbastelt mahasõidu eeltingimusest, kui tegemist on rööbastelt mahasõidu ennetamise funktsiooniga vastavalt kaubavagunite KTK punktile 4.2.3.5.3.2 ja

| — | rööbastelt mahasõidust, kui tegemist on rööbastelt mahasõidu tuvastamise funktsiooniga vastavalt kaubavagunite KTK punktile 4.2.3.5.3.3. |
| --- | --- |

—

rööbastelt mahasõidust, kui tegemist on rööbastelt mahasõidu tuvastamise funktsiooniga vastavalt kaubavagunite KTK punktile 4.2.3.5.3.3.

| 3) | Eespool nimetatud signaali vastuvõtmisel peavad nii visuaalsed kui ka helisignaalid juhikabiinis näitama, et rong on






  — | rööbastelt mahasõidu ohus, juhul kui häiresignaal saadetakse rööbastelt mahasõidu ennetamise funktsiooni kaudu, või |
| --- | --- | --- |

3)

—

rööbastelt mahasõidu ohus, juhul kui häiresignaal saadetakse rööbastelt mahasõidu ennetamise funktsiooni kaudu, või

| — | just rööbastelt maha sõitnud, juhul kui häire saadetakse rööbastelt mahasõidu tuvastamise funktsiooni kaudu. |
| --- | --- |

—

just rööbastelt maha sõitnud, juhul kui häire saadetakse rööbastelt mahasõidu tuvastamise funktsiooni kaudu.

| 4) | Juhikabiinis olev seade peab võimaldama eespool nimetatud häiresignaali kinnitamist. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kui juhikabiinist ei kinnitata häiresignaali vastuvõtmist 10 ± 1 sekundi jooksul, rakendatakse automaatselt täisjõuga sõidupidurit või hädapidurit. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Juhikabiinist peab olema võimalik tühistada punkti 4.2.9.3.7 alapunktis 5 kindlaks määratud automaatpidurdus. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Juhikabiinist peab olema võimalik välja lülitada punkti 4.2.9.3.7 alapunktis 5 kindlaks määratud automaatpidurdus. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Rööbastelt mahasõidu signaali töötlemise funktsiooni olemasolu veduril ja kasutustingimused rongi tasandil tuleb kanda punktis 4.2.12. kindlaks määratud tehnilisse dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

8)

4.2.9.3.7a.   Rongisisene rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioon

| 1) | Käesolevat punkti kohaldatakse vedurite suhtes, mis on ette nähtud rööbastelt mahasõidu või rööbastelt mahasõidu eeltingimuste tuvastamiseks veduriga veetavates kaubavagunites. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Seda funktsiooni täitvad seadmed peavad asuma täielikult veduri pardal. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Rööbastelt mahasõidu või rööbastelt mahasõidu eeltingimuse tuvastamisel peavad juhikabiinis käivituma nii visuaalsed kui ka helisignaalid. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Juhikabiinis olev seade peab võimaldama eespool nimetatud häiresignaali kinnitamist. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Kui juhikabiinist ei kinnitata häiresignaali vastuvõtmist 10 ± 1 sekundi jooksul, rakendatakse automaatselt täisjõuga sõidupidurit või hädapidurit. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Juhikabiinist peab olema võimalik tühistada punkti 4.2.9.3.7a alapunktis 5 kindlaks määratud automaatpidurdus. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Juhikabiinist peab olema võimalik välja lülitada punkti 4.2.9.3.7a alapunktis 5 kindlaks määratud automaatpidurdus. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Rongisisese rööbastelt mahasõidu tuvastamise funktsiooni olemasolu veduril ja kasutustingimused rongi tasandil tuleb kanda punktis 4.2.12. kindlaks määratud tehnilisse dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

8)

4.2.9.3.8.   Euroopa rongijuhtimissüsteemi režiimide haldamise nõuded

4.2.9.3.8.1.   Ooteseisund

| 1) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „ooteseisund“ ning mida kohaldatakse veeremiüskuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses |
| --- | --- |

1)

4.2.9.3.8.2.   Passiivne manööverdamine

| 1) | Veduri ja rongikoosseisu suhtes kohaldatavad nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „passiivne manööverdamine“, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. |
| --- | --- |

1)

4.2.9.3.8.3.   Non leading

| 1) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „non leading“ ning mida kohaldatakse veduri ja rongikoosseisu suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. |
| --- | --- |

1)

4.2.9.3.9.   Veojõu seisund

| 1) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „veojõu seisund“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. |
| --- | --- |

1)

4.2.9.4.   Rongisisesed tööriistad ja teisaldatavad seadmed

| 1) | Juhikabiinis või selle läheduses peab olema ruum järgmiste seadmete hoidmiseks juhuks, kui juht peaks neid hädaolukorras vajama:






  — | punase ja valge valgusega käsilamp; |
| --- | --- | --- |

1)

—

punase ja valge valgusega käsilamp;

| — | lühiseseadmed rööbastee ahelate jaoks; |
| --- | --- |

—

lühiseseadmed rööbastee ahelate jaoks;

| — | tõkestid, juhul kui seisupiduri tõhusus ei ole rööbastee kallet arvestades piisav (vt punkt 4.2.4.5.5); |
| --- | --- |

—

tõkestid, juhul kui seisupiduri tõhusus ei ole rööbastee kallet arvestades piisav (vt punkt 4.2.4.5.5);

| — | tulekustuti (peab paiknema kabiinis, vt ka punkt 4.2.10.3.1); |
| --- | --- |

—

tulekustuti (peab paiknema kabiinis, vt ka punkt 4.2.10.3.1);

| — | kaubarongide mehitatud veoüksustel ka komisjoni määruses (EL) nr 1303/2014 (*13) (raudteetunnelite ohutuse KTK) punktis 4.7.1 kirjeldatud enesepäästevahend. |
| --- | --- |

—

kaubarongide mehitatud veoüksustel ka komisjoni määruses (EL) nr 1303/2014 (*13) (raudteetunnelite ohutuse KTK) punktis 4.7.1 kirjeldatud enesepäästevahend.

4.2.9.5.   Töötajate isiklike asjade hoiukohad

| 1) | Igas juhikabiinis peab olema:






  — | kaks nagi rõivaste jaoks või riputuspuuga nišš; |
| --- | --- | --- |

1)

—

kaks nagi rõivaste jaoks või riputuspuuga nišš;

| — | vaba ruum 300 mm × 400 mm × 400 mm suuruse kohvri või koti hoidmiseks. |
| --- | --- |

—

vaba ruum 300 mm × 400 mm × 400 mm suuruse kohvri või koti hoidmiseks.

4.2.9.6.   Salvestusseade

| 1) | Salvestatava teabe loetelu on esitatud käitamise ja liikluskorralduse KTK punktis 4.2.3.5. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Veeremiüksus peab olema varustatud selle teabe salvestamiseks vajalike vahenditega, mis vastavad J-1 liite viites 29 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud järgmistele nõuetele:






  (a) | täidetud peavad olema funktsionaalsed nõuded; |
| --- | --- | --- |

2)

(a)

täidetud peavad olema funktsionaalsed nõuded;

| (b) | salvestustõhusus peab vastama klassile R1; |
| --- | --- |

(b)

salvestustõhusus peab vastama klassile R1;

| (c) | salvestatud ja ekstraktitud andmete terviklikkus (järjepidevus, täpsus) peab olema nõuetele vastav; |
| --- | --- |

(c)

salvestatud ja ekstraktitud andmete terviklikkus (järjepidevus, täpsus) peab olema nõuetele vastav;

| (d) | andmete terviklikkus peab olema kaitstud; |
| --- | --- |

(d)

andmete terviklikkus peab olema kaitstud;

| (e) | kaitstud salvestuskandja suhtes kohaldatava kaitse klass on A; |
| --- | --- |

(e)

kaitstud salvestuskandja suhtes kohaldatava kaitse klass on A;

| (f) | kellaaeg ja kuupäev. |
| --- | --- |

(f)

kellaaeg ja kuupäev.

| 3) | Punkti 4.2.9.6 alapunktis 2 esitatud nõuete katsetus tehakse vastavalt nõuetele, mis on esitatud J-1 liite viites 72 osutatud tehnilises kirjelduses. |
| --- | --- |

3)

(*13)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1303/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust „Raudteetunnelite ohutus“ (ELT L 356, 12.12.2014, lk 394).“
  "

| 98) | punkt 4.2.10.2.1 asendatakse järgmisega:
  „4.2.10.2.1.   Materjalinõuded









  1) | Materjalide ja komponentide valiku puhul tuleb arvesse võtta nende tulekindlusomadusi, näiteks süttivust, suitsususe taset ja toksilisust. |
| --- | --- | --- |

98)

punkt 4.2.10.2.1 asendatakse järgmisega:

„4.2.10.2.1.   Materjalinõuded

1)

| 2) | Veeremiüksuse ehitamiseks kasutatud materjalid peavad vastama J-1 liite viites 30 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud nõuetele käitluskategooria kohta, nagu on määratletud allpool:






  — | käitluskategooria 2 A-kategooria reisijateveoveeremi (sealhulgas reisirongiveduri) puhul; |
| --- | --- | --- |

2)

—

käitluskategooria 2 A-kategooria reisijateveoveeremi (sealhulgas reisirongiveduri) puhul;

| — | käitluskategooria 3 B-kategooria reisijateveoveeremi (sealhulgas reisirongiveduri) puhul; |
| --- | --- |

—

käitluskategooria 3 B-kategooria reisijateveoveeremi (sealhulgas reisirongiveduri) puhul;

| — | käitluskategooria 2 kaubaveovedurite puhul ja selliste iseliikuvate veeremiüksuste puhul, mis on mõeldud vedama muud kasulikku koormat (post, kaubad jne); |
| --- | --- |

—

käitluskategooria 2 kaubaveovedurite puhul ja selliste iseliikuvate veeremiüksuste puhul, mis on mõeldud vedama muud kasulikku koormat (post, kaubad jne);

| — | käitluskategooria 1 teemasinate puhul, mille suhtes kehtestatud nõuded on piiratud aladega, mis on personalile ligipääsetavad siis, kui veeremiüksus on transpordi (edasiliikumise) konfiguratsioonis (vt punkt 2.3). |
| --- | --- |

—

käitluskategooria 1 teemasinate puhul, mille suhtes kehtestatud nõuded on piiratud aladega, mis on personalile ligipääsetavad siis, kui veeremiüksus on transpordi (edasiliikumise) konfiguratsioonis (vt punkt 2.3).

| 3) | Selleks et tagada tooteomaduste ühetaolisus ja pidev tootmisprotsess, on nõutav, et:






  — | materjali standardile vastavuse katsearuandeid, mis väljastatakse vahetult pärast kõnealuse materjali testimist, uuendataks iga viie aasta järel; |
| --- | --- | --- |

3)

—

materjali standardile vastavuse katsearuandeid, mis väljastatakse vahetult pärast kõnealuse materjali testimist, uuendataks iga viie aasta järel;

| — | juhul kui tooteomadustes ja tootmisprotsessis muutusi ei ole tehtud ning muutunud ei ole ka seotud nõuded (KTK), ei ole vaja kõnealust materjali uuesti testida; aegunud katsearuandeid aktsepteeritakse, tingimusel et neile on lisatud algseadmete tootja toote turulelaskmisel esitatud ja kogu asjaomast tarneahelat hõlmav kinnitus, et sellest saadik, kui katsetati toote tulekindlusomadusi, ei ole tooteomadustes ja tootmisprotsessis muutusi tehtud. See kinnitus tuleb esitada hiljemalt kuus kuud pärast algse katsearuande aegumist. Seda kinnitust ajakohastatakse iga viie aasta tagant.“; |
| --- | --- |

—

juhul kui tooteomadustes ja tootmisprotsessis muutusi ei ole tehtud ning muutunud ei ole ka seotud nõuded (KTK), ei ole vaja kõnealust materjali uuesti testida; aegunud katsearuandeid aktsepteeritakse, tingimusel et neile on lisatud algseadmete tootja toote turulelaskmisel esitatud ja kogu asjaomast tarneahelat hõlmav kinnitus, et sellest saadik, kui katsetati toote tulekindlusomadusi, ei ole tooteomadustes ja tootmisprotsessis muutusi tehtud. See kinnitus tuleb esitada hiljemalt kuus kuud pärast algse katsearuande aegumist. Seda kinnitust ajakohastatakse iga viie aasta tagant.“;

| 99) | punkti 4.2.10.2.2 alapunktis 2 asendatakse tekst „viites 59“ tekstiga „viites 30“; |
| --- | --- |

99)

punkti 4.2.10.2.2 alapunktis 2 asendatakse tekst „viites 59“ tekstiga „viites 30“;

| 100) | punkti 4.2.10.3.4 muudetakse järgmiselt:






  (a) | alapunkti 3 kolmandas taandes asendatakse tekst „viites 60“ tekstiga „viites 31“; |
| --- | --- | --- |

100)

punkti 4.2.10.3.4 muudetakse järgmiselt:

(a)

alapunkti 3 kolmandas taandes asendatakse tekst „viites 60“ tekstiga „viites 31“;

| (b) | alapunkt 5 ja viimane lõik asendatakse järgmisega:






  „5) | Kui kasutatakse muid tulekahju ohjamise ja kontrollisüsteeme, mis tuginevad süsteemide, komponentide või funktsioonide usaldusväärsusele ja kättesaadavusele, tuleb analüüsida nende usaldusväärsust, võttes arvesse komponentide rikkerežiimi, veakindlust, tarkvara, korrapäraseid kontrolle ja muid vahendeid, ning punktis 4.2.12 kirjeldatud tehnilises dokumentatsioonis esitatakse funktsiooni prognoositav rikete sagedus (kontrolli puudumine kuumuse ja tulekahju leviku üle).
  Selle analüüsi põhjal määratakse kindlaks tulekahju ohjamise ja kontrollisüsteemi käitus- ja hooldustingimused, mis esitatakse punktides 4.2.12.3 ja 4.2.12.4 kirjeldatud hooldus- ja käitusdokumentatsioonis.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

alapunkt 5 ja viimane lõik asendatakse järgmisega:

„5)

Kui kasutatakse muid tulekahju ohjamise ja kontrollisüsteeme, mis tuginevad süsteemide, komponentide või funktsioonide usaldusväärsusele ja kättesaadavusele, tuleb analüüsida nende usaldusväärsust, võttes arvesse komponentide rikkerežiimi, veakindlust, tarkvara, korrapäraseid kontrolle ja muid vahendeid, ning punktis 4.2.12 kirjeldatud tehnilises dokumentatsioonis esitatakse funktsiooni prognoositav rikete sagedus (kontrolli puudumine kuumuse ja tulekahju leviku üle).

Selle analüüsi põhjal määratakse kindlaks tulekahju ohjamise ja kontrollisüsteemi käitus- ja hooldustingimused, mis esitatakse punktides 4.2.12.3 ja 4.2.12.4 kirjeldatud hooldus- ja käitusdokumentatsioonis.“;

| 101) | punkti 4.2.10.3.5 alapunktis 3 asendatakse tekst „viites 61“ tekstiga „viites 31“; |
| --- | --- |

101)

punkti 4.2.10.3.5 alapunktis 3 asendatakse tekst „viites 61“ tekstiga „viites 31“;

| 102) | punkti 4.2.10.4.1 alapunktis 5 asendatakse tekst „viites 62“ tekstiga „viites 32“; |
| --- | --- |

102)

punkti 4.2.10.4.1 alapunktis 5 asendatakse tekst „viites 62“ tekstiga „viites 32“;

| 103) | punktis 4.2.10.4.2 asendatakse alapunkt 5 ja lisatakse alapunkt 6:






  „5) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „õhukindel ala – raudteeäärsed korraldused“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. Järgnevad käsud kõikide väliste ventilatsiooniseadmete sulgemise kohta võivad olla automaatsed või juhi sekkumise korral manuaalsed. Veeremi konfiguratsioon automaatselt või manuaalselt antud käsu korral tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni. |
| --- | --- | --- |

103)

punktis 4.2.10.4.2 asendatakse alapunkt 5 ja lisatakse alapunkt 6:

„5)

Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „õhukindel ala – raudteeäärsed korraldused“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. Järgnevad käsud kõikide väliste ventilatsiooniseadmete sulgemise kohta võivad olla automaatsed või juhi sekkumise korral manuaalsed. Veeremi konfiguratsioon automaatselt või manuaalselt antud käsu korral tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni.

| 6) | Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „õhukindlus – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. Järgnevad käsud kõikide väliste ventilatsiooniseadmete sulgemise kohta võivad olla automaatsed või juhi sekkumise korral manuaalsed. Veeremi konfiguratsioon automaatselt või manuaalselt antud käsu korral tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni.“; |
| --- | --- |

6)

Nõuded, mis käsitlevad Euroopa rongijuhtimissüsteemi rongisisest liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „õhukindlus – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud“ ning mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. Järgnevad käsud kõikide väliste ventilatsiooniseadmete sulgemise kohta võivad olla automaatsed või juhi sekkumise korral manuaalsed. Veeremi konfiguratsioon automaatselt või manuaalselt antud käsu korral tuleb kanda punktis 4.2.12.2 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni.“;

| 104) | punkti 4.2.10.4.4 alapunktis 3 asendatakse tekst „viites 63“ tekstiga „viites 33“; |
| --- | --- |

104)

punkti 4.2.10.4.4 alapunktis 3 asendatakse tekst „viites 63“ tekstiga „viites 33“;

| 105) | punkti 4.2.10.5.1 muudetakse järgmiselt:






  (a) | alapunkt 8 asendatakse järgmisega:






  „8) | Kõik reisijatele mõeldud välisuksed peavad olema varustatud hädaolukorras avamise seadmetega, mis võimaldavad nende uste kasutamist avariiväljapääsudena (vt punkt 4.2.5.5.9).“; |
| --- | --- | --- | --- |

105)

punkti 4.2.10.5.1 muudetakse järgmiselt:

(a)

alapunkt 8 asendatakse järgmisega:

„8)

Kõik reisijatele mõeldud välisuksed peavad olema varustatud hädaolukorras avamise seadmetega, mis võimaldavad nende uste kasutamist avariiväljapääsudena (vt punkt 4.2.5.5.9).“;

| (b) | alapunkt 12 asendatakse järgmisega:






  „12) | Uste arv ja nende mõõtmed peavad võimaldama reisijate täielikku evakueerumist ilma pagasita kolme minuti jooksul. Lubatud on võtta arvesse, et teised reisijad või personal peavad abistama liikumispuudega reisijaid ning et ratastooli kasutajad evakueeritakse ilma ratastoolita.
  Selle nõude täitmist kontrollitakse füüsilise katsetusega tavapärastel töötingimustel või numbrilise modelleerimisega.
  Kui nõuet kontrollitakse numbrilise modelleerimisega, peab modelleerimisaruanne sisaldama järgmist:






  — | modelleerimise (vahend ja mudelid) kontrollimise ja valideerimise kokkuvõte; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

alapunkt 12 asendatakse järgmisega:

„12)

Uste arv ja nende mõõtmed peavad võimaldama reisijate täielikku evakueerumist ilma pagasita kolme minuti jooksul. Lubatud on võtta arvesse, et teised reisijad või personal peavad abistama liikumispuudega reisijaid ning et ratastooli kasutajad evakueeritakse ilma ratastoolita.

Selle nõude täitmist kontrollitakse füüsilise katsetusega tavapärastel töötingimustel või numbrilise modelleerimisega.

Kui nõuet kontrollitakse numbrilise modelleerimisega, peab modelleerimisaruanne sisaldama järgmist:

—

modelleerimise (vahend ja mudelid) kontrollimise ja valideerimise kokkuvõte;

| — | modelleerimise jaoks kasutatud hüpotees ja parameetrid; |
| --- | --- |

—

modelleerimise jaoks kasutatud hüpotees ja parameetrid;

| — | asjakohase arvu modelleerimiskatsete tulemused, mis võimaldavad esitada statistiliselt usaldusväärse aruande.“; |
| --- | --- |

—

asjakohase arvu modelleerimiskatsete tulemused, mis võimaldavad esitada statistiliselt usaldusväärse aruande.“;

| 106) | punkt 4.2.11.3 asendatakse järgmisega:
  „4.2.11.3.   Ühendus tualetitühjendussüsteemiga









  1) | Käesolevat punkti kohaldatakse veeremiüksuste suhtes, mis on varustatud suletud tualetisüsteemidega (kus kasutatakse puhast või ringlussevõetud vett), mida tuleb korrapäraselt tühjendada piisavate ajavahemike järel selleks ettenähtud depoodes. |
| --- | --- | --- |

106)

punkt 4.2.11.3 asendatakse järgmisega:

„4.2.11.3.   Ühendus tualetitühjendussüsteemiga

1)

| 2) | Veeremiüksuse ja tualetitühjendussüsteemi vahelised ühendused peavad vastama järgmistele tehnilistele kirjeldustele:






  i) | 3tolline tühjendustoru ots (siseosa): vt G liite joonis G-1; |
| --- | --- | --- |

2)

i)

3tolline tühjendustoru ots (siseosa): vt G liite joonis G-1;

| ii) | tualetipaagi loputusühendus (siseosa), mille kasutamine ei ole kohustuslik: vt G liite joonis G-2.“; |
| --- | --- |

ii)

tualetipaagi loputusühendus (siseosa), mille kasutamine ei ole kohustuslik: vt G liite joonis G-2.“;

| 107) | punkt 4.2.11.4 asendatakse järgmisega:
  „4.2.11.4.   (Ei kasutata.)“; |
| --- | --- |

107)

punkt 4.2.11.4 asendatakse järgmisega:

„4.2.11.4.   (Ei kasutata.)“;

| 108) | punkt 4.2.11.5 asendatakse järgmisega:
  „4.2.11.5.   Veevarude täiendamise liides









  1) | Käesolevat punkti kohaldatakse veeremiüksuste suhtes, mis on varustatud veepaagiga, millest juhitakse vett sanitaarsüsteemidesse, mis on hõlmatud punktiga 4.2.5.1. |
| --- | --- | --- |

108)

punkt 4.2.11.5 asendatakse järgmisega:

„4.2.11.5.   Veevarude täiendamise liides

1)

| 2) | Veepaakide täiteühendus peab vastama J-1 liite viites 34 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

2)

| 109) | punkt 4.2.11.6 asendatakse järgmisega:
  „4.2.11.6.   Rongide seisuteedele paigutamise erinõuded









  1) | Käesolevat punkti kohaldatakse veeremiüksuste suhtes, mis on ette nähtud saama elektritoidet seismise ajal. |
| --- | --- | --- |

109)

punkt 4.2.11.6 asendatakse järgmisega:

„4.2.11.6.   Rongide seisuteedele paigutamise erinõuded

1)

| 2) | Veeremiüksus peab ühilduma vähemalt ühega järgmistest välistest toitesüsteemidest ning peab olema (vajaduse korral) varustatud asjakohase liidesega, mis võimaldab ühendada elektrisüsteemi kõnealuse välise toiteallikaga (pistik):






  — | kontaktliinitoide (vt punkt 4.2.8.2 „Toiteallikas“); |
| --- | --- | --- |

2)

—

kontaktliinitoide (vt punkt 4.2.8.2 „Toiteallikas“);

| — | ühefaasiline toiteliin (vahelduvvool 1 kV, vahelduv-/alalisvool 1,5 kV, alalisvool 3 kV) vastavalt J-1 liite viites 52 osutatud tehnilisele kirjeldusele; |
| --- | --- |

—

ühefaasiline toiteliin (vahelduvvool 1 kV, vahelduv-/alalisvool 1,5 kV, alalisvool 3 kV) vastavalt J-1 liite viites 52 osutatud tehnilisele kirjeldusele;

| — | kohalik väline lisatoide 400 V, mida saab ühendada 3P+E-tüüpi pistikupesaga vastavalt J-1 liite viites 35 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

—

kohalik väline lisatoide 400 V, mida saab ühendada 3P+E-tüüpi pistikupesaga vastavalt J-1 liite viites 35 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“;

| 110) | punkt 4.2.12.2 asendatakse järgmisega:
  „4.2.12.2.   Ülddokumentatsioon

  Esitada tuleb järgmised veeremit kirjeldavad dokumendid; viidatakse käesoleva KTK punktile, mille kohaselt seda dokumentatsiooni nõutakse:






  1) | üldjoonised; |
| --- | --- | --- |

110)

punkt 4.2.12.2 asendatakse järgmisega:

„4.2.12.2.   Ülddokumentatsioon

Esitada tuleb järgmised veeremit kirjeldavad dokumendid; viidatakse käesoleva KTK punktile, mille kohaselt seda dokumentatsiooni nõutakse:

1)

üldjoonised;

| 2) | elektri-, pneumaatika- ja hüdraulikaskeemid ning juhtimisahela skeemid, mis on vajalikud asjaomaste süsteemide funktsiooni ja talitluse selgitamiseks; |
| --- | --- |

2)

elektri-, pneumaatika- ja hüdraulikaskeemid ning juhtimisahela skeemid, mis on vajalikud asjaomaste süsteemide funktsiooni ja talitluse selgitamiseks;

| 3) | rongisiseste arvutipõhiste pardasüsteemide kirjeldus, sealhulgas nende funktsiooni kirjeldus, liideste ning andmetöötluse ja protokollide tehnilised kirjeldused; |
| --- | --- |

3)

rongisiseste arvutipõhiste pardasüsteemide kirjeldus, sealhulgas nende funktsiooni kirjeldus, liideste ning andmetöötluse ja protokollide tehnilised kirjeldused;

| 3a) | üldkäituses kasutamiseks projekteeritud ja selle suhtes hinnatavate veeremiüksuste puhul sisaldab see veeremiüksuste ja sideprotokollide vaheliste elektriliideste kirjeldust, viidates standarditele ja muudele normdokumentidele, mida on kohaldatud; |
| --- | --- |

3a)

üldkäituses kasutamiseks projekteeritud ja selle suhtes hinnatavate veeremiüksuste puhul sisaldab see veeremiüksuste ja sideprotokollide vaheliste elektriliideste kirjeldust, viidates standarditele ja muudele normdokumentidele, mida on kohaldatud;

| 4) | võrdlusprofiil ja vastavus koostalitlusvõimelisele võrdlusprofiilile G1, GA, GB, GC või DE3, vastavalt punkti 4.2.3.1 nõuetele; |
| --- | --- |

4)

võrdlusprofiil ja vastavus koostalitlusvõimelisele võrdlusprofiilile G1, GA, GB, GC või DE3, vastavalt punkti 4.2.3.1 nõuetele;

| 5) | kaalujaotus erinevatel hüpoteetilistel koormustingimustel vastavalt punkti 4.2.2.10 nõuetele; |
| --- | --- |

5)

kaalujaotus erinevatel hüpoteetilistel koormustingimustel vastavalt punkti 4.2.2.10 nõuetele;

| 6) | teljekoormus, teljevahed ja EN liinikategooria vastavalt punkti 4.2.3.2.1 nõuetele; |
| --- | --- |

6)

teljekoormus, teljevahed ja EN liinikategooria vastavalt punkti 4.2.3.2.1 nõuetele;

| 7) | sõidudünaamilist käitumist käsitlev katsearuanne koos andmetega katsetee kvaliteedi kohta ning rööbastee koormamise parameetrid koos võimalike kasutuspiirangutega, kui veeremiüksuse katsetamine hõlmab katsetingimusi vaid osaliselt, vastavalt punkti 4.2.3.4.2 nõuetele; |
| --- | --- |

7)

sõidudünaamilist käitumist käsitlev katsearuanne koos andmetega katsetee kvaliteedi kohta ning rööbastee koormamise parameetrid koos võimalike kasutuspiirangutega, kui veeremiüksuse katsetamine hõlmab katsetingimusi vaid osaliselt, vastavalt punkti 4.2.3.4.2 nõuetele;

| 8) | hüpotees, mis võetakse aluseks pöördvankri sõidust tingitud koormuste hindamiseks vastavalt punktide 4.2.3.5.1 ja 6.2.3.7 nõuetele rattapaaride kohta; |
| --- | --- |

8)

hüpotees, mis võetakse aluseks pöördvankri sõidust tingitud koormuste hindamiseks vastavalt punktide 4.2.3.5.1 ja 6.2.3.7 nõuetele rattapaaride kohta;

| 9) | pidurdustõhusus, sealhulgas rikkerežiimi analüüs (alatalitlusrežiim) vastavalt punkti 4.2.4.5 nõuetele; |
| --- | --- |

9)

pidurdustõhusus, sealhulgas rikkerežiimi analüüs (alatalitlusrežiim) vastavalt punkti 4.2.4.5 nõuetele;

| 9a) | pöörisvoolu-rööpapiduri ja rööpa vaheline suurim kaugus, mis vastab asendile „pidur vabastatud“, fikseeritud kiiruse künnisväärtus, vertikaaljõud ja pidurdusjõud rongi kiiruse funktsioonina pöörisvoolu-rööpapiduri (hädapidurduse) täieliku rakendamise ning pöörisvoolu-rööpapiduri (sõidupidurduse) piiratud rakendamise korral, nagu on nõutud punktis 4.2.4.8.3; |
| --- | --- |

9a)

pöörisvoolu-rööpapiduri ja rööpa vaheline suurim kaugus, mis vastab asendile „pidur vabastatud“, fikseeritud kiiruse künnisväärtus, vertikaaljõud ja pidurdusjõud rongi kiiruse funktsioonina pöörisvoolu-rööpapiduri (hädapidurduse) täieliku rakendamise ning pöörisvoolu-rööpapiduri (sõidupidurduse) piiratud rakendamise korral, nagu on nõutud punktis 4.2.4.8.3;

| 10) | tualettide olemasolu veeremiüksuses ja nende tüüp, loputusaine omadused, kui selleks ei ole puhas vesi, keskkonda lastava vee puhastussüsteemi laad ning standardid, millele vastavust on hinnatud, vastavalt punkti 4.2.5.1 nõuetele; |
| --- | --- |

10)

tualettide olemasolu veeremiüksuses ja nende tüüp, loputusaine omadused, kui selleks ei ole puhas vesi, keskkonda lastava vee puhastussüsteemi laad ning standardid, millele vastavust on hinnatud, vastavalt punkti 4.2.5.1 nõuetele;

| 11) | valitud keskkonnaparameetrite vahemikule kohandamiseks võetud abinõud – kui see vahemik erineb nimivahemikust – vastavalt punkti 4.2.6.1 nõuetele; |
| --- | --- |

11)

valitud keskkonnaparameetrite vahemikule kohandamiseks võetud abinõud – kui see vahemik erineb nimivahemikust – vastavalt punkti 4.2.6.1 nõuetele;

| 12) | iseloomulik tuulekõver vastavalt punkti 4.2.6.2.4 nõuetele; |
| --- | --- |

12)

iseloomulik tuulekõver vastavalt punkti 4.2.6.2.4 nõuetele;

| 13) | veojõud vastavalt punkti 4.2.8.1.1 nõuetele; |
| --- | --- |

13)

veojõud vastavalt punkti 4.2.8.1.1 nõuetele;

| 14) | rongisisese energiaarvestussüsteemi ja selle rongisisese asukohafunktsiooni (valikuline) paigaldamine vastavalt punkti 4.2.8.2.8 nõuetele; rong-maa-rong-side kirjeldus ja metroloogilise kontrolli kirjeldus, sealhulgas pinge ja voolu mõõtmise täpsusklasside ning energia arvutamisega seotud funktsioonide kirjeldus.
  Kui kohaldatakse punkti 4.2.8.2.8.2 alapunkti 6, siis näitajad rongisisese energiaarvestussüsteemi osade vastavuse kohta nendele piiratud nõuetele ja nende osade kasutustingimused; |
| --- | --- |

14)

rongisisese energiaarvestussüsteemi ja selle rongisisese asukohafunktsiooni (valikuline) paigaldamine vastavalt punkti 4.2.8.2.8 nõuetele; rong-maa-rong-side kirjeldus ja metroloogilise kontrolli kirjeldus, sealhulgas pinge ja voolu mõõtmise täpsusklasside ning energia arvutamisega seotud funktsioonide kirjeldus.

Kui kohaldatakse punkti 4.2.8.2.8.2 alapunkti 6, siis näitajad rongisisese energiaarvestussüsteemi osade vastavuse kohta nendele piiratud nõuetele ja nende osade kasutustingimused;

| 15) | kasutatud hüpotees ja andmed vastavalt punkti 4.2.8.2.7 nõuetele; |
| --- | --- |

15)

kasutatud hüpotees ja andmed vastavalt punkti 4.2.8.2.7 nõuetele;

| 16) | kontaktõhuliiniga korraga kontaktis olevate pantograafide arv, nende vahekaugus ning kontaktõhuliini projektijärgse vahekauguse tüüp (A, B või C), mida kasutatakse hindamiskatsetes vastavalt punkti 4.2.8.2.9.7 nõuetele; |
| --- | --- |

16)

kontaktõhuliiniga korraga kontaktis olevate pantograafide arv, nende vahekaugus ning kontaktõhuliini projektijärgse vahekauguse tüüp (A, B või C), mida kasutatakse hindamiskatsetes vastavalt punkti 4.2.8.2.9.7 nõuetele;

| 17) | sideseadmete olemasolu vastavalt punkti 4.2.5.4 nõuetele veeremiüksuste puhul, mille tööks ei ole ette nähtud personali (peale juhi); |
| --- | --- |

17)

sideseadmete olemasolu vastavalt punkti 4.2.5.4 nõuetele veeremiüksuste puhul, mille tööks ei ole ette nähtud personali (peale juhi);

| 18) | ühe või mitme punktides 4.2.9.3.7 ja 4.2.9.3.7a kirjeldatud funktsiooni olemasolu ja nende kasutustingimused rongi tasandil; |
| --- | --- |

18)

ühe või mitme punktides 4.2.9.3.7 ja 4.2.9.3.7a kirjeldatud funktsiooni olemasolu ja nende kasutustingimused rongi tasandil;

| 19) | elektrilisel veeremiüksusel oleva pantograafi kollektoripea geomeetria tüüp (tüübid) vastavalt punkti 4.2.8.2.9.2 nõuetele; |
| --- | --- |

19)

elektrilisel veeremiüksusel oleva pantograafi kollektoripea geomeetria tüüp (tüübid) vastavalt punkti 4.2.8.2.9.2 nõuetele;

| 20) | hinnatav suurim voolutugevus (nimivoolutugevus) vastavalt punkti 4.2.8.2.4 nõuetele; |
| --- | --- |

20)

hinnatav suurim voolutugevus (nimivoolutugevus) vastavalt punkti 4.2.8.2.4 nõuetele;

| 21) | alalisvoolusüsteemide puhul: elektrienergia salvestamise dokumentatsioon, maksimaalse seisuaegse voolutugevuse mõõdetud väärtus ja mõõtmistingimused kontaktliini materjali kohta vastavalt punkti 4.2.8.2.5 nõuetele; |
| --- | --- |

21)

alalisvoolusüsteemide puhul: elektrienergia salvestamise dokumentatsioon, maksimaalse seisuaegse voolutugevuse mõõdetud väärtus ja mõõtmistingimused kontaktliini materjali kohta vastavalt punkti 4.2.8.2.5 nõuetele;

| 22) | juhtseadiste paigaldamine esilaternate vilkuva režiimi sisselülitamiseks ja piiramiseks vastavalt punktile 4.2.7.1.4; |
| --- | --- |

22)

juhtseadiste paigaldamine esilaternate vilkuva režiimi sisselülitamiseks ja piiramiseks vastavalt punktile 4.2.7.1.4;

| 23) | rakendatud rongiliidese funktsioonide kirjeldus, sealhulgas liideste ja sideprotokollide tehniline kirjeldus, üldjoonised ning juhtimisahela skeemid, mis on vajalikud liidese funktsiooni ja talitluse selgitamiseks; |
| --- | --- |

23)

rakendatud rongiliidese funktsioonide kirjeldus, sealhulgas liideste ja sideprotokollide tehniline kirjeldus, üldjoonised ning juhtimisahela skeemid, mis on vajalikud liidese funktsiooni ja talitluse selgitamiseks;

| 24) | dokumentatsioon, mis on seotud järgmisega:






  — | kontrolli ja signaalimise KTKs määratletud rongisisese Euroopa rongijuhtimissüsteemi seadmete (näiteks Euroopa rongijuhtimissüsteemi kapp, vedurijuhi-masina liides, antenn, läbisõidumõõdik jne) paigaldamiseks vajalik ruumivaru ning |
| --- | --- | --- |

24)

dokumentatsioon, mis on seotud järgmisega:

—

kontrolli ja signaalimise KTKs määratletud rongisisese Euroopa rongijuhtimissüsteemi seadmete (näiteks Euroopa rongijuhtimissüsteemi kapp, vedurijuhi-masina liides, antenn, läbisõidumõõdik jne) paigaldamiseks vajalik ruumivaru ning

| — | Euroopa rongijuhtimissüsteemi seadmete paigaldamise tingimused (näiteks mehaanilised, elektrilised jne); |
| --- | --- |

—

Euroopa rongijuhtimissüsteemi seadmete paigaldamise tingimused (näiteks mehaanilised, elektrilised jne);

| 25) | veeremi konfiguratsioon käsu automaatse või manuaalse täitmise korral, nagu on osutatud punktides 4.2.4.4.4, 4.2.4.8.2, 4.2.4.8.3, 4.2.8.2.4, 4.2.8.2.9.8 ja 4.2.10.4.2. See teave tehakse taotluse korral kättesaadavaks Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel; |
| --- | --- |

25)

veeremi konfiguratsioon käsu automaatse või manuaalse täitmise korral, nagu on osutatud punktides 4.2.4.4.4, 4.2.4.8.2, 4.2.4.8.3, 4.2.8.2.4, 4.2.8.2.9.8 ja 4.2.10.4.2. See teave tehakse taotluse korral kättesaadavaks Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel;

| 26) | veeremiüksuste puhul, mille suhtes kohaldatakse punktis 7.1.1.5 esitatud tingimusi, esitatakse järgmised näitajad:






  i) | kohaldatavad ühefaasilise toiteliini voolupinged vastavalt punkti 4.2.11.6 alapunktile 2; |
| --- | --- | --- |

26)

veeremiüksuste puhul, mille suhtes kohaldatakse punktis 7.1.1.5 esitatud tingimusi, esitatakse järgmised näitajad:

i)

kohaldatavad ühefaasilise toiteliini voolupinged vastavalt punkti 4.2.11.6 alapunktile 2;

| ii) | veeremiüksuse suurim seisuaegne voolutarve (A) ühefaasilisel toiteliinil iga kohaldatava ühefaasilise toiteliini pinge kohta; |
| --- | --- |

ii)

veeremiüksuse suurim seisuaegne voolutarve (A) ühefaasilisel toiteliinil iga kohaldatava ühefaasilise toiteliini pinge kohta;

| iii) | iga hallatava sagedusala kohta, mis on kindlaks määratud J-2 liite viites A osutatud tehnilises kirjelduses ning kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud erijuhtudel või tehnilistes dokumentides, kui need on kättesaadavad:






  (1) | maksimaalne häiringuvool (A) ja kohaldatav liitmisreegel; |
| --- | --- | --- |

iii)

iga hallatava sagedusala kohta, mis on kindlaks määratud J-2 liite viites A osutatud tehnilises kirjelduses ning kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud erijuhtudel või tehnilistes dokumentides, kui need on kättesaadavad:

(1)

maksimaalne häiringuvool (A) ja kohaldatav liitmisreegel;

| (2) | maksimaalne magnetväli (dBμA/m), mis hõlmab nii kiiratud kui ka tagasivoolust tingitud välja, ja kohaldatav liitmisreegel; |
| --- | --- |

(2)

maksimaalne magnetväli (dBμA/m), mis hõlmab nii kiiratud kui ka tagasivoolust tingitud välja, ja kohaldatav liitmisreegel;

| (3) | väikseim näivtakistus (oomides). |
| --- | --- |

(3)

väikseim näivtakistus (oomides).

| iv) | võrreldavad parameetrid, mis on täpsustatud kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud erijuhtudel või tehnilistes dokumentides, kui need on kättesaadavad. |
| --- | --- |

iv)

võrreldavad parameetrid, mis on täpsustatud kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud erijuhtudel või tehnilistes dokumentides, kui need on kättesaadavad.

| 27) | veeremiüksuste puhul, mille suhtes kohaldatakse punktis 7.1.1.5.1 esitatud tingimusi, esitatakse teave selle kohta, kas veeremiüksus vastab või ei vasta punkti 7.1.1.5.1 alapunktide 19–22 nõuetele.“; |
| --- | --- |

27)

veeremiüksuste puhul, mille suhtes kohaldatakse punktis 7.1.1.5.1 esitatud tingimusi, esitatakse teave selle kohta, kas veeremiüksus vastab või ei vasta punkti 7.1.1.5.1 alapunktide 19–22 nõuetele.“;

| 111) | lisatakse punkt 4.2.13:
  „4.2.13.   Nõuded rongi automaatjuhtimise liidese kohta









  1) | Käesolev põhiparameeter kirjeldab liidese nõudeid, mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes, mis on varustatud rongisisese Euroopa rongijuhtimissüsteemiga ja mis on ette nähtud rongi automaatjuhtimiseks kuni automaatsusastmeni 2. Nõuded on seotud funktsioonidega, mida on vaja rongi käitamiseks automaatsusastmel 2, nagu on kindlaks määratud kontrolli ja signaalimise KTKs. |
| --- | --- | --- |

111)

lisatakse punkt 4.2.13:

„4.2.13.   Nõuded rongi automaatjuhtimise liidese kohta

1)

| 2) | Veeremiüksuste suhtes kohaldatavad nõuded, mis käsitlevad rongisisest Euroopa rongijuhtimissüsteemi liidest ja on seotud rongiliidese funktsiooniga „automaatjuhtimine“, kui on paigaldatud rongisisene rongi automaatjuhtimissüsteem, on kindlaks määratud J-2 liite viites B osutatud tehnilises kirjelduses. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kui rongisisese rongi automaatjuhtimissüsteemi automaatsusastet 1 või 2 rakendatakse uutes veeremiüksuse konstruktsioonides, kohaldatakse kontrolli ja signaalimise KTK A liite viiteid 84 ja 88. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kui rongisisese rongi automaatjuhtimissüsteemi automaatsusastet 1 või 2 rakendatakse olemasolevates veeremitüüpides ja käitatavas veeremis, kohaldatakse viidet 84, kusjuures viidet 88 võib kohaldada vabatahtlikult.“; |
| --- | --- |

4)

| 112) | punkt 4.3 asendatakse järgmisega:
  „4.3   Liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

  4.3.1.   Liides energiavarustuse allsüsteemiga


  Tabel 6


  Liides energiavarustuse allsüsteemiga









  Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK viide | Energiavarustuse KTK viide |
| --- | --- | --- |
| Näitaja | Punkt | Näitaja | Punkt |
| Gabariidid | 4.2.3.1 | Pantograafi gabariidid | 4.2.10 |
| Pantograafi kollektoripea geomeetria | 4.2.8.2.9.2 | D liide |
| Käitamine pinge- ja sagedusvahemikus | 4.2.8.2.2. | Pinge ja sagedus | 4.2.3 |
| Kontaktõhuliinist võetav suurim voolutugevus | 4.2.8.2.4 | Veojõu toite tõhusus | 4.2.4 |
| Võimsustegur | 4.2.8.2.6 | Veojõu toite tõhusus | 4.2.4 |
| Maksimaalne seisuaegne voolutugevus | 4.2.8.2.5 | Seisuaegne voolutugevus | 4.2.5 |
| Regeneratiivpidurdus koos energia saatmisega kontaktõhuliinile | 4.2.8.2.3 | Regeneratiivpidurdus | 4.2.6 |
| Energiatarbimise mõõtmise funktsioon | 4.2.8.2.8 | Maapealne energiaandmete kogumise süsteem | 4.2.17 |
| Pantograafi kõrgus | 4.2.8.2.9.1 | Kontaktõhuliini geomeetria | 4.2.9 |
| Pantograafi kollektoripea geomeetria | 4.2.8.2.9.2 |
| Kontaktkinga materjal | 4.2.8.2.9.4 | Kontaktliini materjal | 4.2.14 |
| Pantograafi staatiline kontaktjõud | 4.2.8.2.9.5 | Keskmine kontaktjõud | 4.2.11 |
| Pantograafi kontaktjõud ja dünaamiline käitumine | 4.2.8.2.9.6 | Vooluvõtu dünaamika ja kvaliteet | 4.2.12 |
| Pantograafide paigutus | 4.2.8.2.9.7 | Pantograafide vahekaugus | 4.2.13 |
| Läbisõit faaside või süsteemide vahelistest eraldustsoonidest | 4.2.8.2.9.8 | Eraldustsoonid: | |
| — | faas |

112)

punkt 4.3 asendatakse järgmisega:

„4.3   Liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

4.3.1.   Liides energiavarustuse allsüsteemiga

Tabel 6

Liides energiavarustuse allsüsteemiga

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK viide

Energiavarustuse KTK viide

Näitaja

Punkt

Näitaja

Punkt

Gabariidid

4.2.3.1

Pantograafi gabariidid

4.2.10

Pantograafi kollektoripea geomeetria

4.2.8.2.9.2

D liide

Käitamine pinge- ja sagedusvahemikus

4.2.8.2.2.

Pinge ja sagedus

4.2.3

Kontaktõhuliinist võetav suurim voolutugevus

4.2.8.2.4

Veojõu toite tõhusus

4.2.4

Võimsustegur

4.2.8.2.6

Veojõu toite tõhusus

4.2.4

Maksimaalne seisuaegne voolutugevus

4.2.8.2.5

Seisuaegne voolutugevus

4.2.5

Regeneratiivpidurdus koos energia saatmisega kontaktõhuliinile

4.2.8.2.3

Regeneratiivpidurdus

4.2.6

Energiatarbimise mõõtmise funktsioon

4.2.8.2.8

Maapealne energiaandmete kogumise süsteem

4.2.17

Pantograafi kõrgus

4.2.8.2.9.1

Kontaktõhuliini geomeetria

4.2.9

Pantograafi kollektoripea geomeetria

4.2.8.2.9.2

Kontaktkinga materjal

4.2.8.2.9.4

Kontaktliini materjal

4.2.14

Pantograafi staatiline kontaktjõud

4.2.8.2.9.5

Keskmine kontaktjõud

4.2.11

Pantograafi kontaktjõud ja dünaamiline käitumine

4.2.8.2.9.6

Vooluvõtu dünaamika ja kvaliteet

4.2.12

Pantograafide paigutus

4.2.8.2.9.7

Pantograafide vahekaugus

4.2.13

Läbisõit faaside või süsteemide vahelistest eraldustsoonidest

4.2.8.2.9.8

Eraldustsoonid:

—

faas

4.2.15

| — | süsteem |
| --- | --- |

—

süsteem

4.2.16

Rongi elektriohutus

4.2.8.2.10

Elektriohutuse seadmete koordineerimine

4.2.7

Vahelduvvoolusüsteemile avalduv harmoonikute mõju ja dünaamiline mõju

4.2.8.2.7

Veojõu vahelduvvoolutoitesüsteemile avalduv harmoonikute mõju ja dünaamiline mõju

4.2.8

4.3.2.   Liides taristu allsüsteemiga

Tabel 7

Liides taristu allsüsteemiga

| Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK viide | Taristu KTK viide |
| --- | --- |
| Näitaja | Punkt | Näitaja | Punkt |
| Veeremi kinemaatiline gabariit | 4.2.3.1 | Ehitusgabariit | 4.2.3.1 |
| Rööbasteede telgedevaheline kaugus | 4.2.3.2 |
| Vertikaalkõvera minimaalne raadius | 4.2.3.5 |
| Teljekoormuse parameeter | 4.2.3.2.1 | Rööbastee vastupidavus vertikaaljõule | 4.2.6.1 |
| Rööbastee vastupidavus külgjõule
  Uute sildade liikluskoormustaluvus | 4.2.6.3
  4.2.7.1 |
| Uue rööbastee mulde ja pinnasesurve mõjuga võrdne vertikaalne ekvivalentkoormus | 4.2.7.2 |
| Olemasolevate sildade ja rööbastee mullete liikluskoormustaluvus | 4.2.7.4 |
| Dünaamiline käitumine sõidu ajal | 4.2.3.4.2 | Välisrööpa kõrgenduse puudujääk | 4.2.4.3 |
| Sõidudünaamika piirnormid rööbastee koormamisel | 4.2.3.4.2.2 | Rööbastee vastupidavus vertikaaljõule | 4.2.6.1 |
| Rööbastee vastupidavus külgjõule | 4.2.6.3 |
| Koonilisuse ekvivalent | 4.2.3.4.3 | Koonilisuse ekvivalent | 4.2.4.5 |
| Rattapaari geomeetrilised omadused | 4.2.3.5.2.1 | Nominaalne rööpmelaius | 4.2.4.1 |
| Rataste geomeetrilised omadused | 4.2.3.5.2.2. | Vaba liinilõigu rööpapea profiil | 4.2.4.6 |
| Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemid | 4.2.3.5.3 | Pöörmete ja ristmete geomeetria käitustingimustes | 4.2.5.3 |
| Rööbastee vähim kõverusraadius | 4.2.3.6 | Horisontaalkõvera minimaalne raadius | 4.2.3.4 |
| Suurim keskmine aeglustus | 4.2.4.5.1 | Rööbastee vastupidavus pikijõule | 4.2.6.2 |
| Veo ja pidurdamisega seotud tegevused | 4.2.7.1.5 |
| Õhukeeriste mõju | 4.2.6.2.1 | Rööbasteedel asuvate või nendega külgnevate uute ehitiste ja rajatiste vastupidavus | 4.2.7.3 |
| Rongi esiotsa rõhuimpulss | 4.2.6.2.2 | Suurimad rõhumuutused tunnelites | 4.2.10.1 |
| Suurimad rõhumuutused tunnelites | 4.2.6.2.3 | Rööbasteede telgedevaheline kaugus | 4.2.3.2 |
| Külgtuul | 4.2.6.2.4 | Külgtuule mõju | 4.2.10.2 |
| Aerodünaamiline mõju ballastalusel paiknevale rööbasteele | 4.2.6.2.5 | Ballastiheide | 4.2.10.3 |
| Tualetitühjendussüsteem | 4.2.11.3 | Tualetitühjendussüsteem | 4.2.12.2 |
| Välispindade puhastamine pesulas | 4.2.11.2.2 | Seadmed rongi välispindade puhastamiseks | 4.2.12.3 |
| Veevarude täiendamise liides | 4.2.11.5 | Veevarude täiendamine | 4.2.12.4 |
| Tankimisseadmed | 4.2.11.7 | Tankimine | 4.2.12.5 |
| Rongide seisuteedele paigutamise erinõuded | 4.2.11.6 | Tugi-elektrivarustus | 4.2.12.6 |

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK viide

Taristu KTK viide

Näitaja

Punkt

Näitaja

Punkt

Veeremi kinemaatiline gabariit

4.2.3.1

Ehitusgabariit

4.2.3.1

Rööbasteede telgedevaheline kaugus

4.2.3.2

Vertikaalkõvera minimaalne raadius

4.2.3.5

Teljekoormuse parameeter

4.2.3.2.1

Rööbastee vastupidavus vertikaaljõule

4.2.6.1

Rööbastee vastupidavus külgjõule

Uute sildade liikluskoormustaluvus

4.2.6.3

4.2.7.1

Uue rööbastee mulde ja pinnasesurve mõjuga võrdne vertikaalne ekvivalentkoormus

4.2.7.2

Olemasolevate sildade ja rööbastee mullete liikluskoormustaluvus

4.2.7.4

Dünaamiline käitumine sõidu ajal

4.2.3.4.2

Välisrööpa kõrgenduse puudujääk

4.2.4.3

Sõidudünaamika piirnormid rööbastee koormamisel

4.2.3.4.2.2

Rööbastee vastupidavus vertikaaljõule

4.2.6.1

Rööbastee vastupidavus külgjõule

4.2.6.3

Koonilisuse ekvivalent

4.2.3.4.3

Koonilisuse ekvivalent

4.2.4.5

Rattapaari geomeetrilised omadused

4.2.3.5.2.1

Nominaalne rööpmelaius

4.2.4.1

Rataste geomeetrilised omadused

4.2.3.5.2.2.

Vaba liinilõigu rööpapea profiil

4.2.4.6

Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemid

4.2.3.5.3

Pöörmete ja ristmete geomeetria käitustingimustes

4.2.5.3

Rööbastee vähim kõverusraadius

4.2.3.6

Horisontaalkõvera minimaalne raadius

4.2.3.4

Suurim keskmine aeglustus

4.2.4.5.1

Rööbastee vastupidavus pikijõule

4.2.6.2

Veo ja pidurdamisega seotud tegevused

4.2.7.1.5

Õhukeeriste mõju

4.2.6.2.1

Rööbasteedel asuvate või nendega külgnevate uute ehitiste ja rajatiste vastupidavus

4.2.7.3

Rongi esiotsa rõhuimpulss

4.2.6.2.2

Suurimad rõhumuutused tunnelites

4.2.10.1

Suurimad rõhumuutused tunnelites

4.2.6.2.3

Rööbasteede telgedevaheline kaugus

4.2.3.2

Külgtuul

4.2.6.2.4

Külgtuule mõju

4.2.10.2

Aerodünaamiline mõju ballastalusel paiknevale rööbasteele

4.2.6.2.5

Ballastiheide

4.2.10.3

Tualetitühjendussüsteem

4.2.11.3

Tualetitühjendussüsteem

4.2.12.2

Välispindade puhastamine pesulas

4.2.11.2.2

Seadmed rongi välispindade puhastamiseks

4.2.12.3

Veevarude täiendamise liides

4.2.11.5

Veevarude täiendamine

4.2.12.4

Tankimisseadmed

4.2.11.7

Tankimine

4.2.12.5

Rongide seisuteedele paigutamise erinõuded

4.2.11.6

Tugi-elektrivarustus

4.2.12.6

4.3.3.   Liides käitamise allsüsteemiga

Tabel 8

Liides käitamise allsüsteemiga

| Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK viide | Käitamise ja liikluskorralduse KTK viide |
| --- | --- |
| Näitaja | Punkt | Näitaja | Punkt |
| Päästetöödel kasutatav haakeseadis | 4.2.2.2.4 | Eriolukordades tegutsemise kord | 4.2.3.6.3 |
| Teljekoormuse parameeter | 4.2.3.2 | Rongi koosseis | 4.2.2.5 |
| Pidurdustõhusus | 4.2.4.5 | Rongi pidurid | 4.2.2.6 |
| Välised esi- ja tagatuled | 4.2.7.1 | Rongi nähtavus | 4.2.2.1 |
| Helisignaalseade | 4.2.7.2 | Rongi kuuldavus | 4.2.2.2 |
| Nähtavus | 4.2.9.1.3 | Signaalide ja raudtee-äärsete märgiste nähtavuse nõuded | 4.2.2.8 |
| Tuuleklaasi optilised omadused | 4.2.9.2.2 |
| Sisevalgustus | 4.2.9.1.8 |
| Juhi tegevuse kontrollimise funktsioon | 4.2.9.3.1 | Juhi valvsus | 4.2.2.9 |
| Salvestusseade | 4.2.9.6 | Seireandmete salvestamine rongis | 4.2.3.5
  I liide |

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK viide

Käitamise ja liikluskorralduse KTK viide

Näitaja

Punkt

Näitaja

Punkt

Päästetöödel kasutatav haakeseadis

4.2.2.2.4

Eriolukordades tegutsemise kord

4.2.3.6.3

Teljekoormuse parameeter

4.2.3.2

Rongi koosseis

4.2.2.5

Pidurdustõhusus

4.2.4.5

Rongi pidurid

4.2.2.6

Välised esi- ja tagatuled

4.2.7.1

Rongi nähtavus

4.2.2.1

Helisignaalseade

4.2.7.2

Rongi kuuldavus

4.2.2.2

Nähtavus

4.2.9.1.3

Signaalide ja raudtee-äärsete märgiste nähtavuse nõuded

4.2.2.8

Tuuleklaasi optilised omadused

4.2.9.2.2

Sisevalgustus

4.2.9.1.8

Juhi tegevuse kontrollimise funktsioon

4.2.9.3.1

Juhi valvsus

4.2.2.9

Salvestusseade

4.2.9.6

Seireandmete salvestamine rongis

4.2.3.5

I liide

4.3.4.   Liides kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga

Tabel 9

Liides kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga

| Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK viide | Kontrolli ja signaalimise KTK viide |
| --- | --- |
| Näitaja | Punkt | Näitaja | Punkt |
| Gabariidid | 4.2.3.1 | Rongisiseste juhtimis- ja signaalimisantennide asukoht | 4.2.2 |
| Rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused | 4.2.3.3.1.1 | Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega: veeremiüksuse konstruktsioon | 4.2.10 |
| Veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus | 4.2.11 |
| Teljeloenduritel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused | 4.2.3.3.1.2 | Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega: veeremiüksuse konstruktsioon | 4.2.10 |
| Veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus | 4.2.11 |
| Silmusahelal põhinevate süsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused | 4.2.3.3.1.3 | Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega: veeremiüksuse konstruktsioon | 4.2.10 |
| Dünaamiline käitumine sõidu ajal | 4.2.3.4.2 | Rongisisene Euroopa rongijuhtimissüsteem: teabe/käskude edastamine ja veeremi seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine | 4.2.2 |
| Pidurisüsteemi tüüp | 4.2.4.3 |
| Hädapidurduskäsklus | 4.2.4.4.1 |
| Sõidupidurduskäsklus | 4.2.4.4.2 |
| Dünaamilise pidurduse käsklus | 4.2.4.4.4 |
| magnetiline rööpapidur | 4.2.4.8.2 |
| pöörisvoolu-rööpapidur | 4.2.4.8.3 |
| Uste avamine | 4.2.5.5.6 |
| Nõuded veojõule | 4.2.8.1.2 |
| Kontaktõhuliinist võetav suurim võimsus ja voolutugevus | 4.2.8.2.4 |
| Eraldustsoonid | 4.2.8.2.9. 8 |
| Juhi töölaud. Ergonoomika | 4.2.9.1.6 |
| Raadio teel kaugjuhtimise funktsioon, mida personal kasutab rongi koostamisel | 4.2.9.3.6 |
| Euroopa rongijuhtimissüsteemi režiimide haldamise nõuded | 4.2.9.3.8 |
| Veojõu seisund | 4.2.9.3.9 |
| Suitsutõrje | 4.2.10.4.2 |
| Hädapidurduse tõhusus | 4.2.4.5.2 | Rongi tagatud pidurdustõhusus ja omadused | 4.2.2 |
| Sõidupidurduse tõhusus | 4.2.4.5.3 |
| Esilaternad | 4.2.7.1.1 | Raudteeäärsed juhtimis- ja signaalimisobjektid | 4.2.15 |
| Nähtavus | 4.2.9.1.3 | Raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisobjektide nähtavus | 4.2.15 |
| Optilised omadused | 4.2.9.2.2 |
| Salvestusseade | 4.2.9.6 | Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides | 4.2.14 |
| Dünaamilise pidurduse käsklus (regeneratiivpidurduse käsklus) | 4.2.4.4.4 | Euroopa rongijuhtimissüsteemi vedurijuhi-masina liidese konfiguratsioon | 4.2.12 |
| Magnetiline rööpapidur (käsklus) | 4.2.4.8.2 |
| pöörisvoolu-rööpapidur (käsklus) | 4.2.4.8.3 |
| Eraldustsoonid | 4.2.8.2.9.8 |
| Suitsutõrje | 4.2.10.4.2 |
| Nõuded rongi automaatjuhtimise liidese kohta | 4.2.13 | Rongisisese rongi automaatjuhtimissüsteemi funktsioonid | 4.2.18 |
| Süsteeminõuete kirjeldus | Kontrolli ja signaalimise KTK A liite tabeli A.2 viites 84 osutatud tehniline kirjeldus |
| Rongisisese rongi automaatjuhtimissüsteemi / FFFIS | Kontrolli ja signaalimise KTK A liite tabeli A.2 viites 88 osutatud tehniline kirjeldus |
| Rongisisene Euroopa rongijuhtimissüsteem: teabe/käskude edastamine ja veeremi seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine | 4.2.2 |

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK viide

Kontrolli ja signaalimise KTK viide

Näitaja

Punkt

Näitaja

Punkt

Gabariidid

4.2.3.1

Rongisiseste juhtimis- ja signaalimisantennide asukoht

4.2.2

Rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused

4.2.3.3.1.1

Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega: veeremiüksuse konstruktsioon

4.2.10

Veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

4.2.11

Teljeloenduritel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused

4.2.3.3.1.2

Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega: veeremiüksuse konstruktsioon

4.2.10

Veeremi ning raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

4.2.11

Silmusahelal põhinevate süsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused

4.2.3.3.1.3

Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega: veeremiüksuse konstruktsioon

4.2.10

Dünaamiline käitumine sõidu ajal

4.2.3.4.2

Rongisisene Euroopa rongijuhtimissüsteem: teabe/käskude edastamine ja veeremi seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine

4.2.2

Pidurisüsteemi tüüp

4.2.4.3

Hädapidurduskäsklus

4.2.4.4.1

Sõidupidurduskäsklus

4.2.4.4.2

Dünaamilise pidurduse käsklus

4.2.4.4.4

magnetiline rööpapidur

4.2.4.8.2

pöörisvoolu-rööpapidur

4.2.4.8.3

Uste avamine

4.2.5.5.6

Nõuded veojõule

4.2.8.1.2

Kontaktõhuliinist võetav suurim võimsus ja voolutugevus

4.2.8.2.4

Eraldustsoonid

4.2.8.2.9. 8

Juhi töölaud. Ergonoomika

4.2.9.1.6

Raadio teel kaugjuhtimise funktsioon, mida personal kasutab rongi koostamisel

4.2.9.3.6

Euroopa rongijuhtimissüsteemi režiimide haldamise nõuded

4.2.9.3.8

Veojõu seisund

4.2.9.3.9

Suitsutõrje

4.2.10.4.2

Hädapidurduse tõhusus

4.2.4.5.2

Rongi tagatud pidurdustõhusus ja omadused

4.2.2

Sõidupidurduse tõhusus

4.2.4.5.3

Esilaternad

4.2.7.1.1

Raudteeäärsed juhtimis- ja signaalimisobjektid

4.2.15

Nähtavus

4.2.9.1.3

Raudteeäärsete juhtimis- ja signaalimisobjektide nähtavus

4.2.15

Optilised omadused

4.2.9.2.2

Salvestusseade

4.2.9.6

Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides

4.2.14

Dünaamilise pidurduse käsklus (regeneratiivpidurduse käsklus)

4.2.4.4.4

Euroopa rongijuhtimissüsteemi vedurijuhi-masina liidese konfiguratsioon

4.2.12

Magnetiline rööpapidur (käsklus)

4.2.4.8.2

pöörisvoolu-rööpapidur (käsklus)

4.2.4.8.3

Eraldustsoonid

4.2.8.2.9.8

Suitsutõrje

4.2.10.4.2

Nõuded rongi automaatjuhtimise liidese kohta

4.2.13

Rongisisese rongi automaatjuhtimissüsteemi funktsioonid

4.2.18

Süsteeminõuete kirjeldus

Kontrolli ja signaalimise KTK A liite tabeli A.2 viites 84 osutatud tehniline kirjeldus

Rongisisese rongi automaatjuhtimissüsteemi / FFFIS

Kontrolli ja signaalimise KTK A liite tabeli A.2 viites 88 osutatud tehniline kirjeldus

Rongisisene Euroopa rongijuhtimissüsteem: teabe/käskude edastamine ja veeremi seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine

4.2.2

4.3.5.   Liides telemaatiliste rakenduste allsüsteemiga

Tabel 10

Liides telemaatiliste rakenduste allsüsteemiga

| Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK viide | Reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTK viide |
| --- | --- |
| Näitaja | Punkt | Näitaja | Punkt |
| Kliendiinfo (piiratud liikumisvõimega inimesed) | 4.2.5 | Rongiseadmete ekraan | 4.2.13.1 |
| Valjuhääldiside | 4.2.5.2 | Automaatne kõne ja teated | 4.2.13.2 |
| Kliendiinfo (piiratud liikumisvõimega inimesed) | 4.2.5“ |

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK viide

Reisijateveo telemaatiliste rakenduste KTK viide

Näitaja

Punkt

Näitaja

Punkt

Kliendiinfo (piiratud liikumisvõimega inimesed)

4.2.5

Rongiseadmete ekraan

4.2.13.1

Valjuhääldiside

4.2.5.2

Automaatne kõne ja teated

4.2.13.2

Kliendiinfo (piiratud liikumisvõimega inimesed)

4.2.5“

| 113) | (ei puuduta eestikeelset versiooni); |
| --- | --- |

113)

(ei puuduta eestikeelset versiooni);

| 114) | (ei puuduta eestikeelset versiooni); |
| --- | --- |

114)

(ei puuduta eestikeelset versiooni);

| 115) | (ei puuduta eestikeelset versiooni); |
| --- | --- |

115)

(ei puuduta eestikeelset versiooni);

| 116) | (ei puuduta eestikeelset versiooni); |
| --- | --- |

116)

(ei puuduta eestikeelset versiooni);

| 117) | punkt 4.9 asendatakse järgmisega:
  „4.9.   Marsruudiga ühilduvuse kontroll enne loa saanud veeremiüksuste kasutamist

  Veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ parameetreid, mida raudteeveo-ettevõtja peab kasutama marsruudi ühilduvuse kontrolliks, kirjeldatakse käitamise ja liikluskorralduse KTK D1 liites.“; |
| --- | --- |

117)

punkt 4.9 asendatakse järgmisega:

„4.9.   Marsruudiga ühilduvuse kontroll enne loa saanud veeremiüksuste kasutamist

Veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ parameetreid, mida raudteeveo-ettevõtja peab kasutama marsruudi ühilduvuse kontrolliks, kirjeldatakse käitamise ja liikluskorralduse KTK D1 liites.“;

| 118) | (ei puuduta eestikeelset versiooni); |
| --- | --- |

118)

(ei puuduta eestikeelset versiooni);

| 119) | (ei puuduta eestikeelset versiooni); |
| --- | --- |

119)

(ei puuduta eestikeelset versiooni);

| 120) | punkti 5.3.1 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 66“ tekstiga „viites 36“ ja märkuse tekst asendatakse järgmisega:






  „Märkus: | Muud tüüpi automaatsidureid peale tüüp 10 ei loeta koostalitluse komponentideks (tehniline kirjeldus ei ole avalikult kättesaadav).“; |
| --- | --- | --- |

120)

punkti 5.3.1 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 66“ tekstiga „viites 36“ ja märkuse tekst asendatakse järgmisega:

„Märkus:

| 121) | punkti 5.3.2 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 67“ tekstiga „viites 37“ ja kõik viited tekstiga „viites 68“ asendatakse tekstiga „viites 38“; |
| --- | --- |

121)

punkti 5.3.2 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 67“ tekstiga „viites 37“ ja kõik viited tekstiga „viites 68“ asendatakse tekstiga „viites 38“;

| 122) | punkti 5.3.3 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 69“ tekstiga „viites 39“; |
| --- | --- |

122)

punkti 5.3.3 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 69“ tekstiga „viites 39“;

| 123) | (ei puuduta eestikeelset versiooni); |
| --- | --- |

123)

(ei puuduta eestikeelset versiooni);

| 124) | punkti 5.3.4a alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

  „Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteem peab vastama punkti 4.2.3.5.3 nõuetele; neid nõudeid hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil vastavalt punktile 6.1.3.1a.“; |
| --- | --- |

124)

punkti 5.3.4a alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteem peab vastama punkti 4.2.3.5.3 nõuetele; neid nõudeid hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil vastavalt punktile 6.1.3.1a.“;

| 125) | punktid 5.3.6–5.3.15 asendatakse järgmisega:
  „5.3.6.   Esilaternad









  1) | Esilaternate projekteerimisel ja hindamisel puuduvad nende kasutusalast tulenevad piirangud. |
| --- | --- | --- |

125)

punktid 5.3.6–5.3.15 asendatakse järgmisega:

„5.3.6.   Esilaternad

1)

| 2) | Esilatern peab vastama punktis 4.2.7.1.1 kindlaks määratud nõuetele värvuse ja valgustugevuse kohta. Nimetatud nõuete täitmist hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil. |
| --- | --- |

2)

5.3.7.   Gabariidituled

| 1) | Gabariiditulede projekteerimisel ja hindamisel puuduvad nende kasutusalast tulenevad piirangud. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Gabariidituli peab vastama punktis 4.2.7.1.2 kindlaks määratud nõuetele värvuse ja valgustugevuse kohta. Nimetatud nõuete täitmist hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil. |
| --- | --- |

2)

5.3.8.   Tagatuled

| 1) | Tagatule projekteerimisel ja hindamisel tuleb lähtuda selle kasutusalast: kohtkindel tuli või teisaldatav tuli. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Tagatuli peab vastama punktis 4.2.7.1.3 kindlaks määratud nõuetele värvuse ja valgustugevuse kohta. Nimetatud nõuete täitmist hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Teisaldatavate tagatulede puhul peab tulede veeremiüksuse külge ühendamise liides vastama kaubavagunite KTK E liitele. |
| --- | --- |

3)

5.3.9.   Helisignaalseadmed

| 1) | Helisignaalseadme projekteerimisel ja hindamisel tuleb lähtuda selle kasutusalast, võttes arvesse selle signaali helirõhutaset võrdlusveeremiüksusel (või võrdluspaigalduse puhul). Seda omadust võib mõjutada helisignaalseadme paigaldamine konkreetsele veeremiüksusele. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Helisignaalseade peab vastama punktis 4.2.7.2.1 kindlaks määratud nõuetele signaalide kohta. Nimetatud nõuete täitmist hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil. |
| --- | --- |

2)

5.3.10.   Pantograaf

Pantograafide projekteerimisel ja hindamisel tuleb lähtuda nende kasutusalast, mida iseloomustavad järgmised tunnused:

| 1) | pingesüsteemi(de) tüüp vastavalt punktile 4.2.8.2.1;
  Kui pantograaf on töötatud välja teistsuguste pingesüsteemide jaoks, tuleb arvesse võtta erinevaid nõuete kogumeid; |
| --- | --- |

1)

pingesüsteemi(de) tüüp vastavalt punktile 4.2.8.2.1;

Kui pantograaf on töötatud välja teistsuguste pingesüsteemide jaoks, tuleb arvesse võtta erinevaid nõuete kogumeid;

| 2) | üks kolmest pantograafi kollektoripea geomeetriast, mis on esitatud punktis 4.2.8.2.9.2; |
| --- | --- |

2)

üks kolmest pantograafi kollektoripea geomeetriast, mis on esitatud punktis 4.2.8.2.9.2;

| 3) | voolukoormus vastavalt punktile 4.2.8.2.4; |
| --- | --- |

3)

voolukoormus vastavalt punktile 4.2.8.2.4;

| 4) | vahelduv- ja alalisvoolusüsteemide maksimaalne seisuaegne voolutugevus vastavalt punktile 4.2.8.2.5. 1,5 kV alalisvoolu süsteemide puhul võetakse arvesse kontaktliini materjali; |
| --- | --- |

4)

vahelduv- ja alalisvoolusüsteemide maksimaalne seisuaegne voolutugevus vastavalt punktile 4.2.8.2.5. 1,5 kV alalisvoolu süsteemide puhul võetakse arvesse kontaktliini materjali;

| 5) | suurim sõidukiirus: suurimat sõidukiirust hinnatakse vastavalt punktile 4.2.8.2.9.6. |
| --- | --- |

5)

suurim sõidukiirus: suurimat sõidukiirust hinnatakse vastavalt punktile 4.2.8.2.9.6.

| 6) | kõrguste vahemik dünaamilise käitumise jaoks: standardsed ja/või 1 520 mm või 1 524 mm rööpmelaiusega süsteemid; |
| --- | --- |

6)

kõrguste vahemik dünaamilise käitumise jaoks: standardsed ja/või 1 520 mm või 1 524 mm rööpmelaiusega süsteemid;

| 7) | eespool loetletud nõuete täitmist hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil; |
| --- | --- |

7)

eespool loetletud nõuete täitmist hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil;

| 8) | peale selle hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil ka punktis 4.2.8.2.9.1.2 kindlaks määratud vertikaalset töövahemikku, punktis 4.2.8.2.9.2 kindlaks määratud pantograafi kollektoripea geomeetriat, punktis 4.2.8.2.9.3 kindlaks määratud pantograafi voolukoormust, punktis 4.2.8.2.9.5 kindlaks määratud pantograafi staatilist kontaktjõudu ning punktis 4.2.8.2.9.6 kindlaks määratud pantograafi dünaamilist käitumist. |
| --- | --- |

8)

peale selle hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil ka punktis 4.2.8.2.9.1.2 kindlaks määratud vertikaalset töövahemikku, punktis 4.2.8.2.9.2 kindlaks määratud pantograafi kollektoripea geomeetriat, punktis 4.2.8.2.9.3 kindlaks määratud pantograafi voolukoormust, punktis 4.2.8.2.9.5 kindlaks määratud pantograafi staatilist kontaktjõudu ning punktis 4.2.8.2.9.6 kindlaks määratud pantograafi dünaamilist käitumist.

5.3.11.   Kontaktkingad

Kontaktkingad on pantograafi kollektoripea väljavahetatavad osad, mis on kontaktis kontaktliiniga. Kontaktkingade projekteerimisel ja hindamisel tuleb lähtuda nende kasutusalast, mida iseloomustavad järgmised tunnused:

| 1) | nende geomeetria vastavalt punktile 4.2.8.2.9.4.1; |
| --- | --- |

1)

nende geomeetria vastavalt punktile 4.2.8.2.9.4.1;

| 2) | kontaktkingade materjal vastavalt punktile 4.2.8.2.9.4.2; |
| --- | --- |

2)

kontaktkingade materjal vastavalt punktile 4.2.8.2.9.4.2;

| 3) | pingesüsteemi(de) tüüp vastavalt punktile 4.2.8.2.1; |
| --- | --- |

3)

pingesüsteemi(de) tüüp vastavalt punktile 4.2.8.2.1;

| 4) | voolukoormus vastavalt punktile 4.2.8.2.4; |
| --- | --- |

4)

voolukoormus vastavalt punktile 4.2.8.2.4;

| 5) | maksimaalne seisuaegne voolutugevus vastavalt punktile 4.2.8.2.5; |
| --- | --- |

5)

maksimaalne seisuaegne voolutugevus vastavalt punktile 4.2.8.2.5;

| 6) | eespool loetletud nõuete täitmist hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil; |
| --- | --- |

6)

eespool loetletud nõuete täitmist hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil;

5.3.12.   Peakaitselüliti

Peakaitselüliti projekteerimisel ja hindamisel tuleb lähtuda selle kasutusalast, mida iseloomustavad järgmised tunnused:

| 1) | pingesüsteemi(de) tüüp vastavalt punktile 4.2.8.2.1; |
| --- | --- |

1)

pingesüsteemi(de) tüüp vastavalt punktile 4.2.8.2.1;

| 2) | voolukoormus vastavalt punktile 4.2.8.2.4 (suurim vool); |
| --- | --- |

2)

voolukoormus vastavalt punktile 4.2.8.2.4 (suurim vool);

| 3) | eespool loetletud nõuete täitmist hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil; |
| --- | --- |

3)

eespool loetletud nõuete täitmist hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil;

| 4) | kaitse peab rakenduma vastavalt J-1 liite viites 22 osutatud tehnilisele kirjeldusele (vt punkt 4.2.8.2.10). Seda hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil. |
| --- | --- |

4)

kaitse peab rakenduma vastavalt J-1 liite viites 22 osutatud tehnilisele kirjeldusele (vt punkt 4.2.8.2.10). Seda hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil.

5.3.13.   Juhiiste

| (1) | Juhiistme projekteerimisel ja hindamisel tuleb lähtuda selle kasutusalast, mida iseloomustab vertikaalse ja horisontaalse reguleerimise võimalik vahemik. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Juhiiste peab vastama punktis 4.2.9.1.5 komponendi tasandil kindlaks määratud nõuetele. Nimetatud nõuete täitmist hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil. |
| --- | --- |

(2)

5.3.14.   Tualeti tühjendusühendus

| 1) | Tualeti tühjendusühenduse projekteerimisel ja hindamisel puuduvad selle kasutusalast tulenevad piirangud. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Tualeti tühjendusühendus peab vastama punktis 4.2.11.3 kindlaks määratud nõuetele mõõtmete kohta. Nimetatud nõuete täitmist hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil. |
| --- | --- |

2)

5.3.15.   Veepaakide täiteühendus

| 1) | Veepaakide täiteühenduse projekteerimisel ja hindamisel puuduvad selle kasutusalast tulenevad piirangud. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Veepaakide täiteühendus peab vastama punktis 4.2.11.5 kindlaks määratud nõuetele mõõtmete kohta. Nimetatud nõuete täitmist hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil.“; |
| --- | --- |

2)

| 126) | punkti 6.1.1 alapunkti 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Kui punktis 5.3 koostalitluse komponendina määratletud komponendi suhtes kohaldatakse erijuhtu, võib vastav nõue olla kontrolli osa üksnes koostalitluse komponendi tasandil, kui komponent vastab endiselt 4. ja 5. peatüki nõuetele ning kui erijuhu korral ei viidata riiklikule eeskirjale.“; |
| --- | --- |

126)

punkti 6.1.1 alapunkti 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Kui punktis 5.3 koostalitluse komponendina määratletud komponendi suhtes kohaldatakse erijuhtu, võib vastav nõue olla kontrolli osa üksnes koostalitluse komponendi tasandil, kui komponent vastab endiselt 4. ja 5. peatüki nõuetele ning kui erijuhu korral ei viidata riiklikule eeskirjale.“;

| 127) | punkt 6.1.2 asendatakse järgmisega:
  „6.1.2.   Moodulite kasutamine

  Koostalitluse komponentide EÜ vastavustõendamise moodulid






  Moodul CA | Tootmise sisekontroll |
| --- | --- | --- |
| Moodul CA1 | Tootmise sisekontroll koos toote vastavustõendamisega individuaalse kontrollimise teel |
| Moodul CA2 | Tootmise sisekontroll koos toote vastavustõendamisega juhuslike ajavahemike järel |
| Moodul CB | EÜ tüübihindamine |
| Moodul CC | Tootmise sisekontrollil põhinev tüübivastavus |
| Moodul CD | Tootmisprotsessi kvaliteedijuhtimissüsteemil põhinev tüübivastavus |
| Moodul CF | Tootetõendamisel põhinev tüübivastavus |
| Moodul CH | Täielikul kvaliteedijuhtimissüsteemil põhinev vastavus |
| Moodul CH1 | Täielikul kvaliteedijuhtimissüsteemil ja projekti kontrollimisel põhinev vastavus |
| Moodul CV | Tüübivalideerimine ekspluatatsioonikogemuse alusel (kasutussobivus) |

127)

punkt 6.1.2 asendatakse järgmisega:

„6.1.2.   Moodulite kasutamine

Koostalitluse komponentide EÜ vastavustõendamise moodulid

Moodul CA

Tootmise sisekontroll

Moodul CA1

Tootmise sisekontroll koos toote vastavustõendamisega individuaalse kontrollimise teel

Moodul CA2

Tootmise sisekontroll koos toote vastavustõendamisega juhuslike ajavahemike järel

Moodul CB

EÜ tüübihindamine

Moodul CC

Tootmise sisekontrollil põhinev tüübivastavus

Moodul CD

Tootmisprotsessi kvaliteedijuhtimissüsteemil põhinev tüübivastavus

Moodul CF

Tootetõendamisel põhinev tüübivastavus

Moodul CH

Täielikul kvaliteedijuhtimissüsteemil põhinev vastavus

Moodul CH1

Täielikul kvaliteedijuhtimissüsteemil ja projekti kontrollimisel põhinev vastavus

Moodul CV

Tüübivalideerimine ekspluatatsioonikogemuse alusel (kasutussobivus)

| 1) | Tootja või tema volitatud esindaja, kelle asukoht on Euroopa Liidus, valib hinnatava komponendi jaoks ühe järgmises tabelis nimetatud mooduli või moodulite kombinatsiooni.













  KTK punkt | Hinnatavad komponendid | Moodul |
| --- | --- | --- | --- |
| CA | CA1 või CA2 | CB + CC | CB + CD | CB + CF | CH | CH1 |
| 5.3.1 | Automaatne keskpuhversidur | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.2 | Manuaalne otsahaakeseadis | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.3 | Puksiirhaakeseadis päästetöödeks | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.4 | Ratas | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.4a | Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemid | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.5 | Rataste lohisemise vältimise süsteem | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.6 | Esilatern | | X  (1) | X | X | | X  (1) | X |
| 5.3.7 | Gabariidituli | | X  (1) | X | X | | X  (1) | X |
| 5.3.8 | Tagatuli | | X  (1) | X | X | | X  (1) | X |
| 5.3.9 | Helisignaalseadmed | | X  (1) | X | X | | X  (1) | X |
| 5.3.10 | Pantograaf | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.11 | Pantograafi kontaktkingad | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.12 | Peakaitselüliti | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.13 | Juhiiste | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.14 | Tualeti tühjendusühendus | X | | X | | | X | |
| 5.3.15 | Veepaakide täiteühendus | X | | X | | | X | |

1)

KTK punkt

Hinnatavad komponendid

Moodul

CA

CA1 või CA2

CB + CC

CB + CD

CB + CF

CH

CH1

5.3.1

Automaatne keskpuhversidur

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.2

Manuaalne otsahaakeseadis

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.3

Puksiirhaakeseadis päästetöödeks

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.4

Ratas

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.4a

Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemid

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.5

Rataste lohisemise vältimise süsteem

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.6

Esilatern

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.7

Gabariidituli

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.8

Tagatuli

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.9

Helisignaalseadmed

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.10

Pantograaf

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.11

Pantograafi kontaktkingad

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.12

Peakaitselüliti

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.13

Juhiiste

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.14

Tualeti tühjendusühendus

X

X

X

5.3.15

Veepaakide täiteühendus

X

X

X

| 2) | Kui hindamiseks tuleb kasutada lisaks punktis 4.2 esitatud nõuetele ka konkreetset menetlust, on seda täpsustatud allpool punktis 6.1.3.“; |
| --- | --- |

2)

| 128) | punkt 6.1.3 asendatakse järgmisega:
  „6.1.3.   Koostalitluse komponentide konkreetsed hindamismenetlused

  6.1.3.1.   Rattad (punkt 5.3.4)









  1) | Rataste mehaanilisi omadusi tuleb tõendada mehaanilise tugevuse arvutustega kolme erineva koormustingimuse puhul: sirge rööbastee (rattapaar keskteljel), kurv (rattahari surutud rööpa vastu) ning pöörmete ja ristmete ületamine (rattaharja sisepind vastu rööpaid) vastavalt J-1 liite viites 40 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- | --- |

128)

punkt 6.1.3 asendatakse järgmisega:

„6.1.3.   Koostalitluse komponentide konkreetsed hindamismenetlused

6.1.3.1.   Rattad (punkt 5.3.4)

1)

| 2) | Sepistatud ja valtsitud rataste puhul kehtivad otsustuskriteeriumid on kindlaks määratud J-1 liite viites 40 osutatud tehnilises kirjelduses; kui arvutustulemus jääb allapoole otsustustingimustes ettenähtud väärtust, tuleb vastavustõendamiseks teha samale tehnilisele kirjeldusele vastav stendikatse. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Muud rattatüübid on lubatud veeremiüksuste puhul, mida kasutatakse ainult siseriiklikult. Sel juhul määratakse otsustuskriteeriumid ja väsimuspinge kriteeriumid kindlaks siseriiklikes eeskirjades. Liikmesriigid peavad nimetatud siseriiklikud eeskirjad teatavaks tegema. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Suurima vertikaalse staatilise jõuga seotud koormustingimuste eeldused märgitakse sõnaselgelt tehnilisse dokumentatsiooni, nagu on märgitud punktis 4.2.12. |
| --- | --- |

4)

Termomehaaniline käitumine

| 5) | Kui ratast kasutatakse veeremiüksuse pidurdamiseks ratta klotsipiduriga, peab ratas läbima termomehaanilise vastavustõendamise, võttes arvesse ette nähtud suurimat võimalikku pidurdusenergiat. Ratta vastavust tuleb hinnata J-1 liite viites 40 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt, et kontrollida, kas pidurdamise ajal jäävad rummu külgnihe ja jääkpinge lubatud piiridesse, mis on otsustuskriteeriumeid kasutades kindlaks määratud. |
| --- | --- |

5)

Rataste vastavustõendamine

| 6) | Tootmisetapis kohaldatakse vastavustõendamise menetlust selle tagamiseks, et ükski defekt, mis tuleneb rataste mehaaniliste omaduste mis tahes muutustest, ei kahjustaks ohutust.
  Kontrollida tuleb ratta materjalide tõmbetugevust, veerepinna kõvadust, purunemissitkust, löögikindlust, materjali omadusi ning materjali puhtust.
  Vastavustõendamise menetluse raames täpsustatakse, kuidas toimub iga tõendatava omaduse puhul partiist proovide valimine. |
| --- | --- |

6)

Kontrollida tuleb ratta materjalide tõmbetugevust, veerepinna kõvadust, purunemissitkust, löögikindlust, materjali omadusi ning materjali puhtust.

Vastavustõendamise menetluse raames täpsustatakse, kuidas toimub iga tõendatava omaduse puhul partiist proovide valimine.

| 7) | Muude vastavushindamise meetodite kasutamine on rataste puhul lubatud samadel tingimustel nagu rattapaaride puhul; neid tingimusi on kirjeldatud punktis 6.2.3.7. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Uuendusliku projekti korral, mille puhul tootjal ei ole piisavalt ekspluatatsioonikogemusi, tuleks hinnata ratta kasutussobivust (moodul CV; vt ka punkt 6.1.6).“; |
| --- | --- |

8)

| 129) | punkt 6.1.3.1a asendatakse järgmisega:
  „6.1.3.1a.   Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteem (punkt 5.3.4a)









  1) | Hindamismenetlus peab põhinema valideerimiskaval, mis hõlmab kõiki punktides 4.2.3.5.3 ja 5.3.4a mainitud aspekte. |
| --- | --- | --- |

129)

punkt 6.1.3.1a asendatakse järgmisega:

„6.1.3.1a.   Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteem (punkt 5.3.4a)

1)

| 2) | Valideerimiskava peab vastama punkti 4.2.3.5.3 kohasele ohutusanalüüsile ja selles peab olema kindlaks määratud hindamine, mida on vaja kõigis järgmistes eri etappides:






  — | projekti ekspertiis; |
| --- | --- | --- |

2)

—

projekti ekspertiis;

| — | staatilised katsed (stendikatsed ja integreerimine käiguosa/veeremiüksuse katsesse); |
| --- | --- |

—

staatilised katsed (stendikatsed ja integreerimine käiguosa/veeremiüksuse katsesse);

| — | rööpmelaiuse vahetamise seadmete katsed, mis on käitamistingimuste seisukohast esindavad; |
| --- | --- |

—

rööpmelaiuse vahetamise seadmete katsed, mis on käitamistingimuste seisukohast esindavad;

| — | rööbasteel tehtavad katsed, mis on käitamistingimuste seisukohast esindavad. |
| --- | --- |

—

rööbasteel tehtavad katsed, mis on käitamistingimuste seisukohast esindavad.

| 3) | Seoses punkti 4.2.3.5.3 alapunktile 5 vastavuse tõendamisega tuleb selgelt dokumenteerida ohutusanalüüsis arvesse võetavad eeldused, mis on seotud veeremiüksusega, kuhu süsteem kavatsetakse integreerida, ja selle veeremiüksuse kasutusotstarbega. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemi puhul võidakse hinnata selle kasutussobivust (moodul CV; vt ka punkt 6.1.6). |
| --- | --- |

4)

| 5) | Vastavushindamise eest vastutava teavitatud asutuse sertifikaat peab sisaldama nii punkti 5.3.4a alapunkti 1 kohaseid kasutustingimusi kui ka rööpmelaiuse vahetamise seadme(te) tüüpi/tüüpe ja käitamistingimusi, millega seoses automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemi on hinnatud.“; |
| --- | --- |

5)

| 130) | punktid 6.1.3.2–6.1.3.8 asendatakse järgmisega:
  „6.1.3.2.   Rataste lohisemise vältimise süsteem (punkt 5.3.5)









  1) | Rataste lohisemise vältimise süsteemi tuleb kontrollida vastavalt J-1 liite viites 15 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud metoodikale. |
| --- | --- | --- |

130)

punktid 6.1.3.2–6.1.3.8 asendatakse järgmisega:

„6.1.3.2.   Rataste lohisemise vältimise süsteem (punkt 5.3.5)

1)

| 2) | Uuendusliku projekti korral, mille puhul tootjal ei ole piisavalt ekspluatatsioonikogemusi, tuleks hinnata rataste lohisemise vältimise süsteemi kasutussobivust (moodul CV; vt ka punkt 6.1.6). |
| --- | --- |

2)

6.1.3.3.   Esilaternad (punkt 5.3.6)

| 1) | Esilaternate tulede värvust ja valgustugevust testitakse vastavalt J-1 liite viites 20 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

1)

6.1.3.4.   Gabariidituled (punkt 5.3.7)

| 1) | Gabariiditulede värvust ja valgustugevust ning gabariidituledest pärit valguskiirguse spektraaljaotust testitakse vastavalt J-1 liite viites 20 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

1)

6.1.3.5.   Tagatuled (punkt 5.3.8)

| 1) | Tagatulede värvust ja valgustugevust testitakse vastavalt J-1 liite viites 20 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

1)

6.1.3.6.   Helisignaalseade (punkt 5.3.9)

| 1) | Helisignaalseadme signaale ja helirõhutasemeid mõõdetakse ja kontrollitakse vastavalt J-1 liite viites 21 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

1)

6.1.3.7.   Pantograaf (punkt 5.3.10)

| 1) | Alalisvoolusüsteemide jaoks ettenähtud pantograafide puhul kontrollitakse maksimaalset seisuaegset voolutugevust kuni punktis 4.2.8.2.5 kindlaksmääratud piirnormini järgmistes tingimustes:






  — | pantograaf on 1,5 kV toitesüsteemi puhul kontaktis kahe ainult vasest kontaktliiniga või kahe hõbedaga legeeritud vasest kontaktliiniga, mille kummagi ristlõike läbimõõt on 100 mm2; |
| --- | --- | --- |

1)

—

pantograaf on 1,5 kV toitesüsteemi puhul kontaktis kahe ainult vasest kontaktliiniga või kahe hõbedaga legeeritud vasest kontaktliiniga, mille kummagi ristlõike läbimõõt on 100 mm2;

| — | pantograaf on 3 kV toitesüsteemi puhul kontaktis ühe vasest kontaktliiniga, mille ristlõike läbimõõt on 100 mm2. |
| --- | --- |

—

pantograaf on 3 kV toitesüsteemi puhul kontaktis ühe vasest kontaktliiniga, mille ristlõike läbimõõt on 100 mm2.

| 1a) | Alalisvoolusüsteemide jaoks ettenähtud pantograafide puhul hinnatakse kontaktliini temperatuuri seisuaegse voolutugevuse juures mõõtmise teel vastavalt J-1 liite viites 24 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

1a)

| 2) | Kõigi pantograafide puhul kontrollitakse staatilist kontaktjõudu vastavalt J-1 liite viites 23 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Pantograafi dünaamilist käitumist seoses vooluvõtuga hinnatakse J–1 liite viites 41 osutatud tehnilise kirjelduse kohase modelleerimise abil.
  Modelleerimiseks kasutatakse vähemalt kahte eri tüüpi kontaktõhuliini; modelleerimise andmed peavad vastama liinilõikudele, mis on raudteetaristuregistrisse kantud kui KTK nõuetele vastavad liinid (EÜ vastavusdeklaratsioon või komisjoni soovituse 2014/881/EL (*14) kohane deklaratsioon) selleks ettenähtud kiiruse ja toitesüsteemi korral kuni koostalitluse komponendiks oleva hinnatava pantograafi valmistajakiiruseni.
  Simulatsioonides võib kasutada ka kontaktõhuliinide tüüpe, mille puhul koostalitluse komponendi komisjoni soovituse 2011/622/EL (*15) kohane vastavustõendamise ja vastavuse deklareerimise protsess ei ole veel lõppenud, tingimusel et liinid vastavad energiavarustuse KTK muudele nõuetele. Modelleeritud vooluvõtukvaliteet peab iga kontaktõhuliini puhul vastama punkti 4.2.8.2.9.6 nõuetele, mis käsitlevad tõusu, keskmist kontaktjõudu ja standardhälvet.
  Kui modelleerimise tulemused on vastuvõetavad, tehakse dünaamika välikatse modelleerimisel kasutatud ühe või kahe kontaktõhuliini tüübi tüüplõigul.
  Kokkupuute omadusi mõõdetakse vastavalt J-1 liite viites 42 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Tõusu mõõtmisel tuleb mõõta tõus vähemalt kahel õhuliini külgtoel.
  Katsetatud pantograaf paigaldatakse veeremile selliselt, et see tekitaks punktis 4.2.8.2.9.6 määratud vahemikku jääva keskmise kontaktjõu kiirustel kuni pantograafi valmistajakiiruseni. Katsetused viiakse läbi mõlemas sõidusuunas.
  Pantograafide puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks 1 435 mm ja 1 668 mm rööpmelaiusega süsteemides, peavad katsetused hõlmama madalate kontaktliinidega (vahemikus 5,0–5,3 m) ning kõrgete kontaktliinidega (vahemikus 5,5–5,75 m) teelõike.
  Pantograafide puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks 1 520 mm ja 1 524 mm rööpmelaiusega süsteemides, peavad katsetused hõlmama teelõike, kus kontaktliinide kõrgus jääb vahemikku 6,0–6,3 m.
  Katsetused tuleb teha vähemalt kolmel erineval kiirusel kuni katsetatava pantograafi valmistajakiiruseni ja nimetatud valmistajakiirusel.
  Järjestikuste katsetuste puhul ei tohi kiiruste vahe olla suurem kui 50 km/h.
  Mõõdetud vooluvõtukvaliteet peab vastama punkti 4.2.8.2.9.6 nõuetele, mis käsitlevad tõusu ning keskmist kontaktjõudu ja standardhälvet või kaarlahenduste protsenti.
  Kõigi eespool osutatud hindamiste eduka läbimise korral loetakse katsetatud pantograafi konstruktsioon KTK vooluvõtukvaliteedi nõuetele vastavaks.
  EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni saanud pantograafi kasutamiseks erinevate konstruktsiooniga veeremitel tuleb veeremi tasandil läbi viia täiendavad vooluvõtukvaliteedi katsetused, mida on kirjeldatud punktis 6.2.3.20. |
| --- | --- |

3)

Modelleerimiseks kasutatakse vähemalt kahte eri tüüpi kontaktõhuliini; modelleerimise andmed peavad vastama liinilõikudele, mis on raudteetaristuregistrisse kantud kui KTK nõuetele vastavad liinid (EÜ vastavusdeklaratsioon või komisjoni soovituse 2014/881/EL (*14) kohane deklaratsioon) selleks ettenähtud kiiruse ja toitesüsteemi korral kuni koostalitluse komponendiks oleva hinnatava pantograafi valmistajakiiruseni.

Simulatsioonides võib kasutada ka kontaktõhuliinide tüüpe, mille puhul koostalitluse komponendi komisjoni soovituse 2011/622/EL (*15) kohane vastavustõendamise ja vastavuse deklareerimise protsess ei ole veel lõppenud, tingimusel et liinid vastavad energiavarustuse KTK muudele nõuetele. Modelleeritud vooluvõtukvaliteet peab iga kontaktõhuliini puhul vastama punkti 4.2.8.2.9.6 nõuetele, mis käsitlevad tõusu, keskmist kontaktjõudu ja standardhälvet.

Kui modelleerimise tulemused on vastuvõetavad, tehakse dünaamika välikatse modelleerimisel kasutatud ühe või kahe kontaktõhuliini tüübi tüüplõigul.

Kokkupuute omadusi mõõdetakse vastavalt J-1 liite viites 42 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Tõusu mõõtmisel tuleb mõõta tõus vähemalt kahel õhuliini külgtoel.

Katsetatud pantograaf paigaldatakse veeremile selliselt, et see tekitaks punktis 4.2.8.2.9.6 määratud vahemikku jääva keskmise kontaktjõu kiirustel kuni pantograafi valmistajakiiruseni. Katsetused viiakse läbi mõlemas sõidusuunas.

Pantograafide puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks 1 435 mm ja 1 668 mm rööpmelaiusega süsteemides, peavad katsetused hõlmama madalate kontaktliinidega (vahemikus 5,0–5,3 m) ning kõrgete kontaktliinidega (vahemikus 5,5–5,75 m) teelõike.

Pantograafide puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks 1 520 mm ja 1 524 mm rööpmelaiusega süsteemides, peavad katsetused hõlmama teelõike, kus kontaktliinide kõrgus jääb vahemikku 6,0–6,3 m.

Katsetused tuleb teha vähemalt kolmel erineval kiirusel kuni katsetatava pantograafi valmistajakiiruseni ja nimetatud valmistajakiirusel.

Järjestikuste katsetuste puhul ei tohi kiiruste vahe olla suurem kui 50 km/h.

Mõõdetud vooluvõtukvaliteet peab vastama punkti 4.2.8.2.9.6 nõuetele, mis käsitlevad tõusu ning keskmist kontaktjõudu ja standardhälvet või kaarlahenduste protsenti.

Kõigi eespool osutatud hindamiste eduka läbimise korral loetakse katsetatud pantograafi konstruktsioon KTK vooluvõtukvaliteedi nõuetele vastavaks.

EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni saanud pantograafi kasutamiseks erinevate konstruktsiooniga veeremitel tuleb veeremi tasandil läbi viia täiendavad vooluvõtukvaliteedi katsetused, mida on kirjeldatud punktis 6.2.3.20.

6.1.3.8.   Kontaktkingad (punkt 5.3.11)

| 1) | Kontaktkingi kontrollitakse vastavalt J-1 liite viites 43 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kontaktkingi, mis on pantograafi kollektoripea asendatavad osad, kontrollitakse vooluvõtukvaliteedi suhtes üks kord pantograafiga samal ajal (vt punkt 6.1.3.7). |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kui kasutatakse materjali, mille kohta ei ole tootjal piisavalt ekspluatatsioonikogemusi, tuleks hinnata kontaktkinga kasutussobivust (moodul CV; vt ka punkt 6.1.6). |
| --- | --- |

3)

(*14)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta soovitus 2014/881/EL menetluse kohta, mille abil tõendada, mil määral olemasolevad raudteeliinid vastavad koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele (ELT L 356, 12.12.2014, lk 520)."

(*15)  Komisjoni soovitus 2011/622/EL, 20. september 2011, menetluse kohta, mille abil tõendada, mil määral olemasolevad raudteeliinid vastavad koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele (ELT L 243, 21.9.2011, lk 23).“
  "

| 131) | punkt 6.1.4. asendatakse järgmisega:
  „6.1.4   Projektietapid, milles tuleb teha hindamine









  (1) | H liites on üksikasjalikult kirjeldatud, millistes projekti etappides tuleb hinnata vastavust koostalitluse komponentide suhtes kohaldatavatele nõuetele:






  (a) | projekteerimis- ja arendusetapp:






  i) | projekti ekspertiis ja/või projekti kontrollimine; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

131)

punkt 6.1.4. asendatakse järgmisega:

„6.1.4   Projektietapid, milles tuleb teha hindamine

(1)

(a)

projekteerimis- ja arendusetapp:

i)

projekti ekspertiis ja/või projekti kontrollimine;

| ii) | tüübikatsetus: katsetus projekti kontrollimiseks punktis 4.2 kirjeldatud viisil; |
| --- | --- |

ii)

tüübikatsetus: katsetus projekti kontrollimiseks punktis 4.2 kirjeldatud viisil;

| (b) | tootmisetapp: korralised katsetused tootmise nõuetele vastavuse kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(b)

tootmisetapp: korralised katsetused tootmise nõuetele vastavuse kontrollimiseks.

Korraliste katsetuste hindamise eest vastutav asutus määratakse kindlaks vastavalt valitud hindamismoodulile.

| (2) | H liite liigendus vastab punktile 4.2; koostalitluse komponentide suhtes kohaldatavad nõuded ja nendele vastavuse hindamine on kindlaks määratud punktis 5.3 viidetega punkti 4.2 teatavatele punktidele; vajaduse korral on viidatud ka punkti 6.1.3 alapunktile.“; |
| --- | --- |

(2)

| 132) | punkt 6.1.6 asendatakse järgmisega:
  „6.1.6.   Kasutussobivuse hindamine









  (1) | Kasutussobivuse hindamine vastavalt tüübivalideerimisele ekspluatatsioonikogemuse alusel (moodul CV) võib olla osa järgmiste koostalitluse komponentide hindamise menetlusest:






  — | rattad (vt punkt 6.1.3.1); |
| --- | --- | --- | --- |

132)

punkt 6.1.6 asendatakse järgmisega:

„6.1.6.   Kasutussobivuse hindamine

(1)

—

rattad (vt punkt 6.1.3.1);

| — | automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteem (vt punkt 6.1.3.1a); |
| --- | --- |

—

automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteem (vt punkt 6.1.3.1a);

| — | rataste lohisemise vältimise süsteem (vt punkt 6.1.3.2); |
| --- | --- |

—

rataste lohisemise vältimise süsteem (vt punkt 6.1.3.2);

| — | kontaktkingad (vt punkt 6.1.3.8). |
| --- | --- |

—

kontaktkingad (vt punkt 6.1.3.8).

| (2) | Enne sõidukatsetuste algust tuleb sobiva mooduli (CB või CH1) abil kindlaks teha komponendi konstruktsiooni vastavus nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Sõidukatsetused tehakse tootja ettepaneku alusel ning tootja peab sõlmima raudteeveo-ettevõtjaga kokkuleppe raudteeveo-ettevõtja osalemiseks sellises hindamises.“; |
| --- | --- |

(3)

| 133) | punkti 6.2.2 alapunktis 4 asendatakse tekst „punktis 4.2“ tekstiga „punktis 4.2“; |
| --- | --- |

133)

punkti 6.2.2 alapunktis 4 asendatakse tekst „punktis 4.2“ tekstiga „punktis 4.2“;

| 134) | punkt 6.2.3.1 asendatakse järgmisega:
  „6.2.3.1.   Koormustingimused ja kaalutud mass (punkt 4.2.2.10)









  (1) | Kaalutud massi mõõdetakse koormustingimusel, mis vastab tingimusele „töökorras veeremiüksuse projektijärgne mass“, millest on maha arvatud mittevajalikud kulutarvikud (näiteks vastuvõetav on „tühimass“). |
| --- | --- | --- |

134)

punkt 6.2.3.1 asendatakse järgmisega:

„6.2.3.1.   Koormustingimused ja kaalutud mass (punkt 4.2.2.10)

(1)

| (2) | Ülejäänud koormustingimused võib tuletada arvutustega. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kui veeremiüksus on tunnistatud teatud tüübi nõuetele vastavaks (punktide 6.2.2 ja 7.1.3 kohaselt):






  — | ei tohi koormustingimusel „töökorras sõiduki projektijärgne mass“ kaalutud sõiduki kogumass ületada vastava tüübi kohta EÜ vastavustõendamisel tüübi- või projektihindamissertifikaati ja punktis 4.2.12 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni märgitud sõiduki kogumassi rohkem kui 3 %; |
| --- | --- | --- |

(3)

—

ei tohi koormustingimusel „töökorras sõiduki projektijärgne mass“ kaalutud sõiduki kogumass ületada vastava tüübi kohta EÜ vastavustõendamisel tüübi- või projektihindamissertifikaati ja punktis 4.2.12 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni märgitud sõiduki kogumassi rohkem kui 3 %;

| — | peale selle ei tohi veeremiüksuse puhul, mille valmistajakiirus on 250 km/h või üle selle, mass telje kohta koormustingimustel „projektijärgne mass tavalise kasuliku koormusega“ ja „töömass tavalise kasuliku koormusega“ ületada samade koormustingimuste korral deklareeritud massi telje kohta rohkem kui 4 %.“; |
| --- | --- |

—

peale selle ei tohi veeremiüksuse puhul, mille valmistajakiirus on 250 km/h või üle selle, mass telje kohta koormustingimustel „projektijärgne mass tavalise kasuliku koormusega“ ja „töömass tavalise kasuliku koormusega“ ületada samade koormustingimuste korral deklareeritud massi telje kohta rohkem kui 4 %.“;

| 135) | punkti 6.2.3.3 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 83“ tekstiga „viites 9“; |
| --- | --- |

135)

punkti 6.2.3.3 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 83“ tekstiga „viites 9“;

| 136) | punkt 6.2.3.4 asendatakse järgmisega:
  „6.2.3.4.   Dünaamiline käitumine sõidu ajal – tehnilised nõuded (punkt 4.2.3.4.2a)









  (1) | Veeremiüksuste puhul, mis on projekteeritud käitamiseks 1 435 mm, 1 524 mm või 1 668 mm rööpmelaiusega süsteemides, tuleb vastavust tõendada vastavalt J-1 liite viites 9 osutatud tehnilisele kirjeldusele.
  Punktides 4.2.3.4.2.1 ja 4.2.3.4.2.2 kirjeldatud parameetreid tuleb hinnata J-1 liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud kriteeriumide alusel.“; |
| --- | --- | --- |

136)

punkt 6.2.3.4 asendatakse järgmisega:

„6.2.3.4.   Dünaamiline käitumine sõidu ajal – tehnilised nõuded (punkt 4.2.3.4.2a)

(1)

Punktides 4.2.3.4.2.1 ja 4.2.3.4.2.2 kirjeldatud parameetreid tuleb hinnata J-1 liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud kriteeriumide alusel.“;

| 137) | punkt 6.2.3.5 asendatakse järgmisega:
  „6.2.3.5.   Ohutusnõuetega seotud vastavushindamine

  Vastavust punktis 4.2 esitatud ohutusnõuetele tõendatakse järgmiselt.






  1) | Nimetatud hindamise ulatus piirdub rangelt üksnes veeremi konstruktsioonilahendusega, eeldades et käitamine, katsetamine ja hooldus toimuvad vastavalt taotleja määratud reeglitele (mida on kirjeldatud tehnilises dokumentatsioonis).

  Märkused:







  – | Taotleja peab katse- ja hooldusnõudeid kindlaks määrates arvestama nõutavat ohutustaset (järjepidevus); vastavustõendamine hõlmab ka katse- ja hooldusnõudeid. |
| --- | --- | --- | --- |

137)

punkt 6.2.3.5 asendatakse järgmisega:

„6.2.3.5.   Ohutusnõuetega seotud vastavushindamine

Vastavust punktis 4.2 esitatud ohutusnõuetele tõendatakse järgmiselt.

1)

Nimetatud hindamise ulatus piirdub rangelt üksnes veeremi konstruktsioonilahendusega, eeldades et käitamine, katsetamine ja hooldus toimuvad vastavalt taotleja määratud reeglitele (mida on kirjeldatud tehnilises dokumentatsioonis).

Märkused:

–

| – | Teisi allsüsteeme ja inimtegureid (vigu) ei vaadelda. |
| --- | --- |

–

| 2) | Kõik kasutusotstarbe puhul arvesse võetud eeldused tuleb tõenduskäigus selgelt dokumenteerida. |
| --- | --- |

2)

Kõik kasutusotstarbe puhul arvesse võetud eeldused tuleb tõenduskäigus selgelt dokumenteerida.

| 3) | Vastavust ohutusnõuetele, mis on täpsustatud punktides 4.2.3.4.2, 4.2.3.5.3, 4.2.4.2.2, 4.2.5.3.5, 4.2.5.5.8 ja 4.2.5.5.9 ning on seotud ohtlike rikete raskusastmega / ohtlike rikete stsenaariumides esitatud tagajärgedega, tõendatakse ühe järgmisena nimetatud meetodi abil:






  1. | ühtlustatud riski heakskiitmise kriteeriumi kohaldamine seoses punktis 4.2 täpsustatud raskusastmega (näiteks „surmajuhtumid“ hädapidurduse puhul).
  Taotleja võib otsustada kasutada seda meetodit, tingimusel et kättesaadav on ühtlustatud riski heakskiitmise kriteerium, mis on kindlaks määratud riskihindamise ühist ohutusmeetodit käsitlevas määruses.
  Taotleja peab tõendama vastavust ühtlustatud kriteeriumile, kohaldades riskihindamise ühist ohutusmeetodit käsitleva määruse I lisa 3. punkti sätteid. Tõendamiseks võib kasutada järgmisi põhimõtteid (ja nende kombinatsioone): sarnasus võrdlussüsteemi(de)ga; tegevusjuhendite kohaldamine; selgelt kindlaksmääratud riskiprognoosi (st tõenäosusliku lähenemise) kohaldamine.
  Taotleja peab nimetama asutuse, kes hindab taotleja esitatud tõendust: veeremi allsüsteemi jaoks valitud teavitatud asutus või riskihindamise ühist ohutusmeetodit käsitlevas määruses kindlaksmääratud hindamisasutus.
  Tõendamist peavad tunnustama kõik liikmesriigid, või |
| --- | --- | --- |

3)

Vastavust ohutusnõuetele, mis on täpsustatud punktides 4.2.3.4.2, 4.2.3.5.3, 4.2.4.2.2, 4.2.5.3.5, 4.2.5.5.8 ja 4.2.5.5.9 ning on seotud ohtlike rikete raskusastmega / ohtlike rikete stsenaariumides esitatud tagajärgedega, tõendatakse ühe järgmisena nimetatud meetodi abil:

1.

ühtlustatud riski heakskiitmise kriteeriumi kohaldamine seoses punktis 4.2 täpsustatud raskusastmega (näiteks „surmajuhtumid“ hädapidurduse puhul).

Taotleja võib otsustada kasutada seda meetodit, tingimusel et kättesaadav on ühtlustatud riski heakskiitmise kriteerium, mis on kindlaks määratud riskihindamise ühist ohutusmeetodit käsitlevas määruses.

Taotleja peab tõendama vastavust ühtlustatud kriteeriumile, kohaldades riskihindamise ühist ohutusmeetodit käsitleva määruse I lisa 3. punkti sätteid. Tõendamiseks võib kasutada järgmisi põhimõtteid (ja nende kombinatsioone): sarnasus võrdlussüsteemi(de)ga; tegevusjuhendite kohaldamine; selgelt kindlaksmääratud riskiprognoosi (st tõenäosusliku lähenemise) kohaldamine.

Taotleja peab nimetama asutuse, kes hindab taotleja esitatud tõendust: veeremi allsüsteemi jaoks valitud teavitatud asutus või riskihindamise ühist ohutusmeetodit käsitlevas määruses kindlaksmääratud hindamisasutus.

Tõendamist peavad tunnustama kõik liikmesriigid, või

| 2. | riskihindamise ja riskihindamise ühist ohutusmeetodit käsitleva määruse kohase hindamise kohaldamine eesmärgiga määrata kindlaks kasutatav riski heakskiitmise kriteerium ja tõendada vastavust sellele kriteeriumile.
  Taotleja võib otsustada kasutada seda meetodit mis tahes juhul.
  Taotleja nimetab hindamisasutuse, kes hindab taotleja esitatud tõendust, vastavalt riskihindamise ühist ohutusmeetodit käsitlevale määrusele.
  Ohutuse hindamise aruanne esitatakse vastavalt riskihindamise ühist ohutusmeetodit käsitlevas määruses ja selle muudatustes kindlaks määratud nõuetele.
  Lube andev asutus peab ohutuse hindamise aruannet arvesse võtma vastavalt riskihindamise ühist ohutusmeetodit käsitleva määruse I lisa punktile 2.5.6 ja artikli 15 lõikele 2. |
| --- | --- |

2.

riskihindamise ja riskihindamise ühist ohutusmeetodit käsitleva määruse kohase hindamise kohaldamine eesmärgiga määrata kindlaks kasutatav riski heakskiitmise kriteerium ja tõendada vastavust sellele kriteeriumile.

Taotleja võib otsustada kasutada seda meetodit mis tahes juhul.

Taotleja nimetab hindamisasutuse, kes hindab taotleja esitatud tõendust, vastavalt riskihindamise ühist ohutusmeetodit käsitlevale määrusele.

Ohutuse hindamise aruanne esitatakse vastavalt riskihindamise ühist ohutusmeetodit käsitlevas määruses ja selle muudatustes kindlaks määratud nõuetele.

Lube andev asutus peab ohutuse hindamise aruannet arvesse võtma vastavalt riskihindamise ühist ohutusmeetodit käsitleva määruse I lisa punktile 2.5.6 ja artikli 15 lõikele 2.

| 4) | Iga eespool punktis 3 loetletud KTK punkti puhul tuleb EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatud asjakohastes dokumentides (näiteks teavitatud asutuse välja antud EÜ sertifikaat või ohutuse hindamise aruanne) sõnaselgelt märkida kasutatud meetod (1 või 2); meetodi nr 2 puhul tuleb nimetatud dokumentides märkida ka kasutatud riski heakskiitmise kriteerium.“; |
| --- | --- |

4)

Iga eespool punktis 3 loetletud KTK punkti puhul tuleb EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatud asjakohastes dokumentides (näiteks teavitatud asutuse välja antud EÜ sertifikaat või ohutuse hindamise aruanne) sõnaselgelt märkida kasutatud meetod (1 või 2); meetodi nr 2 puhul tuleb nimetatud dokumentides märkida ka kasutatud riski heakskiitmise kriteerium.“;

| 138) | punkti 6.2.3.6 muudetakse järgmiselt:






  (a) | alapunkti 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimeses lõigus asendatakse tekst „(mõõde SR joonisel 1, alapunkt 4.2.3.5.2.1)“ tekstiga „(mõõde SR joonisel 1, punkt 4.2.3.5.2.1)“; |
| --- | --- | --- | --- |

138)

punkti 6.2.3.6 muudetakse järgmiselt:

(a)

alapunkti 1 muudetakse järgmiselt:

i)

esimeses lõigus asendatakse tekst „(mõõde SR joonisel 1, alapunkt 4.2.3.5.2.1)“ tekstiga „(mõõde SR joonisel 1, punkt 4.2.3.5.2.1)“;

| ii) | teises lõigus asendatakse tekst „viites 107“ tekstiga „viites 9“; |
| --- | --- |

ii)

teises lõigus asendatakse tekst „viites 107“ tekstiga „viites 9“;

| iii) | tabelis 12 asendatakse tekst „viites 85“ tekstiga „viites 44“; |
| --- | --- |

iii)

tabelis 12 asendatakse tekst „viites 85“ tekstiga „viites 44“;

| iv) | kolmandas lõigus asendatakse tekst „viites 86“ tekstiga „viites 45“; |
| --- | --- |

iv)

kolmandas lõigus asendatakse tekst „viites 86“ tekstiga „viites 45“;

| (b) | alapunkti 2 muudetakse järgmiselt:






  i) | tabelis 14 asendatakse tekst „viites 85“ tekstiga „viites 44“; |
| --- | --- | --- |

(b)

alapunkti 2 muudetakse järgmiselt:

i)

tabelis 14 asendatakse tekst „viites 85“ tekstiga „viites 44“;

| ii) | teises lõigus asendatakse tekst „viites 86“ tekstiga „viites 45“; |
| --- | --- |

ii)

teises lõigus asendatakse tekst „viites 86“ tekstiga „viites 45“;

| (c) | alapunkti 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | tabelis 14 asendatakse tekst „viites 85“ tekstiga „viites 44“; |
| --- | --- | --- |

(c)

alapunkti 3 muudetakse järgmiselt:

i)

tabelis 14 asendatakse tekst „viites 85“ tekstiga „viites 44“;

| ii) | teises lõigus asendatakse tekst „viites 86“ tekstiga „viites 45“; |
| --- | --- |

ii)

teises lõigus asendatakse tekst „viites 86“ tekstiga „viites 45“;

| 139) | punkti 6.2.3.7 muudetakse järgmiselt:






  (a) | alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 87“ tekstiga „viites 46“; |
| --- | --- | --- |

139)

punkti 6.2.3.7 muudetakse järgmiselt:

(a)

alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 87“ tekstiga „viites 46“;

| (b) | alapunkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2) | Telje mehaanilise takistuse ja väsimusomaduste vastavustõendamine peab vastama J-1 liite viites 47 osutatud tehnilisele kirjeldusele.
  Lubatud pinget käsitlevad otsustuskriteeriumid on esitatud J-1 liite viites 47 osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

„2)

Telje mehaanilise takistuse ja väsimusomaduste vastavustõendamine peab vastama J-1 liite viites 47 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

Lubatud pinget käsitlevad otsustuskriteeriumid on esitatud J-1 liite viites 47 osutatud tehnilises kirjelduses.“;

| (c) | alapunktis 6 asendatakse tekst „viites 90“ tekstiga „viites 48“; |
| --- | --- |

(c)

alapunktis 6 asendatakse tekst „viites 90“ tekstiga „viites 48“;

| 140) | punkti 6.2.3.8 muudetakse järgmiselt:






  (a) | alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 91“ tekstiga „viites 66“; |
| --- | --- | --- |

140)

punkti 6.2.3.8 muudetakse järgmiselt:

(a)

alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 91“ tekstiga „viites 66“;

| (b) | alapunkti 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:






  „3) | Katsetused tuleb teha veeremiüksuse koormustingimustel „töökorras veeremiüksuse projektijärgne mass“, „projektijärgne mass tavalise kasuliku koormusega“ ja „suurim pidurduskoormus“ (vastavalt punktidele 4.2.2.10 ja 4.2.4.5.2).“; |
| --- | --- | --- |

(b)

alapunkti 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„3)

Katsetused tuleb teha veeremiüksuse koormustingimustel „töökorras veeremiüksuse projektijärgne mass“, „projektijärgne mass tavalise kasuliku koormusega“ ja „suurim pidurduskoormus“ (vastavalt punktidele 4.2.2.10 ja 4.2.4.5.2).“;

| 141) | punkt 6.2.3.9 asendatakse järgmisega:
  „6.2.3.9.   Sõidupidurdus (punkt 4.2.4.5.3)









  1) | Katsetuste teel kontrollitavat sõidupidurduse maksimaalset tõhusust näitab pidurdusteekond, mis on määratletud J-1 liite viites 66 osutatud tehnilises kirjelduses. Aeglustamist hinnatakse peatumisteekonna põhjal. |
| --- | --- | --- |

141)

punkt 6.2.3.9 asendatakse järgmisega:

„6.2.3.9.   Sõidupidurdus (punkt 4.2.4.5.3)

1)

| 2) | Katsetused tehakse kuivadel rööbastel, kasutades lähtekiirust, mis võrdub veeremiüksuse valmistajakiirusega, ning ühte punktis 4.2.4.5.2 määratletud koormustingimust. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Katsetuste tulemusi hinnatakse sellise metoodika alusel, mille puhul võetakse arvesse järgmisi aspekte:






  — | algandmete korrigeerimine; |
| --- | --- | --- |

3)

—

algandmete korrigeerimine;

| — | katsetuse korratavus: katsetulemuse valideerimiseks korratakse katsetust mitu korda; hinnatakse tulemuste ja standardhälbe vahelist absoluuterinevust.“; |
| --- | --- |

—

katsetuse korratavus: katsetulemuse valideerimiseks korratakse katsetust mitu korda; hinnatakse tulemuste ja standardhälbe vahelist absoluuterinevust.“;

| 142) | punkti 6.2.3.10 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 93“ tekstiga „viites 15“; |
| --- | --- |

142)

punkti 6.2.3.10 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 93“ tekstiga „viites 15“;

| 143) | punkt 6.2.3.13 asendatakse järgmisega:
  „6.2.3.13.   Õhukeeriste mõju ooteplatvormil asuvatele reisijatele ja rööbastee kõrval asuvatele töölistele (punkt 4.2.6.2.1)









  (1) | Vastavust punktis 4.2.6.2.1 esitatud rööbasteeäärse maksimaalse lubatava õhu liikumiskiiruse piirnormile tuleb tõendada täismõõduliste katsetuste alusel, mis tehakse sirgel rööbasteel J-1 liite viites 49 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt. |
| --- | --- | --- |

143)

punkt 6.2.3.13 asendatakse järgmisega:

„6.2.3.13.   Õhukeeriste mõju ooteplatvormil asuvatele reisijatele ja rööbastee kõrval asuvatele töölistele (punkt 4.2.6.2.1)

(1)

| (2) | Eespool kirjeldatud täieliku hindamise asemel on lubatud teha sarnase konstruktsiooniga veeremi lihtsustatud hindamine veeremi suhtes, mille puhul on tehtud käesolevas KTKs määratletud täielik hindamine. Sellistel juhtudel võib J-1 liite viites 49 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud lihtsustatud vastavushindamist kohaldada, kui konstruktsiooni erinevused jäävad samas kirjelduses kindlaks määratud piirnormide piiresse.“; |
| --- | --- |

(2)

| 144) | punkt 6.2.3.14 asendatakse järgmisega:
  „6.2.3.14.   Rongi esiotsa rõhuimpulss (punkt 4.2.6.2.2)









  (1) | Vastavust hinnatakse täismõõduliste katsetuste alusel, mis tehakse J-1 liite viites 49 osutatud tehnilises kirjelduses täpsustatud tingimustel. Teise võimalusena võib vastavust hinnata samas tehnilises kirjelduses täpsustatud valideeritud arvutusliku hüdrodünaamika modelleerimise (Computational Fluid Dynamics – CFD) või liikuvate mudelitega katsetuste alusel. |
| --- | --- | --- |

144)

punkt 6.2.3.14 asendatakse järgmisega:

„6.2.3.14.   Rongi esiotsa rõhuimpulss (punkt 4.2.6.2.2)

(1)

| (2) | Eespool kirjeldatud täieliku hindamise asemel on lubatud teha sarnase konstruktsiooniga veeremi lihtsustatud hindamine veeremi suhtes, mille puhul on tehtud käesolevas KTKs määratletud täielik hindamine. Sellistel juhtudel võib J-1 liite viites 49 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud lihtsustatud vastavushindamist kohaldada, kui konstruktsiooni erinevused jäävad samas tehnilises kirjelduses kindlaks määratud piirnormide piiresse.“; |
| --- | --- |

(2)

| 145) | punkt 6.2.3.15 asendatakse järgmisega:
  „6.2.3.15.   Suurimad rõhumuutused tunnelites (punkt 4.2.6.2.3)

  Vastavushindamise menetlust on kirjeldatud J-1 liite viites 50 osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- |

145)

punkt 6.2.3.15 asendatakse järgmisega:

„6.2.3.15.   Suurimad rõhumuutused tunnelites (punkt 4.2.6.2.3)

Vastavushindamise menetlust on kirjeldatud J-1 liite viites 50 osutatud tehnilises kirjelduses.“;

| 146) | punktid 6.2.3.16–6.2.3.19 asendatakse järgmisega:
  „6.2.3.16.   Külgtuul (punkt 4.2.6.2.4)









  1) | Vastavushindamist on täiel määral kirjeldatud punktis 4.2.6.2.4. |
| --- | --- | --- |

146)

punktid 6.2.3.16–6.2.3.19 asendatakse järgmisega:

„6.2.3.16.   Külgtuul (punkt 4.2.6.2.4)

1)

6.2.3.17.   Hoiatussignaali helirõhutasemed (punkt 4.2.7.2.2)

| 1) | Hoiatussignaali helirõhutasemeid mõõdetakse ja kontrollitakse vastavalt J-1 liite viites 21 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

1)

6.2.3.18.   Kontaktõhuliinist võetav suurim võimsus ja voolutugevus (punkt 4.2.8.2.4)

| 1) | Nõuetele vastavust hinnatakse vastavalt J-1 liite viites 22 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

1)

6.2.3.19.   Võimsustegur (punkt 4.2.8.2.6)

| 1) | Nõuetele vastavust hinnatakse vastavalt J-1 liite viites 22 osutatud tehnilisele kirjeldusele.“; |
| --- | --- |

1)

| 147) | punkt 6.2.3.19a asendatakse järgmisega:
  „6.2.3.19a.   Rongisisene energiaarvestussüsteem (punkt 4.2.8.2.8)









  1) | Energiaarvestuse funktsioon
  Iga ühte või mitut energiaarvestuse funktsiooni täitva seadme täpsust tuleb hinnata selle iga funktsiooni katsetamisega võrdlustingimustel, kasutades asjakohast meetodit, mida on kirjeldatud J-1 liite viites 56 osutatud tehnilises kirjelduses. Katsetamisel kasutatavate sisendite arv ja võimsusteguri vahemik peab vastama samas tehnilises kirjelduses esitatud väärtustele.
  Mõju, mida temperatuur avaldab iga ühte või mitut energiaarvestuse funktsiooni täitva seadme täpsusele, tuleb hinnata iga funktsiooni katsetamisega võrdlustingimustel (välja arvatud temperatuur), kasutades asjakohast meetodit, mida on kirjeldatud J-1 liite viites 56 osutatud tehnilises kirjelduses.
  Iga ühte või mitut energiaarvestuse funktsiooni täitva seadme temperatuuritegurit tuleb hinnata iga funktsiooni katsetamisega võrdlustingimustel (välja arvatud temperatuur), kasutades asjakohast meetodit, mida on kirjeldatud J-1 liite viites 56 osutatud tehnilises kirjelduses.
  Kui kohaldatakse punkti 4.2.8.2.8.2 alapunkti 6, võib olemasolevate osade vastavust sellele punktile hinnata mõne muu standardi kui J-1 liite viites 56 osutatud tehnilise kirjelduse või selle tehnilise kirjelduse eelmise versiooni alusel. |
| --- | --- | --- |

147)

punkt 6.2.3.19a asendatakse järgmisega:

„6.2.3.19a.   Rongisisene energiaarvestussüsteem (punkt 4.2.8.2.8)

1)

Iga ühte või mitut energiaarvestuse funktsiooni täitva seadme täpsust tuleb hinnata selle iga funktsiooni katsetamisega võrdlustingimustel, kasutades asjakohast meetodit, mida on kirjeldatud J-1 liite viites 56 osutatud tehnilises kirjelduses. Katsetamisel kasutatavate sisendite arv ja võimsusteguri vahemik peab vastama samas tehnilises kirjelduses esitatud väärtustele.

Mõju, mida temperatuur avaldab iga ühte või mitut energiaarvestuse funktsiooni täitva seadme täpsusele, tuleb hinnata iga funktsiooni katsetamisega võrdlustingimustel (välja arvatud temperatuur), kasutades asjakohast meetodit, mida on kirjeldatud J-1 liite viites 56 osutatud tehnilises kirjelduses.

Iga ühte või mitut energiaarvestuse funktsiooni täitva seadme temperatuuritegurit tuleb hinnata iga funktsiooni katsetamisega võrdlustingimustel (välja arvatud temperatuur), kasutades asjakohast meetodit, mida on kirjeldatud J-1 liite viites 56 osutatud tehnilises kirjelduses.

Kui kohaldatakse punkti 4.2.8.2.8.2 alapunkti 6, võib olemasolevate osade vastavust sellele punktile hinnata mõne muu standardi kui J-1 liite viites 56 osutatud tehnilise kirjelduse või selle tehnilise kirjelduse eelmise versiooni alusel.

| 2) | Andmekäitlussüsteem
  Andmekäitlussüsteemi andmete koostamist ja käitlemist hinnatakse katsetega, kasutades J-1 liite viites 55 osutatud tehnilises kirjelduses kirjeldatud meetodit. |
| --- | --- |

2)

Andmekäitlussüsteemi andmete koostamist ja käitlemist hinnatakse katsetega, kasutades J-1 liite viites 55 osutatud tehnilises kirjelduses kirjeldatud meetodit.

| 3) | Rongisisene energiaarvestussüsteem
  Energiaarvestussüsteemi hinnatakse katsetega, mida on kirjeldatud J-1 liite viites 59 osutatud tehnilises kirjelduses.“; |
| --- | --- |

3)

Energiaarvestussüsteemi hinnatakse katsetega, mida on kirjeldatud J-1 liite viites 59 osutatud tehnilises kirjelduses.“;

| 148) | punkt 6.2.3.20 asendatakse järgmisega:
  „6.2.3.20.   Vooluvõtu dünaamika (punkt 4.2.8.2.9.6)









  (1) | Kui pantograafid, millele on koostalitluse komponendina kasutamiseks antud EÜ vastavusdeklaratsioon või kasutussobivuse deklaratsioon, on paigaldatud veeremile, mida hinnatakse punkti 4.2.8.2.9.6 alusel, tuleb teha dünaamikakatsetused, et mõõta tõusu ning keskmist kontaktjõudu ja standardhälvet või kaarlahenduste protsenti vastavalt J-1 liite viites 42 osutatud tehnilisele kirjeldusele kuni veeremiüksuse valmistajakiiruseni ulatuvatel kiirustel. |
| --- | --- | --- |

148)

punkt 6.2.3.20 asendatakse järgmisega:

„6.2.3.20.   Vooluvõtu dünaamika (punkt 4.2.8.2.9.6)

(1)

| (2) | Veeremiüksuse puhul, mis on projekteeritud käitamiseks 1 435 mm ja 1 668 mm rööpmelaiusega süsteemides, tuleb iga paigaldatud pantograafiga tehtavad katsetused teha mõlemas sõidusuunas ning katsetused peavad hõlmama madalate kontaktliinidega (vahemikus 5,0–5,3 m) ning kõrgete kontaktliinidega (vahemikus 5,5–5,75 m) teelõike.
  Veeremiüksuste puhul, mis on projekteeritud käitamiseks 1 520 mm ja 1 524 mm rööpmelaiusega süsteemides, peavad katsetused hõlmama teelõike, kus kontaktliinide kõrgus jääb vahemikku 6,0–6,3 m. |
| --- | --- |

(2)

Veeremiüksuste puhul, mis on projekteeritud käitamiseks 1 520 mm ja 1 524 mm rööpmelaiusega süsteemides, peavad katsetused hõlmama teelõike, kus kontaktliinide kõrgus jääb vahemikku 6,0–6,3 m.

| (3) | Katsetused tuleb teha vähemalt kolmel erineval kiirusel kuni katsetatava veeremiüksuse valmistajakiiruseni ja nimetatud valmistajakiirusel. Järjestikuste katsetuste puhul ei tohi kiiruste vahe olla suurem kui 50 km/h. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Katsetuse ajal korrigeeritakse staatilist kontaktjõudu iga konkreetse toitesüsteemi puhul vastavalt vahemikule, nagu on kindlaks määratud punktis 4.2.8.2.9.5. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Mõõtmistulemused peavad vastama punkti 4.2.8.2.9.6 nõuetele, mis käsitlevad tõusu ning kas keskmist kontaktjõudu ja standardhälvet või kaarlahenduste protsenti. Tõusu mõõtmisel tuleb mõõta tõus vähemalt kahel õhuliini külgtoel.“; |
| --- | --- |

(5)

| 149) | punkt 6.2.3.21 asendatakse järgmisega:
  „6.2.3.21.   Pantograafide paigutus (punkt 4.2.8.2.9.7)









  (1) | Vooluvõtu dünaamikaga seotud omadusi kontrollitakse vastavalt punktis 6.2.3.20 esitatud kirjeldusele. |
| --- | --- | --- |

149)

punkt 6.2.3.21 asendatakse järgmisega:

„6.2.3.21.   Pantograafide paigutus (punkt 4.2.8.2.9.7)

(1)

| (2) | Kõige halvemini töötavate pantograafide puhul on nõutavad maksimaalse tõusu ja maksimaalse standardhälbe või kaarlahenduse katsed. Kõige halvemini töötavate pantograafide paigutus määratakse kindlaks J-1 liite viidetes 41 ja 42 osutatud modelleerimise või mõõtmise abil.“; |
| --- | --- |

(2)

| 150) | punkti 6.2.3.22 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 101“ tekstiga „viites 28“; |
| --- | --- |

150)

punkti 6.2.3.22 alapunktis 1 asendatakse tekst „viites 101“ tekstiga „viites 28“;

| 151) | (ei puuduta eestikeelset versiooni); |
| --- | --- |

151)

(ei puuduta eestikeelset versiooni);

| 152) | (ei puuduta eestikeelset versiooni); |
| --- | --- |

152)

(ei puuduta eestikeelset versiooni);

| 153) | punkt 6.2.5 asendatakse järgmisega:
  „6.2.5.   Uuenduslikud lahendused









  (1) | Kui veeremi allsüsteemile kavandatakse uuenduslikku lahendust (nagu on määratletud artiklis 10), peab taotleja kohaldama artiklis 10 kirjeldatud menetlust.“ |
| --- | --- | --- |

153)

punkt 6.2.5 asendatakse järgmisega:

„6.2.5.   Uuenduslikud lahendused

(1)

| 154) | punkt 6.2.6 asendatakse järgmisega:
  „6.2.6.   Käitamiseks ja hoolduseks nõutava dokumentatsiooni hindamine

  Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõike 4 kohaselt vastutab taotleja sellise tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest, mis sisaldab käitamiseks ja hoolduseks nõutavaid dokumente.“; |
| --- | --- |

154)

punkt 6.2.6 asendatakse järgmisega:

„6.2.6.   Käitamiseks ja hoolduseks nõutava dokumentatsiooni hindamine

Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõike 4 kohaselt vastutab taotleja sellise tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest, mis sisaldab käitamiseks ja hoolduseks nõutavaid dokumente.“;

| 155) | punkt 6.2.7 asendatakse järgmisega:
  „6.2.7.   Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud veeremiüksuste hindamine









  (1) | Kui üldkäituses kasutamiseks ettenähtud uus, ümberehitatud või uuendatud veeremiüksus kuulub hindamisele käesoleva KTK alusel (vastavalt punktile 4.1.2), on mõnede KTK nõuete täitmise hindamiseks vaja kasutada võrdlusrongi. Sellele osutatakse punkti 4.2 asjakohastes sätetes. Samuti ei ole mõne rongi tasandil kehtestatud KTK nõuete täitmist võimalik hinnata veeremiüksuse tasandil; selliseid juhtumeid kirjeldatakse käesoleva KTK punktis 4.2 vastavate nõuete juures. |
| --- | --- | --- |

155)

punkt 6.2.7 asendatakse järgmisega:

„6.2.7.   Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud veeremiüksuste hindamine

(1)

| (2) | Teavitatud asutus ei kontrolli veeremitüübiga seotud kasutusala, mis tagab koos hinnatava veeremiüksusega selle, et rong vastab käesoleva KTK nõuetele. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kui sellisele veeremiüksusele on antud kasutuselevõtuluba, vastutab selle veeremiüksuse kasutamise eest rongikoosseisus (olenemata sellest, kas koosseis vastab KTK nõuetele või mitte) raudteeveo-ettevõtja vastavalt käitamise ja liikluskorralduse KTK punktis 4.2.2.5 (rongi koosseis) kindlaksmääratud eeskirjadele.“; |
| --- | --- |

(3)

| 156) | punkt 6.2.7a jäetakse välja; |
| --- | --- |

156)

punkt 6.2.7a jäetakse välja;

| 157) | punkt 6.2.8 asendatakse järgmisega:
  „6.2.8.   Eelmääratud koosseisu(de)s kasutamiseks ettenähtud veeremiüksuste hindamine









  (1) | Kui eelmääratud koosseisu(de)s kasutamiseks ettenähtud uus, ümberehitatud või uuendatud veeremiüksus kuulub hindamisele (vastavalt punktile 4.1.2), peab EÜ vastavustõendamise sertifikaadile olema märgitud, milliste koosseisude puhul see hindamine kehtib: hinnatava veeremiüksusega haakimiseks sobiva veeremi tüüp, koosseisu kuuluvate sõidukite arv, sõidukite paigutus koosseisus, mis tagab rongikoosseisu vastavuse käesoleva KTK nõuetele. |
| --- | --- | --- |

157)

punkt 6.2.8 asendatakse järgmisega:

„6.2.8.   Eelmääratud koosseisu(de)s kasutamiseks ettenähtud veeremiüksuste hindamine

(1)

| (2) | Kui käesolevas KTKs on nii ette nähtud, tuleb KTK rongi tasandi nõuetele vastavust hinnata võrdlusrongikoosseisu abil. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kui sellisele veeremiüksusele on antud kasutuselevõtuluba, võib seda veeremiüksust teiste veeremiüksustega haakides moodustada EÜ vastavustõendamise sertifikaadil märgitud koosseise.“; |
| --- | --- |

(3)

| 158) | punkti 6.2.9.2 alapunktis 1 asendatakse tekst „(vt ka alapunkt 7.1.2.2)“ tekstiga „(vt ka punkt 7.1.2.2.“; |
| --- | --- |

158)

punkti 6.2.9.2 alapunktis 1 asendatakse tekst „(vt ka alapunkt 7.1.2.2)“ tekstiga „(vt ka punkt 7.1.2.2.“;

| 159) | lisatakse punktid 6.2.10 ja 6.2.11:
  „6.2.10.   EÜ vastavustõendamine veeremile/veeremitüübile Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel









  (1) | See juhtum kohaldub juhul, kui rongisisene Euroopa rongijuhtimissüsteem on paigaldatud






  — | uutele veeremiüksuse konstruktsioonidele, mille jaoks on vaja esimest luba, nagu on määratletud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/545 (*16) artiklis 14; |
| --- | --- | --- | --- |

159)

lisatakse punktid 6.2.10 ja 6.2.11:

„6.2.10.   EÜ vastavustõendamine veeremile/veeremitüübile Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel

(1)

—

uutele veeremiüksuse konstruktsioonidele, mille jaoks on vaja esimest luba, nagu on määratletud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/545 (*16) artiklis 14;

| — | kõikidele muudele veeremiüksuse tüüpidele ja käitatavale veeremile. |
| --- | --- |

—

kõikidele muudele veeremiüksuse tüüpidele ja käitatavale veeremile.

Veeremi vastavust rongiliidese funktsiooninõuetele iga põhiparameetri kohta, mis viitab kontrolli ja signaalimise KTK A liite tabeli A.2 viitele 7 (vt tabeli 9 veerud 1 ja 2), saab hinnata üksnes Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamisel.

| (2) | Liidesefunktsioonide hindamine Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamiseks veeremiüksusse on osa rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamisest vastavalt kontrolli ja signaalimise KTK punktile 6.3.3.







  Märkus. | Muud veeremi suhtes kohaldatavad nõuded, mis on kindlaks määratud käesolevas KTKs, on osa veeremi allsüsteemi EÜ vastavustõendamisest. |
| --- | --- | --- |

(2)

Märkus.

6.2.11.   EÜ vastavustõendamine, kui veeremile/veeremitüübile on paigaldatud rongisisene rongi automaatjuhtimissüsteem

| (1) | Käesolevat punkti kohaldatakse veeremiüksuste suhtes, mis on varustatud rongisisese Euroopa rongijuhtimissüsteemiga ja mis on ette nähtud varustamiseks rongisisese rongi automaatjuhtimissüsteemiga kuni automaatsusastmeni 2. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Veeremi vastavust rongiliidese nõuetele, mida on täpsustatud kontrolli ja signaalimise KTK A liite tabeli A.2 viidetes 84 ja 88, saab hinnata üksnes siis, kui rongi automaatjuhtimissüsteem on paigaldatud. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Veeremiüksusse rongisisese rongi automaatjuhtimissüsteemi integreerimise liidese nõuete hindamine on osa rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamisest vastavalt kontrolli ja signaalimise KTK punktile 6.3.3. |
| --- | --- |

(3)

(*16)  Komisjoni 4. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/545, millega kehtestatakse raudteeveeremile ja raudteeveeremi tüübile loa andmise menetluse praktiline kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/797 (ELT L 90, 6.4.2018, lk 66).“
  "

| 160) | punkt 6.3 asendatakse järgmisega:
  „6.3.   EÜ deklaratsioonita koostalitluse komponente sisaldavate allsüsteemide hooldus









  (1) | Allsüsteemide puhul, millel on EÜ vastavustõendamise sertifikaat ja mis sisaldavad koostalitluse komponente, mida EÜ vastavusdeklaratsioon või kasutussobivuse deklaratsioon ei hõlma, võib ilma EÜ vastavusdeklaratsioonita või kasutussobivuse deklaratsioonita koostalitluse komponente ja nendega sama tüüpi komponente kasutada hoolduse eest vastutava üksuse vastutusel allsüsteemi hooldusega seotud asendusosadena (varuosadena) |
| --- | --- | --- |

160)

punkt 6.3 asendatakse järgmisega:

„6.3.   EÜ deklaratsioonita koostalitluse komponente sisaldavate allsüsteemide hooldus

(1)

| (2) | Igal juhul peab hoolduse eest vastutav üksus tagama, et hooldusega seotud asendusosad on oma rakenduseks sobivad, neid kasutatakse ettenähtud kasutusalas ning need võimaldavad saavutada raudteesüsteemis koostalitlusvõimet ja vastavad ühtlasi ka olulistele nõuetele. Need komponendid peavad olema jälgitavad ja sertifitseeritud vastavalt mis tahes siseriiklikele või rahvusvahelistele eeskirjadele või raudteevaldkonnas laialdaselt tunnustatud tegevusjuhendile. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Alapunkte 1 ja 2 kohaldatakse seni, kuni kõnealused komponendid on osa allsüsteemi ümberehitamisest või uuendamisest vastavalt punktile 7.1.2.“; |
| --- | --- |

(3)

| 161) | punkt 7.1 asendatakse järgmisega:
  „7.1.   Üldised rakenduseeskirjad

  7.1.1.   Üldosa

  7.1.1.1.   Kohaldamine uue veeremi suhtes









  1) | Käesolevat KTKd kohaldatakse kõigi selle kohaldamisalasse kuuluvate veeremiüksuste suhtes, mis lastakse turule pärast artiklis 12 kindlaks määratud kohaldamiskuupäeva, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse punkti 7.1.1.2 „Kohaldamine käimasolevate projektide suhtes“ või punkti 7.1.1.3 „Kohaldamine eriveeremi, näiteks teemasinate suhtes“. |
| --- | --- | --- |

161)

punkt 7.1 asendatakse järgmisega:

„7.1.   Üldised rakenduseeskirjad

7.1.1.   Üldosa

7.1.1.1.   Kohaldamine uue veeremi suhtes

1)

| 2) | Vastavus käesoleva lisa versioonile, mis kehtis enne 28. septembrit 2023, loetakse samaväärseks vastavusega käesolevale KTK-le, välja arvatud L liites loetletud muudatuste puhul. |
| --- | --- |

2)

7.1.1.2.   Kohaldamine käimasolevate projektide suhtes

| 1) | Käesoleva KTK versiooni kohaldamine alates 28. septembrist 2023 ei ole kohustuslik projektide suhtes, mis nimetatud kuupäeval on A- või B-etapis, nagu on kindlaks määratud eelmise KTK (st käesoleva määruse, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/387 (*17)) punktis 7.1.3.1. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ilma et see piiraks L liite tabeli L.2 kohaldamist, on 4., 5. ja 6. peatüki nõuete kohaldamine alapunktis 1 osutatud projektide suhtes vabatahtlik. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kui taotleja otsustab käimasoleva projekti suhtes mitte kohaldada käesolevat KTK versiooni, kohaldatakse jätkuvalt käesoleva KTK seda versiooni, mida kohaldatakse A-etapi alguses, nagu on osutatud punktis 1. |
| --- | --- |

3)

7.1.1.3.   Kohaldamine eriveeremi suhtes

| 1) | Käesoleva KTK ja müra KTK kohaldamine liikumisrežiimil eriveeremi suhtes (nagu on määratletud punktides 2.2 ja 2.3) on kohustuslik, kui kasutusala hõlmab rohkem kui ühte liikmesriiki. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Käesoleva KTK ja müra KTK kohaldamine muude liikumisrežiimil veeremiüksuste kui punktis 1 osutatud eriveeremi suhtes ei ole kohustuslik.






  (a) | Kui puuduvad siseriiklikud eeskirjad, mis erinevad käesolevast KTKst ja müra KTKst, kasutab taotleja punktis 6.2.1 kirjeldatud vastavushindamise menetlust EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni koostamiseks käesoleva KTK alusel; liikmesriigid peavad sellist EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni tunnustama. |
| --- | --- | --- |

2)

(a)

Kui puuduvad siseriiklikud eeskirjad, mis erinevad käesolevast KTKst ja müra KTKst, kasutab taotleja punktis 6.2.1 kirjeldatud vastavushindamise menetlust EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni koostamiseks käesoleva KTK alusel; liikmesriigid peavad sellist EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni tunnustama.

| (b) | Kui on olemas siseriiklikud eeskirjad, mis erinevad käesolevast KTKst või müra KTKst, ning taotleja otsustab vastavat KTKd mitte kohaldada vastava KTK asjakohaste parameetrite osas, võib eriveeremile anda loa valitud põhiparameetrite osas vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artiklile 21 siseriiklike eeskirjade alusel. |
| --- | --- |

(b)

Kui on olemas siseriiklikud eeskirjad, mis erinevad käesolevast KTKst või müra KTKst, ning taotleja otsustab vastavat KTKd mitte kohaldada vastava KTK asjakohaste parameetrite osas, võib eriveeremile anda loa valitud põhiparameetrite osas vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artiklile 21 siseriiklike eeskirjade alusel.

| 3) | Punkti 2 alapunkti b kohaldamisel on juhikabiini sisemüra taseme hindamine (vt müra KTK punkt 4.2.4) kohustuslik kogu eriveeremi puhul. |
| --- | --- |

3)

7.1.1.4.   Üleminekumeede tuleohutusnõude täitmiseks

Üleminekuperioodil, mis lõpeb 1. jaanuaril 2026, on punktis 4.2.10.2.1 nimetatud materjalinõuete alternatiivina lubatud tõendada vastavust materjalide tuleohutusnõuetele, kasutades asjakohast käitluskategooriat standardis EN 45545-2:2013+A1:2015.

7.1.1.5.   Veeremitüübi loa ja/või reisivagunite turulelaskmise loa andmise tingimused, mis ei ole piiratud konkreetse kasutusalaga

| 1) | Käesolevat punkti kohaldatakse punkti 2.2.2 alapunkti A alapunktis 3 määratletud reisivagunite ja muude reisirongivagunite, välja arvatud juhikabiiniga varustatud vagunite suhtes. |
| --- | --- |

1)

| (2) | Veeremiüksuse tüübiloa ja/või turulelaskmise loa saamise tingimused, mis ei piirdu konkreetse kasutusalaga, on kindlaks määratud punktides 7.1.1.5.1 ja 7.1.1.5.2 täiendavate nõuetena, mida tuleb käsitleda veeremi allsüsteemi EÜ vastavustõendamise korral. Neid tingimusi käsitatakse käesoleva KTK, piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK ja müra KTK nõuete täiendusena ning neid tuleb täita täiel määral. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Punktis 7.1.1.5.1 esitatud tingimuste täitmine on kohustuslik. Selles on loetletud tingimused, mida kohaldatakse eelmääratud koosseisus kasutamiseks ette nähtud reisivagunite suhtes. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Punktis 7.1.1.5.2 esitatud tingimuste täitmine on valikuline. Selles punktis on loetletud lisatingimused, mida kohaldatakse üldkäituses kasutamiseks ette nähtud reisivagunite suhtes. |
| --- | --- |

(4)

7.1.1.5.1.   Eelmääratud koosseisus kasutamiseks ette nähtud reisivagunite suhtes kohaldatavad tingimused

| (1) | Sõiduk peab vastama veeremiüksusele (nagu on määratletud käesolevas KTKs), mis koosneb ainult veeremi allsüsteemist, millele ei ole paigaldatud kontrolli ja signaalimise süsteemi. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Veeremiüksus on mittevedav. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Veeremiüksus projekteeritakse kasutamiseks vähemalt ühel järgmisel rööpmelaiusel:






  (a) | 1 435 mm, |
| --- | --- | --- |

(3)

(a)

1 435 mm,

| (b) | 1 668 mm. |
| --- | --- |

(b)

1 668 mm.

| (4) | Veeremiüksus peab olema varustatud sepistatud ja valtsitud ratastega, mida on hinnatud vastavalt punktile 6.1.3.1. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Veeremiüksus peab olema varustatud ratastega, mille minimaalne läbimõõt on üle 760 mm. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Veeremiüksus peab ühilduma järgmiste rööpakalletega: 1/20, 1/30 ja 1/40. Mitteühilduvus ühe või mitme rööpakaldega välistab asjaomase kasutusala võrgu(d). |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Tehakse kindlaks, et veeremiüksus vastab ühele järgmistest võrdlusprofiilidest: G1, GA, GB, GC või DE3, sealhulgas madalama osaga seotud võrdlusprofiilidele GI1, GI2 või GI3. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Veeremiüksuse maksimumkiirus peab olema väiksem kui 250 km/h. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Punktis 4.1.4 osutatud B-kategooria veeremiüksused varustatakse täisvaheseintega vastavalt punkti 4.2.10.3.4 alapunktile 3, välja arvatud magamisvagunid, mis peavad olema varustatud muude tulekahju ohjamise ja kontrollisüsteemidega vastavalt punkti 4.2.10.3.4 alapunktile 4. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Kui veeremiüksus on varustatud rattaharja õlititega, peab olema võimalik neid sisse/välja lülitada vastavalt J-2 liite viites A osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Kui veeremiüksus on varustatud pöörisvoolu-rööpapiduriga, peab olema võimalik seda rakendada / välja lülitada vastavalt J-2 liite viites A osutatud kirjeldusele. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Kui veeremiüksus on varustatud magnetilise rööpapiduriga, peab olema võimalik seda rakendada / välja lülitada vastavalt J-2 liite viites A osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | EN-UIC pidurisüsteemiga varustatud veeremiüksusi katsetatakse vastavalt J-1 liite viites 71 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Kui veeremiüksus on ette nähtud kombineeritud veoks tunnelites, võetakse arvesse suuremaid aerodünaamilisi koormusi vastavalt J-1 liite viites 50 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Veeremiüksus peab vastama J-2 liite viites A osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Punkti 4.2.12.2 alapunktis 26 kirjeldatud tehnilisse dokumentatsiooni tuleb kanda järgmised veeremiüksuse näitajad:






  (a) | kohaldatavad ühefaasilise toiteliini voolupinged vastavalt punkti 4.2.11.6 alapunktile 2; |
| --- | --- | --- |

(16)

(a)

kohaldatavad ühefaasilise toiteliini voolupinged vastavalt punkti 4.2.11.6 alapunktile 2;

| (b) | veeremiüksuse suurim seisuaegne voolutarve (A) ühefaasilisel toiteliinil iga kohaldatava ühefaasilise toiteliini pinge kohta; |
| --- | --- |

(b)

veeremiüksuse suurim seisuaegne voolutarve (A) ühefaasilisel toiteliinil iga kohaldatava ühefaasilise toiteliini pinge kohta;

| (c) | iga hallatava sagedusala kohta, mis on kindlaks määratud J-2 liite viites A osutatud tehnilises kirjelduses ning kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud erijuhtudel või tehnilistes dokumentides, kui need on kättesaadavad (kuni kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud erijuhtudest teatamiseni kohaldatakse jätkuvalt teatavaks tehtud siseriiklikke eeskirju):






  i) | maksimaalne häiringuvool (A) ja kohaldatav liitmisreegel; |
| --- | --- | --- |

(c)

iga hallatava sagedusala kohta, mis on kindlaks määratud J-2 liite viites A osutatud tehnilises kirjelduses ning kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud erijuhtudel või tehnilistes dokumentides, kui need on kättesaadavad (kuni kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud erijuhtudest teatamiseni kohaldatakse jätkuvalt teatavaks tehtud siseriiklikke eeskirju):

i)

maksimaalne häiringuvool (A) ja kohaldatav liitmisreegel;

| ii) | maksimaalne magnetväli (dBμA/m), mis hõlmab nii kiiratud kui ka tagasivoolust tingitud välja, ja kohaldatav liitmisreegel; |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne magnetväli (dBμA/m), mis hõlmab nii kiiratud kui ka tagasivoolust tingitud välja, ja kohaldatav liitmisreegel;

| iii) | väikseim näivtakistus (oomides). |
| --- | --- |

iii)

väikseim näivtakistus (oomides).

| (d) | võrreldavad parameetrid, mis on täpsustatud kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud erijuhtudel või tehnilistes dokumentides, kui need on kättesaadavad.
  Alapunktides c ja d loetletud omaduste kindlaksmääramiseks tuleb veeremiüksust katsetada. Alapunktides a ja b nimetatud parameetrid saab kindlaks määrata modelleerimise, arvutamise või katsetamise teel. |
| --- | --- |

(d)

võrreldavad parameetrid, mis on täpsustatud kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud erijuhtudel või tehnilistes dokumentides, kui need on kättesaadavad.

Alapunktides c ja d loetletud omaduste kindlaksmääramiseks tuleb veeremiüksust katsetada. Alapunktides a ja b nimetatud parameetrid saab kindlaks määrata modelleerimise, arvutamise või katsetamise teel.

| (17) | Veeremiüksuste ja sideprotokollide vahelisi elektriliideseid tuleb kirjeldada käesoleva KTK punkti 4.2.12.2 alapunktis 3a kirjeldatud ülddokumentatsioonis koos viitega kohaldatud standarditele või muudele normdokumentidele. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Sidevõrgud peavad vastama J-1 liite viites 53 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Vastavus või mittevastavus transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetuse erijuhtumile, mis on kindlaks määratud piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK punktis 7.3.2.6, tuleb kanda tehnilisse dokumentatsiooni. Saksamaal käitamiseks ette nähtud veeremiüksuste puhul dokumenteeritakse vastavus või mittevastavus erijuhtumitele, kohaldades piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK J-1 liite viites 74 tabelites 20 ja 21 osutatud tehnilist kirjeldust. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Veeremiüksuste puhul, mis on projekteeritud käitamiseks 1 435 mm rööpmelaiusega, tuleb arvesse võtta ka järgmisi erijuhtumeid.






  (a) | Vastavus või mittevastavus punktis 7.3.2.8 esitatud nõuetele aerodünaamilise mõju kohta tuleb kanda tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavuse korral jäetakse Itaalia kasutusalast välja. |
| --- | --- | --- |

(20)

(a)

Vastavus või mittevastavus punktis 7.3.2.8 esitatud nõuetele aerodünaamilise mõju kohta tuleb kanda tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavuse korral jäetakse Itaalia kasutusalast välja.

| (b) | Vastavus või mittevastavus punktis 7.3.2.20 esitatud tuleohutus- ja evakuatsiooninõuetele tuleb kanda tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavuse korral jäetakse Itaalia kasutusalast välja. |
| --- | --- |

(b)

Vastavus või mittevastavus punktis 7.3.2.20 esitatud tuleohutus- ja evakuatsiooninõuetele tuleb kanda tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavuse korral jäetakse Itaalia kasutusalast välja.

| (c) | Vastavus või mittevastavus punktis 7.3.2.21 esitatud nõuetele sõiduvõime ning tulekahju ohjamise ja kontrollisüsteemi kohta tuleb kanda tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavuse korral jäetakse La Manche’i tunnel kasutusalast välja. |
| --- | --- |

(c)

Vastavus või mittevastavus punktis 7.3.2.21 esitatud nõuetele sõiduvõime ning tulekahju ohjamise ja kontrollisüsteemi kohta tuleb kanda tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavuse korral jäetakse La Manche’i tunnel kasutusalast välja.

| (d) | Vastavus või mittevastavus punktis 7.3.2.3 esitatud nõuetele teljepukside seisundi jälgimise kohta raudteeäärsete seadmete abil tuleb kanda tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavuse korral jäetakse Prantsusmaa ja/või Rootsi kasutusalast välja. |
| --- | --- |

(d)

Vastavus või mittevastavus punktis 7.3.2.3 esitatud nõuetele teljepukside seisundi jälgimise kohta raudteeäärsete seadmete abil tuleb kanda tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavuse korral jäetakse Prantsusmaa ja/või Rootsi kasutusalast välja.

| (e) | Saksamaal käitamiseks ette nähtud veeremiüksuste puhul kantakse veeremiüksuse iseloomuliku tuulekõvera vastavus või mittevastavus J-2 liite viites C esitatud piirnormidele tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavuse korral jäetakse Saksamaa kasutusalast välja. |
| --- | --- |

(e)

Saksamaal käitamiseks ette nähtud veeremiüksuste puhul kantakse veeremiüksuse iseloomuliku tuulekõvera vastavus või mittevastavus J-2 liite viites C esitatud piirnormidele tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavuse korral jäetakse Saksamaa kasutusalast välja.

| (f) | Veeremiüksuste puhul, mis on käitamiseks ette nähtud Saksamaal liinidel, mille kalle on üle 40 ‰, tuleb vastavus või mittevastavus nõuetele, mis on kindlaks määratud dokumendis, millele on viidatud J-2 liite viites D, kanda tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavus ei välista veeremiüksuse juurdepääsu riiklikule võrgule. |
| --- | --- |

(f)

Veeremiüksuste puhul, mis on käitamiseks ette nähtud Saksamaal liinidel, mille kalle on üle 40 ‰, tuleb vastavus või mittevastavus nõuetele, mis on kindlaks määratud dokumendis, millele on viidatud J-2 liite viites D, kanda tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavus ei välista veeremiüksuse juurdepääsu riiklikule võrgule.

| (g) | Saksamaal käitamiseks ette nähtud veeremiüksuste puhul kantakse avariiväljapääsude vastavus või mittevastavus J-2 liite viites E esitatud dokumendile tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavuse korral jäetakse Saksamaa kasutusalast välja. |
| --- | --- |

(g)

Saksamaal käitamiseks ette nähtud veeremiüksuste puhul kantakse avariiväljapääsude vastavus või mittevastavus J-2 liite viites E esitatud dokumendile tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavuse korral jäetakse Saksamaa kasutusalast välja.

| (h) | Austrias käitamiseks ette nähtud veeremiüksuste puhul võetakse ratta ja rööbastee kokkupuute geomeetria nõuete kontrollimisel lisaks punktile 4.2.3.4.3 arvesse järgmisi võrgu omadusi:






  — | V ≤ 160 km/h: 0,7 ≤ tan γe < 0,8; |
| --- | --- | --- |

(h)

Austrias käitamiseks ette nähtud veeremiüksuste puhul võetakse ratta ja rööbastee kokkupuute geomeetria nõuete kontrollimisel lisaks punktile 4.2.3.4.3 arvesse järgmisi võrgu omadusi:

—

V ≤ 160 km/h: 0,7 ≤ tan γe < 0,8;

| — | 160 km/h < V ≤ 200 km/h: 0,5 ≤ tan γe < 0,6; |
| --- | --- |

—

160 km/h < V ≤ 200 km/h: 0,5 ≤ tan γe < 0,6;

| — | V > 200 km/h: 0,3 ≤ tan γe < 0,4. |
| --- | --- |

—

V > 200 km/h: 0,3 ≤ tan γe < 0,4.

Nõuetele vastavus või mittevastavus tuleb kanda tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavuse korral piiratakse veeremiüksuse sõidukiirust.

| (i) | Saksamaal käitamiseks ette nähtud veeremiüksuste puhul võetakse ratta ja rööbastee kokkupuute geomeetria nõuete kontrollimisel lisaks punktile 4.2.3.4.3 arvesse järgmisi võrgu omadusi:






  — | V ≤ 160 km/h: tan γe ≤ 0,8; |
| --- | --- | --- |

(i)

Saksamaal käitamiseks ette nähtud veeremiüksuste puhul võetakse ratta ja rööbastee kokkupuute geomeetria nõuete kontrollimisel lisaks punktile 4.2.3.4.3 arvesse järgmisi võrgu omadusi:

—

V ≤ 160 km/h: tan γe ≤ 0,8;

| — | 160 < V ≤ 230 km/h: tan γe ≤ 0,5; |
| --- | --- |

—

160 < V ≤ 230 km/h: tan γe ≤ 0,5;

| — | V > 230 km/h: tan γe ≤ 0,3. |
| --- | --- |

—

V > 230 km/h: tan γe ≤ 0,3.

Nõuetele vastavus või mittevastavus tuleb kanda tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavuse korral piiratakse veeremiüksuse sõidukiirust.

| (21) | Veeremiüksuste puhul, mis on projekteeritud käitamiseks 1 668 mm rööpmelaiusega, on vastavus punktidele 7.3.2.5 ja 7.3.2.6 kohustuslik ning arvesse tuleb võtta järgmisi erijuhtumeid.






  (a) | Vastavus või mittevastavus punktis 7.3.2.5a esitatud erijuhtumile pöördvankri raami konstruktsiooni kohta, mis on projekteeritud kasutamiseks 1 668 mm rööpmelaiusega, tuleb kanda tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavuse korral jäetakse Hispaania 1 668 mm rööpmelaiusega võrk kasutusalast välja. |
| --- | --- | --- |

(21)

(a)

Vastavus või mittevastavus punktis 7.3.2.5a esitatud erijuhtumile pöördvankri raami konstruktsiooni kohta, mis on projekteeritud kasutamiseks 1 668 mm rööpmelaiusega, tuleb kanda tehnilisse dokumentatsiooni. Mittevastavuse korral jäetakse Hispaania 1 668 mm rööpmelaiusega võrk kasutusalast välja.

| (b) | Vastavus või mittevastavus transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetuse erijuhtumile, mis on kindlaks määratud piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK punktis 7.3.2.6, tuleb kanda tehnilisse dokumentatsiooni. Veeremiüksuste suhtes, mis on projekteeritud käitamiseks 1 435 mm rööpmelaiusega ja mis ei vasta erijuhtumile, kohaldatakse piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK punkti 7.3.2.7. |
| --- | --- |

(b)

Vastavus või mittevastavus transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetuse erijuhtumile, mis on kindlaks määratud piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK punktis 7.3.2.6, tuleb kanda tehnilisse dokumentatsiooni. Veeremiüksuste suhtes, mis on projekteeritud käitamiseks 1 435 mm rööpmelaiusega ja mis ei vasta erijuhtumile, kohaldatakse piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK punkti 7.3.2.7.

| (22) | Punktis 7.4 esitatud mis tahes keskkonna eritingimusele mittevastavuse korral järgnevad kasutuspiirangud võrgus, mille jaoks eritingimus on kindlaks määratud, kuid võrku ei jäeta kasutusalast välja. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Veeremiüksus tuleb märgistada vastavalt J-1 liite viites 5 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

(23)

7.1.1.5.2.   Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud reisivagunite suhtes kohaldatavad valikulised lisatingimused

| 1) | Vastavus järgmistele alapunktides 2–12 esitatud tingimustele on valikuline ja selle eesmärk on hõlbustada selliste veeremiüksuste vahetamist, mis on ette nähtud kasutamiseks projekteerimisetapis määramata rongikoosseisudes, st üldkäituses kasutamiseks ettenähtud veeremiüksuste vahetamist. Vastavus kõnealustele sätetele ei taga veeremiüksuste täielikku omavahelist vahetatavust ega vabasta raudteeveo-ettevõtjat punktis 6.2.7 kindlaks määratud rongikoosseisudes käitatavate veeremiüksuste kasutamisega seotud vastutusest. Kui taotleja teeb selle valiku, peab teavitatud asutus hindama vastavust EÜ vastavustõendamise menetluse raames. See tuleb märkida sertifikaati ja tehnilisse dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Veeremiüksus varustatakse punkti 4.2.2.2.3 alapunktis b ja punktis 5.3.2 kindlaks määratud manuaalse haakeseadisega. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Veeremiüksus varustatakse J-1 liite viidetes 12 ja 70 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud EN-UIC pidurisüsteemiga. Pidurisüsteemi katsetatakse J-1 liite viites 71 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Veeremiüksus peab vastama käesoleva KTK nõuetele vähemalt temperatuurivahemikus T1 (–25 °C kuni +40 °C; nimivahemik) punkti 4.2.6.1 ja J-1 liite viites 18 osutatud tehnilise kirjelduse kohaselt. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Punktis 4.2.7.1 nõutavateks tagatuledeks on kohakindlad tagumised signaaltuled. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Kui veeremiüksus on varustatud vahekäiguga, peab vahekäik vastama J-1 liite viites 54 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Ühefaasiline toiteallikas peab vastama punkti 4.2.11.6 alapunktile 2. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Veeremiüksustevaheline signaaliedastuse füüsiline liides peab tagama, et vähemalt ühe liini kaabel ja pistik ühilduvad J-1 liite viites 61 osutatud tehnilise kirjelduse joonisel 2 kindlaks määratud 18-soonelise kaabliga. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Ukse juhtseade, mida on täpsustatud punktis 4.2.5.5.3, peab vastama J-1 liite viites 17 kirjeldatud tehnilisele kirjeldustele. |
| --- | --- |

9)

7.1.2.   Käitatava veeremi või olemasoleva veeremitüübi muutmine

7.1.2.1.   Sissejuhatus

| 1) | Käesolevas punktis 7.1.2 on esitatud põhimõtted, mida peavad kohaldama muutusi haldavad üksused ja lube andvad asutused vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikes 9, artikli 21 lõikes 12 ja IV lisas kirjeldatud EÜ vastavustõendamise menetlusele. Seda menetlust on edasi arendatud rakendusmääruse (EL) 2018/545 artiklites 13, 15 ja 16 ning otsuses 2010/713/EL. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Käesolevat punkti 7.1.2 kohaldatakse käitatava veeremi või olemasoleva veeremitüübi mis tahes muudatuse korral, sealhulgas uuendamise või ümberehitamise korral. Seda ei kohaldata selliste muudatuste korral,






  — | millega ei kalduta kõrvale allsüsteemide EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatud tehnilisest dokumentatsioonist, kui see on olemas, ning |
| --- | --- | --- |

2)

—

millega ei kalduta kõrvale allsüsteemide EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatud tehnilisest dokumentatsioonist, kui see on olemas, ning

| — | mis ei mõjuta EÜ vastavusdeklaratsiooniga hõlmamata põhiparameetreid, kui neid on. |
| --- | --- |

—

mis ei mõjuta EÜ vastavusdeklaratsiooniga hõlmamata põhiparameetreid, kui neid on.

Veeremitüübi loa omanik peab esitama muudatusi haldavale üksusele mõistlikel tingimustel teabe, mida on vaja muudatuste hindamiseks.

7.1.2.2.   Veeremi ja veeremi tüübi muudatuste haldamise eeskirjad

| 1) | Käesolevale KTK-le vastavuse hindamine ei hõlma veeremi osi ega põhiparameetreid, mida muudatus(ed) ei mõjuta. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ilma et see piiraks punktide 7.1.2.2a ja 7.1.3 kohaldamist, on vaja täita käesoleva KTK, müra KTK (vt selle KTK punkt 7.2) ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK (vt selle KTK punkt 7.2.3) nõudeid üksnes käesoleva KTK nende põhiparameetrite puhul, mida muudatus(ed) võivad mõjutada. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Vastavalt rakendusmääruse (EL) 2018/545 artiklitele 15 ja 16 ning otsusele 2010/713/EL ning kohaldades EÜ vastavustõendamisel mooduleid SB, SD/SF või SH1 ning vajaduse korral vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikele 5 peab muudatusi haldav üksus teatama teavitatud asutusele kõigist muudatustest, mis mõjutavad allsüsteemi vastavust asjaomas(t)e KTK(de) nõuetele ja mille tõttu peab teavitatud asutus uusi kontrolle tegema. Selle teabe esitab muudatusi haldav üksus koos viidetega tehnilistele dokumentidele, mis on seotud olemasoleva EÜ tüübihindamis- või projektihindamissertifikaadiga. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Ilma et see piiraks direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punktis b nõutavat üldist ohutushinnangut, kohaldatakse selliste muudatuste korral, mis nõuavad punktides 4.2.3.4.2, 4.2.3.5.3, 4.2.4.2.2, 4.2.5.3.5, 4.2.5.5.8 ja 4.2.5.5.9 esitatud ohutusnõuete uut hindamist, punktis 6.2.3.5 kindlaks määratud menetlust. Tabelis 17 on näidatud, millal on vaja uut luba.

  Tabel 17


  Veeremi esialgse hindamise alus | Punkti 6.2.3.5 alapunkti 3 esimene meetod | Punkti 6.2.3.5 alapunkti 3 teine meetod | Riskihindamise ühist ohutusmeetodit ei ole kohaldatud |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Muudatuse hindamise alus | Punkti 6.2.3.5 alapunkti 3 esimene meetod | Uut luba ei ole vaja. | Kontroll  (2). | Uut luba ei ole vaja. |
| Punkti 6.2.3.5 alapunkti 3 teine meetod | Kontroll  (2). | Kontroll  (2). | Kontroll  (2). |
| Riskihindamise ühist ohutusmeetodit ei ole kohaldatud | Ei ole võimalik. | Ei ole võimalik. | Ei ole võimalik. |

4)

Tabel 17

Veeremi esialgse hindamise alus

Punkti 6.2.3.5 alapunkti 3 esimene meetod

Punkti 6.2.3.5 alapunkti 3 teine meetod

Riskihindamise ühist ohutusmeetodit ei ole kohaldatud

Muudatuse hindamise alus

Punkti 6.2.3.5 alapunkti 3 esimene meetod

Uut luba ei ole vaja.

Kontroll  (2).

Uut luba ei ole vaja.

Punkti 6.2.3.5 alapunkti 3 teine meetod

Kontroll  (2).

Kontroll  (2).

Kontroll  (2).

Riskihindamise ühist ohutusmeetodit ei ole kohaldatud

Ei ole võimalik.

Ei ole võimalik.

Ei ole võimalik.

| 4a) | Ilma et see piiraks direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punktis b nõutavat üldist ohutushinnangut, nõutakse selliste muudatuste korral, mis mõjutavad punktides 4.2.4.9, 4.2.9.3.1 ja 4.2.10.3.4 esitatud nõudeid ja eeldavad uue usaldusväärsuse analüüsi tegemist, uut turulelaskmise luba, välja arvatud juhul, kui teavitatud asutus jõuab järeldusele, et ohutusega seotud nõudeid, mida usaldusväärsuse analüüsis käsitletakse, on parandatud või säilitatud. Vajaduse korral võtab teavitatud asutus oma hinnangus arvesse muudetud hooldus- ja käitusdokumentatsiooni. |
| --- | --- |

4a)

| 5) | Teiste KTKde (näiteks püsirajatisi käsitlevate KTKde) rakendamisega seotud riiklikke ülevõtmisstrateegiaid tuleb võtta arvesse siis, kui määratakse kindlaks, millises ulatuses veeremit käsitlevaid KTKsid tuleb kohaldada. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Veeremi peamised konstruktsiooniomadused on kindlaks määratud tabelites 17a ja 17b. Nende tabelite ja direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punkti b kohaselt nõutava ohutushinnangu põhjal liigitatakse muudatused järgmiselt:






  a) | nagu on kindlaks määratud rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punktis c, kui need ületavad 3. veerus esitatud künniseid ja jäävad allapoole 4. veerus esitatud künniseid, välja arvatud juhul, kui direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punktis b nõutava ohutushinnangu kohaselt tuleb need liigitada nii, nagu on kindlaks määratud rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punktis d, või |
| --- | --- | --- |

6)

a)

nagu on kindlaks määratud rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punktis c, kui need ületavad 3. veerus esitatud künniseid ja jäävad allapoole 4. veerus esitatud künniseid, välja arvatud juhul, kui direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punktis b nõutava ohutushinnangu kohaselt tuleb need liigitada nii, nagu on kindlaks määratud rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punktis d, või

| b) | nagu on kindlaks määratud rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punktis d, kui need ületavad 4. veerus esitatud künniseid või kui direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punktis b nõutava ohutushinnangu kohaselt tuleb need liigitada nii, nagu on kindlaks määratud rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punktis d. |
| --- | --- |

b)

nagu on kindlaks määratud rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punktis d, kui need ületavad 4. veerus esitatud künniseid või kui direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punktis b nõutava ohutushinnangu kohaselt tuleb need liigitada nii, nagu on kindlaks määratud rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punktis d.

Otsus selle kohta, kas muudatused ületavad esimeses lõigus nimetatud künniseid, tuleb teha, osutades parameetrite väärtustele veeremi või veeremitüübi viimase loa ajal.

| 7) | Muudatusi, mida punkti 7.1.2.2 alapunkt 6 ei hõlma, käsitatakse muudatustena, mis ei mõjuta peamisi konstruktsiooniomadusi, ja need võib liigitada nii, nagu on kindlaks määratud rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punktides a või b, välja arvatud juhul, kui direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punktis b nõutava ohutushinnangu kohaselt tuleb need liigitada nii, nagu on kindlaks määratud rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punktis d. |
| --- | --- |

7)

| 8) | Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punktis b nõutav ohutushinnang peab hõlmama punkti 3.1 tabelis esitatud põhiparameetreid käsitlevaid muudatusi, mis on seotud kõigi oluliste nõuetega, eelkõige nõuetega „Ohutus“ ja „Tehniline ühilduvus“. |
| --- | --- |

8)

| 9) | Ilma et see piiraks punkti 7.1.2.2a kohaldamist, peavad kõik muudatused jääma kohaldatavatele KTKdele vastavaks, olenemata nende liigitusest. |
| --- | --- |

9)

| 10) | Ühe või mitme veeremiüksuse asendamine püsivkoosseisus pärast tõsist kahjustust ei nõua käesoleva KTK alusel vastavushindamist, kui veeremiüksuse või veeremi tehnilised parameetrid ja funktsioon ei muutu, võrreldes asendatava veeremiüksuse või veeremiga. Sellised veeremiüksused peavad olema jälgitavad ja sertifitseeritud mis tahes siseriikliku või rahvusvahelise eeskirja või raudteevaldkonnas laialdaselt tunnustatud tegevusjuhendi alusel.

  Tabel 17a


  Käesolevas KTKs kindlaks määratud põhiparameetritega seotud peamised konstruktsiooniomadused









  KTK punkt | Seotud peamine konstruktsiooniomadus / peamised konstruktsiooniomadused | Peamisi konstruktsiooniomadusi mõjutavad muudatused, mis ei ole liigitatud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punkti a kohaselt | Peamisi konstruktsiooniomadusi mõjutavad muudatused, mis liigitatakse direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punkti a kohaselt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.2.3. | Otsahaakeseadis |

10)

Tabel 17a

Käesolevas KTKs kindlaks määratud põhiparameetritega seotud peamised konstruktsiooniomadused

KTK punkt

Seotud peamine konstruktsiooniomadus / peamised konstruktsiooniomadused

Peamisi konstruktsiooniomadusi mõjutavad muudatused, mis ei ole liigitatud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punkti a kohaselt

Peamisi konstruktsiooniomadusi mõjutavad muudatused, mis liigitatakse direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punkti a kohaselt

4.2.2.2.3.

Otsahaakeseadis

Otsahaakeseadise tüüp

Otsahaakeseadise tüübi muutus

EI KOHALDATA

| 4.2.2.10. | Koormustingimused ja kaalutud mass |
| --- | --- |

4.2.2.10.

Koormustingimused ja kaalutud mass

| 4.2.3.2.1. | Teljekoormuse parameeter |
| --- | --- |

4.2.3.2.1.

Teljekoormuse parameeter

Töökorras veeremiüksuse projektijärgne mass

Vastava peamise konstruktsiooniomaduse muudatus, millega kaasneb selle EN liinikategooria / nende EN liinikategooriate muutus, millega veeremiüksus ühildub

EI KOHALDATA

Projektijärgne mass tavalise kasuliku koormusega

Projektijärgne mass erandliku kasuliku koormusega

Töömass töörežiimil

Töömass tavalise kasuliku koormusega

Suurim valmistajakiirus (km/h)

Staatiline teljekoormus töörežiimil

Staatiline teljekoormus erandliku kasuliku koormusega

Veeremiüksuse pikkus

Staatiline teljekoormus tavalise kasuliku koormusega

Telgede pikisuunaline paiknemine veeremiüksusel (teljevahed)

EN liinikategooria(d)

Veeremiüksuse kogumass (veeremiüksuse iga sõiduki kohta)

Vastava peamise konstruktsiooniomaduse muudatus, millega kaasneb selle EN liinikategooria / nende EN liinikategooriate muutus, millega veeremiüksus ühildub

Muutus rohkem kui ± 10 %

Mass ratta kohta

Vastava peamise konstruktsiooniomaduse muudatus, millega kaasneb selle EN liinikategooria / nende EN liinikategooriate muutus, millega veeremiüksus ühildub, või

Muutus rohkem kui ± 10 %

EI KOHALDATA

| 4.2.3.1. | Gabariidid |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Gabariidid

Võrdlusprofiil

EI KOHALDATA

Selle võrdlusprofiili muutus, millele veeremiüksus vastab

Väikseim võimalik kumera vertikaalkõveriku raadius

Veeremiüksusega ühilduva väikseima võimaliku kumera vertikaalkõveriku raadiuse muutus rohkem kui 10 %

EI KOHALDATA

Väikseim võimalik nõgusa vertikaalkõveriku raadius

Veeremiüksusega ühilduva väikseima võimaliku nõgusa vertikaalkõveriku raadiuse muutus rohkem kui 10 %

EI KOHALDATA

| 4.2.3.3.1. | Veeremi omadused rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks |
| --- | --- |

4.2.3.3.1.

Veeremi omadused rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks

Ühilduvus rongituvastussüsteemidega

EI KOHALDATA

Teatatud ühilduvuse muutus seoses vähemalt ühega kolmest järgmisest rongituvastussüsteemist:

| — | rööbastee vooluahelad |
| --- | --- |

—

rööbastee vooluahelad

| — | teljeloendurid |
| --- | --- |

—

teljeloendurid

| — | silmusahelal põhinevad seadmed |
| --- | --- |

—

silmusahelal põhinevad seadmed

Rattaharjade õlitamine

Rattaharjade õlitamise funktsiooni paigaldamine/eemaldamine

EI KOHALDATA

Võimalus takistada rattaharjade õlitamist

EI KOHALDATA

Rattaharjade õlitamist takistava juhtimisseadme paigaldamine/eemaldamine“

| 4.2.3.3.2. | Teljepukside seisundi jälgimine |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.

Teljepukside seisundi jälgimine

Rongisisene tuvastussüsteem

Rongisisese tuvastussüsteemi paigaldamine

Teatatud rongisisese tuvastussüsteemi eemaldamine

| 4.2.3.4. | Veeremi dünaamiline käitumine |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Veeremi dünaamiline käitumine

Maksimaalse kiiruse ja välisrööpa kõrgenduse suurima puudujäägi kombinatsioon, mille puhul veeremiüksust hinnati

EI KOHALDATA

Maksimaalse kiiruse suurenemine üle 15 km/h või välisrööpa kõrgenduse suurima lubatud puudujäägi muutus rohkem kui ± 10 %

Rööpakalle

EI KOHALDATA

Muutus rööpakaldes (rööpakalletes), millele veeremiüksus vastab (1)

| 4.2.3.5.2.1. | Rattapaaride mehaanilised ja geomeetrilised omadused |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.1.

Rattapaaride mehaanilised ja geomeetrilised omadused

Rattapaari gabariit

EI KOHALDATA

Rattapaarile vastava rööpmelaiuse muutus

| 4.2.3.5.2.2. | Rataste omadused |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.2.

Rataste omadused

Väikseim ratta nõutav läbimõõt töörežiimil

Väikseima nõutava ratta läbimõõdu muutus töörežiimil rohkem kui ± 10 mm

EI KOHALDATA

| 4.2.3.5.2.3. | Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemid |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.3.

Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemid

Rattapaari gabariidi muutmise seade

Veeremiüksuse muutus, mille tõttu on vajalik muudatus rööpmelaiuse vahetamise seadme(te)s, millega rattapaar ühildub

Muutus rööbastee gabariidis, millega rattapaar ühildub

| 4.2.3.6. | Rööbastee vähim kõverusraadius |
| --- | --- |

4.2.3.6.

Rööbastee vähim kõverusraadius

Väikseim võimalik horisontaalne pöörderaadius

Väikseima võimaliku horisontaalse pöörderaadiuse suurenemine rohkem kui 5 m

EI KOHALDATA

| 4.2.4.5.1. | Pidurdustõhusus. Üldnõuded |
| --- | --- |

4.2.4.5.1.

Pidurdustõhusus. Üldnõuded

Suurim keskmine aeglustus

Piduri suurima keskmise aeglustuse muutus rohkem kui ± 10 %

EI KOHALDATA

| 4.2.4.5.2. | Pidurdustõhusus. Hädapidurdus |
| --- | --- |

4.2.4.5.2.

Pidurdustõhusus. Hädapidurdus

Peatumisteekond ja aeglustusprofiil iga koormustingimuse kohta suurima valmistajakiiruse puhul.

Peatumisteekonna muutus rohkem kui ± 10 %

Märkus. Kasutada võib ka pidurdusmassi protsenti (ehk „lambda“ või „pidurdatava massi protsent“) või pidurdatavat massi ning need võib tuletada arvutuslikult (otse või peatumisteekonna kaudu) aeglustusprofiilidest.

Lubatud muutus on sama (± 10 %)

EI KOHALDATA

| 4.2.4.5.3. | Pidurdustõhusus. Sõidupidurdus |
| --- | --- |

4.2.4.5.3.

Pidurdustõhusus. Sõidupidurdus

Peatumisteekond ja maksimaalne aeglustus koormustingimusel „projektijärgne mass tavalise kasuliku koormusega“ suurimal valmistajakiirusel.

Peatumisteekonna muutus rohkem kui ± 10 %

EI KOHALDATA

| 4.2.4.5.4. | Pidurdustõhusus. Soojusmahtuvus |
| --- | --- |

4.2.4.5.4.

Pidurdustõhusus. Soojusmahtuvus

Piduri maksimaalne soojusmahtuvus

EI KOHALDATA

Suurima soojusmahtuvuse muutus > = 10 %

või

soojusmahtuvus seoses liini suurima kalde, tuleneva veeremiüksuse pikkuse ja sõidukiirusega

Suurima kalde, tuleneva veeremiüksuse pikkuse või sõidukiiruse muutus, mille jaoks pidurisüsteem on projekteeritud seoses soojusmahtuvusega

| 4.2.4.5.5. | Pidurdustõhusus. Seisupidur |
| --- | --- |

4.2.4.5.5.

Pidurdustõhusus. Seisupidur

Suurim kalle, millel veeremiüksuse paigalhoidmiseks piisab ainult seisupidurist (kui veeremiüksusele on seisupidur paigaldatud)

Deklareeritud suurima kalde muutus rohkem kui ± 10 %

EI KOHALDATA

| 4.2.4.6.2. | Rataste lohisemise vältimise süsteem |
| --- | --- |

4.2.4.6.2.

Rataste lohisemise vältimise süsteem

Rataste lohisemise vältimise süsteem

EI KOHALDATA

Rataste lohisemise vältimise süsteemi paigaldamine/eemaldamine

| 4.2.4.8.2. | Magnetiline rööpapidur |
| --- | --- |

4.2.4.8.2.

Magnetiline rööpapidur

Magnetiline rööpapidur

EI KOHALDATA

Magnetilise rööpapiduri funktsiooni paigaldamine/eemaldamine

Magnetilise rööpapiduri kasutamise takistamise võimalus

EI KOHALDATA

Pidurite juhtimisseadme paigaldamine/eemaldamine, mis võimaldab magnetilist rööpapidurit sisse ja välja lülitada

| 4.2.4.8.3. | pöörisvoolu-rööpapidur |
| --- | --- |

4.2.4.8.3.

pöörisvoolu-rööpapidur

pöörisvoolu-rööpapidur

EI KOHALDATA

pöörisvoolu-rööpapiduri funktsiooni paigaldamine/eemaldamine

pöörisvoolu-rööpapiduri kasutamise takistamise võimalus

EI KOHALDATA

Pidurite juhtimisseadme paigaldamine/eemaldamine, mis võimaldab pöörisvoolu-rööpapidurit sisse ja välja lülitada

| 4.2.6.1.1. | Temperatuur |
| --- | --- |

4.2.6.1.1.

Temperatuur

Temperatuurivahemik

Temperatuurivahemiku muutus (T1, T2, T3)

EI KOHALDATA

| 4.2.6.1.2. | Lumi, jää ja rahe |
| --- | --- |

4.2.6.1.2.

Lumi, jää ja rahe

Lume-, jää- ja rahetingimused

Valitud lume-, jää- ja rahetingimuste vahemiku (nimivahemik või rasked tingimused) muutus

EI KOHALDATA

| 4.2.8.2.2. | Käitamine pinge- ja sagedusvahemikus |
| --- | --- |

4.2.8.2.2.

Käitamine pinge- ja sagedusvahemikus

Energiavarustussüsteem (pinge ja sagedus)

EI KOHALDATA

Energiavarustussüsteemi pinge(te)/sagedus(t)e muutus

(vahelduvvool 25 kV–50 Hz, vahelduvvool 15 kV–16,7 Hz, alalisvool 3 kV, alalisvool 1,5 kV, alalisvool 750 V, toiterööbas, muud)

| 4.2.8.2.3. | Regeneratiivpidurdus koos energia saatmisega kontaktõhuliinile |
| --- | --- |

4.2.8.2.3.

Regeneratiivpidurdus koos energia saatmisega kontaktõhuliinile

Regeneratiivpidurdus

EI KOHALDATA

Regeneratiivpidurduse funktsiooni paigaldamine/eemaldamine

Regeneratiivpiduri kasutamise takistamise võimalus (kui on paigaldatud)

Regeneratiivpiduri kasutamise takistamise võimaluse paigaldamine/eemaldamine

EI KOHALDATA

| 4.2.8.2.4. | Kontaktõhuliinist võetav suurim võimsus ja voolutugevus |
| --- | --- |

4.2.8.2.4.

Kontaktõhuliinist võetav suurim võimsus ja voolutugevus

Kohaldatav üksnes elektriliste veeremiüksuste suhtes, mille võimsus on suurem kui 2 MW

Võimsuse või voolutugevuse piiramise funktsioon

Paigaldatud/eemaldatud võimsuse või voolutugevuse piiramise funktsioon

EI KOHALDATA

| 4.2.8.2.5. | Maksimaalne seisuaegne voolutugevus |
| --- | --- |

4.2.8.2.5.

Maksimaalne seisuaegne voolutugevus

Maksimaalne seisuaegne voolutugevus ühe pantograafi kohta iga alalisvoolusüsteemi puhul, mille kasutamiseks veeremiüksus on varustatud

Maksimaalse voolutugevuse väärtuse muutus 50 A ilma KTKs kindlaksmääratud piirnormi ületamata

EI KOHALDATA

Veeremiüksus, mis on võimeline veojõu tarvis elektrienergiat salvestama ja millel on paigalseisu ajal kontaktõhuliinist laadimise funktsioon

Funktsiooni lisamine või eemaldamine

EI KOHALDATA

| 4.2.8.2.9.1.1. | Kontaktliiniga kokkupuute kõrgus (veeremi tasand) |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.1.1.

Kontaktliiniga kokkupuute kõrgus (veeremi tasand)

Pantograafi kontaktliiniga kokkupuute kõrgus (rööpa ülapinna kohal)

Mehaanilist kontakti ühe kontaktliiniga võimaldava / enam mittevõimaldava kokkupuute kõrguse muutus rööbastee tasapinnast mõõdetud kõrguse vahemikus

| | 4 800 –6 500  mm |
| --- | --- |

4 800 –6 500  mm

| | 4 500 –6 500  mm |
| --- | --- |

4 500 –6 500  mm

| | 5 550 –6 800  mm |
| --- | --- |

5 550 –6 800  mm

| | 5 600 –6 600  mm |
| --- | --- |

5 600 –6 600  mm

EI KOHALDATA

| 4.2.8.2.9.2. | Pantograafi kollektoripea geomeetria (koostalitluse komponendi tasand) |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.2.

Pantograafi kollektoripea geomeetria (koostalitluse komponendi tasand)

Pantograafi kollektoripea geomeetria

EI KOHALDATA

Pantograafi kollektoripea geomeetria muutus üheks punktides 4.2.8.2.9.2.1, 4.2.8.2.9.2.2 või 4.2.8.2.9.2.3 kindlaksmääratud tüübiks või ühest sellisest tüübist

| 4.2.8.2.9.4.2. | Kontaktkinga materjal |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.4.2.

Kontaktkinga materjal

Kontaktkinga materjal

Uus kontaktking punkti 4.2.8.2.9.4.2 alapunkti 3 kohaselt

EI KOHALDATA

| 4.2.8.2.9.6. | Pantograafi kontaktjõud ja dünaamiline käitumine |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.6.

Pantograafi kontaktjõud ja dünaamiline käitumine

Keskmise kontaktjõu kõver

Pantograafi dünaamilise käitumise uut hindamist eeldav muutus

EI KOHALDATA

| 4.2.8.2.9.7. | Pantograafide paigutus (veeremi tasand) |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.7.

Pantograafide paigutus (veeremi tasand)

Pantograafide arv ja kahe pantograafi lühim vahemaa

EI KOHALDATA

Kui kahe kõrvuti asetseva pantograafi vahemaad hinnatava veeremiüksuse püsivas või eelmääratud koosseisus vähendatakse sõiduki eemaldamise teel

| 4.2.8.2.9.10. | Pantograafi langetamine (veeremi tasand) |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.10.

Pantograafi langetamine (veeremi tasand)

Automaatne langetamisseade

Automaatse langetamisseadme funktsioon paigaldatud/eemaldatud

EI KOHALDATA

| 4.2.9.3.7. | Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise signaali töötlemine |
| --- | --- |

4.2.9.3.7.

Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise signaali töötlemine

Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise signaali töötlemise olemasolu

Ennetus-/tuvastusfunktsiooni paigaldamine/eemaldamine

EI KOHALDATA

| 4.2.9.3.7a. | Rongisisene rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioon |
| --- | --- |

4.2.9.3.7a.

Rongisisene rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioon

Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsiooni olemasolu

Ennetus-/tuvastusfunktsiooni paigaldamine/eemaldamine

EI KOHALDATA

| 4.2.10.1. | Üldosa ja kategooriad |
| --- | --- |

4.2.10.1.

Üldosa ja kategooriad

Tuleohutuse kategooria

EI KOHALDATA

Tuleohutuse kategooria muutus

| 4.2.12.2. | Ülddokumentatsioon. Liitkäitusega veeremiüksuste arv |
| --- | --- |

4.2.12.2.

Ülddokumentatsioon. Liitkäitusega veeremiüksuste arv

Liitkäituse puhul rongikoosseisude või ühendatud vedurite suurim arv

EI KOHALDATA

Liitkäituse puhul rongikoosseisude või ühendatud vedurite suurima arvu muutus

| 4.2.12.2. | Ülddokumentatsioon. Veeremiüksuses olevate sõidukite arv |
| --- | --- |

4.2.12.2.

Ülddokumentatsioon. Veeremiüksuses olevate sõidukite arv

Ainult püsivkoosseisude puhul:

püsivkoosseisu moodustavad veeremiüksused

EI KOHALDATA

Püsivkoosseisu moodustavate veeremiüksuste arvu muutus

Tabel 17b

Piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTKs kindlaks määratud põhiparameetritega seotud peamised konstruktsiooniomadused

| KTK punkt | Seotud peamine konstruktsiooniomadus / peamised konstruktsiooniomadused | Peamisi konstruktsiooniomadusi mõjutavad muudatused, mis ei ole liigitatud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punkti a kohaselt | Peamisi konstruktsiooniomadusi mõjutavad muudatused, mis liigitatakse direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punkti a kohaselt |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.2.11. | Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus |

KTK punkt

Seotud peamine konstruktsiooniomadus / peamised konstruktsiooniomadused

Peamisi konstruktsiooniomadusi mõjutavad muudatused, mis ei ole liigitatud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punkti a kohaselt

Peamisi konstruktsiooniomadusi mõjutavad muudatused, mis liigitatakse direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punkti a kohaselt

2.2.11.

Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus

Ooteplatvormi kõrgused, mille jaoks veeremiüksus on projekteeritud

EI KOHALDATA

Muutus ooteplatvormi kõrguses, millega veeremiüksus ühildub

| 11) | EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadi koostamiseks võib muudatusi haldava üksuse valitud teavitatud asutus kasutada:






  — | algset EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaati projekti selliste osade kohta, mida ei muudeta või mida muudetakse, kuid mis ei mõjuta allsüsteemi vastavust, kui sertifikaat on veel kehtiv; |
| --- | --- | --- |

11)

—

algset EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaati projekti selliste osade kohta, mida ei muudeta või mida muudetakse, kuid mis ei mõjuta allsüsteemi vastavust, kui sertifikaat on veel kehtiv;

| — | täiendavat EÜ tüübi- või projektihindamistõendit (millega muudetakse algset tõendit) konstruktsiooni selliste muudetud osade puhul, mis mõjutavad allsüsteemi vastavust punktis 7.1.3.1.1 kindlaks määratud sertifitseerimisraamistikus osutatud KTKdele. |
| --- | --- |

—

täiendavat EÜ tüübi- või projektihindamistõendit (millega muudetakse algset tõendit) konstruktsiooni selliste muudetud osade puhul, mis mõjutavad allsüsteemi vastavust punktis 7.1.3.1.1 kindlaks määratud sertifitseerimisraamistikus osutatud KTKdele.

Kui algse tüübi EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadi kehtivusaeg on kuni 7 aastat (endise A- või B-etapi kontseptsiooni kohaldamise tõttu), on muudetud tüübi, variandi või versiooni EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadi kehtivusaeg kuni 14 aastat alates kuupäevast, mil taotleja nimetab teavitatud asutuse algse veeremitüübi jaoks (algse EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadi A-etapi algus).

| 12) | Igal juhul peab muudatusi haldav üksus tagama, et tehnilisi dokumente, mis on seotud EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadiga, ajakohastatakse vastavalt. |
| --- | --- |

12)

| 13) | EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadiga seotud ajakohastatud tehnilistele dokumentidele osutatakse tehnilises dokumentatsioonis, mis on lisatud EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile, mille on välja andnud muudatusi haldav üksus muudetud tüübile vastavaks tunnistatud veeremi jaoks. |
| --- | --- |

13)

7.1.2.2a.   Erieeskirjad käitatava veeremi kohta, mida EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ei hõlma ning millele on antud esimene kasutuselevõtuluba enne 1. jaanuari 2015

Lisaks punktile 7.1.2.2 kohaldatakse järgmisi eeskirju sellise käitatava veeremi suhtes, mida on esimest korda lubatud kasutusele võtta enne 1. jaanuari 2015, kui muudatuse ulatus mõjutab põhiparameetreid, mida EÜ deklaratsioon (kui on olemas) ei hõlma.

| (1) | Vastavus käesoleva KTK tehnilistele nõuetele loetakse kindlaks tehtuks, kui põhiparameetrit täiustatakse KTKs kindlaks määratud toimivusnäitajate suunas ja muudatusi haldav üksus tõendab, et vastavad olulised nõuded on täidetud ning ohutustase säilib või võimaluse korral paraneb. Sel juhul põhjendab muudatusi haldav üksus põhjusi, miks KTKs kindlaks määratud toimivusnäitajaid ei täidetud, võttes arvesse punkti 7.1.2.2 alapunkti 5. See põhjendus peab olema esitatud tehnilises dokumentatsioonis, kui see on olemas, või veeremiüksuse algsetes tehnilistes dokumentides. |
| --- | --- |

(1)

Vastavus käesoleva KTK tehnilistele nõuetele loetakse kindlaks tehtuks, kui põhiparameetrit täiustatakse KTKs kindlaks määratud toimivusnäitajate suunas ja muudatusi haldav üksus tõendab, et vastavad olulised nõuded on täidetud ning ohutustase säilib või võimaluse korral paraneb. Sel juhul põhjendab muudatusi haldav üksus põhjusi, miks KTKs kindlaks määratud toimivusnäitajaid ei täidetud, võttes arvesse punkti 7.1.2.2 alapunkti 5. See põhjendus peab olema esitatud tehnilises dokumentatsioonis, kui see on olemas, või veeremiüksuse algsetes tehnilistes dokumentides.

| (2) | Alapunktis 1 kindlaks määratud erieeskirja ei kohaldata direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punkti a kohaselt liigitatud põhiparameetrite muudatuste suhtes, nagu on täpsustatud tabelites 17c ja 17d. Nende muudatuste puhul on vastavus käesoleva KTK nõuetele kohustuslik.

  Tabel 17c


  Põhiparameetrite muudatused, mille korral vastavus KTK nõuetele on kohustuslik sellise veeremi puhul, millel ei ole EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaati








  KTK punkt | Seotud peamine konstruktsiooniomadus / peamised konstruktsiooniomadused | Peamisi konstruktsiooniomadusi mõjutavad muudatused, mis liigitatakse direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punkti a kohaselt |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.3.1. | Gabariidid |

(2)

Alapunktis 1 kindlaks määratud erieeskirja ei kohaldata direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punkti a kohaselt liigitatud põhiparameetrite muudatuste suhtes, nagu on täpsustatud tabelites 17c ja 17d. Nende muudatuste puhul on vastavus käesoleva KTK nõuetele kohustuslik.

Tabel 17c

Põhiparameetrite muudatused, mille korral vastavus KTK nõuetele on kohustuslik sellise veeremi puhul, millel ei ole EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaati

KTK punkt

Seotud peamine konstruktsiooniomadus / peamised konstruktsiooniomadused

Peamisi konstruktsiooniomadusi mõjutavad muudatused, mis liigitatakse direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punkti a kohaselt

4.2.3.1.

Gabariidid

Võrdlusprofiil

Selle võrdlusprofiili muutus, millele veeremiüksus vastab

| 4.2.3.3.1. | Veeremi omadused rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks |
| --- | --- |

4.2.3.3.1.

Veeremi omadused rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks

Ühilduvus rongituvastussüsteemidega

Teatatud ühilduvuse muutus seoses vähemalt ühega kolmest järgmisest rongituvastussüsteemist:

| — | rööbastee vooluahelad |
| --- | --- |

—

rööbastee vooluahelad

| — | teljeloendurid |
| --- | --- |

—

teljeloendurid

| — | silmusahelal põhinevad seadmed |
| --- | --- |

—

silmusahelal põhinevad seadmed

| 4.2.3.3.2. | Teljepukside seisundi jälgimine |
| --- | --- |

4.2.3.3.2.

Teljepukside seisundi jälgimine

Rongisisene tuvastussüsteem

Teatatud rongisisese tuvastussüsteemi paigaldamine/eemaldamine

| 4.2.3.5.2.1. | Rattapaaride mehaanilised ja geomeetrilised omadused |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.1.

Rattapaaride mehaanilised ja geomeetrilised omadused

Rattapaari gabariit

Rattapaarile vastava rööpmelaiuse muutus

| 4.2.3.5.2.3. | Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemid |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.3.

Automaatselt muudetava rööpmelaiusega süsteemid

Rattapaari gabariidi muutmise seade

Muutus rööbastee gabariidis, millega rattapaar ühildub

| 4.2.8.2.3. | Regeneratiivpidurdus koos energia saatmisega kontaktõhuliinile |
| --- | --- |

4.2.8.2.3.

Regeneratiivpidurdus koos energia saatmisega kontaktõhuliinile

Regeneratiivpidurdus

Regeneratiivpidurduse funktsiooni paigaldamine/eemaldamine

Tabel 17d

Piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK põhiparameetrite muudatused, mille korral KTK nõuetele vastavus on kohustuslik veeremi puhul, millel puudub EÜ tüübi- ja projektihindamissertifikaat

| KTK punkt | Seotud peamine konstruktsiooniomadus / peamised konstruktsiooniomadused | Peamisi konstruktsiooniomadusi mõjutavad muudatused, mis liigitatakse direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punkti a kohaselt |
| --- | --- | --- |
| 4.2.2.11. | Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus |

KTK punkt

Seotud peamine konstruktsiooniomadus / peamised konstruktsiooniomadused

Peamisi konstruktsiooniomadusi mõjutavad muudatused, mis liigitatakse direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punkti a kohaselt

4.2.2.11.

Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus

Ooteplatvormi kõrgused, mille jaoks veeremiüksus on projekteeritud

Muutus ooteplatvormi kõrguses, millega veeremiüksus ühildub

7.1.2.2b.   Erieeskirjad muudetud veeremiüksuste kohta tehnoloogiliste uuenduste toimivuse ja töökindluse katsetamiseks piiratud aja jooksul

| 1) | Lisaks punktile 7.1.2.2 kohaldatakse järgmisi eeskirju üksikute loa saanud veeremiüksuste muutmise korral tehnoloogiliste uuenduste toimivuse ja usaldusväärsuse katsetamise eesmärgil kindlaksmääratud aja jooksul, mis ei ületa ühte aastat. Neid ei kohaldata, kui samasuguseid muudatusi tehakse mitme veeremiüksuse suhtes. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Vastavus käesoleva KTK tehnilistele nõuetele loetakse kindlaks tehtuks, kui põhiparameetrit ei muudeta või seda täiustatakse KTKs kindlaks määratud toimivusnäitajate suunas ja muudatusi haldav üksus tõendab, et vastavad olulised nõuded on täidetud ning ohutustase säilib või võimaluse korral paraneb. |
| --- | --- |

2)

7.1.3.   EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaatidega seotud eeskirjad

7.1.3.1.   Veeremi allsüsteem

7.1.3.1.1.   Mõisted

| (1) | Algse hindamise raamistik

  „Algse hindamise raamistik“ – KTKde kogum (st käesolev KTK, müra KTK ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK), mida kohaldatakse projekteerimisetapi alguses, kui taotleja sõlmib teavitatud asutusega kokkuleppe. |
| --- | --- |

(1)

„Algse hindamise raamistik“ – KTKde kogum (st käesolev KTK, müra KTK ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK), mida kohaldatakse projekteerimisetapi alguses, kui taotleja sõlmib teavitatud asutusega kokkuleppe.

| (2) | Sertifitseerimisraamistik

  „Sertifitseerimisraamistik“ – EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadi väljaandmise ajal kohaldatav KTKde kogum (st käesolev KTK, müra KTK ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK). Tegemist on algse hindamise raamistikuga, mida muudeti koos KTKde läbivaadatud versioonidega, mis jõustusid projekteerimisetapis. |
| --- | --- |

(2)

„Sertifitseerimisraamistik“ – EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadi väljaandmise ajal kohaldatav KTKde kogum (st käesolev KTK, müra KTK ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK). Tegemist on algse hindamise raamistikuga, mida muudeti koos KTKde läbivaadatud versioonidega, mis jõustusid projekteerimisetapis.

| (3) | Projekteerimisetapp

  „Projekteerimisetapp“ – ajavahemik, mis algab siis, kui taotleja sõlmib kokkuleppe EÜ vastavustõendamise eest vastutava teavitatud asutusega ja lõpeb EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadi väljaandmisega.
  Projekteerimisetapp võib hõlmata tüüpi ning üht või mitut tüübivarianti ja -versiooni. Iga tüübivariandi ja -versiooni projekteerimisetapp loetakse alanuks põhitüübiga samal ajal. |
| --- | --- |

(3)

„Projekteerimisetapp“ – ajavahemik, mis algab siis, kui taotleja sõlmib kokkuleppe EÜ vastavustõendamise eest vastutava teavitatud asutusega ja lõpeb EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadi väljaandmisega.

Projekteerimisetapp võib hõlmata tüüpi ning üht või mitut tüübivarianti ja -versiooni. Iga tüübivariandi ja -versiooni projekteerimisetapp loetakse alanuks põhitüübiga samal ajal.

| (4) | Tootmisetapp

  „Tootmisetapp“ – ajavahemik, mille jooksul võib veeremi allsüsteeme turule lasta EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni alusel, mis viitab kehtivale EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadile. |
| --- | --- |

(4)

„Tootmisetapp“ – ajavahemik, mille jooksul võib veeremi allsüsteeme turule lasta EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni alusel, mis viitab kehtivale EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadile.

| (5) | Käitatav veerem

  „Käitatav veerem“ – veerem on käitatav, kui see on kehtiva registreerimiskoodiga „00“ registreeritud riiklikus raudteeveeremi registris vastavalt otsusele 2007/756/EÜ või Euroopa raudteeveeremi registris vastavalt rakendusotsusele (EL) 2018/1614 ning seda hoitakse ohutus töökorras vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/779 (*18). |
| --- | --- |

(5)

„Käitatav veerem“ – veerem on käitatav, kui see on kehtiva registreerimiskoodiga „00“ registreeritud riiklikus raudteeveeremi registris vastavalt otsusele 2007/756/EÜ või Euroopa raudteeveeremi registris vastavalt rakendusotsusele (EL) 2018/1614 ning seda hoitakse ohutus töökorras vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/779 (*18).

7.1.3.1.2.   EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadiga seotud eeskirjad

| 1) | Teavitatud asutus annab välja sertifitseerimisraamistikule osutava EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadi. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kui projekteerimisetapis jõustub käesoleva KTK, müra KTK või piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK muudatus, annab teavitatud asutus EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadi välja järgmiste eeskirjade kohaselt.






  — | KTKde muudatuste korral, millele L liites ei osutata, kaasneb vastavusega algse hindamise raamistikule vastavus sertifitseerimisraamistikule. Teavitatud asutus annab välja sertifitseerimisraamistikule osutava EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadi ilma täiendava hindamiseta. |
| --- | --- | --- |

2)

—

KTKde muudatuste korral, millele L liites ei osutata, kaasneb vastavusega algse hindamise raamistikule vastavus sertifitseerimisraamistikule. Teavitatud asutus annab välja sertifitseerimisraamistikule osutava EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadi ilma täiendava hindamiseta.

| — | L liites osutatud KTKde muudatuste kohaldamine on liites kindlaks määratud üleminekukorra kohaselt kohustuslik. Üleminekuperioodil võib teavitatud asutus anda välja sertifitseerimisraamistikule osutava EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadi ilma täiendava hindamiseta. Teavitatud asutus loetleb EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadis kõik algse hindamise raamistiku kohaselt hinnatud punktid. |
| --- | --- |

—

L liites osutatud KTKde muudatuste kohaldamine on liites kindlaks määratud üleminekukorra kohaselt kohustuslik. Üleminekuperioodil võib teavitatud asutus anda välja sertifitseerimisraamistikule osutava EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadi ilma täiendava hindamiseta. Teavitatud asutus loetleb EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadis kõik algse hindamise raamistiku kohaselt hinnatud punktid.

| 3) | Kui projekteerimisetapis jõustub mitu käesoleva KTK, müra KTK või piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK muudatust, kohaldatakse punkti 2 kõigi muudatuste suhtes üksteise järel. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Alati on lubatud (kuid mitte kohustuslik) kasutada mis tahes KTK kõige ajakohasemat versiooni kas tervikuna või konkreetsete punktide kaupa, kui nende KTKde läbivaatamisel ei ole sõnaselgelt ette nähtud teisiti; juhul kui kohaldatakse üksnes muudetud versiooni konkreetseid punkte, peab taotleja põhjendama ja dokumenteerima, et säilib kohaldatavate nõuete terviklikkus, ning teavitatud asutus peab selle heaks kiitma. |
| --- | --- |

4)

7.1.3.1.3.   EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaadi kehtivus

| 1) | Käesoleva KTK, müra KTK või piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK läbivaadatud versiooni jõustumise korral jääb allsüsteemi EÜ tüübi- või projektihindamissertifikaat kehtima, välja arvatud juhul, kui see on vaja läbi vaadata vastavalt KTK muudatuses esitatud konkreetsele üleminekukorrale. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Tootmisetapis oleva või käitatava veeremi suhtes võib kohaldada ainult konkreetse üleminekukorraga KTKde muudatusi. |
| --- | --- |

2)

7.1.3.2.   Koostalitluse komponendid

| 1) | Käesolevas punktis käsitletakse koostalitluse komponenti, mille suhtes kohaldatakse tüübihindamist või projekti kontrollimist või kasutussobivuse hindamist. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kui käesoleva KTK, müra KTK või piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTK läbivaatamisel ei ole sõnaselgelt ette nähtud teisiti, kehtib tüübihindamine või projekti kontrollimine või kasutussobivuse hindamine isegi siis, kui jõustub nimetatud KTKde muudatus.
  Selle aja jooksul on lubatud turule lasta uusi sama tüüpi komponente ilma uue tüübihindamiseta. |
| --- | --- |

2)

Selle aja jooksul on lubatud turule lasta uusi sama tüüpi komponente ilma uue tüübihindamiseta.

7.1.4.   Kasutusala laiendamise eeskirjad veeremi kohta, millel on direktiivi 2008/57/EÜ kohane luba või mis on kasutusele võetud enne 19. juulit 2010

| 1) | Kui veerem ei vasta täielikult käesoleva KTK nõuetele, kohaldatakse punkti 2 sellise veeremi suhtes, mis veeremi kasutusala laiendamise taotlemise korral vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõikele 13 vastab järgmistele tingimustele:






  a) | sellele on antud tegevusluba vastavalt direktiivile 2008/57/EÜ või see on võetud kasutusele enne 19. juulit 2010; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

sellele on antud tegevusluba vastavalt direktiivile 2008/57/EÜ või see on võetud kasutusele enne 19. juulit 2010;

| b) | see on kehtiva registreerimiskoodiga „00“ registreeritud riiklikus raudteeveeremi registris vastavalt otsusele 2007/756/EÜ või Euroopa raudteeveeremi registris vastavalt rakendusotsusele (EL) 2018/1614 ning seda hoitakse ohutus töökorras vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2019/779. |
| --- | --- |

b)

see on kehtiva registreerimiskoodiga „00“ registreeritud riiklikus raudteeveeremi registris vastavalt otsusele 2007/756/EÜ või Euroopa raudteeveeremi registris vastavalt rakendusotsusele (EL) 2018/1614 ning seda hoitakse ohutus töökorras vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2019/779.

Järgmisi kasutusala laiendamise sätteid kohaldatakse ka koos uue loaga, nagu on kindlaks määratud rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 14 lõike 3 punktis a.

| 2) | Alapunktis 1 osutatud veeremi laiendatud kasutusala lubamine põhineb olemasoleval loal, kui see on olemas, veeremi ja võrgu tehnilisel ühilduvusel vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 3 punktile d ning vastavusel tabelite 17a ja 17b peamistele konstruktsiooniomadustele, võttes arvesse kõiki piiranguid.
  Taotleja esitab EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, millele on lisatud tehniline dokumentatsioon, mis tõendab vastavust käesolevas KTKs kindlaks määratud nõuetele või nendega samaväärse toimega sätetele; deklaratsioonid tuleb esitada iga põhiparameetri kohta, millele on osutatud tabelite 17a ja 17b veerus 1 ning käesoleva KTK järgmistes punktides:






  — | 4.2.4.2.2, 4.2.5.5.8, 4.2.5.5.9, 4.2.6.2.3, 4.2.6.2.4, 4.2.6.2.5, 4.2.8.2.7, 4.2.8.2.9.8 (kui faaside- või süsteemidevahelised eraldustsoonid läbitakse automaatselt), 4.2.9.3.1, 4.2.9.6, 4.2.12 ja 4.2.12.6, |
| --- | --- | --- |

2)

Taotleja esitab EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, millele on lisatud tehniline dokumentatsioon, mis tõendab vastavust käesolevas KTKs kindlaks määratud nõuetele või nendega samaväärse toimega sätetele; deklaratsioonid tuleb esitada iga põhiparameetri kohta, millele on osutatud tabelite 17a ja 17b veerus 1 ning käesoleva KTK järgmistes punktides:

—

4.2.4.2.2, 4.2.5.5.8, 4.2.5.5.9, 4.2.6.2.3, 4.2.6.2.4, 4.2.6.2.5, 4.2.8.2.7, 4.2.8.2.9.8 (kui faaside- või süsteemidevahelised eraldustsoonid läbitakse automaatselt), 4.2.9.3.1, 4.2.9.6, 4.2.12 ja 4.2.12.6,

| — | 4.2.5.3 Itaalias, |
| --- | --- |

—

4.2.5.3 Itaalias,

| — | 4.2.5.3.5 ja 4.2.9.2.1 Saksamaal
  ühel järgmistest viisidest või nende kombinatsioonist:






  a) | vastavus käesolevas KTKs kindlaks määratud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

—

4.2.5.3.5 ja 4.2.9.2.1 Saksamaal

ühel järgmistest viisidest või nende kombinatsioonist:

a)

vastavus käesolevas KTKs kindlaks määratud nõuetele;

| b) | vastavus eelmises KTKs kindlaks määratud vastavatele nõuetele; |
| --- | --- |

b)

vastavus eelmises KTKs kindlaks määratud vastavatele nõuetele;

| c) | vastavus samaväärse mõjuga alternatiivsetele tehnilistele kirjeldustele; |
| --- | --- |

c)

vastavus samaväärse mõjuga alternatiivsetele tehnilistele kirjeldustele;

| d) | tõendid selle kohta, et laiendatud kasutusala võrguga tehnilise ühilduvuse nõuded on samaväärsed selle võrguga tehnilise ühilduvuse nõuetega, mille jaoks veeremile on luba juba antud või kus seda juba käitatakse. Sellise tõendusmaterjali esitab taotleja ja see võib põhineda raudteetaristuregistris (RINF) sisalduval teabel. |
| --- | --- |

d)

tõendid selle kohta, et laiendatud kasutusala võrguga tehnilise ühilduvuse nõuded on samaväärsed selle võrguga tehnilise ühilduvuse nõuetega, mille jaoks veeremile on luba juba antud või kus seda juba käitatakse. Sellise tõendusmaterjali esitab taotleja ja see võib põhineda raudteetaristuregistris (RINF) sisalduval teabel.

| 3) | Käesoleva KTK nõuetega samaväärsete alternatiivsete tehniliste kirjelduste (punkti 2 alapunkt c) ja võrguga tehnilise ühilduvuse nõuete (punkti 2 alapunkt d) samaväärse mõju põhjendamisel ja dokumenteerimisel kohaldab taotleja määruse (EL) nr 402/2013 I lisas ette nähtud riskijuhtimist. Hindamisasutus peab põhjendust hindama ja selle kinnitama (riskihindamise ühine ohutusmeetod). |
| --- | --- |

3)

| 4) | Lisaks alapunktis 2 osutatud nõuetele ja kui see on asjakohane, esitab taotleja EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, millele on lisatud tehniline dokumentatsioon, mis tõendab vastavust järgmistele nõuetele:






  a) | käesolevas KTKs, müra KTKs, piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTKs ning kontrolli ja signaalimise KTKs loetletud erijuhtumid, mis on seotud laiendatud kasutusala mis tahes osaga; |
| --- | --- | --- |

4)

a)

käesolevas KTKs, müra KTKs, piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu KTKs ning kontrolli ja signaalimise KTKs loetletud erijuhtumid, mis on seotud laiendatud kasutusala mis tahes osaga;

| b) | direktiivi (EL) 2016/797 artikli 13 lõike 2 punktides a, c ja d osutatud siseriiklikud eeskirjad, mis on teatavaks tehtud vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 14. |
| --- | --- |

b)

direktiivi (EL) 2016/797 artikli 13 lõike 2 punktides a, c ja d osutatud siseriiklikud eeskirjad, mis on teatavaks tehtud vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 14.

| 5) | Lube väljaandev asutus teeb ameti veebisaidil avalikkusele kättesaadavaks punkti 2 alapunktis c osutatud alternatiivsete tehniliste kirjelduste ja punkti 2 alapunktis d osutatud võrguga tehnilise ühilduvuse nõuete üksikasjad, mille alusel ta andis välja load laiendatud kasutusala jaoks. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Kui loa saanud veeremiüksuse puhul on direktiivi 2008/57/EÜ artikli 9 kohaselt lubatud KTKsid või nende osi kohaldamata jätta, peab taotleja vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artiklile 7 taotlema erandit (erandeid) laiendatud kasutusalaga hõlmatud liikmesriikides. |
| --- | --- |

6)

| 7) | Vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 54 lõikele 2 loetakse Regolamento Internazionale Carrozze (RIC) alusel kasutatavad reisijateveovagunid lubatuks vastavalt tingimustele, mille alusel neid kasutati, ning selles piirkonnas, kus neid käitatakse. Kui neid muudetakse nii, et on nõutav uus turulelaskmise luba vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõikele 12, jääb viimase RICi alusel kasutada lubatud reisivagunite kasutusala samaks, kus neid käitati, ilma et muutmata osi täiendavalt kontrollitaks. |
| --- | --- |

7)

7.1.5.   Paigaldamise-eelsed nõuded uue veeremikonstruktsiooni kohta, millele ei ole veel Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldatud

| 1) | See juhtum kohaldub veeremiüksuse uue väljatöötatud konstruktsiooni suhtes, sealhulgas kontrolli ja signaalimise KTK punktis 7.4.3.2 osutatud eriveeremi suhtes, kui kohaldatakse vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punkti 7.1.1.3 alapunkti 1, kui rongisisest Euroopa rongijuhtimissüsteemi ei ole veel paigaldatud, et veeremi allsüsteem oleks kõnealuse süsteemi paigaldamise ajaks valmis. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Veeremiüksuse uute konstruktsioonide suhtes, mille jaoks on rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 14 kohaselt vaja esimest luba, kohaldatakse järgmisi nõudeid.






  a) | Vastavus rongiliidese funktsioonidega seotud nõuetele, nagu on nimetatud kontrolli ja signaalimise KTK A liite tabeli A.2 viitele 7 osutavates põhiparameetrites (vt tabeli 9 veerud 1 ja 2). |
| --- | --- | --- |

2)

a)

Vastavus rongiliidese funktsioonidega seotud nõuetele, nagu on nimetatud kontrolli ja signaalimise KTK A liite tabeli A.2 viitele 7 osutavates põhiparameetrites (vt tabeli 9 veerud 1 ja 2).

| b) | Rakendatud liidesefunktsioonide kirjeldus, sealhulgas liideste ja sideprotokollide tehniline kirjeldus, tuleb dokumenteerida punkti 4.2.12.2 alapunktis 23 kirjeldatud tehnilises dokumentatsioonis. |
| --- | --- |

b)

Rakendatud liidesefunktsioonide kirjeldus, sealhulgas liideste ja sideprotokollide tehniline kirjeldus, tuleb dokumenteerida punkti 4.2.12.2 alapunktis 23 kirjeldatud tehnilises dokumentatsioonis.

| c) | Kontrolli ja signaalimise KTKs kindlaksmääratud rongisiseste Euroopa rongijuhtimissüsteemi seadmete (näiteks vedurijuhi-masina liides, antennid jne) paigaldamiseks peab olema ruumi. Seadmete paigaldamise tingimused tuleb dokumenteerida punkti 4.2.12.2 alapunktis 24 kirjeldatud tehnilises dokumentatsioonis. |
| --- | --- |

c)

Kontrolli ja signaalimise KTKs kindlaksmääratud rongisiseste Euroopa rongijuhtimissüsteemi seadmete (näiteks vedurijuhi-masina liides, antennid jne) paigaldamiseks peab olema ruumi. Seadmete paigaldamise tingimused tuleb dokumenteerida punkti 4.2.12.2 alapunktis 24 kirjeldatud tehnilises dokumentatsioonis.

| 3) | Veeremi allsüsteemi EÜ vastavustõendamise eest vastutav teavitatud asutus peab kontrollima, kas punkti 4.2.12.2 alapunktidega 23 ja 24 ette nähtud dokumentatsioon on esitatud. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kui on paigaldatud rongisisene Euroopa rongijuhtimissüsteem, siis on liidesefunktsioonide veeremiüksusse integreerimise hindamine osa rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamisest vastavalt kontrolli ja signaalimise KTK punktile 6.3.3. |
| --- | --- |

4)

(*17)  Komisjoni 9. märtsi 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/387, millega muudetakse määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1302/2014 ja (EL) 2016/919 kasutusala laiendamise ja üleminekuperioodide osas (ELT L 73, 10.3.2020, lk 6)."

(*18)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/779, millega kehtestatakse veeremiüksuste hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/798 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 445/2011 (ELT L 139 I, 27.5.2019, lk 360).“
  "

| 162) | punkt 7.3.2 asendatakse järgmisega:
  „7.3.2   . Erijuhtumite loetelu

  7.3.2.1.   Mehaanilised liidesed (punkt 4.2.2.2)


  Iirimaa ja Ühendkuningriigi erijuhtum Põhja-Iirimaa jaoks (P-juhtum)

  Otsahaakeseadis, kõrgus rööbastest (punkt 4.2.2.2.3)








  A.1. | Puhvrid
  Puhvrite kesktelje kõrgus peab kõigil koormus- ja kulumistingimustel jääma rööbaste tasapinnast umbes 1 090 mm (+ 5/– 80 mm) kõrgusele. |
| --- | --- | --- |

162)

punkt 7.3.2 asendatakse järgmisega:

„7.3.2   . Erijuhtumite loetelu

7.3.2.1.   Mehaanilised liidesed (punkt 4.2.2.2)

Iirimaa ja Ühendkuningriigi erijuhtum Põhja-Iirimaa jaoks (P-juhtum)

Otsahaakeseadis, kõrgus rööbastest (punkt 4.2.2.2.3)

A.1.

Puhvrite kesktelje kõrgus peab kõigil koormus- ja kulumistingimustel jääma rööbaste tasapinnast umbes 1 090 mm (+ 5/– 80 mm) kõrgusele.

| A.2. | Kruvisidurisüsteem
  Veokonksu kesktelje kõrgus peab kõigil koormus- ja kulumistingimustel jääma rööbaste tasapinnast umbes 1 070 mm (+ 25/– 80 mm) kõrgusele. |
| --- | --- |

A.2.

Veokonksu kesktelje kõrgus peab kõigil koormus- ja kulumistingimustel jääma rööbaste tasapinnast umbes 1 070 mm (+ 25/– 80 mm) kõrgusele.

7.3.2.2.   Gabariidid (punkt 4.2.3.1)

Iirimaa ja Ühendkuningriigi erijuhtum Põhja-Iirimaa jaoks (P-juhtum)

Veeremiüksuse ülemise ja alumise osa võrdlusprofiil on lubatud kindlaks määrata vastavalt riiklike tehnilistele eeskirjadele, mis on sel eesmärgil teatavaks tehtud.

7.3.2.3.   Nõuded veeremile raudteeäärsete seadmetega ühilduvuse tagamiseks (punkt 4.2.3.3.2.2)

Soome erijuhtum (P-juhtum)

Soome (1 524 mm rööpmelaiusega) võrgus kasutamiseks ettenähtud veeremi puhul, mille teljepukside seisundit jälgitakse raudteeäärsete seadmetega, peavad teljepuksi alumisel küljel asuvad sihtalad olema raudteeäärsetele seadmetele takistamatult nähtavad ning teljepuksi ülekuumenemise detektoril peab kasutama standardis EN 15437-1:2009 kindlaksmääratud mõõtmeid, asendades nende väärtused järgmisega.

Raudteeäärsetel seadmetel põhinev süsteem

Standardi EN 15437-1:2009 punktides 5.1 ja 5.2 esitatud mõõtmed asendatakse vastavalt järgmiste mõõtmetega. Kasutatakse kahte erinevat sihtala (I ja II) koos nende keelu- ja mõõtetsoonidega.

| | I sihtala mõõtmed:






  — | WTA – 50 mm või üle selle; |
| --- | --- | --- |

I sihtala mõõtmed:

—

WTA – 50 mm või üle selle;

| — | LTA – vähemalt 200 mm; |
| --- | --- |

—

LTA – vähemalt 200 mm;

| — | YTA – 1 045–1 115 mm; |
| --- | --- |

—

YTA – 1 045–1 115 mm;

| — | WPZ – 140 mm või üle selle; |
| --- | --- |

—

WPZ – 140 mm või üle selle;

| — | LPZ – vähemalt 500 mm; |
| --- | --- |

—

LPZ – vähemalt 500 mm;

| — | YPZ — 1 080 mm ± 5 mm; |
| --- | --- |

—

YPZ — 1 080 mm ± 5 mm;

| | II sihtala mõõtmed:






  — | WTA — 14 mm või üle selle; |
| --- | --- | --- |

II sihtala mõõtmed:

—

WTA — 14 mm või üle selle;

| — | LTA –vähemalt 200 mm; |
| --- | --- |

—

LTA –vähemalt 200 mm;

| — | YTA — 892–896 mm; |
| --- | --- |

—

YTA — 892–896 mm;

| — | WPZ — 28 mm või üle selle; |
| --- | --- |

—

WPZ — 28 mm või üle selle;

| — | LPZ –vähemalt 500 mm; |
| --- | --- |

—

LPZ –vähemalt 500 mm;

| — | YPZ — 894 mm ± 2 mm; |
| --- | --- |

—

YPZ — 894 mm ± 2 mm;

Prantsusmaa erijuhtum (P-juhtum)

Seda erijuhtumit kohaldatakse kõigi veeremiüksuste suhtes, mis ei ole varustatud teljepukside seisundi jälgimise rongisiseste seadmetega.

Standardi EN 15437-1 punkte 5.1 ja 5.2 kohaldatakse järgmiste eripäradega. Märked on samad, mida kasutatakse standardi pildil 3.

| — | WTA = 70 mm |
| --- | --- |

—

WTA = 70 mm

| — | YTA = 1 092,5 mm |
| --- | --- |

—

YTA = 1 092,5 mm

| — | LTA = Vmax x 0,56 (Vmax on liini või lõigu maksimaalne lubatud kiirus tasemel HABC, km/h). |
| --- | --- |

—

LTA = Vmax x 0,56 (Vmax on liini või lõigu maksimaalne lubatud kiirus tasemel HABC, km/h).

Iirimaa ja Ühendkuningriigi erijuhtum Põhja-Iirimaa jaoks (P-juhtum)

Veeremi puhul, mille teljepukside seisundit jälgitakse raudteeäärsete seadmetega, peavad teljepuksi alumisel küljel asuvad sihtalad olema järgmised (standardis EN 15437-1:2009 kindlaksmääratud mõõtmed):

Tabel 18

Sihtala

| | YTA [mm] | WTA [mm] | LTA [mm] | YPZ [mm] | WPZ [mm] | LPZ [mm] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 600  mm | 1 110  ± 2 | ≥ 70 | ≥ 180 | 1 110  ± 2 | ≥ 125 | ≥ 500 |

YTA [mm]

WTA [mm]

LTA [mm]

YPZ [mm]

WPZ [mm]

LPZ [mm]

1 600  mm

1 110  ± 2

≥ 70

≥ 180

1 110  ± 2

≥ 125

≥ 500

Rootsi erijuhtum (T2-juhtum)

Seda erijuhtumit kohaldatakse kõigi veeremiüksuste suhtes, mis ei ole varustatud teljepukside seisundi jälgimise rongisiseste seadmetega ning on ette nähtud käitamiseks liinidel, millel on uuendamata teljepukside detektorid. Sellised liinid on taristuregistris märgitud kui selles aspektis KTK nõuetele mittevastavad liinid.

Kaks tsooni teljepuksi/teljeotsa all, mis on esitatud allpool toodud tabelis ja mis osutavad standardi EN 15437-1:2009 parameetritele, on vabad, et võimaldada raudteeäärse teljepuksi andurisüsteemi poolset vertikaalset seiret.

Tabel 19

Rootsis kasutamiseks mõeldud veeremiüksuste sihtala ja keelutsoon

| | YTA [mm] | WTA [mm] | LTA [mm] | YPZ [mm] | WPZ [mm] | LPZ [mm] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Süsteem 1 | 862 | ≥ 40 | terviklik | 862 | ≥ 60 | ≥ 500 |
| Süsteem 2 | 905  ± 20 | ≥ 40 | terviklik | 905 | ≥ 100 | ≥ 500 |

YTA [mm]

WTA [mm]

LTA [mm]

YPZ [mm]

WPZ [mm]

LPZ [mm]

Süsteem 1

862

≥ 40

terviklik

862

≥ 60

≥ 500

Süsteem 2

905  ± 20

≥ 40

terviklik

905

≥ 100

≥ 500

Ühilduvus nende süsteemidega nähakse ette veeremiüksuse tehnilises dokumentatsioonis.

7.3.2.4.   Siseõhu kvaliteet (punkt 4.2.5.8)

La Manche’i tunneli erijuhtum (P-juhtum)

Reisijatesõidukid: reisirongidel peavad olema ventilatsioonisüsteemid, mis tagavad, et veosüsteemide rikke korral jääb CO2-sisaldus alla 10 000 ppm vähemalt 90 minutiks.

7.3.2.5.   Dünaamiline käitumine sõidu ajal (punktid 4.2.3.4.2, 6.2.3.4)

Soome erijuhtum (P-juhtum)

Järgmisi muudatusi, mis tehakse KTK sätetesse sõidudünaamilise käitumise kohta, kohaldatakse veeremiüksuste suhtes, mis on ette nähtud käitamiseks üksnes Soome 1 524 mm rööpmelaiusega võrgus:

| — | katsetsooni 4 ei kohaldata sõidudünaamilise käitumise katsetamise suhtes; |
| --- | --- |

—

katsetsooni 4 ei kohaldata sõidudünaamilise käitumise katsetamise suhtes;

| — | katsetsooni 3 kõigi teelõikude keskmine kurviraadius peab sõidudünaamilise käitumise katsetamise korral olema 550 ± 50 m; |
| --- | --- |

—

katsetsooni 3 kõigi teelõikude keskmine kurviraadius peab sõidudünaamilise käitumise katsetamise korral olema 550 ± 50 m;

| — | sõidudünaamilist käitumist käsitlevate katsetuste puhul peavad rööbastee kvaliteedi parameetrid vastama suuniste RATO 13 (rööbastee kontroll) nõuetele; |
| --- | --- |

—

sõidudünaamilist käitumist käsitlevate katsetuste puhul peavad rööbastee kvaliteedi parameetrid vastama suuniste RATO 13 (rööbastee kontroll) nõuetele;

| — | mõõtmismeetodid vastavad standardile EN 13848-1:2019. |
| --- | --- |

—

mõõtmismeetodid vastavad standardile EN 13848-1:2019.

Iirimaa ja Ühendkuningriigi erijuhtum Põhja-Iirimaa jaoks (P-juhtum)

Olemasoleva võrguga tehnilise ühilduvuse tagamiseks on sõidudünaamilise käitumise hindamiseks lubatud kasutada teatavaks tehtud riiklikke tehnilisi eeskirju.

Hispaania erijuhtum (P-juhtum)

1 668 mm rööpmelaiusega süsteemis kasutamiseks ettenähtud veeremi puhul kasutatakse kvaasistaatilise suunava jõu Yqst piirnormi hindamiseks kurviraadiuste vahemikku. 250 m ≤ Rm < 400 m.

Piirnorm on (Yqst)lim = 66 kN.

Standardi EN 14363:2016 punkti 7.6.3.2.6 alapunktile 2 vastava raadiuse Rm = 350 m hinnangulise väärtuse normaliseerimiseks asendatakse valem „Ya,nf,qst = Ya,f,qst – (10 500 m/Rm – 30) kN“ valemiga „Ya,nf,qst = Ya,f,qst – (11 550 m/Rm – 33) kN“.

Välisrööpa kõrgenduse puudujäägi väärtusi saab kohandada 1 668 mm rööpmelaiuse jaoks, korrutades vastavad 1 435 mm parameetri väärtused järgmise teisendusteguriga: 1733/1500.

7.3.2.5a.   Pöördvankri raami konstruktsioon (punkt 4.2.3.5.1)

Hispaania erijuhtum (P-juhtum)

Pöördvankrite puhul, mis on projekteeritud kasutamiseks 1 668 mm rööpmelaiusega, loetakse, et parameetrid α ja β on vastavalt 0,15 ja 0,35 vastavalt J-1 liite viites 11 osutatud tehnilisele kirjeldusele (standardi EN 13749 F lisa).

7.3.2.6.   Rattapaaride ja rataste mehaanilised ja geomeetrilised omadused (punktid 4.2.3.5.2.1 ja 4.2.3.5.2.2)

Eesti, Läti, Leedu ja Poola erijuhtum 1 520 mm rööpmelaiusega süsteemi jaoks (P-juhtum)

Rataste geomeetrilised mõõtmed, mis on märgitud joonisel 2, peavad vastama tabelis 20 esitatud piirnormidele.

Tabel 20

Käituspiirangud seoses rataste geomeetriliste mõõtmetega

| Nimetus | Ratta läbimõõt D (mm) | Miinimumväärtus (mm) | Maksimumväärtus (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Rummu laius (BR + Burr) | 400  ≤ D ≤ 1 220 | 130 | 146 |
| Rattaharja paksus (Sd) | 25  (4) | 33 |
| Rattaharja kõrgus (Sh) | 28 | 37 |

Nimetus

Ratta läbimõõt D (mm)

Miinimumväärtus (mm)

Maksimumväärtus (mm)

Rummu laius (BR + Burr)

400  ≤ D ≤ 1 220

130

146

Rattaharja paksus (Sd)

25  (4)

33

Rattaharja kõrgus (Sh)

28

37

Uue ratta profiil vedurite ja rongikoosseisude puhul, mille maksimaalne sõidukiirus on kuni 200 km/h, on kindlaks määratud joonisel 3.

Joonis 3.

Uus ratta profiil vedurite ja rongikoosseisude puhul, mille maksimaalne sõidukiirus on kuni 200 km/h

Image 110

Uue ratta profiil rongikoosseisude puhul, mille maksimaalne sõidukiirus on kuni 130 km/h, on kindlaks määratud joonisel 4.

Joonis 4.

Uus ratta profiil rongikoosseisude puhul, mille maksimaalne sõidukiirus on kuni 130 km/h Soome erijuhtum

Image 111

(P-juhtum)

Ratta minimaalseks läbimõõduks arvestatakse 400 mm.

Soome 1 524 mm rööpmelaiusega võrgu ja kolmanda riigi 1 520 mm rööpmelaiusega võrgu vahelises liikluses kasutatava veeremi puhul on lubatud kasutada spetsiaalseid rattapaare, mis suudavad kohanduda erinevate rööpmelaiustega.

Iirimaa erijuhtum (P-juhtum)

Rataste geomeetrilised mõõtmed (mis on märgitud joonisel 2) peavad vastama tabelis 21 esitatud piirnormidele.

Tabel 21

Käituspiirangud seoses rataste geomeetriliste mõõtmetega

| | Nimetus | Ratta läbimõõt D (mm) | Miinimumväärtus (mm) | Maksimumväärtus (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 600  mm | Rummu laius (BR) (BURR väärtus maksimaalselt 5 mm) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 137 | 139 |
| Rattaharja paksus (Sd) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 26 | 33 |
| Rattaharja kõrgus (Sh) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 28 | 38 |
| Rattaharja kant (qR) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 6,5 | — |

Nimetus

Ratta läbimõõt D (mm)

Miinimumväärtus (mm)

Maksimumväärtus (mm)

1 600  mm

Rummu laius (BR) (BURR väärtus maksimaalselt 5 mm)

690  ≤ D ≤ 1 016

137

139

Rattaharja paksus (Sd)

690  ≤ D ≤ 1 016

26

33

Rattaharja kõrgus (Sh)

690  ≤ D ≤ 1 016

28

38

Rattaharja kant (qR)

690  ≤ D ≤ 1 016

6,5

—

Ühendkuningriigi erijuhtum Põhja-Iirimaa jaoks (P-juhtum)

Rattapaaride ja rataste geomeetrilised mõõtmed (mis on märgitud joonistel 1 ja 2) peavad vastama tabelis 22 esitatud piirnormidele.

Tabel 22

Käituspiirangud seoses rattapaaride ja rataste geomeetriliste mõõtmetega

| | Nimetus | Ratta läbimõõt D (mm) | Miinimumväärtus (mm) | Maksimumväärtus (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 600  mm | Kaugus esiküljest esiküljeni (SR)
  SR = AR + Sd, vasak + Sd, parem | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 1 573 | 1 593,3 |
| Kaugus tagaküljest tagaküljeni (AR) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 1 521 | 1 527,3 |
| Rummu laius (BR)
  (BURR väärtus maksimaalselt 5 mm) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 127 | 139 |
| Rattaharja paksus (Sd) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 24 | 33 |
| Rattaharja kõrgus (Sh) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 28 | 38 |
| Rattaharja kant (qR) | 690  ≤ D ≤ 1 016 | 6,5 | — |

Nimetus

Ratta läbimõõt D (mm)

Miinimumväärtus (mm)

Maksimumväärtus (mm)

1 600  mm

Kaugus esiküljest esiküljeni (SR)

SR = AR + Sd, vasak + Sd, parem

690  ≤ D ≤ 1 016

1 573

1 593,3

Kaugus tagaküljest tagaküljeni (AR)

690  ≤ D ≤ 1 016

1 521

1 527,3

Rummu laius (BR)

(BURR väärtus maksimaalselt 5 mm)

690  ≤ D ≤ 1 016

127

139

Rattaharja paksus (Sd)

690  ≤ D ≤ 1 016

24

33

Rattaharja kõrgus (Sh)

690  ≤ D ≤ 1 016

28

38

Rattaharja kant (qR)

690  ≤ D ≤ 1 016

6,5

—

Hispaania erijuhtum 1 668 mm rööpmelaiuse puhul (P-juhtum)

Rattaharja (Sd) minimaalseks paksuseks ratta puhul, mille läbimõõt on D ≥ 840 mm, arvestatakse 25 mm.

Rataste puhul, mille läbimõõt on 330 mm ≤ D < 840 mm, arvestatakse miinimumväärtuseks 27,5 mm.

Tšehhi Vabariigi erijuhtum (T0-juhtum)

3-teljeliste pöördvankrite siserataste jaoks, mis ei ole seotud rööbastee suunamisega, on lubatud rattaharja paksuse puhul (Sd) ja kauguse puhul esiküljest esiküljeni (SR) rataste geomeetriliste mõõtmete madalamad piirnormid, kui on ette nähtud tabelites 1 ja 2.

7.3.2.6a.   Rööbastee vähim kõverusraadius (punkt 4.2.3.6)

Iirimaa erijuhtum (P-juhtum)

1 600 mm rööpmelaiusega süsteemi puhul on läbitava rööbastee vähim kõverusraadius kõikide veeremiüksuste puhul 105 m.

7.3.2.7.   Ei kasutata

7.3.2.8.   Aerodünaamiline mõju (punkt 4.2.6.2)

Itaalia erijuhtum (P-juhtum)

Suurimad rõhumuutused tunnelites (punkt 4.2.6.2.3)

Piiranguteta käitamiseks olemasolevatel liinidel, võttes arvesse arvukaid tunneleid, mille ristlõike pindala on 54 m2 ja mida läbitakse kiirusel 250 km/h, ning tunneleid, mille ristlõike pindala on 82,5 m2 ja mida läbitakse kiirusel 300 km/h, peavad veeremiüksused, mille valmistajakiirus on 190 km/h või üle selle, vastama tabelis 23 esitatud nõuetele.

Tabel 23

Üksi tasapinnalises torutaolises tunnelis sõitvale koostalitlusvõimelisele rongile esitatavad nõuded

| | Gabariit | Võrdlusjuhtum | Võrdlusjuhtumi kriteeriumid | Lubatud suurim kiirus [km/h] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vtr

  [km/h] | Atu

  [m2] | ΔpN

  [Pa] | ΔpN + ΔpFr

  [Pa] | ΔpN + ΔpFr + ΔpT

  [Pa] |
| Vtr,max < 250 km/h | GA või väiksem | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| GB | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| GC | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| Vtr,max < 250 km/h | GA või väiksem | 200 | 53,6 | ≤ 1 195 | ≤ 2 145 | ≤ 3 105 | < 250 |
| GB | 200 | 53,6 | ≤ 1 285 | ≤ 2 310 | ≤ 3 340 | < 250 |
| GC | 200 | 53,6 | ≤ 1 350 | ≤ 2 530 | ≤ 3 455 | < 250 |
| Vtr,max ≥ 250 km/h | GA või väiksem | 250 | 53,6 | ≤ 1 870 | ≤ 3 355 | ≤ 4 865 | 250 |
| Vtr,max ≥ 250 km/h | GA või väiksem | 250 | 63,0 | ≤ 1 460 | ≤ 2 620 | ≤ 3 800 | > 250 |
| GB | 250 | 63,0 | ≤ 1 550 | ≤ 2 780 | ≤ 4 020 | > 250 |
| GC | 250 | 63,0 | ≤ 1 600 | ≤ 3 000 | ≤ 4 100 | > 250 |

Gabariit

Võrdlusjuhtum

Võrdlusjuhtumi kriteeriumid

Lubatud suurim kiirus [km/h]

Vtr

[km/h]

Atu

[m2]

ΔpN

[Pa]

ΔpN + ΔpFr

[Pa]

ΔpN + ΔpFr + ΔpT

[Pa]

Vtr,max < 250 km/h

GA või väiksem

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

GB

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

GC

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

Vtr,max < 250 km/h

GA või väiksem

200

53,6

≤ 1 195

≤ 2 145

≤ 3 105

< 250

GB

200

53,6

≤ 1 285

≤ 2 310

≤ 3 340

< 250

GC

200

53,6

≤ 1 350

≤ 2 530

≤ 3 455

< 250

Vtr,max ≥ 250 km/h

GA või väiksem

250

53,6

≤ 1 870

≤ 3 355

≤ 4 865

250

Vtr,max ≥ 250 km/h

GA või väiksem

250

63,0

≤ 1 460

≤ 2 620

≤ 3 800

> 250

GB

250

63,0

≤ 1 550

≤ 2 780

≤ 4 020

> 250

GC

250

63,0

≤ 1 600

≤ 3 000

≤ 4 100

> 250

Kui veeremiüksus (näiteks KTK nõuetele vastav veeremiüksus) ei vasta eespool esitatud tabelis täpsustatud väärtustele, võib kohaldada käitamiseeskirju (näiteks kiirusepiiranguid).

7.3.2.8.a.   Tulede juhtimine (punkt 4.2.7.1.4)

Prantsusmaa, Luksemburgi, Belgia, Hispaania, Rootsi ja Poola erijuhtum (T0)

Avariiolukorrast teatamiseks peab juhil olema võimalik lülitada sisse esilaternate vilkuv režiim.

7.3.2.9.   Ei kasutata

7.3.2.10.   Ei kasutata

7.3.2.11.   Käitamine pinge- ja sagedusvahemikus (punkt 4.2.8.2.2)

Eesti erijuhtum (T1-juhtum)

Elektrilised veeremiüksused, mis on ette nähtud käitamiseks 3,0 kV alalisvoolu liinidel, peavad suutma töötada pinge- ja sagedusvahemikus, mis on märgitud energiavarustuse KTK punktis 7.4.2.1.1.

Prantsusmaa erijuhtum (T2-juhtum)

Kasutuspiirangute vältimiseks peavad elektrilised veeremiüksused, mis on ette nähtud käitamiseks 1,5 kV alalisvoolu liinidel või 25 kV vahelduvvoolu liinidel, vastama raudteetaristuregistris kirjeldatud omadustele (parameeter 1.1.1.2.2.1.3). Maksimaalne seisuaegne voolutugevus pantograafi kohta (punkt 4.2.8.2.5), mis on lubatud olemasolevatel 1,5 kV alalisvoolu liinidel, võib olla väiksem energiavarustuse KTK punktis 4.2.5 kindlaks määratud piirnormidest. Seisuaegne voolutugevus pantograafi kohta on piiratud sõltuvalt neil liinidel käitamiseks ette nähtud elektrilistest veeremiüksustest.

Läti erijuhtum (T1-juhtum)

Elektrilised veeremiüksused, mis on ette nähtud käitamiseks 3,0 kV alalisvoolu liinidel, peavad suutma töötada pinge- ja sagedusvahemikus, mis on märgitud energiavarustuse KTK punktis 7.4.2.4.1.

7.3.2.12.   Regeneratiivpidurduse kasutamine (punkt 4.2.8.2.3)

Belgia erijuhtum (T2-juhtum)

Olemasoleva süsteemiga tehnilise ühilduvuse tagamiseks ei tohi kontaktõhuliini regenereeritud suurim pinge (Umax2 vastavalt standardi EN 50388-1:2022 punktile 12.2.1) olla 3 kV võrgus suurem kui 3,8 kV.

Tšehhi Vabariigi erijuhtum (T2-juhtum)

Olemasoleva süsteemiga tehnilise ühilduvuse tagamiseks ei tohi kontaktõhuliini regenereeritud suurim pinge (Umax2 vastavalt standardi EN 50388-1:2022 punktile 12.2.1) olla 3 kV võrgus suurem kui 3,55 kV.

Rootsi erijuhtum (T2-juhtum)

Olemasoleva süsteemiga tehnilise ühilduvuse tagamiseks ei tohi kontaktõhuliini regenereeritud suurim pinge (Umax2 vastavalt standardi EN 50388-1:2022 punktile 12.2.1) olla 15 kV võrgus suurem kui 17,5 kV.

7.3.2.13.   Kontaktliiniga kokkupuute kõrgus (veeremi tasand) (punkt 4.2.8.2.9.1.1)

Madalmaade erijuhtum (T0-juhtum)

Piiranguteta juurdepääsuks 1 500 V alalisvoolu liinidele ei tohi pantograafi kõrgus ületada 5 860 mm.

7.3.2.14.   Pantograafi kollektoripea geomeetria (punkt 4.2.8.2.9.2)

Horvaatia erijuhtum (T1-juhtum)

Käitamiseks olemasolevas võrgus 3 kV alalisvoolu süsteemis on elektriline veeremiüksus lubatud varustada pantograafiga, millel on 1 450 mm pikkune kollektoripea geomeetria, nagu on kujutatud standardi EN 50367:2020+A1:2022 B.3 lisa joonisel B1 (alternatiivina punkti 4.2.8.2.9.2 nõudele).

Soome erijuhtum (T1-juhtum)

Olemasoleva võrguga tehnilise ühilduvuse saavutamiseks ei tohi pantograafi kollektoripea laius ületada 0,422 meetrit.

Prantsusmaa erijuhtum (T2-juhtum)

Käitamiseks olemasolevas võrgus, eelkõige raudteeliinidel, mille kontaktõhuliinide süsteem ühildub vaid kitsa pantograafiga, ning käitamiseks Prantsusmaal ja Šveitsis on elektriline veeremiüksus lubatud varustada pantograafiga, millel on 1 450 mm pikkune kollektoripea geomeetria, nagu on kujutatud standardi EN 50367:2020+A1:2022 B.3 lisa joonisel B.1 (alternatiivina punkti 4.2.8.2.9.2 nõudele).

Itaalia erijuhtum (T0-juhtum)

Käitamiseks olemasolevas võrgus 3 kV alalisvoolu ja 25 kV vahelduvvoolu kiirrongisüsteemis (ja täiendavalt Šveitsis 15 kV vahelduvvoolu süsteemis) on elektriline veeremiüksus lubatud varustada pantograafiga, millel on 1 450 mm pikkune kollektoripea geomeetria, nagu on kujutatud standardi EN 50367: 2020+A1:2022 B.3 lisa joonisel B1 (alternatiivina punkti 4.2.8.2.9.2 nõudele).

Portugali erijuhtum (T0-juhtum)

Käitamiseks olemasolevas võrgus 25 kV 50 Hz süsteemis on elektriline veeremiüksus lubatud varustada pantograafiga, millel on 1 450 mm pikkune kollektoripea geomeetria, nagu on kujutatud standardi EN 50367:2020+A1:2022 B.3 lisa joonisel B.1 (alternatiivina punkti 4.2.8.2.9.2 nõudele).

Käitamiseks olemasolevas võrgus 1,5 kV alalisvoolu süsteemis on elektriline veeremiüksus lubatud varustada pantograafiga, millel on 2 180 mm pikkune kollektoripea geomeetria, nagu on kujutatud siseriiklikes eeskirjades, millest on sel eesmärgil teavitatud (alternatiivina punkti 4.2.8.2.9.2 nõudele).

Sloveenia erijuhtum (T0-juhtum)

Käitamiseks olemasolevas võrgus 3 kV alalisvoolu süsteemis on elektriline veeremiüksus lubatud varustada pantograafiga, millel on 1 450 mm pikkune kollektoripea geomeetria, nagu on kujutatud standardi EN 50367:2020+A1:2022 B.3 lisa joonisel B.1 (alternatiivina punkti 4.2.8.2.9.2 nõudele).

Rootsi erijuhtum (T0-juhtum)

Käitamiseks olemasolevas võrgus on elektriline veeremiüksus lubatud varustada pantograafiga, millel on 1 800 mm pikkune kollektoripea geomeetria, nagu on kujutatud standardi EN 50367:2020+A1:2022 B.3 lisa joonisel B.5 (alternatiivina punkti 4.2.8.2.9.2 nõudele).

7.3.2.15.   Kontaktkinga materjal (punkt 4.2.8.2.9.4.2)

Prantsusmaa erijuhtum (P-juhtum)

Süsinikust kontaktkingade metallisisaldust on lubatud suurendada kuni 60 massiprotsenti, kui neid kasutatakse 1 500 V alalisvoolu liinidel.

7.3.2.16.   Pantograafi kontaktjõud ja dünaamiline käitumine (punkt 4.2.8.2.9.6)

Prantsusmaa erijuhtum (T2-juhtum)

Olemasoleva võrguga tehnilise ühilduvuse tagamiseks tuleb elektrilised veeremiüksused, mis on ette nähtud käitamiseks 1,5 kV alalisvoolu liinidel, lisaks punkti 4.2.8.2.9.6 nõuete täitmisele valideerida, võttes arvesse keskmist kontaktjõudu järgmises vahemikus:

| | 70 N < Fm < 0,00178*v2 + 110 N, kusjuures paigalseisu kontaktjõud on 140 N. |
| --- | --- |

70 N < Fm < 0,00178*v2 + 110 N, kusjuures paigalseisu kontaktjõud on 140 N.

Vastavushindamise menetluses (modelleerimine ja/või katsetus vastavalt punktidele 6.1.3.7 ja 6.2.3.20) võetakse arvesse järgmisi keskkonnatingimusi:

| suvised tingimused | : | ümbritseva õhu temperatuur ≥ 35 °C; kontaktliini temperatuur > 50 °C modelleerimise puhul; |
| --- | --- | --- |
| talvised tingimused | : | ümbritseva õhu temperatuur 0 °C; kontaktliini temperatuur 0 °C modelleerimise puhul. |

suvised tingimused

:

ümbritseva õhu temperatuur ≥ 35 °C; kontaktliini temperatuur > 50 °C modelleerimise puhul;

talvised tingimused

:

ümbritseva õhu temperatuur 0 °C; kontaktliini temperatuur 0 °C modelleerimise puhul.

Rootsi erijuhtum (T2-juhtum)

Olemasoleva võrguga tehnilise ühilduvuse tagamiseks Rootsis peab pantograafi staatiline kontaktjõud vastama standardi EN 50367:2020+A1:2022 B lisa tabeli B3 veeru SE nõuetele (55 N). Vastavus nendele nõuetele esitatakse veeremiüksuse tehnilises dokumentatsioonis.

La Manche’i tunneli erijuhtum (P-juhtum)

Olemasolevate liinidega tehnilise ühilduvuse tagamiseks peab koostalitluse komponendi tasandil toimuv vastavustõendamine (punktid 5.3.10 ja 6.1.3.7) tõendama pantograafi suutlikkust võtta voolu kontaktliinidelt, mis jäävad täiendavasse kõrguste vahemikku 5 920–6 020 mm.

7.3.2.17.   Ei kasutata

7.3.2.18.   Ei kasutata

7.3.2.19.   Ei kasutata

7.3.2.20.   Tuleohutus ja evakueerimine (punkt 4.2.10)

Itaalia erijuhtum (T0-juhtum)

Allpool on esitatud täiendavad tehnilised kirjeldused veeremiüksuste kohta, mis on ette nähtud kasutamiseks olemasolevates Itaalia tunnelites.

Tulekahju avastamise süsteemid (punktid 4.2.10.3.2 ja 6.2.3.23)

Lisaks punktis 6.2.3.23 esitatud aladele tuleb tulekahju avastamise süsteemid paigaldada kõigisse reisijate ja rongipersonali jaoks mõeldud ruumidesse.

Tulekahju ohjamise ja kontrollisüsteemid reisijateveoveeremi jaoks (punkt 4.2.10.3.4)

Lisaks punktis 4.2.10.3.4 esitatud nõuete täitmisele tuleb A- ja B-kategooria reisijateveoveeremi üksused varustada aktiivsete tulekahju ohjamise ja kontrollisüsteemidega.

Tulekahju ohjamise ja kontrollisüsteeme tuleb hinnata vastavalt teatavaks tehtud siseriiklikele eeskirjadele automaatsete tulekustutussüsteemide kohta.

Lisaks punktis 4.2.10.3.4 esitatud nõuete täitmisele tuleb kõik A- ja B-kategooria reisijateveoveeremi üksuste tehnilised ruumid varustada automaatsete tulekustutussüsteemidega.

Kaubaveovedurid ja iseliikuvad kaubaveoks mõeldud veeremiüksused: tule levikut tõkestavad meetmed (punkt 4.2.10.3.5) ja sõiduvõime (punkt 4.2.10.4.4)

Lisaks punktis 4.2.10.3.5 esitatud nõuete täitmisele tuleb kõik kaubaveovedurite ja iseliikuvate kaubaveoks mõeldud veeremiüksuste tehnilised ruumid varustada automaatsete tulekustutussüsteemidega.

Lisaks punktis 4.2.10.4.4 esitatud nõuete täitmisele peab kaubaveovedurite ja iseliikuvate kaubaveoks mõeldud veeremiüksuste sõiduvõime olema võrdväärne B-kategooria reisijateveoveeremi sõiduvõimega.

Läbivaatamisklausel

Liikmesriigid peavad hiljemalt 31. juuliks 2025 esitama komisjonile aruande eespool nimetatud täiendavate tehniliste kirjelduste võimalike alternatiivide kohta, et kõrvaldada või märkimisväärselt vähendada tunnelite KTKdele mittevastavusest tingitud piiranguid veeremile.

7.3.2.21.   Sõiduvõime (4.2.10.4.4) ning tulekahju ohjamise ja kontrollisüsteem (4.2.10.3.4)

La Manche’i tunneli erijuhtum (P-juhtum)

La Manche’i tunnelis käitamiseks ettenähtud reisijateveoveerem peab olema B-kategooria veerem, võttes arvesse tunneli pikkust.

Ohutu piirkonnaga tuletõrjepunktide puudumise tõttu (vt raudteetunnelite ohutuse KTK punkt 4.2.1.7) kohaldatakse käesoleva KTK järgmiste punktide muudatusi:

| | punkti 4.2.10.4.4 alapunkt 3:
  La Manche’i tunnelis käitamiseks ettenähtud reisijateveoveeremi sõiduvõimet tõendatakse J-1 lisa viites 33 osutatud tehnilise kirjelduse kohaldamisega, kui tüüpi 2 kuuluv tulekahju mõjutab järgmisi süsteemi funktsioone: pidurdamine ja veojõud. Neid funktsioone hinnatakse järgmiste tingimuste korral:






  — | 30 minuti jooksul kiirusel vähemalt 100 km/h või |
| --- | --- | --- |

punkti 4.2.10.4.4 alapunkt 3:

La Manche’i tunnelis käitamiseks ettenähtud reisijateveoveeremi sõiduvõimet tõendatakse J-1 lisa viites 33 osutatud tehnilise kirjelduse kohaldamisega, kui tüüpi 2 kuuluv tulekahju mõjutab järgmisi süsteemi funktsioone: pidurdamine ja veojõud. Neid funktsioone hinnatakse järgmiste tingimuste korral:

—

30 minuti jooksul kiirusel vähemalt 100 km/h või

| — | 15 minuti jooksul kiirusel vähemalt 80 km/h (vastavalt punktile 4.2.10.4.4) siseriiklikus eeskirjas kindlaks määratud tingimustel, kusjuures kõnealuse siseriikliku eeskirja on La Manche’i tunneli ohutusasutus sel eesmärgil teatavaks teinud; |
| --- | --- |

—

15 minuti jooksul kiirusel vähemalt 80 km/h (vastavalt punktile 4.2.10.4.4) siseriiklikus eeskirjas kindlaks määratud tingimustel, kusjuures kõnealuse siseriikliku eeskirja on La Manche’i tunneli ohutusasutus sel eesmärgil teatavaks teinud;

| | punkti 4.2.10.3.4 alapunktid 3 ja 4:
  kui eespool esitatud punkti kohaselt on sõiduvõime määratud 30 minutiks, peab juhikabiini ja selle taga asuva sektsiooni vaheline tuletõke (eeldades, et põleng algab tagumises sektsioonis) vastama nõuetele, mille kohaselt peab see püsima terviklik vähemalt 30 minutit (15 minuti asemel).
  Kui eespool esitatud punkti kohaselt on sõiduvõime määratud 30 minutiks ja kui tegemist on reisijatesõidukitega, kust reisijatel ei ole võimalik väljuda mõlemast otsast (puudub läbikäik), peavad kuumuse ja tule levikut tõkestavad vahendid (täisvaheseinad või muu tulekahju ohjamise ja kontrollisüsteem, tuletõkked põlemismootori/elektritoite/veoseadmete ning reisijate-/personalialade vahel) olema projekteeritud nii, et oleks tagatud tulekaitse vähemalt 30 minutiks (15 minuti asemel). |
| --- | --- |

punkti 4.2.10.3.4 alapunktid 3 ja 4:

kui eespool esitatud punkti kohaselt on sõiduvõime määratud 30 minutiks, peab juhikabiini ja selle taga asuva sektsiooni vaheline tuletõke (eeldades, et põleng algab tagumises sektsioonis) vastama nõuetele, mille kohaselt peab see püsima terviklik vähemalt 30 minutit (15 minuti asemel).

Kui eespool esitatud punkti kohaselt on sõiduvõime määratud 30 minutiks ja kui tegemist on reisijatesõidukitega, kust reisijatel ei ole võimalik väljuda mõlemast otsast (puudub läbikäik), peavad kuumuse ja tule levikut tõkestavad vahendid (täisvaheseinad või muu tulekahju ohjamise ja kontrollisüsteem, tuletõkked põlemismootori/elektritoite/veoseadmete ning reisijate-/personalialade vahel) olema projekteeritud nii, et oleks tagatud tulekaitse vähemalt 30 minutiks (15 minuti asemel).

7.3.2.22.   Tualetitühjendusliides (punkt 4.2.11.3)

Soome erijuhtum (P-juhtum)

Teise võimalusena või lisaks punktis 4.2.11.3 sätestatule on lubatud paigaldada tualeti tühjendamiseks ning sanitaarsüsteemide heitveepaakide loputamiseks kasutatavaid ühendusi, mis ühilduvad Soome võrgu raudteeäärsete paigaldistega vastavalt joonistele AI1.

Joonis AI1.

Tualetipaagi tühjendusühendused

Image 112

Kiirühendus SFS 4428, ühendusosa A, suurus DN80

Materjal: happekindel roostevaba teras

Tihend vastuühenduse poolel.

Erimääratlus standardis SFS 4428.

7.3.2.23.   Veevarude täiendamise liides (punkt 4.2.11.5)

Soome erijuhtum (P-juhtum)

Teise võimalusena või lisaks alapunktis 4.2.11.5 sätestatule on lubatud paigaldada veevarustusühendusi, mis ühilduvad Soome võrgu raudteeäärsete paigaldistega vastavalt joonisele AII1.

Joonis AII1.

Veepaagi täiteadapter

Image 113

Tüüp: tuletõrjeotstarbeline C-ühendus NCU1

Materjal: vask või alumiinium

Erimääratlus standardis SFS 3802 (tihendusmeetodi määrab iga ühendusdetaili tootja).

Iirimaa ja Ühendkuningriigi erijuhtum Põhja-Iirimaa jaoks (P-juhtum)

Teise võimalusena või lisaks punktis 4.2.11.5 kindlaks määratule on lubatud paigaldada düüsi tüüpi veevarude täiendamise liides. Nimetatud düüsi tüüpi täiteliides peab vastama riiklikele tehnilistele eeskirjadele, mis on sel eesmärgil teatavaks tehtud.

7.3.2.24.   Rongide seisuteedele paigutamise erinõuded (punkt 4.2.11.6)

Iirimaa ja Ühendkuningriigi erijuhtum Põhja-Iirimaa jaoks (P-juhtum)

Seisuteedele paigutatud rongide väline elektrivarustus peab vastama riiklikele tehnilistele eeskirjadele, mis on sel eesmärgil teatavaks tehtud.

7.3.2.25.   Tankimisseadmed (punkt 4.2.11.7)

Soome erijuhtum (P-juhtum)

Soome võrgus tankimise võimaldamiseks peab diislikütuse tankimise liidesega varustatud veeremiüksuste kütusepaagil olema standarditele SFS 5684 ja SFS 5685 vastav ülevoolupiiraja.

Iirimaa ja Ühendkuningriigi erijuhtum Põhja-Iirimaa jaoks (P-juhtum)

Tankimisseadme liides peab vastama riiklikele tehnilistele eeskirjadele, mis on sel eesmärgil teatavaks tehtud.

7.3.2.26.   Kolmandast riigist pärit veerem (üldosa)

Soome erijuhtum (P-juhtum)

Kolmandate riikide veeremi suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks Soome 1 524 mm rööpmelaiusega võrgus Soome ja kolmandate riikide 1 520 mm rööpmelaiusega võrgu vaheliseks liikluseks, on käesoleva KTK nõuete asemel lubatud kohaldada riiklikke tehnilisi eeskirju.

7.3.2.27.   Ei kasutata.“

| 163) | punkt 7.4 asendatakse järgmisega:
  „7.4.   Keskkonna eritingimused


  Austria eritingimused

  Austrias antakse talvetingimustes piiranguteta juurdepääs võrgule, kui on täidetud järgmised tingimused:






  — | takistuste deflektoril peab olema täiendav suutlikkus lume eemaldamiseks raskete lume-, jää- ja rahetingimuste korral, nagu on täpsustatud punktis 4.2.6.1.2; |
| --- | --- | --- |

163)

punkt 7.4 asendatakse järgmisega:

„7.4.   Keskkonna eritingimused

Austria eritingimused

Austrias antakse talvetingimustes piiranguteta juurdepääs võrgule, kui on täidetud järgmised tingimused:

—

takistuste deflektoril peab olema täiendav suutlikkus lume eemaldamiseks raskete lume-, jää- ja rahetingimuste korral, nagu on täpsustatud punktis 4.2.6.1.2;

| — | vedurid ja jõuallikaga veeremiüksused peavad olema varustatud liivatamissüsteemiga. |
| --- | --- |

—

vedurid ja jõuallikaga veeremiüksused peavad olema varustatud liivatamissüsteemiga.

Bulgaaria eritingimused

Bulgaarias antakse talvetingimustes piiranguteta juurdepääs võrgule, kui on täidetud järgmine tingimus:

| — | vedurid ja mootorvagunid peavad olema varustatud liivatamissüsteemiga. |
| --- | --- |

—

vedurid ja mootorvagunid peavad olema varustatud liivatamissüsteemiga.

Horvaatia eritingimused

Horvaatias antakse talvetingimustes piiranguteta juurdepääs võrgule, kui on täidetud järgmine tingimus:

| — | vedavad sõidukid ja juhikabiiniga sõidukid peavad olema varustatud liivatamissüsteemiga. |
| --- | --- |

—

vedavad sõidukid ja juhikabiiniga sõidukid peavad olema varustatud liivatamissüsteemiga.

Eesti, Läti ja Leedu eritingimused

Veeremile piiranguteta juurdepääsu andmiseks Eesti, Läti ja Leedu võrgule talvetingimustes tuleb tõendada, et veeremi puhul on täidetud järgmised nõuded:

| — | valitud peab olema punktis 4.2.6.1.1 kindlaksmääratud temperatuurivöönd T2; |
| --- | --- |

—

valitud peab olema punktis 4.2.6.1.1 kindlaksmääratud temperatuurivöönd T2;

| — | valitud peavad olema punktis 4.2.6.1.2 kindlaksmääratud rasked lume-, jää- ja rahetingimused, välja arvatud „tuisulume“ stsenaarium; |
| --- | --- |

—

valitud peavad olema punktis 4.2.6.1.2 kindlaksmääratud rasked lume-, jää- ja rahetingimused, välja arvatud „tuisulume“ stsenaarium;

Soome eritingimused

Selleks et veerem saaks talvetingimustes piiranguteta juurdepääsu Soome võrgule, tuleb tõendada, et veeremi puhul on täidetud järgmised nõuded:

| — | valitud peab olema punktis 4.2.6.1.1 kindlaksmääratud temperatuurivöönd T2; |
| --- | --- |

—

valitud peab olema punktis 4.2.6.1.1 kindlaksmääratud temperatuurivöönd T2;

| — | valitud peavad olema punktis 4.2.6.1.2 kindlaksmääratud rasked lume-, jää- ja rahetingimused, välja arvatud „tuisulume“ stsenaarium; |
| --- | --- |

—

valitud peavad olema punktis 4.2.6.1.2 kindlaksmääratud rasked lume-, jää- ja rahetingimused, välja arvatud „tuisulume“ stsenaarium;

| — | seoses pidurisüsteemiga antakse Soomes talvetingimustes piiranguteta juurdepääs võrgule, kui on täidetud järgmised tingimused:






  — | üle 140 km/h nimikiirusega rongikoosseisu või reisivaguni puhul on vähemalt pooled pöördvankrid varustatud magnetilise rööpapiduriga; |
| --- | --- | --- |

—

seoses pidurisüsteemiga antakse Soomes talvetingimustes piiranguteta juurdepääs võrgule, kui on täidetud järgmised tingimused:

—

üle 140 km/h nimikiirusega rongikoosseisu või reisivaguni puhul on vähemalt pooled pöördvankrid varustatud magnetilise rööpapiduriga;

| — | üle 180 km/h nimikiirusega rongikoosseisu või reisivaguni puhul on kõik pöördvankrid varustatud magnetilise rööpapiduriga. |
| --- | --- |

—

üle 180 km/h nimikiirusega rongikoosseisu või reisivaguni puhul on kõik pöördvankrid varustatud magnetilise rööpapiduriga.

Prantsusmaa eritingimused

Prantsusmaal antakse talvetingimustes piiranguteta juurdepääs võrgule, kui on täidetud järgmine tingimus:

| — | vedurid ja jõuallikaga veeremiüksused peavad olema varustatud liivatamissüsteemiga. |
| --- | --- |

—

vedurid ja jõuallikaga veeremiüksused peavad olema varustatud liivatamissüsteemiga.

Saksamaa eritingimused

Saksamaal antakse talvetingimustes piiranguteta juurdepääs võrgule, kui on täidetud järgmine tingimus:

| — | vedurid ja jõuallikaga veeremiüksused peavad olema varustatud liivatamissüsteemiga. |
| --- | --- |

—

vedurid ja jõuallikaga veeremiüksused peavad olema varustatud liivatamissüsteemiga.

Kreeka eritingimused

Kreeka võrgule piiranguteta juurdepääsu andmiseks suvetingimustes peab olema valitud punktis 4.2.6.1.1 kindlaksmääratud temperatuurivöönd T3.

Kreekas antakse talvetingimustes piiranguteta juurdepääs võrgule, kui on täidetud järgmine tingimus:

| — | vedavad sõidukid peavad olema varustatud liivatamissüsteemiga. |
| --- | --- |

—

vedavad sõidukid peavad olema varustatud liivatamissüsteemiga.

Portugali eritingimused

Portugali võrgule piiranguteta juurdepääsu andmiseks

| (a) | suvetingimustes peab olema valitud punktis 4.2.6.1.1 kindlaksmääratud temperatuurivöönd T3, |
| --- | --- |

(a)

suvetingimustes peab olema valitud punktis 4.2.6.1.1 kindlaksmääratud temperatuurivöönd T3,

| (b) | talvetingimustes peavad vedurid olema varustatud liivatamissüsteemiga. |
| --- | --- |

(b)

talvetingimustes peavad vedurid olema varustatud liivatamissüsteemiga.

Hispaania eritingimused

Hispaania võrgule piiranguteta juurdepääsu andmiseks suvetingimustes peab olema valitud punktis 4.2.6.1.1 kindlaksmääratud temperatuurivöönd T3.

Rootsi eritingimused

Selleks et veerem saaks talvetingimustes piiranguteta juurdepääsu Rootsi võrgule, tuleb tõendada, et veerem vastab järgmistele nõuetele:

| — | valitud peab olema punktis 4.2.6.1.1 kindlaksmääratud temperatuurivöönd T2; |
| --- | --- |

—

valitud peab olema punktis 4.2.6.1.1 kindlaksmääratud temperatuurivöönd T2;

| — | valitud peavad olema punktis 4.2.6.1.2 kindlaksmääratud rasked lume-, jää- ja rahetingimused.“; |
| --- | --- |

—

valitud peavad olema punktis 4.2.6.1.2 kindlaksmääratud rasked lume-, jää- ja rahetingimused.“;

| 164) | punkt 7.5 asendatakse järgmisega:
  „7.5.   Läbivaatamise või Euroopa Liidu Raudteeameti muu tegevuse korral arvessevõetavad aspektid

  Tulenevalt käesoleva KTK koostamise ajal tehtud analüüsist, on kindlaks määratud konkreetsed aspektid, mis pakuvad huvi ELi raudteesüsteemi edasiarendamise seisukohalt.
  Nimetatud aspektid jagunevad kolme rühma:






  (1) | aspektid, mida on juba käsitletud käesolevas KTKs seoses mõne põhiparameetriga, aga mille puhul võidakse KTK läbivaatamise käigus vastavat tehnilist kirjeldust täiustada; |
| --- | --- | --- |

164)

punkt 7.5 asendatakse järgmisega:

„7.5.   Läbivaatamise või Euroopa Liidu Raudteeameti muu tegevuse korral arvessevõetavad aspektid

Tulenevalt käesoleva KTK koostamise ajal tehtud analüüsist, on kindlaks määratud konkreetsed aspektid, mis pakuvad huvi ELi raudteesüsteemi edasiarendamise seisukohalt.

Nimetatud aspektid jagunevad kolme rühma:

(1)

aspektid, mida on juba käsitletud käesolevas KTKs seoses mõne põhiparameetriga, aga mille puhul võidakse KTK läbivaatamise käigus vastavat tehnilist kirjeldust täiustada;

| (2) | aspektid, mida praeguse tehnika taseme juures ei loeta põhiparameetriteks, aga mille suhtes on alustatud uurimisprojekte; |
| --- | --- |

(2)

aspektid, mida praeguse tehnika taseme juures ei loeta põhiparameetriteks, aga mille suhtes on alustatud uurimisprojekte;

| (3) | aspektid, mis on olulised KTKde kohaldamisalasse mittekuuluvate ELi raudteesüsteemi käsitlevate käimasolevate uuringute raames. |
| --- | --- |

(3)

aspektid, mis on olulised KTKde kohaldamisalasse mittekuuluvate ELi raudteesüsteemi käsitlevate käimasolevate uuringute raames.

Need aspektid on kindlaks määratud allpool, järgides KTK punktis 4.2 kasutatud liigendust.

7.5.1.   Käesoleva KTK põhiparameetriga seotud aspektid

7.5.1.1.   Teljekoormuse parameeter (punkt 4.2.3.2.1)

See põhiparameeter hõlmab taristu ja veeremi vahelist liidest vertikaalkoormuse küsimuses.

Marsruudi ühilduvuse kontrollimiseks on vaja edasi arendada staatilist ja dünaamilist ühilduvust.

Dünaamilise ühilduvuse puhul ei ole veel kättesaadavad veeremi ühtlustatud klassifitseerimismeetod ega kiirraudtee koormusmudeli HSLM ühilduvusega seotud nõuded.

| — | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK nõudeid tuleks edasi arendada, tuginedes Euroopa Standardikomitee järeldustele, millega täiustatakse standardi EN 1991–2 E lisa vastavate nõuetega veeremi dünaamilise ühilduvuse kohta, sealhulgas ühilduvuse kohta HSLMi nõuetele vastavate rajatistega. |
| --- | --- |

—

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK nõudeid tuleks edasi arendada, tuginedes Euroopa Standardikomitee järeldustele, millega täiustatakse standardi EN 1991–2 E lisa vastavate nõuetega veeremi dünaamilise ühilduvuse kohta, sealhulgas ühilduvuse kohta HSLMi nõuetele vastavate rajatistega.

| — | Tuleks luua uued peamised konstruktsiooniomadused „Veeremiüksuse konstruktsiooni vastavus kiirraudtee koormusmudelile HSLM“. |
| --- | --- |

—

Tuleks luua uued peamised konstruktsiooniomadused „Veeremiüksuse konstruktsiooni vastavus kiirraudtee koormusmudelile HSLM“.

| — | Käitamise ja liikluskorralduse KTK D.1 liites tuleks marsruudi ühilduvuse kontrollimiseks viidata ühtlustatud menetlusele, mis põhineb raudteetaristuregistril ja lubatud veeremitüüpide Euroopa registril. |
| --- | --- |

—

Käitamise ja liikluskorralduse KTK D.1 liites tuleks marsruudi ühilduvuse kontrollimiseks viidata ühtlustatud menetlusele, mis põhineb raudteetaristuregistril ja lubatud veeremitüüpide Euroopa registril.

| — | Raudteetaristuregistri parameetri 1.1.1.1.2.4.4 kohaselt nõutavad dokumendid tuleks võimalikult suures ulatuses ühtlustada, et hõlbustada marsruudi ühilduvuse automaatset kontrolli. |
| --- | --- |

—

Raudteetaristuregistri parameetri 1.1.1.1.2.4.4 kohaselt nõutavad dokumendid tuleks võimalikult suures ulatuses ühtlustada, et hõlbustada marsruudi ühilduvuse automaatset kontrolli.

7.5.1.2.   Ei kasutata

7.5.1.3.   Aerodünaamiline mõju ballastalusel paiknevatele rööbasteedele (punkt 4.2.6.2.5)

Ballastalusel paiknevatele rööbasteedele avalduva aerodünaamilise mõju nõuded on kehtestatud veeremiüksuste jaoks, mille suurim valmistajakiirus on üle 250 km/h.

Kuna praegune tehnika tase ei võimalda kehtestada ühtlustatud nõuet ega hindamismetoodikat, võimaldab KTK kohaldada siseriiklikke eeskirju.

See tuleb läbi vaadata, et arvesse võtta järgmist:

| — | ballastiheite juhtumite analüüs ja vastav mõju ohutusele (kui on); |
| --- | --- |

—

ballastiheite juhtumite analüüs ja vastav mõju ohutusele (kui on);

| — | ELis kohaldatava ühtlustatud kulutõhusa metoodika väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

ELis kohaldatava ühtlustatud kulutõhusa metoodika väljatöötamine.

7.5.2.   Käesoleva KTK põhiparameetriga mitteseotud aspektid, mille kohta on alustatud uurimisprojekte

7.5.2.1.   Ei kasutata

7.5.2.2.   Täiendavad tegevused, mis on seotud tingimustega veeremitüübi loa ja/või turulelaskmise loa saamiseks, mis ei piirdu konkreetse kasutusalaga

Vedurite ja reisivagunite vaba liikumise hõlbustamiseks on punktis 7.1.1.5 kindlaks määratud turulelaskmise loa saamise tingimused, mis ei piirdu konkreetse kasutusalaga.

Neid sätteid tuleks täiendada häiringuvoolu ja magnetväljade ühtlustatud piirnormidega veeremiüksuse tasandil kas protsendina mõjutavale veeremiüksusele määratud väärtusest või absoluutsete piirnormidena. Need ühtlustatud piirnormid määratakse kindlaks kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud erijuhtumite või tehniliste dokumentide ja tulevase standardi EN 50728 alusel, mis avaldatakse eeldatavasti 2024. aastal.

Üldkäituses kasutamiseks ette nähtud reisivagunite vaheliste liideste tehnilist kirjeldust tuleks täpsemalt esitada punktis 7.1.1.5.2, eesmärgiga hõlbustada nende (uute ja olemasolevate) reisivagunite vahetatavust.

7.5.2.3.   Jalgrattakohtadega veeremi seadmed. Reisijate õigusi käsitleva määruse mõju

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/782 (*19) artikli 6 lõikes 4 on sätestatud nõuded veeremi varustamiseks jalgrattakohtadega.

Jalgrattakohad tuleb tagada järgmistel juhtudel:

| — | kui reisijateala paigutust ja sisustust muudetakse oluliselt ning |
| --- | --- |

—

kui reisijateala paigutust ja sisustust muudetakse oluliselt ning

| — | kui olemasoleva veeremi eespool nimetatud ümberehitamise tõttu on vajalik uus veeremi turulelaskmise luba. |
| --- | --- |

—

kui olemasoleva veeremi eespool nimetatud ümberehitamise tõttu on vajalik uus veeremi turulelaskmise luba.

Punkti 7.1.2.2 alapunktis 1 kindlaks määratud põhimõtte kohaselt ei tohi oluline ümberehitamine, mis mõjutab muid osi ja põhiparameetreid kui reisijateala paigutus ja sisustus, hõlmata veeremi varustamist jalgrattakohtadega.

(*19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/782 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (uuesti sõnastatud). (ELT L 172, 17.5.2021, lk 1).“
  "

| 165) | liiteid muudetakse järgmiselt:






  (a) | sisukord asendatakse järgmisega.






  „A liide: | Ei kasutata |
| --- | --- | --- | --- |

165)

liiteid muudetakse järgmiselt:

(a)

sisukord asendatakse järgmisega.

„A liide:

Ei kasutata

| B liide. | 1 520 mm süsteem, gabariit T |
| --- | --- |

B liide.

1 520 mm süsteem, gabariit T

| C liide. | Erisätted teemasinate kohta |
| --- | --- |

C liide.

Erisätted teemasinate kohta

| D liide. | Ei kasutata |
| --- | --- |

D liide.

Ei kasutata

| E liide. | Vedurijuhi antropomeetrilised mõõtmed |
| --- | --- |

E liide.

Vedurijuhi antropomeetrilised mõõtmed

| F liide. | Nähtavus ettepoole |
| --- | --- |

F liide.

Nähtavus ettepoole

| G liide. | Hooldustööd |
| --- | --- |

G liide.

Hooldustööd

| H liide. | Veeremi allsüsteemi hindamine |
| --- | --- |

H liide.

Veeremi allsüsteemi hindamine

| I liide. | Aspektid, mille kohta puudub tehniline kirjeldus (avatud punktid) |
| --- | --- |

I liide.

Aspektid, mille kohta puudub tehniline kirjeldus (avatud punktid)

| J liide. | Käesolevas KTKs osutatud tehnilised kirjeldused |
| --- | --- |

J liide.

Käesolevas KTKs osutatud tehnilised kirjeldused

| J-1 liide. | Standardid või normdokumendid |
| --- | --- |

J-1 liide.

Standardid või normdokumendid

| J-2 liide. | Tehnilised dokumendid |
| --- | --- |

J-2 liide.

Tehnilised dokumendid

| K liide. | Magnetilise rööpapiduri uute otsadetailide valideerimismenetlus |
| --- | --- |

K liide.

Magnetilise rööpapiduri uute otsadetailide valideerimismenetlus

| L liide. | Nõuete ja üleminekukorra muutmine“; |
| --- | --- |

L liide.

Nõuete ja üleminekukorra muutmine“;

| (b) | C liide asendatakse järgmisega:


  „C Liide
  Erisätted teemasinate kohta
  C.1   Veeremiüksuse konstruktsiooni tugevus

  Punkti 4.2.2.4 nõudeid täiendatakse järgmiselt.
  Masina raam peab suutma taluda J-1 liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud staatilisi koormusi või J-1 liite viites 51 osutatud tehnilise kirjelduse kohaseid staatilisi koormusi, ületamata seal esitatud lubatavaid piirnorme.
  J-1 liite viites 51 esitatud tehnilise kirjelduse kohane vastav struktuurikategooria on järgmine:






  — | masinatele, mille puhul ei tohi kasutada tõukemanööverdamist ega sorteerimismäge: F-II; |
| --- | --- | --- |

(b)

C liide asendatakse järgmisega:

„C Liide

Erisätted teemasinate kohta

C.1   Veeremiüksuse konstruktsiooni tugevus

Punkti 4.2.2.4 nõudeid täiendatakse järgmiselt.

Masina raam peab suutma taluda J-1 liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud staatilisi koormusi või J-1 liite viites 51 osutatud tehnilise kirjelduse kohaseid staatilisi koormusi, ületamata seal esitatud lubatavaid piirnorme.

J-1 liite viites 51 esitatud tehnilise kirjelduse kohane vastav struktuurikategooria on järgmine:

—

masinatele, mille puhul ei tohi kasutada tõukemanööverdamist ega sorteerimismäge: F-II;

| — | kõigile ülejäänud masinatele: F-I. |
| --- | --- |

—

kõigile ülejäänud masinatele: F-I.

J-1 liite viites 1 osutatud tehnilise kirjelduse tabeli 13 või J-1 liites viite 51 osutatud tehnilise kirjelduse tabeli 10 kohane kiirendus x-suunas peab olema ± 3 g.

C.2   Tõstmine

Masina kere peab sisaldama tõstepunkte, mille abil on võimalik tervet masinat ohutult tõsta. Tõstepunktide asukoht peab olema kindlaks määratud.

Remondi, ülevaatuste või rööbastele tagasitõstmise käigus tehtava töö lihtsustamiseks peab masina mõlemal pikemal küljel olema vähemalt kaks tõstepunkti, mille abil on võimalik tõsta nii tühja kui ka koormatud masinat.

Tõstepunktide alla peab olema jäetud tõsteseadmete paigutamiseks vaba ruum, mida ei tohi tõkestada püsivalt kinnitatud osadega. Koormustingimused peavad vastama nendele, mis on valitud C.1 liite alusel, ning neid kohaldatakse töökojas tõstmise ja hooldustööde korral.

C.3   Dünaamiline käitumine sõidu ajal

Sõiduomaduste kindlaksmääramiseks on lubatud kasutada sõidukatsetusi või viidet sarnasele tüübikinnitust omavale masinale vastavalt käesoleva KTK punktile 4.2.3.4.2 või simulatsiooni. Sõidukäitumise kontrollimiseks võib kasutada J-1 liite viites 9 osutatud kirjelduses kirjeldatud katsetuste simulatsiooni (allpool nimetatud eranditega), kui on olemas representatiivse rööbastee ja masina töötingimuste valideeritud mudel.

Täiendavalt kohaldatakse järgmisi kõrvalekaldeid:

| i) | seda tüüpi masinate puhul on alati lubatud kasutada lihtsustatud meetodit; |
| --- | --- |

i)

seda tüüpi masinate puhul on alati lubatud kasutada lihtsustatud meetodit;

| ii) | kui masin ise ei suuda nõutavat katsekiirust saavutada, tuleb masinat katsetuste ajal vedada. |
| --- | --- |

ii)

kui masin ise ei suuda nõutavat katsekiirust saavutada, tuleb masinat katsetuste ajal vedada.

Sõiduomaduste modelleerimiseks kasutatava masina mudelit tuleb kontrollida, võrreldes mudeliga saadud tulemusi sõidukatsetuste tulemustega, kui kasutatakse samu rööbastee omadusi.

Kontrollitud mudel on modelleerimismudel, mida on kontrollitud tegeliku sõidukatsetusega, mis avaldab vedrustusele piisavalt koormust, ning mille korral sõidukatsetuse tulemuste ja modelleerimismudeli abil saadud ennustused sama katsetee suhtes on üksteisega väga sarnased.

C.4   Kiirendus maksimumkiirusel

Eriveeremi puhul ei nõuta punkti 4.2.8.1.2 alapunktis 5 kindlaks määratud kiirendusvaru.

| (c) | D liite tekst asendatakse järgmisega: „Ei kasutata.“ |
| --- | --- |

(c)

D liite tekst asendatakse järgmisega: „Ei kasutata.“

| (d) | E lisa asendatakse järgmisega:


  „E Liide
  Vedurijuhi antropomeetrilised mõõtmed
  Järgmised andmed vastavad tehnika tasemele ja neid tuleb kasutada.






  — | Pikima ja lühima vedurijuhi põhilised antropomeetrilised mõõtmed:
  kasutatakse J-1 liite viites 62 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud mõõtmeid. |
| --- | --- | --- |

(d)

E lisa asendatakse järgmisega:

„E Liide

Vedurijuhi antropomeetrilised mõõtmed

Järgmised andmed vastavad tehnika tasemele ja neid tuleb kasutada.

—

Pikima ja lühima vedurijuhi põhilised antropomeetrilised mõõtmed:

kasutatakse J-1 liite viites 62 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud mõõtmeid.

| (e) | F liide asendatakse järgmisega:


  „F Liide
  Nähtavus ettepoole
  F.1.   Üldosa

  Kabiini konstruktsioon peab toetama kogu juhtimisega seotud välise teabe nähtavust juhile ning peab juhti kaitsma nähtavust häirivate väliste tegurite eest. See nõue hõlmab järgmisi elemente.






  — | Vähendada tuleb tuuleklaasi allservas esinevat virvendust, mis võib põhjustada väsimust. |
| --- | --- | --- |

(e)

F liide asendatakse järgmisega:

„F Liide

Nähtavus ettepoole

F.1.   Üldosa

Kabiini konstruktsioon peab toetama kogu juhtimisega seotud välise teabe nähtavust juhile ning peab juhti kaitsma nähtavust häirivate väliste tegurite eest. See nõue hõlmab järgmisi elemente.

—

Vähendada tuleb tuuleklaasi allservas esinevat virvendust, mis võib põhjustada väsimust.

| — | Tagada tuleb kaitse päikese ja vastutulevate rongide esilaternate helgi eest, piiramata samal ajal juhi jaoks väliste märkide, signaalide ja muu visuaalse teabe nähtavust. |
| --- | --- |

—

Tagada tuleb kaitse päikese ja vastutulevate rongide esilaternate helgi eest, piiramata samal ajal juhi jaoks väliste märkide, signaalide ja muu visuaalse teabe nähtavust.

| — | Kabiinisiseste seadmete paiknemine ei tohi piirata ega moonutada välise teabe nähtavust juhi jaoks. |
| --- | --- |

—

Kabiinisiseste seadmete paiknemine ei tohi piirata ega moonutada välise teabe nähtavust juhi jaoks.

| — | Akende mõõtmed, paiknemine, kuju ja viimistlusmaterjalid (kaasa arvatud hooldusvahendid) ei tohi piirata juhi nähtavust ning peavad sõitmist toetama. |
| --- | --- |

—

Akende mõõtmed, paiknemine, kuju ja viimistlusmaterjalid (kaasa arvatud hooldusvahendid) ei tohi piirata juhi nähtavust ning peavad sõitmist toetama.

| — | Tuuleklaasi puhastamise seadmete paiknemine, tüüp ja kvaliteet peavad aitama tagada, et juhile säiliks selge nähtavus enamiku ilmastiku- ja töötingimuste korral, ning need ei tohi juhi nähtavust piirata. |
| --- | --- |

—

Tuuleklaasi puhastamise seadmete paiknemine, tüüp ja kvaliteet peavad aitama tagada, et juhile säiliks selge nähtavus enamiku ilmastiku- ja töötingimuste korral, ning need ei tohi juhi nähtavust piirata.

| — | Juhikabiin peab olema projekteeritud selliselt, et juht paikneks sõidu ajal näoga ettepoole. |
| --- | --- |

—

Juhikabiin peab olema projekteeritud selliselt, et juht paikneks sõidu ajal näoga ettepoole.

| — | Juhikabiin peab olema projekteeritud selliselt, et juhile avaneks seisvast ja/või istuvast sõiduasendist selge ja takistamatu vaade, mis võimaldab eristada rööbastee vasakul ja paremal pool asuvaid kohtkindlaid signaale, nagu on kindlaks määratud J-1 liite viites 62 osutatud tehnilises kirjelduses. |
| --- | --- |

—

Juhikabiin peab olema projekteeritud selliselt, et juhile avaneks seisvast ja/või istuvast sõiduasendist selge ja takistamatu vaade, mis võimaldab eristada rööbastee vasakul ja paremal pool asuvaid kohtkindlaid signaale, nagu on kindlaks määratud J-1 liite viites 62 osutatud tehnilises kirjelduses.

Eespool nimetatud liites esitatud eeskirjadega reguleeritakse nähtavustingimusi mõlema sõidusuuna puhul sirgel rööbasteel ning 300 m ja suurema raadiusega kurvides. Neid kohaldatakse juhi asukoha või asukohtade suhtes.

Märkused:

kui tegemist on kahe juhiistmega varustatud kabiiniga (kahe sõiduasendi võimalus), kohaldatakse eeskirju kahe istekoha suhtes;

keskel asuva kabiiniga vedurite ja eriveeremi puhul on KTK punktis 4.2.9.1.3.1 täpsustatud eritingimused.

F.2.   Veeremiüksuse võrdlusasend rööbastee suhtes

Kohaldatakse J-1 liite viites 62 osutatud tehnilist kirjeldust.

Varustus ja kasulik koorem määratakse vastavalt J-1 liite viites 6 osutatud tehnilisele kirjeldusele ja punktile 4.2.2.10.

F.3.   Meeskonnaliikmete silmade võrdlusasend

Kohaldatakse J-1 liite viites 62 osutatud tehnilist kirjeldust.

Istuvas asendis vedurijuhi silmade ja tuuleklaasi vahekaugus peab olema 500 mm või üle selle.

F.4.   Nähtavustingimused

Kohaldatakse J-1 liite viites 62 osutatud tehnilist kirjeldust.

| (f) | H liite tabelit H.1 muudetakse järgmiselt:






  i) | reas „Külgtuul“ asendatakse sõna „Külgtuul“ sõnaga „Külgtuul“; |
| --- | --- | --- |

(f)

H liite tabelit H.1 muudetakse järgmiselt:

i)

reas „Külgtuul“ asendatakse sõna „Külgtuul“ sõnaga „Külgtuul“;

| ii) | rida „Alalisvoolusüsteemide suurim seisuaegne vool“ asendatakse järgmisega:












  „Maksimaalne seisuaegne voolutugevus | 4.2.8.2.5 | X | X (ainult alalisvoolusüsteemide puhul) | Puudub. | —“ | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

rida „Alalisvoolusüsteemide suurim seisuaegne vool“ asendatakse järgmisega:

„Maksimaalne seisuaegne voolutugevus

4.2.8.2.5

X

X (ainult alalisvoolusüsteemide puhul)

Puudub.

—“

| iii) | pealkiri „Süsteemi energiavarustuse häired“ asendatakse pealkirjaga „Vahelduvvoolusüsteemile avalduv harmoonikute mõju ja dünaamiline mõju“; |
| --- | --- |

iii)

pealkiri „Süsteemi energiavarustuse häired“ asendatakse pealkirjaga „Vahelduvvoolusüsteemile avalduv harmoonikute mõju ja dünaamiline mõju“;

| iv) | rida „Diiselmootor ja muud termilised veosüsteemid“ jäetakse välja; |
| --- | --- |

iv)

rida „Diiselmootor ja muud termilised veosüsteemid“ jäetakse välja;

| v) | pealkiri „Rongisisesed tööriistad ja teisaldatavad seadmed“ asendatakse pealkirjaga „Rongisisesed tööriistad ja teisaldatavad seadmed“; |
| --- | --- |

v)

pealkiri „Rongisisesed tööriistad ja teisaldatavad seadmed“ asendatakse pealkirjaga „Rongisisesed tööriistad ja teisaldatavad seadmed“;

| vi) | rida „Veevarude täiendamise seadmed“ jäetakse välja; |
| --- | --- |

vi)

rida „Veevarude täiendamise seadmed“ jäetakse välja;

| (g) | I liide asendatakse järgmisega:


  „I Liide
  Aspektid, mille kohta puudub tehniline kirjeldus
  (avatud punktid)
  Avatud punktid, mis on seotud veeremiüksuse ja võrgu tehnilise ühilduvusega








  Veeremi allsüsteemi element | Käesoleva KTK punkt | Käesolevas KTKs käsitlemata tehniline aspekt | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühilduvus rongituvastussüsteemidega | 4.2.3.3.1 | Vt J-2 liite viites A osutatud tehniline kirjeldus. | Avatud punktid on samuti kindlaks määratud kontrolli ja signaalimise KTKs. |
| Dünaamiline käitumine sõidu ajal 1 520  mm rööpmelaiusega süsteemi puhul | 4.2.3.4.2
  4.2.3.4.3 | Dünaamiline käitumine sõidu ajal. Koonilisuse ekvivalent. | KTKs osutatud normdokumendid põhinevad 1 435  mm rööpmelaiusega süsteemiga seoses saadud kogemustel. |
| 1 600  mm rööpmelaiusega süsteemi koonilisuse ekvivalent | 4.2.3.4.3 | Dünaamiline käitumine sõidu ajal. Koonilisuse ekvivalent. | KTKs osutatud normdokumendid põhinevad 1 435  mm rööpmelaiusega süsteemiga seoses saadud kogemustel. |
| Haardumistingimustest sõltumatu pidurisüsteem | 4.2.4.8.3 | pöörisvoolu-rööpapidur | pöörisvoolu-rööpapiduri kasutamise tingimused tehnilise ühilduvuse tagamiseks rööbasteega ei ole ühtlustatud. |
| Aerodünaamiline mõju ballastalusel paiknevale rööbasteele veeremi puhul, mille suurim valmistajakiirus on > 250 km/h | 4.2.6.2.5 | Piirnorm ja vastavushindamine, et vähendada ballastiga kaasnevaid riske. | Töö CENiga.
  Avatud punkt ka taristu KTKs. |

(g)

I liide asendatakse järgmisega:

„I Liide

Aspektid, mille kohta puudub tehniline kirjeldus

(avatud punktid)

Avatud punktid, mis on seotud veeremiüksuse ja võrgu tehnilise ühilduvusega

Veeremi allsüsteemi element

Käesoleva KTK punkt

Käesolevas KTKs käsitlemata tehniline aspekt

Märkused

Ühilduvus rongituvastussüsteemidega

4.2.3.3.1

Vt J-2 liite viites A osutatud tehniline kirjeldus.

Avatud punktid on samuti kindlaks määratud kontrolli ja signaalimise KTKs.

Dünaamiline käitumine sõidu ajal 1 520  mm rööpmelaiusega süsteemi puhul

4.2.3.4.2

4.2.3.4.3

Dünaamiline käitumine sõidu ajal. Koonilisuse ekvivalent.

KTKs osutatud normdokumendid põhinevad 1 435  mm rööpmelaiusega süsteemiga seoses saadud kogemustel.

1 600  mm rööpmelaiusega süsteemi koonilisuse ekvivalent

4.2.3.4.3

Dünaamiline käitumine sõidu ajal. Koonilisuse ekvivalent.

KTKs osutatud normdokumendid põhinevad 1 435  mm rööpmelaiusega süsteemiga seoses saadud kogemustel.

Haardumistingimustest sõltumatu pidurisüsteem

4.2.4.8.3

pöörisvoolu-rööpapidur

pöörisvoolu-rööpapiduri kasutamise tingimused tehnilise ühilduvuse tagamiseks rööbasteega ei ole ühtlustatud.

Aerodünaamiline mõju ballastalusel paiknevale rööbasteele veeremi puhul, mille suurim valmistajakiirus on > 250 km/h

4.2.6.2.5

Piirnorm ja vastavushindamine, et vähendada ballastiga kaasnevaid riske.

Töö CENiga.

Avatud punkt ka taristu KTKs.

Avatud punktid, mis ei ole seotud veeremiüksuse ja võrgu tehnilise ühilduvusega

| Veeremi allsüsteemi element | Käesoleva KTK punkt | Käesolevas KTKs käsitlemata tehniline aspekt | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| Tulekahju ohjamise ja kontrollisüsteemid | 4.2.10.3.4 | Muude tulekahju ohjamise ja kontrollisüsteemide vastavushindamine peale täisvaheseinte. | Tule ja suitsu ohjamise tulemuslikkuse hindamise menetlus, mille on välja töötanud Euroopa Standardikomitee vastavalt ERA esitatud standardimisettepanekule.“ |

Veeremi allsüsteemi element

Käesoleva KTK punkt

Käesolevas KTKs käsitlemata tehniline aspekt

Märkused

Tulekahju ohjamise ja kontrollisüsteemid

4.2.10.3.4

Muude tulekahju ohjamise ja kontrollisüsteemide vastavushindamine peale täisvaheseinte.

Tule ja suitsu ohjamise tulemuslikkuse hindamise menetlus, mille on välja töötanud Euroopa Standardikomitee vastavalt ERA esitatud standardimisettepanekule.“

| (h) | J liide asendatakse järgmisega:


  „J liide
  Käesolevas KTKs osutatud tehnilised kirjeldused
  J-1   Standardid või normdokumendid









  Viide | Hinnatavad omadused | KTK punkt | Kohustusliku standardi punkt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | EN 12663–1:2010+A1:2014


  Railway applications - Structural requirements of railway vehicle bodies - Part 1: Locomotives and passenger rolling stock (and alternative method for freight wagons) |
| 1.1 | Sisemine haakeseadis liigendatud veeremiüksuste jaoks | punkti 4.2.2.2.2 alapunkt 3 | 6.5.3, 6.7.5 |
| 1.2 | Veeremiüksuse konstruktsiooni tugevus. Üldosa | punkti 4.2.2.4 alapunkt 3 | 5.1, 5.2, 5.3, 5.4, 5.6 |
| 1.3 | Veeremiüksuse konstruktsiooni tugevus. Kontrollimeetod | punkti 4.2.2.4 alapunkt 4 | 9.2, 9.3 |
| 1.4 | Veeremiüksuse konstruktsiooni tugevus. Alternatiivsed nõuded teemasinatele | C liide
  Punkt C.1 | 6.1–6.5 |
| 1.5 | Tõstmine. Konstruktsioonile langevad koormused | punkti 4.2.2.6 alapunkt 9 | 6.3.2, 6.3.3 |
| 1.6 | Tõstmine. Tugevuse tõendamine | punkti 4.2.2.6 alapunkt 9 | 9.2, 9.3 |
| 1.7 | Seadmete kinnitamine vaguni konstruktsiooni külge | 4.2.2.7 alapunkt 3 | 6.5.2, 6.7.3 |
| 1.8 | Pöördvankri raami konstruktsioon. Kere ja pöördvankri vaheline ühendus | punkti 4.2.3.5.1 alapunkt 2 | 6.5.1, 6.7.2 |
| 2 | EN 16839:2022


  Railway applications - Rolling stock - Head stock layout |
| 2.1 | Haakimistöödeks vajalik töötajate juurdepääs. Rongikoostajate tegutsemisruum | punkti 4.2.2.2.5 alapunkt 2 | 4 |
| 2.2 | Otsahaakeseadis. Veeremiüksuste vaheline ühilduvus. Manuaalne UIC-tüüp
  Puhvrite ja kruvisiduri paigaldamine | punkti 4.2.2.2.3 alapunkti b alapunkti b-2 alapunkt 1 | 5, 6 |
| 2.3 | Piduritorude ja -voolikute, haakeseadiste ja kraanide mõõtmed ja paigutus | punkti 4.2.2.2.3 alapunkti b alapunkti b-2 alapunkt 2 | 7, 8 |
| 2.4 | Päästetöödel kasutatav haakeseadis. Liides päästeüksusega | punkti 4.2.2.2.4 alapunkt 3 alapunkt a | 7 |
| 3 | EN 15227:2020


  Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi kere purunemiskindluse nõuded |
| 3.1 | Passiivne ohutus. Üldosa | 4.2.2.5 | 4, 5, 6, 7 ning B, C ja D lisa (välja arvatud A lisa) |
| 3.2 | Passiivne ohutus. Kategooriad | punkti 4.2.2.5 alapunkt 5 | 5.1 tabel 1 |
| 3.3 | Passiivne ohutus. Stsenaariumid | punkti 4.2.2.5 alapunkt 6 | 5.2, 5.3, 5.4 (välja arvatud A lisa) |
| 3.4 | Passiivne ohutus – nõuded | punkti 4.2.2.5 alapunkt 7 | 6.1, 6.2, 6.3, 6.4 (välja arvatud A lisa) |
| 3.5 | Passiivne ohutus. Takistuste deflektor | punkti 4.2.2.5 alapunkt 8 | 6.5.1 |
| 3.6 | Rattakaitsed | 4.2.3.7 | 6.6.1 |
| 3.7 | Keskkonnatingimused. Takistuste deflektor | punkti 4.2.6.1.2 alapunkt 4 | 6.5.1 |
| 4 | EN 16404:2016


  Railway applications - Re-railing and recovery requirements for railway vehicles |
| 4.1 | Tõstmine. Püsivate tõstepunktide geomeetria | punkti 4.2.2.6 alapunkt 7 | 5.2, 5.3 |
| 4.2 | Tõstmine. Teisaldatavate tõstepunktide geomeetria | punkti 4.2.2.6 alapunkt 7 | 5.2, 5.3 |
| 5 | EN 15877-2:2013


  Railway applications - Markings of railway vehicles - Part 2: External markings on coaches, motive power units, locomotives and on track machines |
| 5.1 | Tõstmine. Tähistamine | punkti 4.2.2.6 alapunkt 8 | 4.5.19 |
| 5.2 | Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud reisivagunid | punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 23 | 4.5.5.1, 4.5.6.3 |
| 6 | EN 15663:2017+A1:2018


  Railway applications - Vehicle reference masses |
| 6.1 | Koormustingimused ja kaalutud mass. Koormustingimused | punkti 4.2.2.10 alapunkt 1 | 4.5 |
| 6.2 | Koormustingimused ja kaalutud mass. Koormustingimuste leidmise aluseks võetav hüpotees | punkti 4.2.2.10 alapunkt 2 | 4.1, 4.2, 4.3, 4.4, 4.5, 5, 6, 7.1, 7.2, 7.3 (projekteerimistingimused) |
| 7 | EN 15273-2:2013+A1:2016


  Railway applications - Gauges - Part 2: Rolling stock gauge |
| 7.1 | Gabariidid. Meetod, võrdlusprofiil | punkti 4.2.3.1 alapunktid 3, 4 | 5 ja sõltuvalt profiilist: A lisa (G1), B lisa (GA,GB, GC), C lisa (GB1,GB2), D lisa (GI3), E lisa (G2), F lisa (FIN1), G lisa (FR3,3), H lisa (BE1,BE2,BE3),I lisa (PTb,PTb+,PTc), J lisa (SEa, Sec), K lisa (OSJD), L lisa (DE1 DE2 DE3), M lisa (NL1NL2), P lisa (GHE16...) |
| 7.2 | Gabariidid. Meetod, võrdlusprofiil
  Pantograafi gabariidi kontrollimine | punkti 4.2.3.1 alapunkt 5 | A.3.12 |
| 7.3 | Gabariidid. Meetod, võrdlusprofiil
  pöörisvoolu-rööpapiduri kontrollimine | punkti 4.2.4.8.3 alapunkt 3 | 5 ja sõltuvalt profiilist: A lisa (G1), B lisa (GA,GB, GC), C lisa (GB1,GB2), D lisa (GI3), E lisa (G2), F lisa (FIN1), G lisa (FR3,3), H lisa (BE1,BE2,BE3),I lisa (PTb,PTb+,PTc), J lisa (SEa, Sec), K lisa (OSJD), L lisa (DE1 DE2 DE3), M lisa (NL1NL2), P lisa (GHE16...) |
| 8 | EN 15437-1:2009


  Raudteealased rakendused. Teljelaagripukside seisundi jälgimine. Ühilduvus ja projekteerimisnõuded. Osa 1: Veeremi teljelaagrite ülekuumenemise avastamise seadmed ja veeremi teljelaagripuks |
| 8.1 | Teljepukside seisundi jälgimine. Raudteeäärsete seadmete jaoks nähtav veeremiosa | punkti 4.2.3.3.2.2 alapunktid 1 ja 2a
  7.3.2.3 | 5.1, 5.2 |
| 9 | EN 14363:2016+ A2:2022


  Railway applications - Testing and Simulation for the acceptance of running characteristics of railway vehicles - Running Behaviour and stationary tests |
| 9.1 | Teljekoormuse vahemik | 4.2.3.4.1,
  punkti 4.2.3.4.2 alapunkt 4 | 1.1, 5.3.2 |
| 9.2 | Kiiruse ja välisrööpa kõrgenduse puudujäägi kombinatsioon(id) | punkti 4.2.3.4.2 alapunkt 3 | 1.4, 7.3.1 |
| 9.3 | Rööbastee koormusparameetrid | punkti 4.2.3.4.2 alapunkt 5 | 7.5.1, 7.5.3 |
| 9.4 | Dünaamiline käitumine sõidu ajal. Sõiduohutuse piirnormid | 4.2.3.4.2.1 | 7.5.1, 7.5.2 |
| 9.5 | Dünaamiline käitumine sõidu ajal. Rööbastee koormamise piirnormid | punkti 4.2.3.4.2.2 alapunkt 1 | 7.5.1, 7.5.3 |
| 9.6 | Kõveral rööbasteel rööbastelt mahasõidu vältimine | punkti 6.2.3.3 alapunkt 1 | 4, 5, 6.1 |
| 9.7 | Dünaamiline käitumine sõidu ajal. Kontrollimeetod | punkti 6.2.3.4 alapunkt 1 | 7 |
| 9.8 | Dünaamiline käitumine sõidu ajal. Hindamiskriteeriumid | punkti 6.2.3.4 alapunkt 1 | 4, 5 |
| 9.9 | Uute rattaprofiilide arvutuslikud väärtused. Koonilisuse ekvivalendi hindamine | punkti 6.2.3.6 alapunkt 1 | O lisa, P lisa |
| 9.10 | Veeremiüksuste vastavus rööpakaldele | 7.1.2 tabeli 17a märkus (1) | 4, 5, 6, 7 |
| 9.11 | Eriveeremit käsitlev säte: katsetuste modelleerimine | C liide
  Jaotis C.3 | T lisa |
| 10 | EN 15528:2021


  Railway applications - Line categories for managing the interface between load limits of vehicles and infrastructure |
| 10.1 | EN liinikategooria, mis tuleneb veeremiüksuse kategoriseerimisest | punkti 4.2.3.2.1 alapunkt 2 | 6.1, 6.3, 6.4 |
| 10.2 | Seismisala kasuliku koormuse standardväärtus | punkti 4.2.3.2.1 alapunkti 2 alapunkt a | Tabeli 4 veerg 2 |
| 10.3 | Seismisala kasulikku koormust tõendavad dokumendid | punkti 4.2.3.2.1 alapunkti 2 alapunkt c | 6.4.1 |
| 11 | EN 13749:2021


  Railway applications - Wheelsets and bogies - Method of specifying the structural requirements of bogie frames |
| 11.1 | Pöördvankri raami konstruktsioon | punkti 4.2.3.5.1 alapunkt 1
  punkti 4.2.3.5.1 alapunkt 3 | 6.2 |
| 12 | EN 14198:2016+A1:2018+A2:2021


  Railway applications - Braking - Requirements for the brake system of trains hauled by locomotives |
| 12.1 | Pidurdamine. Pidurisüsteemi tüüp, UIC-tüüpi pidurisüsteem | 4.2.4.3 | 5.4 |
| 12.2 | Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud reisivagunid | punkti 7.1.1.5.2 alapunkt 3 | 5.3.2.6, 5.4 |
| 13 | EN 14531-1:2015+A1:2018


  Railway applications - Methods for calculation of stopping distances, slowing distances and immobilization braking - Part 1:General algorithms |
| 13.1 | Pidurdustõhusus. Arvutamine. Üldosa | punkti 4.2.4.5.1 alapunkt 1 | 4 |
| 13.2 | Hädapidurduse tõhusus. Arvutamine | punkti 4.2.4.5.2 alapunkt 3 | 4 |
| 13.3 | Sõidupidurduse tõhusus. Arvutamine | punkti 4.2.4.5.3 alapunkt 1 | 4 |
| 13.4 | Seisupidurduse tõhusus. Arvutamine | punkti 4.2.4.5.5 alapunkt 3 | 5 |
| 13.5 | Pidurdustõhusus. Hõõrdetegur | punkti 4.2.4.5.1 alapunkt 2 | 4.4.6 |
| 13.6 | Hädapidurduse tõhusus. Reageerimisaeg/viivitusaeg | punkti 4.2.4.5.2 alapunkt 1 | 4.4.8.2.1, 4.4.8.3 |
| 14 | EN 14531-2:2015


  Railway applications - Methods for calculation of stopping and slowing distances and immobilisation braking - Part 2: Step by step calculations for train sets or single vehicles |
| 14.1 | Pidurdustõhusus. Arvutamine. Üldosa | punkti 4.2.4.5.1 alapunkt 1 | 4, 5 |
| 14.2 | Hädapidurduse tõhusus. Arvutamine | punkti 4.2.4.5.2 alapunkt 3 | 4, 5 |
| 14.3 | Sõidupidurduse tõhusus. Arvutamine | punkti 4.2.4.5.3 alapunkt 1 | 4, 5 |
| 15 | EN 15595:2018+AC:2021


  Railway applications - Braking - Wheel slide protection |
| 15.1 | Rataste lohisemise vältimise süsteem. Projekteerimine | punkti 4.2.4.6.2 alapunkt 6 | 5.1, 5.2, 5.4 |
| 15.2 | Rataste lohisemise vältimise süsteem. Kontrollimeetod ja katseprogramm | punkti 6.1.3.2 alapunkt 1 | 6.1.1, 6.2, 6.5, 7 |
| 15.3 | Rataste lohisemise vältimise süsteem. Rataste pöörlemise jälgimise süsteem | punkti 4.2.4.6.2 alapunkt 8 | 5.1.7 |
| 15.4 | Rataste lohisemise vältimine, toimimise kontrollimeetod | punkti 6.2.3.10 alapunkt 1 | 6.3, 7 |
| 16 | EN 16207:2014+A1:2019


  Railway applications - Braking - Functional and performance criteria of Magnetic Track Brake systems for use in railway rolling stock |
| 16.1 | Magnetiline rööpapidur | punkti 4.2.4.8.2 alapunkt 3
  K liide | C lisa |
| 17 | EN 14752:2019+A1:2021


  Railway applications - Bodyside entrance systems for rolling stock |
| 17.1 | Takistuste avastamine ustel. Tundlikkus | punkti 4.2.5.5.3 alapunkt 5 | 5.2.1.4.1 |
| 17.2 | Takistuste avastamine ustel. Maksimaalne jõud | punkti 4.2.5.5.3 alapunkt 5 | 5.2.1.4.2.2 |
| 17.3 | Uste avamine hädaolukorras. Uste manuaalne avamine | punkti 4.2.5.5.9 alapunkt 6 | 5.5.1.5 |
| 17.4 | Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud reisivagunid. Ukse juhtseade | punkti 7.1.1.5.2 alapunkt 10 | 5.1.1, 5.1.2, 5.1.5, 5.1.6 |
| 18 | EN 50125-1:2014


  Railway applications - Environmental conditions for equipment -Part 1: Rolling stock and on-board equipment |
| 18.1 | Keskkonnatingimused. Temperatuur | punkti 4.2.6.1.1 alapunkt 1 | 4.3 |
| 18.2 | Keskkonnatingimused. Lume-, jää- ja rahetingimused | punkti 4.2.6.1.2 alapunkt 1 | 4.7 |
| 18.3 | Keskkonnatingimused. Temperatuur | punkti 7.1.1.5.2 alapunkt 4 | 4.3 |
| 19 | EN 14067-6:2018


  Railway applications - Aerodynamics - Part 6: Requirements and test procedures for crosswind assessment |
| 19.1 | Aerodünaamiline mõju. Külgtuule kontrollimeetod | punkti 4.2.6.2.4 alapunkt 2 | 5 |
| 19.2 | Aerodünaamiline mõju. Külgtuul veeremiüksuste puhul, mille suurim valmistajakiirus on 250 km/h või suurem | punkti 4.2.6.2.4 alapunkt 3 | 5 |
| 20 | EN 15153-1:2020


  Railway applications - External visible and audible warning devices - Part 1: Head, marker and tail lamps for heavy rail |
| 20.1 | Esilaternad. Tule värvus | punkti 4.2.7.1.1 alapunkt 4 | 5.3.3 |
| 20.2 | Esilaternad. Täisheledusega ja vähendatud heledusega esilaterna valgustugevus | punkti 4.2.7.1.1 alapunkt 5 | 5.3.3, 5.3.4 tabeli 2 esimene rida |
| 20.3 | Esilaternad. Suunamisvahendid | punkti 4.2.7.1.1 alapunkt 6 | 5.3.3, 5.3.5 |
| 20.4 | Gabariidituled. Tule värvus | punkti 4.2.7.1.2 alapunkti 6 alapunkt a | 5.4.3.1 tabel 4 |
| 20.5 | Gabariidituled. Valguskiirguse spektraaljaotus | punkti 4.2.7.1.2 alapunkti 6 alapunkt b | 5.4.3.2 |
| 20.6 | Gabariidituled. Valgustugevus | punkti 4.2.7.1.2 alapunkti 6 alapunkt c | 5.4.4 tabel 6 |
| 20.7 | Tagatuled. Tule värvus | punkti 4.2.7.1.3 alapunkti 4 alapunkt a | 5.5.3 tabel 7 |
| 20.8 | Tagatuled. Valgustugevus | punkti 4.2.7.1.3 alapunkti 4 alapunkt b | 5.5.4
  tabel 8 |
| 20.9 | Esilaternad. Tule värvus | punkti 6.1.3.3 alapunkt 1 | 5.3.3, 6.3 |
| 20.10 | Esilaternad. Valgustugevus | punkti 6.1.3.3 alapunkt 1 | 5.3.3, 6.4 |
| 20.11 | Gabariidituled. Tule värvus | punkti 6.1.3.4 alapunkt 1 | 6.3 |
| 20.12 | Gabariidituled. Valgustugevus | punkti 6.1.3.4 alapunkt 1 | 6.4 |
| 20.13 | Tagatuled. Tule värvus | punkti 6.1.3.5 alapunkt 1 | 6.3 |
| 20.14 | Tagatuled. Valgustugevus | 6.1.3.5 alapunkt 1 | 6.4 |
| 20.15 | Gabariidituled. Suunamisvahendid | punkti 4.2.7.1.2 alapunkt 7 | 5.4.5 |
| 21 | EN 15153-2:2020


  Railway applications - External visible and audible warning devices - Part 2: Warning horns for heavy rail |
| 21.1 | Hoiatussignaali helirõhutasemed | punkti 4.2.7.2.2 alapunkt 1 | 5.2.2 |
| 21.2 | Helisignaalseade. Signaal | punkti 6.1.3.6 alapunkt 1 | 6 |
| 21.3 | Helisignaalseade. Helirõhutase | punkti 6.1.3.6 alapunkt 1 | 6 |
| 21.4 | Helisignaalseade. Helirõhutase | punkti 6.2.3.17 alapunkt 1 | 6 |
| 22 | EN 50388-1:2022


  Railway Applications - Fixed installations and rolling stock -


  Technical criteria for the coordination between electric traction power supply systems and rolling stock to achieve interoperability - Part 1: General |
| 22.1 | Regeneratiivpidurdus koos energia saatmisega kontaktõhuliinile | punkti 4.2.8.2.3 alapunkt 1 | 12.2.1 |
| 22.2 | Kontaktõhuliinist võetav suurim võimsus ja voolutugevus. Voolu automaatregulaator | punkti 4.2.8.2.4 alapunkt 2 | 7.3 |
| 22.3 | Võimsustegur. Kontrollimeetod | punkti 4.2.8.2.6 alapunkt 1 | 6 |
| 22.4 | Vahelduvvoolusüsteemile avalduv harmoonikute mõju ja dünaamiline mõju | punkti 4.2.8.2.7 alapunkt 1 | 10 (välja arvatud 10.2) |
| 22.5 | Rongi elektriohutus. Ohutuse koordineerimine | punkti 4.2.8.2.10 alapunkt 3 | 11 |
| 22.6 | Peakaitselüliti. Ohutuse koordineerimine | punkti 5.3.12 alapunkt 4 | 11.2, 11.3 |
| 22.7 | Kontaktõhuliinist võetav suurim võimsus ja voolutugevus. Kontrollimeetod | punkti 6.2.3.18 alapunkt 1 | 15.3.1 |
| 22.8 | Võimsustegur. Kontrollimeetod | punkti 6.2.3.19 alapunkt 1 | 15.2 |
| 23 | EN 50206-1:2010


  Railway applications - Rolling stock - Pantographs: Characteristics and tests - Part 1: Pantographs for main line vehicles |
| 23.1 | Pantograafi töökõrguse vahemik (koostalitluse komponendi tasand).Omadused | punkti 4.2.8.2.9.1.2 alapunkt 2 | 4.2, 6.2.3 |
| 23.2 | Pantograafi voolukoormus (koostalitluse komponendi tasand) | punkti .4.2.8.2.9.3a alapunkt 2 | 6.13.2 |
| 23.3 | Pantograafi langetamine (veeremi tasand). Pantograafi langetamise aeg | punkti 4.2.8.2.9.10 alapunkt 1 | 4.7 |
| 23.4 | Pantograafi langetamine (veeremi tasand). Automaatne langetamisseade (ADD) | punkti 4.2.8.2.9.10 alapunkt 3 | 4.8 |
| 23.5 | Pantograaf. Kontrollimeetod | punkti 6.1.3.7 alapunkt 2 | 6.3.1 |
| 24 | EN 50367:2020+A1:2022


  Railway applications - Fixed installations and rolling stock - Criteria to achieve technical compatibility between pantographs and overhead contact line |
| 24.1 | Maksimaalne seisuaegne voolutugevus | punkti 4.2.8.2.5 alapunkt 1 | punkti 7.2 tabel 5 |
| 24.2 | Pantograafi kollektoripea geomeetria | punkti 4.2.8.2.9.2 alapunkt 5 | 5.3.2.3 |
| 24.3 | Pantograafi kollektoripea geomeetria. Tüüp 1 600  mm | punkti 4.2.8.2.9.2.1 alapunkt 1 | A.2 lisa joonis A.6 |
| 24.4 | Pantograafi kollektoripea geomeetria. Tüüp 1 950  mm | 4.2.8.2.9.2.2 alapunkt 1 | A.2 lisa joonis A.7 |
| 24.5 | Pantograaf. Kontaktliini temperatuur | punkti 6.1.3.7 alapunkt 1a | 7.2 |
| 25 | Ei kasutata |
| 26 | EN 50119:2020


  Raudteealased rakendused. Püsipaigaldised. Elekterveo kontaktõhuliinid |
| 26.1 | Pantograafi langetamine (veeremi tasand). Dünaamilise isolatsiooni kõrgus | punkti 4.2.8.2.9.10 alapunkt 1 | Tabel 2 |
| 27 | EN 50153:2014-05/A1:2017-08/A2:2020-01


  Railway applications -Rolling stock -Protective provisions relating to electrical hazards |
| 27.1 | Kaitse elektriohtu eest | punkti 4.2.8.4 alapunkt 1 | 5, 6, 7, 8 |
| 28 | EN 15152:2019


  Railway applications - Front windscreens for train cabs |
| 28.1 | Tuuleklaas. Vastupidavus kokkupõrgetele lendobjektidega | punkti 4.2.9.2.1 alapunkt 2 | 6.1 |
| 28.2 | Tuuleklaas. Killunemiskindlus | punkti 4.2.9.2.1 alapunkt 2 | 6.1 |
| 28.3 | Tuuleklaas. Teisese kujutise eraldumine | punkti 4.2.9.2.2 alapunkti 2 alapunkt a | 5.2.1 |
| 28.4 | Tuuleklaas. Optiline moonutus | punkti 4.2.9.2.2 alapunkti 2 alapunkt b | 5.2.2 |
| 28.5 | Tuuleklaas. Hägusus | punkti 4.2.9.2.2 alapunkti 2 alapunkt c | 5.2.3 |
| 28.6 | Tuuleklaas. Valgusläbivus | punkti 4.2.9.2.2 alapunkti 2 alapunkt d | 5.2.4 |
| 28.7 | Tuuleklaas. Värvsus | punkti 4.2.9.2.2 alapunkti 2 alapunkt e | 5.2.5 |
| 28.8 | Tuuleklaas. Omadused | punkti 6.2.3.22 alapunkt 1 | 5.2.1–5.2.5
  6.1 |
| 29 | EN/IEC 62625-1:2013+A11:2017


  Electronic railway equipment - On board driving data recording system -Part 1: System specification |
| 29.1 | Salvestusseade. Funktsionaalsed nõuded | punkti 4.2.9.6 alapunkti 2 alapunkt a | 4.2.1, 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4 |
| 29.2 | Salvestusseade. Salvestusvõimsus | punkti 4.2.9.6 alapunkti 2 alapunkt b | 4.3.1.2.2 |
| 29.3 | Salvestusseade. Terviklikkus | punkti 4.2.9.6 alapunkti 2 alapunkt c | 4.3.1.4 |
| 29.4 | Salvestusseade. Andmete terviklikkuse kaitse | punkti 4.2.9.6 alapunkti 2 alapunkt d | 4.3.1.5 |
| 29.5 | Salvestusseade. Kaitse klass | punkti 4.2.9.6 alapunkti 2 alapunkt e | 4.3.1.7 |
| 29.6 | Salvestusseade. Kellaaeg ja kuupäev | punkti 4.2.9.6 alapunkti 2 alapunkt f | 4.3.1.8 |
| 30 | EN 45545-2:2020


  Railway applications - Fire protection on railway vehicles -Part 2: Requirements for fire behaviour of materials and components |
| 30.1 | Tulekahju ennetamise meetmed. nõuded materjalile | punkti 4.2.10.2.1 alapunkt 2 | 4, 5, 6 |
| 30.2 | Erimeetmed tuleohtlike vedelike puhul | punkti 4.2.10.2.2 alapunkt 2 | Tabel 5 |
| 31 | EN 1363-1:2020


  Tulepüsivuse katsed. Osa 1: Üldnõuded |
| 31.1 | Tule levikut tõkestavad meetmed reisijateveoveeremi jaoks. Vaheseinte katse | punkti 4.2.10.3.4 alapunkt 3 | 4–12 |
| 31.2 | Tule levikut tõkestavad meetmed reisijateveoveeremi jaoks. Vaheseinte katse | punkti 4.2.10.3.5 alapunkt 3 | 4–12 |
| 32 | EN 13272-1:2019


  Railway applications -Electrical lighting for rolling stock in public transport systems-Part 1: Heavy rail |
| 32.1 | Avariivalgustus. Valgustatuse tase | punkti 4.2.10.4.1 alapunkt 5 | 4.3, 5.3 |
| 33 | EN 50553:2012/A2:2020


  Railway applications - Requirements for running capability in case of fire on board of rolling stock |
| 33.1 | Sõiduvõime | punkti 4.2.10.4.4 alapunkt 3 | 5, 6 |
| 34 | EN 16362:2013


  Railway applications - Ground based services - Water restocking equipment |
| 34.1 | Veevarude täiendamise liides | punkti 4.2.11.5 alapunkt 2 | 4.1.2
  joonis 1 |
| 35 | EN/IEC 60309-2:1999/A11:2004, A1: 2007 ja A2:2012


  Plugs, socket-outlets and couplers for industrial purposes - Part 2: Dimensional interchangeability requirements for pin and contact-tube accessories |
| 35.1 | Rongide seisuteedele paigutamise erinõuded. Kohalik väline abitoiteallikas | punkti 4.2.11.6 alapunkt 2 | 8 |
| 36 | EN 16019:2014


  Railway applications - Automatic coupler - Performance requirements, specific interface geometry and test method |
| 36.1 | Automaatne keskpuhversidur. Tüüp 10
  Otsahaakeseadise tüüp (mehaaniline ja pneumaatiline liides) | punkti 5.3.1 alapunkt 1 | 4 |
| 37 | EN 15551:2022


  Railway applications - Railway rolling stock - Buffers |
| 37.1 | Manuaalne otsahaakeseadis. UIC-tüüp | punkti 5.3.2 alapunkt 1 | punkti 6.2.2, A lisa |
| 38 | EN 15566:2022


  Railway applications - Railway rolling stock - Draw gear and screw coupling |
| 38.1 | Manuaalne otsahaakeseadis. UIC-tüüp | punkti 5.3.2 alapunkt 1 | B, C ja D lisa, välja arvatud B lisa joonisel B.1 esitatud mõõde a, mida käsitatakse informatiivsena |
| 39 | EN 15020:2022


  Railway applications - Rescue coupler - Performance requirements, specific interface geometry and test methods |
| 39.1 | Päästetööde haakeseadis. Päästetööde haakeseadis, mis on mõeldud ühendamiseks tüübiga 10 | punkti 5.3.3 alapunkt 1 | 4.2.1, 4.2.2, 4.3, 4.5.1, 4.5.2, 4.6 ja 5.1.2 |
| 40 | EN 13979-1:2020


  Railway applications - Wheelsets and bogies - Monobloc wheels - Technical approval procedure - Part 1: Forged and rolled wheels |
| 40.1 | Rattad. Mehaanilise tugevuse arvutused | punkti 6.1.3.1 alapunkt 1 | 8 |
| 40.2 | Rattad. Sepistatud ja valtsitud rataste otsustuskriteeriumid | punkti 6.1.3.1 alapunkt 2 | 8 |
| 40.3 | Rattad. Täiendava kontrollimeetodi (stendikatse) kirjeldus | punkti 6.1.3.1 alapunkt 2 | 8 |
| 40.4 | Rattad. Kontrollimeetod
  Termomehaaniline käitumine | punkti 6.1.3.1 alapunkt 5 | 7 |
| 41 | EN 50318:2018+A1:2022


  Vooluvõtusüsteemid. Pantograafi ja kontaktliini vahelise dünaamilise koostoime simulatsiooni kinnitamine |
| 41.1 | Pantograaf. Dünaamiline käitumine | punkti 6.1.3.7 alapunkt 3 | 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 |
| 41.2 | Pantograaf. Pantograafide paigutus | punkti 6.2.3.21 alapunkt 2 | 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 |
| 42 | EN 50317:2012/AC:2012+A1:2022


  Railway applications - Current collection systems - Requirements for and validation of measurements of the dynamic interaction between pantograph and overhead contact line |
| 42.1 | Pantograaf. Vastasmõju näitajad | punkti 6.1.3.7 alapunkt 3 | 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 |
| 42.2 | Vooluvõtu dünaamika. Dünaamikakatsetused | 6.2.3.20 alapunkt 1 | 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 |
| 42.3 | Pantograafide paigutus | punkti 6.2.3.21 alapunkt 2 | 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 |
| 43 | EN 50405:2015+A1:2016


  Railway applications -Current collection systems -Pantographs, testing methods for contact strips |
| 43.1 | Kontaktkingad. Kontrollimeetod | punkti 6.1.3.8 alapunkt 1 | 7.2, 7.3
  7.4, 7.6
  7.7 |
| 44 | EN 13674-1:2011+A1:2017


  Railway applications - Track - Rail - Part 1: Vignole railway rails 46 kg/m and above |
| 44.1 | Koonilisuse ekvivalent. Raudteelõikude määratlused | punkti 6.2.3.6 tabelid 12, 14 ja 16 | joonised A.15, A.23 ja A.24 |
| 45 | EN 13715:2020


  Railway applications - Wheelsets and bogies - Wheels - Tread profile |
| 45.1 | Koonilisuse ekvivalent. Rattaprofiilide määratlused | punkti 6.2.3.6 alapunktid 1, 2 ja 3 | B ja C lisa |
| 46 | EN 13260:2020


  Railway applications - Wheelsets and bogies - Wheelsets - Product requirements |
| 46.1 | Rattapaar. Koost | punkti 6.2.3.7 alapunkt 1 | 4.2.1 |
| 47 | EN 13103-1:2017


  Railway applications - Wheelsets and bogies - Part 1: Design method for axles with external journals |
| 47.1 | Rattapaar. Vedavad ja mittevedavad teljed, kontrollimeetod | punkti 6.2.3.7 alapunkt 2 | 5, 6, 7 |
| 47.2 | Rattapaar. Vedavad ja mittevedavad teljed, otsustuskriteeriumid | punkti 6.2.3.7 alapunkt 2 | 8 |
| 48 | EN 12082:2017+A1:2021


  Railway applications – Axle boxes - Performance testing |
| 48.1 | Teljepuksid/laagrid | punkti 6.2.3.7 alapunkt 6 | 7 |
| 49 | EN 14067-4:2013+A1:2018


  Railway applications - Aerodynamics - Part 4: Requirements and test procedures for aerodynamics on open track |
| 49.1 | Õhukeeriste mõju. Täisskaalal katsed | punkti 6.2.3.13 alapunkt 1 | 6.2.2.1 |
| 49.2 | Õhukeeriste mõju. Lihtsustatud hindamine | punkti 6.2.3.13 alapunkt 2 | punkt 4.2.4 ja piirnormid tabelis 7 |
| 49.3 | Rongi esiotsa rõhuimpulss. Kontrollimeetod | punkti 6.2.3.14 alapunkt 1 | 6.1.2.1 |
| 49.4 | Rongi esiotsa rõhuimpulss. Arvutuslik hüdrodünaamika modelleerimine (CFD) | punkti 6.2.3.14 alapunkt 1 | 6.1.2.4 |
| 49.5 | Rongi esiotsa rõhuimpulss. Liikuv mudel | punkti 6.2.3.14 alapunkt 1 | 6.1.2.2 |
| 49.6 | Rongi esiotsa rõhuimpulss. Lihtsustatud hindamismudel | punkti 6.2.3.14 alapunkt 2 | punkt 4.1.4 ja piirnormid tabelis 4 |
| 49.7 | Õhukeeriste mõju. Mõõtepunktide määratlus | punkti 4.2.6.2.1 alapunkt 1 | 4.2.2.1, tabel 5 |
| 49.8 | Püsivate/eelmääratud koosseisude võrdlusrong | punkti 4.2.6.2.1 alapunkt 3 | 4.2.2.2 |
| 49.9 | Üksikute juhikabiiniga veeremiüksuste koosseis | punkti 4.2.6.2.1 alapunkt 3 | 4.2.2.3 |
| 49.10 | Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud veeremiüksuste võrdlusrong | punkti 4.2.6.2.1 alapunkt 3 | 4.2.2.4 |
| 49.11 | Rongi esiotsa rõhuimpulss. Maksimaalne tipprõhk | punkti 4.2.6.2.2 alapunkt 2 | Tabel 2 |
| 49.12 | Rongi esiotsa rõhuimpulss. Mõõtmisasendid | punkti 4.2.6.2.2 alapunkt 2 | 4.1.2 |
| 50 | EN 14067-5:2021/AC:2023


  Railway applications - Aerodynamics - Part 5: Requirements and test procedures for aerodynamics in tunnels |
| 50.1 | Rõhumuutused tunnelites. Üldosa | punkti 4.2.6.2.3 alapunkt 1 | 5.1 |
| 50.2 | Püsivas või eelmääratud koosseisus kasutamise suhtes hinnatav veeremiüksus | punkti 4.2.6.2.3 alapunkt 2 | 5.1.2.2 |
| 50.3 | Üldkäituses kasutamise suhtes hinnatav ja juhikabiiniga varustatud veeremiüksus | punkti 4.2.6.2.3 alapunkt 2 | 5.1.2.3 |
| 50.4 | Üldkäituseks ettenähtud reisivagunid | punkti 4.2.6.2.3 alapunkt 2 | 5.1.2.4 |
| 50.5 | Vastavushindamise menetlus | 6.2.3.15 | 5.1.4, 7.2.2, 7.2.3, 7.3 |
| 50.6 | Kordumatu luba. Tunnelites kombineeritud veoks ette nähtud reisivagunid. Aerodünaamilised koormused | punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 14 | 6.3.9 |
| 51 | EN 12663-2:2010


  Railway applications - Structural requirements of railway vehicle bodies - Part 2: Freight wagons |
| 51.1 | Konstruktsiooni tugevus | C liide
  Punkt C.1 | 5.2.1–5.2.4 |
| 52 | CLC/TS 50534:2010


  Railway applications - Generic system architectures for onboard electric auxiliary power systems |
| 52.1 | Ühefaasiline toiteliin | punkti 4.2.11.6 alapunkt 2 | A lisa |
| 53 | IEC 61375-1:2012


  Electronic railway equipment –Train communication network (TCN) –Part 1: General architecture |
| 53.1 | Kordumatu luba. Sidevõrgud | punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 18 | 5, 6 |
| 53.2 | Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud reisivagunid. Sidevõrgud | punkti 7.1.1.5.2 alapunkt 12 | 5, 6 |
| 54 | EN 16286-1:2013


  Railway applications - Gangway systems between vehicles - Part 1: Main applications |
| 54.1 | Läbikäikude ja rattaharjade omavahelised ühendused | punkti 7.1.1.5.2 alapunkt 6 | A ja B lisad |
| 55 | EN 50463-3:2017


  Railway applications - Energy measurement on board trains - Part 3: Data handling |
| 55.1 | Rongisisese asukohafunktsiooni nõuded | punkti 4.2.8.2.8.1 alapunkt 7 | 4.4 |
| 55.2 | Andmekäitlussüsteemis andmete koostamine ja käitlemine. Hindamise metoodika | punkti 6.2.3.19a alapunkt 2 | 5.4.8.3, 5.4.8.5 ja 5.4.8.6 |
| 56 | EN 50463-2:2017/AC:2018-10


  Railway applications - Energy measurement on board trains - Part 2: Energy measuring |
| 56.1 | Energiaarvestuse funktsioon. Täpsus aktiivenergia mõõtmisel | punkti 4.2.8.2.8.2 alapunkt 3 | 4.2.3.1–4.2.3.4 |
| 56.2 | Energiaarvestuse funktsioon. Klassid | punkti 4.2.8.2.8.2 alapunkt 4 | 4.3.3.4, 4.3.4.3 ja 4.4.4.2 |
| 56.3 | Energiaarvestuse funktsioon. Seadmete täpsuse hindamine | punkti 6.2.3.19a alapunkt 1 | 5.4.3.4.1, 5.4.3.4.2, 5.4.4.3.1 |
| 56.4 | Energiaarvestuse funktsioon. Sisendite arvu ja võimsusteguri vahemiku väärtused | punkti 6.2.3.19a alapunkt 1 | Tabel 3 |
| 56.5 | Energiaarvestuse funktsioon. Temperatuuri mõju täpsusele | punkti 6.2.3.19a alapunkt 1 | 5.4.3.4.3.1 ja 5.4.4.3.2.1 |
| 56.6 | Energiaarvestuse funktsioon. Iga seadme keskmine temperatuuritegur. Hindamise metoodika | punkti 6.2.3.19a alapunkt 1 | 5.4.3.4.3.2 ja 5.4.4.3.2.2 |
| 57 | EN 50463-1:2017


  Railway applications - Energy measurement on board trains - Part 1: General |
| 57.1 | Energiaarvestuse funktsioon. Tarbimispunkti määratlemine. Määratlus | punkti 4.2.8.2.8.3 alapunkt 4 | 4.2.5.2 |
| 58 | EN 50463-4:2017


  Railway applications - Energy measurement on board trains - Part 4: Communication |
| 58.1 | Andmevahetus energiaarvestussüsteemi ja maapealse energiaandmete kogumise süsteemi vahel. Energiaarvestussüsteemi rakendusteenused (teenusekiht) | punkti 4.2.8.2.8.4 alapunkt 1 | 4.3.3.1 |
| 58.2 | Andmevahetus energiaarvestussüsteemi ja maapealse energiaandmete kogumise süsteemi vahel. Kasutaja juurdepääsuõigused | punkti 4.2.8.2.8.4 alapunkt 2 | 4.3.3.3 |
| 58.3 | Andmevahetus energiaarvestussüsteemi ja maapealse energiaandmete kogumise süsteemi vahel. Struktuuri XML-skeem (andmekiht) | punkti 4.2.8.2.8.4 alapunkt 3 | 4.3.4 |
| 58.4 | Andmevahetus energiaarvestussüsteemi ja maapealse energiaandmete kogumise süsteemi vahel. Sõnumimehhanismi meetodid ja XML-skeem (sõnumikiht) | punkti 4.2.8.2.8.4 alapunkt 4 | 4.3.5 |
| 58.5 | Andmevahetus energiaarvestussüsteemi ja maapealse energiaandmete kogumise süsteemi vahel. Rakendusprotokollid sõnumimehhanismi toetamiseks | punkti 4.2.8.2.8.4 alapunkt 5 | 4.3.6 |
| 58.6 | Andmevahetus energiaarvestussüsteemi ja maapealse energiaandmete kogumise süsteemi vahel. Energiaarvestussüsteemi sidestruktuur | punkti 4.2.8.2.8.4 alapunkt 6 | 4.3.7 |
| 59 | EN 50463–5:2017


  Railway applications - Energy measurement on board trains - Part 5: Conformity assessment |
| 59.1 | Rongisisene energiaarvestussüsteem. Katsed | punkti 6.2.3.19a alapunkt 3 | 5.3.3 ja 5.5.4 |
| 60 | Reserveeritud |
| 61 | IRS UIC 50558:2017


  Railway Application -Rolling Stock -Remote control and data cables interfaces -Standard technical features |
| 61.1 | Veeremiüksustevaheline füüsiline liides signaaliedastamiseks | punkti 7.1.1.5.2 alapunkt 8 | 7.1.1 |
| 62 | EN 16186-1:2014+A1:2018


  Railway applications - Driver's cab - Part 1: Anthropometric data and visibility |
| 62.1 | Vedurijuhi antropomeetrilised mõõtmed | E liide | 4 |
| 62.2 | Nähtavus ettepoole | F.1 | A lisa |
| 62.3 | Nähtavus ettepoole | F.2, F.3, F.4 | 5.2.1 |
| 63 | EN 14363:2005


  Railway applications - Testing for the acceptance of running characteristics of railway vehicles – Testing for running behaviour and stationary tests |
| 63.1 | Veeremiüksuste vastavus rööpakaldele | punkti 7.1.2 tabeli 17a märkus (1) | 5 |
| 64 | UIC 518:2009


  Testing and approval of railway vehicles from the point of view of their dynamic behaviour - Safety - Track fatigue - Running behaviour |
| 64.1 | Veeremiüksuste vastavus rööpakaldele | punkti 7.1.2 tabeli 17a märkus (1) | 5–11 |
| 65 | EN 16834:2019


  Railway applications - Braking - Brake performance |
| 65.1 | Pidurdusmassi protsent | punkti 4.2.4.5.2 alapunkt 4 | 8.1 |
| 66 | EN 14478:2017


  Railway applications - Braking - Generic vocabulary |
| 66.1 | Hädapidurduse tõhusus | punkti 6.2.3.8 alapunkt 1 | 4.6.3 |
| 66.2 | Sõidupidurduse tõhusus | punkti 6.2.3.9 alapunkt 1 | 4.6.3 |
| 67 | EN 15328:2020


  Railway applications - Braking - Brake pads |
| 67.1 | Hädapidurduse tõhusus. Hõõrdetegur | punkti 4.2.4.5.2 alapunkt 5 | 5.2 |
| 68 | EN 16452:2015+A1:2019


  Railway applications - Braking - Brake blocks |
| 68.1 | Hädapidurduse tõhusus. Hõõrdetegur | punkti 4.2.4.5.2 alapunkt 5 | 5.3.1, 5.3.3 |
| 69 | EN 50163:2004+A1:2007+A2:2020+A3:2022


  Railway applications - Supply voltages of traction systems |
| 69.1 | Käitamine pinge- ja sagedusvahemikus | punkti 4.2.8.2.2 alapunkt 1 | 4 |
| 70 | UIC 541-6:2010-10


  Brakes - Electropneumatic brake (ep brake) and Passenger alarm signal (PAS) for vehicles used in hauled consists |
| 70.1 | Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud reisivagunid | punkti 7.1.1.5.2 alapunkt 3 | 3, 7 |
| 71 | EN 17065:2018


  Railway applications - Braking - Passenger coach test procedure |
| 71.1 | Eelmääratud koosseisudes kasutamiseks ettenähtud reisivagunid | punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 13 | 5, 6 |
| 71.2 | Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud reisivagunid | punkti 7.1.1.5.2 alapunkt 3 | 5, 6 |
| 72 | EN/IEC 62625-2:2016


  Electronic railway equipment - On board driving data recording system -Part 2: Conformity testing |
| 72.1 | Katsetamine | punkti 4.2.9.6 alapunkt 3 | 5, 6 |
| 73 | EN 14363:2016


  Railway applications - Testing and Simulation for the acceptance of running characteristics of railway vehicles - Running Behaviour and stationary tests |
| 73.1 | Veeremiüksuste vastavus rööpakaldele | punkti 7.1.2 tabeli 17a märkus (1) | 4, 5, 7 |
| 74 | EN 16586-1:2017


  Railway applications - Design for PRM use - Accessibility of persons with reduced mobility to rolling stock - Part 1: Steps for access and egress |
| 74.1 | Eelmääratud koosseisudes kasutamiseks ettenähtud reisivagunid | punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 19 | A lisa |

(h)

J liide asendatakse järgmisega:

„J liide

Käesolevas KTKs osutatud tehnilised kirjeldused

J-1   Standardid või normdokumendid

Viide

Hinnatavad omadused

KTK punkt

Kohustusliku standardi punkt

1

EN 12663–1:2010+A1:2014

Railway applications - Structural requirements of railway vehicle bodies - Part 1: Locomotives and passenger rolling stock (and alternative method for freight wagons)

1.1

Sisemine haakeseadis liigendatud veeremiüksuste jaoks

punkti 4.2.2.2.2 alapunkt 3

6.5.3, 6.7.5

1.2

Veeremiüksuse konstruktsiooni tugevus. Üldosa

punkti 4.2.2.4 alapunkt 3

5.1, 5.2, 5.3, 5.4, 5.6

1.3

Veeremiüksuse konstruktsiooni tugevus. Kontrollimeetod

punkti 4.2.2.4 alapunkt 4

9.2, 9.3

1.4

Veeremiüksuse konstruktsiooni tugevus. Alternatiivsed nõuded teemasinatele

C liide

Punkt C.1

6.1–6.5

1.5

Tõstmine. Konstruktsioonile langevad koormused

punkti 4.2.2.6 alapunkt 9

6.3.2, 6.3.3

1.6

Tõstmine. Tugevuse tõendamine

punkti 4.2.2.6 alapunkt 9

9.2, 9.3

1.7

Seadmete kinnitamine vaguni konstruktsiooni külge

4.2.2.7 alapunkt 3

6.5.2, 6.7.3

1.8

Pöördvankri raami konstruktsioon. Kere ja pöördvankri vaheline ühendus

punkti 4.2.3.5.1 alapunkt 2

6.5.1, 6.7.2

2

EN 16839:2022

Railway applications - Rolling stock - Head stock layout

2.1

Haakimistöödeks vajalik töötajate juurdepääs. Rongikoostajate tegutsemisruum

punkti 4.2.2.2.5 alapunkt 2

4

2.2

Otsahaakeseadis. Veeremiüksuste vaheline ühilduvus. Manuaalne UIC-tüüp

Puhvrite ja kruvisiduri paigaldamine

punkti 4.2.2.2.3 alapunkti b alapunkti b-2 alapunkt 1

5, 6

2.3

Piduritorude ja -voolikute, haakeseadiste ja kraanide mõõtmed ja paigutus

punkti 4.2.2.2.3 alapunkti b alapunkti b-2 alapunkt 2

7, 8

2.4

Päästetöödel kasutatav haakeseadis. Liides päästeüksusega

punkti 4.2.2.2.4 alapunkt 3 alapunkt a

7

3

EN 15227:2020

Raudteealased rakendused. Raudteeveeremi kere purunemiskindluse nõuded

3.1

Passiivne ohutus. Üldosa

4.2.2.5

4, 5, 6, 7 ning B, C ja D lisa (välja arvatud A lisa)

3.2

Passiivne ohutus. Kategooriad

punkti 4.2.2.5 alapunkt 5

5.1 tabel 1

3.3

Passiivne ohutus. Stsenaariumid

punkti 4.2.2.5 alapunkt 6

5.2, 5.3, 5.4 (välja arvatud A lisa)

3.4

Passiivne ohutus – nõuded

punkti 4.2.2.5 alapunkt 7

6.1, 6.2, 6.3, 6.4 (välja arvatud A lisa)

3.5

Passiivne ohutus. Takistuste deflektor

punkti 4.2.2.5 alapunkt 8

6.5.1

3.6

Rattakaitsed

4.2.3.7

6.6.1

3.7

Keskkonnatingimused. Takistuste deflektor

punkti 4.2.6.1.2 alapunkt 4

6.5.1

4

EN 16404:2016

Railway applications - Re-railing and recovery requirements for railway vehicles

4.1

Tõstmine. Püsivate tõstepunktide geomeetria

punkti 4.2.2.6 alapunkt 7

5.2, 5.3

4.2

Tõstmine. Teisaldatavate tõstepunktide geomeetria

punkti 4.2.2.6 alapunkt 7

5.2, 5.3

5

EN 15877-2:2013

Railway applications - Markings of railway vehicles - Part 2: External markings on coaches, motive power units, locomotives and on track machines

5.1

Tõstmine. Tähistamine

punkti 4.2.2.6 alapunkt 8

4.5.19

5.2

Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud reisivagunid

punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 23

4.5.5.1, 4.5.6.3

6

EN 15663:2017+A1:2018

Railway applications - Vehicle reference masses

6.1

Koormustingimused ja kaalutud mass. Koormustingimused

punkti 4.2.2.10 alapunkt 1

4.5

6.2

Koormustingimused ja kaalutud mass. Koormustingimuste leidmise aluseks võetav hüpotees

punkti 4.2.2.10 alapunkt 2

4.1, 4.2, 4.3, 4.4, 4.5, 5, 6, 7.1, 7.2, 7.3 (projekteerimistingimused)

7

EN 15273-2:2013+A1:2016

Railway applications - Gauges - Part 2: Rolling stock gauge

7.1

Gabariidid. Meetod, võrdlusprofiil

punkti 4.2.3.1 alapunktid 3, 4

5 ja sõltuvalt profiilist: A lisa (G1), B lisa (GA,GB, GC), C lisa (GB1,GB2), D lisa (GI3), E lisa (G2), F lisa (FIN1), G lisa (FR3,3), H lisa (BE1,BE2,BE3),I lisa (PTb,PTb+,PTc), J lisa (SEa, Sec), K lisa (OSJD), L lisa (DE1 DE2 DE3), M lisa (NL1NL2), P lisa (GHE16...)

7.2

Gabariidid. Meetod, võrdlusprofiil

Pantograafi gabariidi kontrollimine

punkti 4.2.3.1 alapunkt 5

A.3.12

7.3

Gabariidid. Meetod, võrdlusprofiil

pöörisvoolu-rööpapiduri kontrollimine

punkti 4.2.4.8.3 alapunkt 3

5 ja sõltuvalt profiilist: A lisa (G1), B lisa (GA,GB, GC), C lisa (GB1,GB2), D lisa (GI3), E lisa (G2), F lisa (FIN1), G lisa (FR3,3), H lisa (BE1,BE2,BE3),I lisa (PTb,PTb+,PTc), J lisa (SEa, Sec), K lisa (OSJD), L lisa (DE1 DE2 DE3), M lisa (NL1NL2), P lisa (GHE16...)

8

EN 15437-1:2009

Raudteealased rakendused. Teljelaagripukside seisundi jälgimine. Ühilduvus ja projekteerimisnõuded. Osa 1: Veeremi teljelaagrite ülekuumenemise avastamise seadmed ja veeremi teljelaagripuks

8.1

Teljepukside seisundi jälgimine. Raudteeäärsete seadmete jaoks nähtav veeremiosa

punkti 4.2.3.3.2.2 alapunktid 1 ja 2a

7.3.2.3

5.1, 5.2

9

EN 14363:2016+ A2:2022

Railway applications - Testing and Simulation for the acceptance of running characteristics of railway vehicles - Running Behaviour and stationary tests

9.1

Teljekoormuse vahemik

4.2.3.4.1,

punkti 4.2.3.4.2 alapunkt 4

1.1, 5.3.2

9.2

Kiiruse ja välisrööpa kõrgenduse puudujäägi kombinatsioon(id)

punkti 4.2.3.4.2 alapunkt 3

1.4, 7.3.1

9.3

Rööbastee koormusparameetrid

punkti 4.2.3.4.2 alapunkt 5

7.5.1, 7.5.3

9.4

Dünaamiline käitumine sõidu ajal. Sõiduohutuse piirnormid

4.2.3.4.2.1

7.5.1, 7.5.2

9.5

Dünaamiline käitumine sõidu ajal. Rööbastee koormamise piirnormid

punkti 4.2.3.4.2.2 alapunkt 1

7.5.1, 7.5.3

9.6

Kõveral rööbasteel rööbastelt mahasõidu vältimine

punkti 6.2.3.3 alapunkt 1

4, 5, 6.1

9.7

Dünaamiline käitumine sõidu ajal. Kontrollimeetod

punkti 6.2.3.4 alapunkt 1

7

9.8

Dünaamiline käitumine sõidu ajal. Hindamiskriteeriumid

punkti 6.2.3.4 alapunkt 1

4, 5

9.9

Uute rattaprofiilide arvutuslikud väärtused. Koonilisuse ekvivalendi hindamine

punkti 6.2.3.6 alapunkt 1

O lisa, P lisa

9.10

Veeremiüksuste vastavus rööpakaldele

7.1.2 tabeli 17a märkus (1)

4, 5, 6, 7

9.11

Eriveeremit käsitlev säte: katsetuste modelleerimine

C liide

Jaotis C.3

T lisa

10

EN 15528:2021

Railway applications - Line categories for managing the interface between load limits of vehicles and infrastructure

10.1

EN liinikategooria, mis tuleneb veeremiüksuse kategoriseerimisest

punkti 4.2.3.2.1 alapunkt 2

6.1, 6.3, 6.4

10.2

Seismisala kasuliku koormuse standardväärtus

punkti 4.2.3.2.1 alapunkti 2 alapunkt a

Tabeli 4 veerg 2

10.3

Seismisala kasulikku koormust tõendavad dokumendid

punkti 4.2.3.2.1 alapunkti 2 alapunkt c

6.4.1

11

EN 13749:2021

Railway applications - Wheelsets and bogies - Method of specifying the structural requirements of bogie frames

11.1

Pöördvankri raami konstruktsioon

punkti 4.2.3.5.1 alapunkt 1

punkti 4.2.3.5.1 alapunkt 3

6.2

12

EN 14198:2016+A1:2018+A2:2021

Railway applications - Braking - Requirements for the brake system of trains hauled by locomotives

12.1

Pidurdamine. Pidurisüsteemi tüüp, UIC-tüüpi pidurisüsteem

4.2.4.3

5.4

12.2

Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud reisivagunid

punkti 7.1.1.5.2 alapunkt 3

5.3.2.6, 5.4

13

EN 14531-1:2015+A1:2018

Railway applications - Methods for calculation of stopping distances, slowing distances and immobilization braking - Part 1:General algorithms

13.1

Pidurdustõhusus. Arvutamine. Üldosa

punkti 4.2.4.5.1 alapunkt 1

4

13.2

Hädapidurduse tõhusus. Arvutamine

punkti 4.2.4.5.2 alapunkt 3

4

13.3

Sõidupidurduse tõhusus. Arvutamine

punkti 4.2.4.5.3 alapunkt 1

4

13.4

Seisupidurduse tõhusus. Arvutamine

punkti 4.2.4.5.5 alapunkt 3

5

13.5

Pidurdustõhusus. Hõõrdetegur

punkti 4.2.4.5.1 alapunkt 2

4.4.6

13.6

Hädapidurduse tõhusus. Reageerimisaeg/viivitusaeg

punkti 4.2.4.5.2 alapunkt 1

4.4.8.2.1, 4.4.8.3

14

EN 14531-2:2015

Railway applications - Methods for calculation of stopping and slowing distances and immobilisation braking - Part 2: Step by step calculations for train sets or single vehicles

14.1

Pidurdustõhusus. Arvutamine. Üldosa

punkti 4.2.4.5.1 alapunkt 1

4, 5

14.2

Hädapidurduse tõhusus. Arvutamine

punkti 4.2.4.5.2 alapunkt 3

4, 5

14.3

Sõidupidurduse tõhusus. Arvutamine

punkti 4.2.4.5.3 alapunkt 1

4, 5

15

EN 15595:2018+AC:2021

Railway applications - Braking - Wheel slide protection

15.1

Rataste lohisemise vältimise süsteem. Projekteerimine

punkti 4.2.4.6.2 alapunkt 6

5.1, 5.2, 5.4

15.2

Rataste lohisemise vältimise süsteem. Kontrollimeetod ja katseprogramm

punkti 6.1.3.2 alapunkt 1

6.1.1, 6.2, 6.5, 7

15.3

Rataste lohisemise vältimise süsteem. Rataste pöörlemise jälgimise süsteem

punkti 4.2.4.6.2 alapunkt 8

5.1.7

15.4

Rataste lohisemise vältimine, toimimise kontrollimeetod

punkti 6.2.3.10 alapunkt 1

6.3, 7

16

EN 16207:2014+A1:2019

Railway applications - Braking - Functional and performance criteria of Magnetic Track Brake systems for use in railway rolling stock

16.1

Magnetiline rööpapidur

punkti 4.2.4.8.2 alapunkt 3

K liide

C lisa

17

EN 14752:2019+A1:2021

Railway applications - Bodyside entrance systems for rolling stock

17.1

Takistuste avastamine ustel. Tundlikkus

punkti 4.2.5.5.3 alapunkt 5

5.2.1.4.1

17.2

Takistuste avastamine ustel. Maksimaalne jõud

punkti 4.2.5.5.3 alapunkt 5

5.2.1.4.2.2

17.3

Uste avamine hädaolukorras. Uste manuaalne avamine

punkti 4.2.5.5.9 alapunkt 6

5.5.1.5

17.4

Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud reisivagunid. Ukse juhtseade

punkti 7.1.1.5.2 alapunkt 10

5.1.1, 5.1.2, 5.1.5, 5.1.6

18

EN 50125-1:2014

Railway applications - Environmental conditions for equipment -Part 1: Rolling stock and on-board equipment

18.1

Keskkonnatingimused. Temperatuur

punkti 4.2.6.1.1 alapunkt 1

4.3

18.2

Keskkonnatingimused. Lume-, jää- ja rahetingimused

punkti 4.2.6.1.2 alapunkt 1

4.7

18.3

Keskkonnatingimused. Temperatuur

punkti 7.1.1.5.2 alapunkt 4

4.3

19

EN 14067-6:2018

Railway applications - Aerodynamics - Part 6: Requirements and test procedures for crosswind assessment

19.1

Aerodünaamiline mõju. Külgtuule kontrollimeetod

punkti 4.2.6.2.4 alapunkt 2

5

19.2

Aerodünaamiline mõju. Külgtuul veeremiüksuste puhul, mille suurim valmistajakiirus on 250 km/h või suurem

punkti 4.2.6.2.4 alapunkt 3

5

20

EN 15153-1:2020

Railway applications - External visible and audible warning devices - Part 1: Head, marker and tail lamps for heavy rail

20.1

Esilaternad. Tule värvus

punkti 4.2.7.1.1 alapunkt 4

5.3.3

20.2

Esilaternad. Täisheledusega ja vähendatud heledusega esilaterna valgustugevus

punkti 4.2.7.1.1 alapunkt 5

5.3.3, 5.3.4 tabeli 2 esimene rida

20.3

Esilaternad. Suunamisvahendid

punkti 4.2.7.1.1 alapunkt 6

5.3.3, 5.3.5

20.4

Gabariidituled. Tule värvus

punkti 4.2.7.1.2 alapunkti 6 alapunkt a

5.4.3.1 tabel 4

20.5

Gabariidituled. Valguskiirguse spektraaljaotus

punkti 4.2.7.1.2 alapunkti 6 alapunkt b

5.4.3.2

20.6

Gabariidituled. Valgustugevus

punkti 4.2.7.1.2 alapunkti 6 alapunkt c

5.4.4 tabel 6

20.7

Tagatuled. Tule värvus

punkti 4.2.7.1.3 alapunkti 4 alapunkt a

5.5.3 tabel 7

20.8

Tagatuled. Valgustugevus

punkti 4.2.7.1.3 alapunkti 4 alapunkt b

5.5.4

tabel 8

20.9

Esilaternad. Tule värvus

punkti 6.1.3.3 alapunkt 1

5.3.3, 6.3

20.10

Esilaternad. Valgustugevus

punkti 6.1.3.3 alapunkt 1

5.3.3, 6.4

20.11

Gabariidituled. Tule värvus

punkti 6.1.3.4 alapunkt 1

6.3

20.12

Gabariidituled. Valgustugevus

punkti 6.1.3.4 alapunkt 1

6.4

20.13

Tagatuled. Tule värvus

punkti 6.1.3.5 alapunkt 1

6.3

20.14

Tagatuled. Valgustugevus

6.1.3.5 alapunkt 1

6.4

20.15

Gabariidituled. Suunamisvahendid

punkti 4.2.7.1.2 alapunkt 7

5.4.5

21

EN 15153-2:2020

Railway applications - External visible and audible warning devices - Part 2: Warning horns for heavy rail

21.1

Hoiatussignaali helirõhutasemed

punkti 4.2.7.2.2 alapunkt 1

5.2.2

21.2

Helisignaalseade. Signaal

punkti 6.1.3.6 alapunkt 1

6

21.3

Helisignaalseade. Helirõhutase

punkti 6.1.3.6 alapunkt 1

6

21.4

Helisignaalseade. Helirõhutase

punkti 6.2.3.17 alapunkt 1

6

22

EN 50388-1:2022

Railway Applications - Fixed installations and rolling stock -

Technical criteria for the coordination between electric traction power supply systems and rolling stock to achieve interoperability - Part 1: General

22.1

Regeneratiivpidurdus koos energia saatmisega kontaktõhuliinile

punkti 4.2.8.2.3 alapunkt 1

12.2.1

22.2

Kontaktõhuliinist võetav suurim võimsus ja voolutugevus. Voolu automaatregulaator

punkti 4.2.8.2.4 alapunkt 2

7.3

22.3

Võimsustegur. Kontrollimeetod

punkti 4.2.8.2.6 alapunkt 1

6

22.4

Vahelduvvoolusüsteemile avalduv harmoonikute mõju ja dünaamiline mõju

punkti 4.2.8.2.7 alapunkt 1

10 (välja arvatud 10.2)

22.5

Rongi elektriohutus. Ohutuse koordineerimine

punkti 4.2.8.2.10 alapunkt 3

11

22.6

Peakaitselüliti. Ohutuse koordineerimine

punkti 5.3.12 alapunkt 4

11.2, 11.3

22.7

Kontaktõhuliinist võetav suurim võimsus ja voolutugevus. Kontrollimeetod

punkti 6.2.3.18 alapunkt 1

15.3.1

22.8

Võimsustegur. Kontrollimeetod

punkti 6.2.3.19 alapunkt 1

15.2

23

EN 50206-1:2010

Railway applications - Rolling stock - Pantographs: Characteristics and tests - Part 1: Pantographs for main line vehicles

23.1

Pantograafi töökõrguse vahemik (koostalitluse komponendi tasand).Omadused

punkti 4.2.8.2.9.1.2 alapunkt 2

4.2, 6.2.3

23.2

Pantograafi voolukoormus (koostalitluse komponendi tasand)

punkti .4.2.8.2.9.3a alapunkt 2

6.13.2

23.3

Pantograafi langetamine (veeremi tasand). Pantograafi langetamise aeg

punkti 4.2.8.2.9.10 alapunkt 1

4.7

23.4

Pantograafi langetamine (veeremi tasand). Automaatne langetamisseade (ADD)

punkti 4.2.8.2.9.10 alapunkt 3

4.8

23.5

Pantograaf. Kontrollimeetod

punkti 6.1.3.7 alapunkt 2

6.3.1

24

EN 50367:2020+A1:2022

Railway applications - Fixed installations and rolling stock - Criteria to achieve technical compatibility between pantographs and overhead contact line

24.1

Maksimaalne seisuaegne voolutugevus

punkti 4.2.8.2.5 alapunkt 1

punkti 7.2 tabel 5

24.2

Pantograafi kollektoripea geomeetria

punkti 4.2.8.2.9.2 alapunkt 5

5.3.2.3

24.3

Pantograafi kollektoripea geomeetria. Tüüp 1 600  mm

punkti 4.2.8.2.9.2.1 alapunkt 1

A.2 lisa joonis A.6

24.4

Pantograafi kollektoripea geomeetria. Tüüp 1 950  mm

4.2.8.2.9.2.2 alapunkt 1

A.2 lisa joonis A.7

24.5

Pantograaf. Kontaktliini temperatuur

punkti 6.1.3.7 alapunkt 1a

7.2

25

Ei kasutata

26

EN 50119:2020

Raudteealased rakendused. Püsipaigaldised. Elekterveo kontaktõhuliinid

26.1

Pantograafi langetamine (veeremi tasand). Dünaamilise isolatsiooni kõrgus

punkti 4.2.8.2.9.10 alapunkt 1

Tabel 2

27

EN 50153:2014-05/A1:2017-08/A2:2020-01

Railway applications -Rolling stock -Protective provisions relating to electrical hazards

27.1

Kaitse elektriohtu eest

punkti 4.2.8.4 alapunkt 1

5, 6, 7, 8

28

EN 15152:2019

Railway applications - Front windscreens for train cabs

28.1

Tuuleklaas. Vastupidavus kokkupõrgetele lendobjektidega

punkti 4.2.9.2.1 alapunkt 2

6.1

28.2

Tuuleklaas. Killunemiskindlus

punkti 4.2.9.2.1 alapunkt 2

6.1

28.3

Tuuleklaas. Teisese kujutise eraldumine

punkti 4.2.9.2.2 alapunkti 2 alapunkt a

5.2.1

28.4

Tuuleklaas. Optiline moonutus

punkti 4.2.9.2.2 alapunkti 2 alapunkt b

5.2.2

28.5

Tuuleklaas. Hägusus

punkti 4.2.9.2.2 alapunkti 2 alapunkt c

5.2.3

28.6

Tuuleklaas. Valgusläbivus

punkti 4.2.9.2.2 alapunkti 2 alapunkt d

5.2.4

28.7

Tuuleklaas. Värvsus

punkti 4.2.9.2.2 alapunkti 2 alapunkt e

5.2.5

28.8

Tuuleklaas. Omadused

punkti 6.2.3.22 alapunkt 1

5.2.1–5.2.5

6.1

29

EN/IEC 62625-1:2013+A11:2017

Electronic railway equipment - On board driving data recording system -Part 1: System specification

29.1

Salvestusseade. Funktsionaalsed nõuded

punkti 4.2.9.6 alapunkti 2 alapunkt a

4.2.1, 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4

29.2

Salvestusseade. Salvestusvõimsus

punkti 4.2.9.6 alapunkti 2 alapunkt b

4.3.1.2.2

29.3

Salvestusseade. Terviklikkus

punkti 4.2.9.6 alapunkti 2 alapunkt c

4.3.1.4

29.4

Salvestusseade. Andmete terviklikkuse kaitse

punkti 4.2.9.6 alapunkti 2 alapunkt d

4.3.1.5

29.5

Salvestusseade. Kaitse klass

punkti 4.2.9.6 alapunkti 2 alapunkt e

4.3.1.7

29.6

Salvestusseade. Kellaaeg ja kuupäev

punkti 4.2.9.6 alapunkti 2 alapunkt f

4.3.1.8

30

EN 45545-2:2020

Railway applications - Fire protection on railway vehicles -Part 2: Requirements for fire behaviour of materials and components

30.1

Tulekahju ennetamise meetmed. nõuded materjalile

punkti 4.2.10.2.1 alapunkt 2

4, 5, 6

30.2

Erimeetmed tuleohtlike vedelike puhul

punkti 4.2.10.2.2 alapunkt 2

Tabel 5

31

EN 1363-1:2020

Tulepüsivuse katsed. Osa 1: Üldnõuded

31.1

Tule levikut tõkestavad meetmed reisijateveoveeremi jaoks. Vaheseinte katse

punkti 4.2.10.3.4 alapunkt 3

4–12

31.2

Tule levikut tõkestavad meetmed reisijateveoveeremi jaoks. Vaheseinte katse

punkti 4.2.10.3.5 alapunkt 3

4–12

32

EN 13272-1:2019

Railway applications -Electrical lighting for rolling stock in public transport systems-Part 1: Heavy rail

32.1

Avariivalgustus. Valgustatuse tase

punkti 4.2.10.4.1 alapunkt 5

4.3, 5.3

33

EN 50553:2012/A2:2020

Railway applications - Requirements for running capability in case of fire on board of rolling stock

33.1

Sõiduvõime

punkti 4.2.10.4.4 alapunkt 3

5, 6

34

EN 16362:2013

Railway applications - Ground based services - Water restocking equipment

34.1

Veevarude täiendamise liides

punkti 4.2.11.5 alapunkt 2

4.1.2

joonis 1

35

EN/IEC 60309-2:1999/A11:2004, A1: 2007 ja A2:2012

Plugs, socket-outlets and couplers for industrial purposes - Part 2: Dimensional interchangeability requirements for pin and contact-tube accessories

35.1

Rongide seisuteedele paigutamise erinõuded. Kohalik väline abitoiteallikas

punkti 4.2.11.6 alapunkt 2

8

36

EN 16019:2014

Railway applications - Automatic coupler - Performance requirements, specific interface geometry and test method

36.1

Automaatne keskpuhversidur. Tüüp 10

Otsahaakeseadise tüüp (mehaaniline ja pneumaatiline liides)

punkti 5.3.1 alapunkt 1

4

37

EN 15551:2022

Railway applications - Railway rolling stock - Buffers

37.1

Manuaalne otsahaakeseadis. UIC-tüüp

punkti 5.3.2 alapunkt 1

punkti 6.2.2, A lisa

38

EN 15566:2022

Railway applications - Railway rolling stock - Draw gear and screw coupling

38.1

Manuaalne otsahaakeseadis. UIC-tüüp

punkti 5.3.2 alapunkt 1

B, C ja D lisa, välja arvatud B lisa joonisel B.1 esitatud mõõde a, mida käsitatakse informatiivsena

39

EN 15020:2022

Railway applications - Rescue coupler - Performance requirements, specific interface geometry and test methods

39.1

Päästetööde haakeseadis. Päästetööde haakeseadis, mis on mõeldud ühendamiseks tüübiga 10

punkti 5.3.3 alapunkt 1

4.2.1, 4.2.2, 4.3, 4.5.1, 4.5.2, 4.6 ja 5.1.2

40

EN 13979-1:2020

Railway applications - Wheelsets and bogies - Monobloc wheels - Technical approval procedure - Part 1: Forged and rolled wheels

40.1

Rattad. Mehaanilise tugevuse arvutused

punkti 6.1.3.1 alapunkt 1

8

40.2

Rattad. Sepistatud ja valtsitud rataste otsustuskriteeriumid

punkti 6.1.3.1 alapunkt 2

8

40.3

Rattad. Täiendava kontrollimeetodi (stendikatse) kirjeldus

punkti 6.1.3.1 alapunkt 2

8

40.4

Rattad. Kontrollimeetod

Termomehaaniline käitumine

punkti 6.1.3.1 alapunkt 5

7

41

EN 50318:2018+A1:2022

Vooluvõtusüsteemid. Pantograafi ja kontaktliini vahelise dünaamilise koostoime simulatsiooni kinnitamine

41.1

Pantograaf. Dünaamiline käitumine

punkti 6.1.3.7 alapunkt 3

5, 6, 7, 8, 9, 10, 11

41.2

Pantograaf. Pantograafide paigutus

punkti 6.2.3.21 alapunkt 2

5, 6, 7, 8, 9, 10, 11

42

EN 50317:2012/AC:2012+A1:2022

Railway applications - Current collection systems - Requirements for and validation of measurements of the dynamic interaction between pantograph and overhead contact line

42.1

Pantograaf. Vastasmõju näitajad

punkti 6.1.3.7 alapunkt 3

3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

42.2

Vooluvõtu dünaamika. Dünaamikakatsetused

6.2.3.20 alapunkt 1

3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

42.3

Pantograafide paigutus

punkti 6.2.3.21 alapunkt 2

3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

43

EN 50405:2015+A1:2016

Railway applications -Current collection systems -Pantographs, testing methods for contact strips

43.1

Kontaktkingad. Kontrollimeetod

punkti 6.1.3.8 alapunkt 1

7.2, 7.3

7.4, 7.6

7.7

44

EN 13674-1:2011+A1:2017

Railway applications - Track - Rail - Part 1: Vignole railway rails 46 kg/m and above

44.1

Koonilisuse ekvivalent. Raudteelõikude määratlused

punkti 6.2.3.6 tabelid 12, 14 ja 16

joonised A.15, A.23 ja A.24

45

EN 13715:2020

Railway applications - Wheelsets and bogies - Wheels - Tread profile

45.1

Koonilisuse ekvivalent. Rattaprofiilide määratlused

punkti 6.2.3.6 alapunktid 1, 2 ja 3

B ja C lisa

46

EN 13260:2020

Railway applications - Wheelsets and bogies - Wheelsets - Product requirements

46.1

Rattapaar. Koost

punkti 6.2.3.7 alapunkt 1

4.2.1

47

EN 13103-1:2017

Railway applications - Wheelsets and bogies - Part 1: Design method for axles with external journals

47.1

Rattapaar. Vedavad ja mittevedavad teljed, kontrollimeetod

punkti 6.2.3.7 alapunkt 2

5, 6, 7

47.2

Rattapaar. Vedavad ja mittevedavad teljed, otsustuskriteeriumid

punkti 6.2.3.7 alapunkt 2

8

48

EN 12082:2017+A1:2021

Railway applications – Axle boxes - Performance testing

48.1

Teljepuksid/laagrid

punkti 6.2.3.7 alapunkt 6

7

49

EN 14067-4:2013+A1:2018

Railway applications - Aerodynamics - Part 4: Requirements and test procedures for aerodynamics on open track

49.1

Õhukeeriste mõju. Täisskaalal katsed

punkti 6.2.3.13 alapunkt 1

6.2.2.1

49.2

Õhukeeriste mõju. Lihtsustatud hindamine

punkti 6.2.3.13 alapunkt 2

punkt 4.2.4 ja piirnormid tabelis 7

49.3

Rongi esiotsa rõhuimpulss. Kontrollimeetod

punkti 6.2.3.14 alapunkt 1

6.1.2.1

49.4

Rongi esiotsa rõhuimpulss. Arvutuslik hüdrodünaamika modelleerimine (CFD)

punkti 6.2.3.14 alapunkt 1

6.1.2.4

49.5

Rongi esiotsa rõhuimpulss. Liikuv mudel

punkti 6.2.3.14 alapunkt 1

6.1.2.2

49.6

Rongi esiotsa rõhuimpulss. Lihtsustatud hindamismudel

punkti 6.2.3.14 alapunkt 2

punkt 4.1.4 ja piirnormid tabelis 4

49.7

Õhukeeriste mõju. Mõõtepunktide määratlus

punkti 4.2.6.2.1 alapunkt 1

4.2.2.1, tabel 5

49.8

Püsivate/eelmääratud koosseisude võrdlusrong

punkti 4.2.6.2.1 alapunkt 3

4.2.2.2

49.9

Üksikute juhikabiiniga veeremiüksuste koosseis

punkti 4.2.6.2.1 alapunkt 3

4.2.2.3

49.10

Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud veeremiüksuste võrdlusrong

punkti 4.2.6.2.1 alapunkt 3

4.2.2.4

49.11

Rongi esiotsa rõhuimpulss. Maksimaalne tipprõhk

punkti 4.2.6.2.2 alapunkt 2

Tabel 2

49.12

Rongi esiotsa rõhuimpulss. Mõõtmisasendid

punkti 4.2.6.2.2 alapunkt 2

4.1.2

50

EN 14067-5:2021/AC:2023

Railway applications - Aerodynamics - Part 5: Requirements and test procedures for aerodynamics in tunnels

50.1

Rõhumuutused tunnelites. Üldosa

punkti 4.2.6.2.3 alapunkt 1

5.1

50.2

Püsivas või eelmääratud koosseisus kasutamise suhtes hinnatav veeremiüksus

punkti 4.2.6.2.3 alapunkt 2

5.1.2.2

50.3

Üldkäituses kasutamise suhtes hinnatav ja juhikabiiniga varustatud veeremiüksus

punkti 4.2.6.2.3 alapunkt 2

5.1.2.3

50.4

Üldkäituseks ettenähtud reisivagunid

punkti 4.2.6.2.3 alapunkt 2

5.1.2.4

50.5

Vastavushindamise menetlus

6.2.3.15

5.1.4, 7.2.2, 7.2.3, 7.3

50.6

Kordumatu luba. Tunnelites kombineeritud veoks ette nähtud reisivagunid. Aerodünaamilised koormused

punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 14

6.3.9

51

EN 12663-2:2010

Railway applications - Structural requirements of railway vehicle bodies - Part 2: Freight wagons

51.1

Konstruktsiooni tugevus

C liide

Punkt C.1

5.2.1–5.2.4

52

CLC/TS 50534:2010

Railway applications - Generic system architectures for onboard electric auxiliary power systems

52.1

Ühefaasiline toiteliin

punkti 4.2.11.6 alapunkt 2

A lisa

53

IEC 61375-1:2012

Electronic railway equipment –Train communication network (TCN) –Part 1: General architecture

53.1

Kordumatu luba. Sidevõrgud

punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 18

5, 6

53.2

Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud reisivagunid. Sidevõrgud

punkti 7.1.1.5.2 alapunkt 12

5, 6

54

EN 16286-1:2013

Railway applications - Gangway systems between vehicles - Part 1: Main applications

54.1

Läbikäikude ja rattaharjade omavahelised ühendused

punkti 7.1.1.5.2 alapunkt 6

A ja B lisad

55

EN 50463-3:2017

Railway applications - Energy measurement on board trains - Part 3: Data handling

55.1

Rongisisese asukohafunktsiooni nõuded

punkti 4.2.8.2.8.1 alapunkt 7

4.4

55.2

Andmekäitlussüsteemis andmete koostamine ja käitlemine. Hindamise metoodika

punkti 6.2.3.19a alapunkt 2

5.4.8.3, 5.4.8.5 ja 5.4.8.6

56

EN 50463-2:2017/AC:2018-10

Railway applications - Energy measurement on board trains - Part 2: Energy measuring

56.1

Energiaarvestuse funktsioon. Täpsus aktiivenergia mõõtmisel

punkti 4.2.8.2.8.2 alapunkt 3

4.2.3.1–4.2.3.4

56.2

Energiaarvestuse funktsioon. Klassid

punkti 4.2.8.2.8.2 alapunkt 4

4.3.3.4, 4.3.4.3 ja 4.4.4.2

56.3

Energiaarvestuse funktsioon. Seadmete täpsuse hindamine

punkti 6.2.3.19a alapunkt 1

5.4.3.4.1, 5.4.3.4.2, 5.4.4.3.1

56.4

Energiaarvestuse funktsioon. Sisendite arvu ja võimsusteguri vahemiku väärtused

punkti 6.2.3.19a alapunkt 1

Tabel 3

56.5

Energiaarvestuse funktsioon. Temperatuuri mõju täpsusele

punkti 6.2.3.19a alapunkt 1

5.4.3.4.3.1 ja 5.4.4.3.2.1

56.6

Energiaarvestuse funktsioon. Iga seadme keskmine temperatuuritegur. Hindamise metoodika

punkti 6.2.3.19a alapunkt 1

5.4.3.4.3.2 ja 5.4.4.3.2.2

57

EN 50463-1:2017

Railway applications - Energy measurement on board trains - Part 1: General

57.1

Energiaarvestuse funktsioon. Tarbimispunkti määratlemine. Määratlus

punkti 4.2.8.2.8.3 alapunkt 4

4.2.5.2

58

EN 50463-4:2017

Railway applications - Energy measurement on board trains - Part 4: Communication

58.1

Andmevahetus energiaarvestussüsteemi ja maapealse energiaandmete kogumise süsteemi vahel. Energiaarvestussüsteemi rakendusteenused (teenusekiht)

punkti 4.2.8.2.8.4 alapunkt 1

4.3.3.1

58.2

Andmevahetus energiaarvestussüsteemi ja maapealse energiaandmete kogumise süsteemi vahel. Kasutaja juurdepääsuõigused

punkti 4.2.8.2.8.4 alapunkt 2

4.3.3.3

58.3

Andmevahetus energiaarvestussüsteemi ja maapealse energiaandmete kogumise süsteemi vahel. Struktuuri XML-skeem (andmekiht)

punkti 4.2.8.2.8.4 alapunkt 3

4.3.4

58.4

Andmevahetus energiaarvestussüsteemi ja maapealse energiaandmete kogumise süsteemi vahel. Sõnumimehhanismi meetodid ja XML-skeem (sõnumikiht)

punkti 4.2.8.2.8.4 alapunkt 4

4.3.5

58.5

Andmevahetus energiaarvestussüsteemi ja maapealse energiaandmete kogumise süsteemi vahel. Rakendusprotokollid sõnumimehhanismi toetamiseks

punkti 4.2.8.2.8.4 alapunkt 5

4.3.6

58.6

Andmevahetus energiaarvestussüsteemi ja maapealse energiaandmete kogumise süsteemi vahel. Energiaarvestussüsteemi sidestruktuur

punkti 4.2.8.2.8.4 alapunkt 6

4.3.7

59

EN 50463–5:2017

Railway applications - Energy measurement on board trains - Part 5: Conformity assessment

59.1

Rongisisene energiaarvestussüsteem. Katsed

punkti 6.2.3.19a alapunkt 3

5.3.3 ja 5.5.4

60

Reserveeritud

61

IRS UIC 50558:2017

Railway Application -Rolling Stock -Remote control and data cables interfaces -Standard technical features

61.1

Veeremiüksustevaheline füüsiline liides signaaliedastamiseks

punkti 7.1.1.5.2 alapunkt 8

7.1.1

62

EN 16186-1:2014+A1:2018

Railway applications - Driver's cab - Part 1: Anthropometric data and visibility

62.1

Vedurijuhi antropomeetrilised mõõtmed

E liide

4

62.2

Nähtavus ettepoole

F.1

A lisa

62.3

Nähtavus ettepoole

F.2, F.3, F.4

5.2.1

63

EN 14363:2005

Railway applications - Testing for the acceptance of running characteristics of railway vehicles – Testing for running behaviour and stationary tests

63.1

Veeremiüksuste vastavus rööpakaldele

punkti 7.1.2 tabeli 17a märkus (1)

5

64

UIC 518:2009

Testing and approval of railway vehicles from the point of view of their dynamic behaviour - Safety - Track fatigue - Running behaviour

64.1

Veeremiüksuste vastavus rööpakaldele

punkti 7.1.2 tabeli 17a märkus (1)

5–11

65

EN 16834:2019

Railway applications - Braking - Brake performance

65.1

Pidurdusmassi protsent

punkti 4.2.4.5.2 alapunkt 4

8.1

66

EN 14478:2017

Railway applications - Braking - Generic vocabulary

66.1

Hädapidurduse tõhusus

punkti 6.2.3.8 alapunkt 1

4.6.3

66.2

Sõidupidurduse tõhusus

punkti 6.2.3.9 alapunkt 1

4.6.3

67

EN 15328:2020

Railway applications - Braking - Brake pads

67.1

Hädapidurduse tõhusus. Hõõrdetegur

punkti 4.2.4.5.2 alapunkt 5

5.2

68

EN 16452:2015+A1:2019

Railway applications - Braking - Brake blocks

68.1

Hädapidurduse tõhusus. Hõõrdetegur

punkti 4.2.4.5.2 alapunkt 5

5.3.1, 5.3.3

69

EN 50163:2004+A1:2007+A2:2020+A3:2022

Railway applications - Supply voltages of traction systems

69.1

Käitamine pinge- ja sagedusvahemikus

punkti 4.2.8.2.2 alapunkt 1

4

70

UIC 541-6:2010-10

Brakes - Electropneumatic brake (ep brake) and Passenger alarm signal (PAS) for vehicles used in hauled consists

70.1

Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud reisivagunid

punkti 7.1.1.5.2 alapunkt 3

3, 7

71

EN 17065:2018

Railway applications - Braking - Passenger coach test procedure

71.1

Eelmääratud koosseisudes kasutamiseks ettenähtud reisivagunid

punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 13

5, 6

71.2

Üldkäituses kasutamiseks ettenähtud reisivagunid

punkti 7.1.1.5.2 alapunkt 3

5, 6

72

EN/IEC 62625-2:2016

Electronic railway equipment - On board driving data recording system -Part 2: Conformity testing

72.1

Katsetamine

punkti 4.2.9.6 alapunkt 3

5, 6

73

EN 14363:2016

Railway applications - Testing and Simulation for the acceptance of running characteristics of railway vehicles - Running Behaviour and stationary tests

73.1

Veeremiüksuste vastavus rööpakaldele

punkti 7.1.2 tabeli 17a märkus (1)

4, 5, 7

74

EN 16586-1:2017

Railway applications - Design for PRM use - Accessibility of persons with reduced mobility to rolling stock - Part 1: Steps for access and egress

74.1

Eelmääratud koosseisudes kasutamiseks ettenähtud reisivagunid

punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 19

A lisa

J-2   Tehnilised dokumendid (kättesaadavad ERA veebisaidil)

| Viide | Hinnatavad omadused | KTK punkt | Kohustusliku tehnilise dokumendi punkt |
| --- | --- | --- | --- |
| A | ERA/ERTMS/033281 - V 5.0


  Liidesed kontrolli ja signaalimise raudteeäärse allsüsteemi ja muude allsüsteemidega


  Kontrolli ja signaalimise KTK A liite tabeli A 2 viide 77 |
| Rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused | 4.2.3.3.1.1 | |
| A.1 | Suurim lubatud kaugus järjestikuste telgede vahel | punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 1 | 3.1.2.1 (vahekaugus ai joonisel 1) |
| A.2 | Suurim lubatud kaugus rongi eesmise/tagumise otsa ja esimese/viimase telje vahel | punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 2 | 3.1.2.4
  3.1.2.5 (vahekaugus bx joonisel 1) |
| A.3 | Väikseim lubatud kaugus esimese ja viimase telje vahel. | punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 3 | 3.1.2.3 |
| A.4 | Minimaalne lubatud teljekoormus kõikide koormustingimuste korral | punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 4 | 3.1.7.1 |
| A.5 | Rattapaari vastastikuste rataste veerepindade vaheline elektritakistus | punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 5 | 3.1.9 |
| A.6 | Pantograafiga varustatud elektriliste veeremiüksuste puhul väikseim näivtakistus; | punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 6 | 3.2.2.1 |
| A.7 | Manööverdamisseadmete kasutamine | punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 7 | 3.1.8 |
| A.8 | Liivatamisseadmete kasutamine | punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 8 | 3.1.4 |
| A.9 | Komposiitmaterjalist piduriklotside kasutamine. | punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 9 | 3.1.6 |
| A.10 | Rattaharja õlititele esitatavad nõuded | punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 10 | 3.1.5 |
| A.11 | juhtivusliku häirega seotud nõuded | punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 11 | 3.2.2 |
| Teljeloenduritel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused | 4.2.3.3.1.2 | |
| A.12 | Suurim lubatud kaugus järjestikuste telgede vahel | punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 1 | 3.1.2.1 (vahekaugus ai joonisel 1) |
| A.13 | Väikseim lubatud kaugus järjestikuste telgede vahel | punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 2 | 3.1.2.2 |
| A.14 | Haakimiseks ettenähtud veeremiüksuse otsas väikseim lubatud kaugus rongi eesmise/tagumise otsa ja esimese/viimase telje vahel (võrdub poolega kindlaksmääratud väärtusest) | punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 3 | 3.1.2.2 |
| A.15 | Suurim lubatud kaugus rongi eesmise/tagumise otsa ja esimese/viimase telje vahel | punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 4 | 3.1.2.4
  3.1.2.5 (vahekaugus bx joonisel 1) |
| A.16 | Ratta geomeetria | punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 5 | 3.1.3.1–3.1.3.4 |
| A.17 | Metalli- ja elektrijuhtidevaba ruum rataste vahel | punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 6 | 3.1.3.5 |
| A.18 | Rattamaterjali omadused | punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 7 | 3.1.3.6 |
| A.19 | Elektromagnetväljadega seotud nõuded | punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 8 | 3.2.1 |
| A.20 | Magnetiliste või pöörisvoolu-rööpapidurite kasutamine | punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 9 | 3.2.3 |
| Silmusahelal põhinevate süsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused | 4.2.3.3.1.3 | |
| A.21 | Veeremiüksuse metallkonstruktsioon | punkti 4.2.3.3.1.3 alapunkt 1 | 3.1.7.2 |
| Kordumatu loa tingimused | 7.1.1.5 | |
| A.22 | Rattaharja õlititega varustatud veeremiüksus | punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 10 | 3.1.5 |
| A.23 | pöörisvoolu-rööpapiduriga varustatud veeremiüksus | punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 11 | 3.2.3 |
| A.24 | Magnetilise rööpapiduriga varustatud veeremiüksus | punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 12 | 3.2.3 |
| A.25 | Veeremiüksuse konstruktsioon | punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 15 | 3.1 |
| A.26 | Hallatavad sagedusalad | punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 16 | 3.2 |
| B | SUBSET-034


  Rongiliidese funktsionaalne kirjeldus


  Kontrolli ja signaalimise KTK A liite tabeli A 2 viide 7 |
| B.1 | Kallutussüsteemi seisund | 4.2.3.4.2 | 2.6.2.4.3, 2.9 ja 3 |
| B.2 | Pidurirõhk | 4.2.4.3 | 2.3.2, 2.9 ja 3 |
| B.3 | Piduri eriseisund – elektropneumaatiline (EP) pidur | 2.3.6, 2.9 ja 3 |
| B.4 | Hädapidurduskäsklus | 4.2.4.4.1 | 2.3.3, 2.9 ja 3 |
| B.5 | Sõidupidurduskäsklus | 4.2.4.4.2 | 2.3.1, 2.9 ja 3 |
| B.6 | Pidurduse spetsiaalse piiramise ala – raudteeäärsed korraldused: regeneratiivpidur | 4.2.4.4.4 | 2.3.4, 2.9 ja 3 |
| B.7 | Pidurduse spetsiaalne piiramine – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud: regeneratiivpidur | 2.3.5, 2.9 ja 3 |
| B.8 | Piduri eriseisund: regeneratiivpidur | 2.3.6, 2.9 ja 3 |
| B.9 | Pidurduse spetsiaalse piiramise ala – raudteeäärsed korraldused: magnetiline rööpapidur | 4.2.4.8.2 | 2.3.4, 2.9 ja 3 |
| B.10 | Pidurduse spetsiaalne piiramine – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud: magnetiline rööpapidur | 2.3.5, 2.9 ja 3 |
| B.11 | Piduri eriseisund: magnetiline rööpapidur | 2.3.6, 2.9 ja 3 |
| B.12 | Pidurduse spetsiaalse piiramise ala – raudteeäärsed korraldused: pöörisvoolu-rööpapidur | 4.2.4.8.3 | 2.3.4, 2.9 ja 3 |
| B.13 | Pidurduse spetsiaalne piiramine – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud: pöörisvoolu-rööpapidur | 2.3.5, 2.9 ja 3 |
| B.14 | Piduri eriseisund: pöörisvoolu-rööpapidur | 2.3.6, 2.9 ja 3 |
| B.15 | Ooteplatvorm | 4.2.5.5.6 | 2.4.6, 2.9 ja 3 |
| B.16 | Veojõu katkestamine | 4.2.8.1.2 | 2.4.9, 2.9 ja 3 |
| B.1 | Lubatud voolutarbimise muutmine | 4.2.8.2.4 | 2.4.10, 2.9 ja 3 |
| B.17 | Veosüsteemi muutmine | 4.2.8.2.9.8
  4.2.8.2.9.8 | 2.4.1, 2.9 ja 3 |
| B.18 | Toiteta tsoon, kus pantograaf tuleb langetada – raudteeäärsed korraldused | 2.4.2, 2.9 ja 3 |
| B.19 | Toiteta tsoon, kus põhitoitelüliti tuleb välja lülitada – raudteeäärsed korraldused | 2.4.7, 2.9 ja 3 |
| B.20 | Põhitoitelüliti – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud | 2.4.8, 2.9 ja 3 |
| B.21 | Pantograaf – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud | 2.4.3, 2.9 ja 3 |
| B.22 | Kabiini seisund | 4.2.9.1.6 | 2.5.1, 2.9 ja 3 |
| B.23 | Suunakontroller | 2.5.2, 2.9 ja 3 |
| B.24 | Rongi koostamine kaugjuhtimise teel | 4.2.9.3.6 | 2.5.5, 2.9 ja 3 |
| B.25 | Ooteseisund | 4.2.9.3.7.1 | 2.2.1, 2.9 ja 3 |
| B.26 | Passiivne manööverdamine | 4.2.9.3.7.2 | 2.2.2, 2.9 ja 3 |
| B.27 | Non leading | 4.2.9.3.7.3 | 2.2.3, 2.9 ja 3 |
| B.28 | Veojõu seisund | 4.2.9.3.8 | 2.5.4, 2.9 ja 3 |
| B.29 | Õhukindel ala – raudteeäärsed korraldused | 4.2.10.4.2 | 2.4.4, 2.9 ja 3 |
| B.30 | Õhukindlus – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud | 2.4.5, 2.9 ja 3 |
| B.31 | Rongisisese rongi automaatjuhtimissüsteemi funktsioonid | 4.2.13 | 2.2.5, 2.9 ja 3 |
| C. | Leitfaden Sicherstellung der technischen Kompatibilität für Fahrzeuge mit Seitenwindnachweis nach TSI LOC&PAS zu Anforderungen der Ril 807.04: 2016-09 |
| C.1 | Iseloomuliku tuulekõvera piirnormid Saksamaal käitamiseks ette nähtud veeremiüksuste puhul | punkti 7.1.1.5.1 alapunkti 20 alapunkt f | Asjakohane punkt |
| D. | Ergänzungsregelung Nr. B017 zur bremstechnischen Ausrüstung von Fahrzeugen zum Betrieb auf Steilstrecken: 2021,5 |
| D.1 | Veeremiüksused, mis on käitamiseks ette nähtud Saksamaal liinidel, mille kalle on üle 40 ‰ | punkti 7.1.1.5.1 alapunkti 20 alapunkt g | Asjakohane punkt |
| E. | Verwaltungsvorschrift zur Prüfung von Notein- und Notausstiegfenstern (NEA) in Schienenfahrzeugen: 26.2.2007 |
| E.1 | Saksamaal käitamiseks ette nähtud veeremiüksuste avariiväljapääsud | punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 20 alapunkt h | 3.2 |

Viide

Hinnatavad omadused

KTK punkt

Kohustusliku tehnilise dokumendi punkt

A

ERA/ERTMS/033281 - V 5.0

Liidesed kontrolli ja signaalimise raudteeäärse allsüsteemi ja muude allsüsteemidega

Kontrolli ja signaalimise KTK A liite tabeli A 2 viide 77

Rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused

4.2.3.3.1.1

A.1

Suurim lubatud kaugus järjestikuste telgede vahel

punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 1

3.1.2.1 (vahekaugus ai joonisel 1)

A.2

Suurim lubatud kaugus rongi eesmise/tagumise otsa ja esimese/viimase telje vahel

punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 2

3.1.2.4

3.1.2.5 (vahekaugus bx joonisel 1)

A.3

Väikseim lubatud kaugus esimese ja viimase telje vahel.

punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 3

3.1.2.3

A.4

Minimaalne lubatud teljekoormus kõikide koormustingimuste korral

punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 4

3.1.7.1

A.5

Rattapaari vastastikuste rataste veerepindade vaheline elektritakistus

punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 5

3.1.9

A.6

Pantograafiga varustatud elektriliste veeremiüksuste puhul väikseim näivtakistus;

punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 6

3.2.2.1

A.7

Manööverdamisseadmete kasutamine

punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 7

3.1.8

A.8

Liivatamisseadmete kasutamine

punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 8

3.1.4

A.9

Komposiitmaterjalist piduriklotside kasutamine.

punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 9

3.1.6

A.10

Rattaharja õlititele esitatavad nõuded

punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 10

3.1.5

A.11

juhtivusliku häirega seotud nõuded

punkti 4.2.3.3.1.1 alapunkt 11

3.2.2

Teljeloenduritel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused

4.2.3.3.1.2

A.12

Suurim lubatud kaugus järjestikuste telgede vahel

punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 1

3.1.2.1 (vahekaugus ai joonisel 1)

A.13

Väikseim lubatud kaugus järjestikuste telgede vahel

punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 2

3.1.2.2

A.14

Haakimiseks ettenähtud veeremiüksuse otsas väikseim lubatud kaugus rongi eesmise/tagumise otsa ja esimese/viimase telje vahel (võrdub poolega kindlaksmääratud väärtusest)

punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 3

3.1.2.2

A.15

Suurim lubatud kaugus rongi eesmise/tagumise otsa ja esimese/viimase telje vahel

punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 4

3.1.2.4

3.1.2.5 (vahekaugus bx joonisel 1)

A.16

Ratta geomeetria

punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 5

3.1.3.1–3.1.3.4

A.17

Metalli- ja elektrijuhtidevaba ruum rataste vahel

punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 6

3.1.3.5

A.18

Rattamaterjali omadused

punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 7

3.1.3.6

A.19

Elektromagnetväljadega seotud nõuded

punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 8

3.2.1

A.20

Magnetiliste või pöörisvoolu-rööpapidurite kasutamine

punkti 4.2.3.3.1.2 alapunkt 9

3.2.3

Silmusahelal põhinevate süsteemidega ühilduvust näitavad veeremi omadused

4.2.3.3.1.3

A.21

Veeremiüksuse metallkonstruktsioon

punkti 4.2.3.3.1.3 alapunkt 1

3.1.7.2

Kordumatu loa tingimused

7.1.1.5

A.22

Rattaharja õlititega varustatud veeremiüksus

punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 10

3.1.5

A.23

pöörisvoolu-rööpapiduriga varustatud veeremiüksus

punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 11

3.2.3

A.24

Magnetilise rööpapiduriga varustatud veeremiüksus

punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 12

3.2.3

A.25

Veeremiüksuse konstruktsioon

punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 15

3.1

A.26

Hallatavad sagedusalad

punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 16

3.2

B

SUBSET-034

Rongiliidese funktsionaalne kirjeldus

Kontrolli ja signaalimise KTK A liite tabeli A 2 viide 7

B.1

Kallutussüsteemi seisund

4.2.3.4.2

2.6.2.4.3, 2.9 ja 3

B.2

Pidurirõhk

4.2.4.3

2.3.2, 2.9 ja 3

B.3

Piduri eriseisund – elektropneumaatiline (EP) pidur

2.3.6, 2.9 ja 3

B.4

Hädapidurduskäsklus

4.2.4.4.1

2.3.3, 2.9 ja 3

B.5

Sõidupidurduskäsklus

4.2.4.4.2

2.3.1, 2.9 ja 3

B.6

Pidurduse spetsiaalse piiramise ala – raudteeäärsed korraldused: regeneratiivpidur

4.2.4.4.4

2.3.4, 2.9 ja 3

B.7

Pidurduse spetsiaalne piiramine – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud: regeneratiivpidur

2.3.5, 2.9 ja 3

B.8

Piduri eriseisund: regeneratiivpidur

2.3.6, 2.9 ja 3

B.9

Pidurduse spetsiaalse piiramise ala – raudteeäärsed korraldused: magnetiline rööpapidur

4.2.4.8.2

2.3.4, 2.9 ja 3

B.10

Pidurduse spetsiaalne piiramine – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud: magnetiline rööpapidur

2.3.5, 2.9 ja 3

B.11

Piduri eriseisund: magnetiline rööpapidur

2.3.6, 2.9 ja 3

B.12

Pidurduse spetsiaalse piiramise ala – raudteeäärsed korraldused: pöörisvoolu-rööpapidur

4.2.4.8.3

2.3.4, 2.9 ja 3

B.13

Pidurduse spetsiaalne piiramine – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud: pöörisvoolu-rööpapidur

2.3.5, 2.9 ja 3

B.14

Piduri eriseisund: pöörisvoolu-rööpapidur

2.3.6, 2.9 ja 3

B.15

Ooteplatvorm

4.2.5.5.6

2.4.6, 2.9 ja 3

B.16

Veojõu katkestamine

4.2.8.1.2

2.4.9, 2.9 ja 3

B.1

Lubatud voolutarbimise muutmine

4.2.8.2.4

2.4.10, 2.9 ja 3

B.17

Veosüsteemi muutmine

4.2.8.2.9.8

4.2.8.2.9.8

2.4.1, 2.9 ja 3

B.18

Toiteta tsoon, kus pantograaf tuleb langetada – raudteeäärsed korraldused

2.4.2, 2.9 ja 3

B.19

Toiteta tsoon, kus põhitoitelüliti tuleb välja lülitada – raudteeäärsed korraldused

2.4.7, 2.9 ja 3

B.20

Põhitoitelüliti – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud

2.4.8, 2.9 ja 3

B.21

Pantograaf – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud

2.4.3, 2.9 ja 3

B.22

Kabiini seisund

4.2.9.1.6

2.5.1, 2.9 ja 3

B.23

Suunakontroller

2.5.2, 2.9 ja 3

B.24

Rongi koostamine kaugjuhtimise teel

4.2.9.3.6

2.5.5, 2.9 ja 3

B.25

Ooteseisund

4.2.9.3.7.1

2.2.1, 2.9 ja 3

B.26

Passiivne manööverdamine

4.2.9.3.7.2

2.2.2, 2.9 ja 3

B.27

Non leading

4.2.9.3.7.3

2.2.3, 2.9 ja 3

B.28

Veojõu seisund

4.2.9.3.8

2.5.4, 2.9 ja 3

B.29

Õhukindel ala – raudteeäärsed korraldused

4.2.10.4.2

2.4.4, 2.9 ja 3

B.30

Õhukindlus – spetsiaalsete andmeedastusmoodulite käsud

2.4.5, 2.9 ja 3

B.31

Rongisisese rongi automaatjuhtimissüsteemi funktsioonid

4.2.13

2.2.5, 2.9 ja 3

C.

Leitfaden Sicherstellung der technischen Kompatibilität für Fahrzeuge mit Seitenwindnachweis nach TSI LOC&PAS zu Anforderungen der Ril 807.04: 2016-09

C.1

Iseloomuliku tuulekõvera piirnormid Saksamaal käitamiseks ette nähtud veeremiüksuste puhul

punkti 7.1.1.5.1 alapunkti 20 alapunkt f

Asjakohane punkt

D.

Ergänzungsregelung Nr. B017 zur bremstechnischen Ausrüstung von Fahrzeugen zum Betrieb auf Steilstrecken: 2021,5

D.1

Veeremiüksused, mis on käitamiseks ette nähtud Saksamaal liinidel, mille kalle on üle 40 ‰

punkti 7.1.1.5.1 alapunkti 20 alapunkt g

Asjakohane punkt

E.

Verwaltungsvorschrift zur Prüfung von Notein- und Notausstiegfenstern (NEA) in Schienenfahrzeugen: 26.2.2007

E.1

Saksamaal käitamiseks ette nähtud veeremiüksuste avariiväljapääsud

punkti 7.1.1.5.1 alapunkt 20 alapunkt h

3.2

| (i) | lisatakse K liide:


  „K liide
  Magnetilise rööpapiduri uute otsadetailide valideerimismenetlus
  Valideerimise eesmärk on kontrollida magnetilise rööpapiduri ühilduvust rööbastee elementidega. Igat uut või geomeetriliselt muudetud otsadetaili katsetatakse järgmiste parameetritega.






  — | Pöörme jäiga riströöpa puutuja peab olema vahemikus 0,034–0,056 või 0,08–0,12 (vt tabel 1). |
| --- | --- | --- |

(i)

lisatakse K liide:

„K liide

Magnetilise rööpapiduri uute otsadetailide valideerimismenetlus

Valideerimise eesmärk on kontrollida magnetilise rööpapiduri ühilduvust rööbastee elementidega. Igat uut või geomeetriliselt muudetud otsadetaili katsetatakse järgmiste parameetritega.

—

Pöörme jäiga riströöpa puutuja peab olema vahemikus 0,034–0,056 või 0,08–0,12 (vt tabel 1).

| — | Katse käigus ületatakse igasse neljast võimalikust asendist seatud pööre sisselülitatud magnetilise rööpapiduriga kõikidel tabelis 1 esitatud püsikiirustel kolm korda.

  Tabel K.1


  Katseparameetrid | Sõidukiirus näidatud suunal [km/h] |
| --- | --- | --- |
| Pöörme liik | | | | |
| 0,08 –0,12 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| 0,08 –0,12 | 120 | 40 | 120 | 40 |
| 0,034 –0,056 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| 0,034 –0,056 | 120 | 80 –100 | 120 | 80 –100 |
| Märkus. | Katsetamise korral võib olla vaja kohandada magnetilise rööpapiduri juhtimissüsteemi. |

—

Katse käigus ületatakse igasse neljast võimalikust asendist seatud pööre sisselülitatud magnetilise rööpapiduriga kõikidel tabelis 1 esitatud püsikiirustel kolm korda.

Tabel K.1

Katseparameetrid

Sõidukiirus näidatud suunal [km/h]

Pöörme liik

Image 114

Image 115

Image 116

Image 117

0,08 –0,12

15

15

15

15

0,08 –0,12

120

40

120

40

0,034 –0,056

15

15

15

15

0,034 –0,056

120

80 –100

120

80 –100

Märkus.

Katsetamise korral võib olla vaja kohandada magnetilise rööpapiduri juhtimissüsteemi.

| — | Katse tehakse kuivades tingimustes. |
| --- | --- |

—

Katse tehakse kuivades tingimustes.

| — | Katse tuleb teha uute ja kulunud liugepindade ja otsadetailidega. |
| --- | --- |

—

Katse tuleb teha uute ja kulunud liugepindade ja otsadetailidega.

| — | Kulunud tingimustes tuleb katse teha vastavalt hõõrdepinna või liugepinna suurima lubatud kulumissüvendi korral, mis on määratletud tehnilises kirjelduses (vt joonis 1). |
| --- | --- |

—

Kulunud tingimustes tuleb katse teha vastavalt hõõrdepinna või liugepinna suurima lubatud kulumissüvendi korral, mis on määratletud tehnilises kirjelduses (vt joonis 1).

Joonis K.1

Maksimaalne kulumissüvend

Image 118

Seletus

| X | – kulumissüvendi maksimaalne lubatud sügavus millimeetrites. |
| --- | --- |

X

1. katsevariant

Seda katset kohaldatakse J-1 liite viites 16 osutatud tehnilises kirjelduses loetletud otsadetailide muudatuste suhtes. Lubatud on maksimaalselt 10 % kõrvalekalded kuni viie mõõtme puhul.

Katse ajal tehakse kõikide otsadetailide optiline kontrollimine video abil. Magnetilise rööpapiduri kõigi otsadetailide külgpinnad ja liugepinnad peavad olema heledat värvi.

Nõuetele vastavuse kriteeriumid

| — | Ühelgi magnetilise rööpapiduri detailil ei ole mehaanilist kahjustust. |
| --- | --- |

—

Ühelgi magnetilise rööpapiduri detailil ei ole mehaanilist kahjustust.

| — | Ei ole tõendeid magnetilise rööpapiduri pideva rööbastelt mahajooksu kohta.
  MÄRKUS: Pidurdamise ajal on lubatud sädemete teke. |
| --- | --- |

—

Ei ole tõendeid magnetilise rööpapiduri pideva rööbastelt mahajooksu kohta.

MÄRKUS: Pidurdamise ajal on lubatud sädemete teke.

| — | Ei ole tõendeid kokkupuute kohta magnetilise rööpapiduri küljega kaugemal kui 55 mm vertikaalsuunas rööpa ülapinnast. |
| --- | --- |

—

Ei ole tõendeid kokkupuute kohta magnetilise rööpapiduri küljega kaugemal kui 55 mm vertikaalsuunas rööpa ülapinnast.

2. katsevariant

Seda katset kohaldatakse uute projekteeritud otsadetailide suhtes. Peale 1. katsevariandi mõõdetakse külg- ja pikijõude magnetilise rööpapiduri ja pöördvankri vahel (vt joonis 2).

Joonis K.2

Jõudude ülekandumise ülevaade

Image 119

Seletus

| 1 – | liidese jõud pöördvankri raami F BZ korral |
| --- | --- |

1 –

| 2 – | tõmbejõud F HZ |
| --- | --- |

2 –

| 3 – | pikijõud F B,x |
| --- | --- |

3 –

| 4 – | pidurdusjõud F x |
| --- | --- |

4 –

| 5 – | külgjõud F Q; |
| --- | --- |

5 –

| 6 – | rööpa ülapind |
| --- | --- |

6 –

| 7 – | liidese jõud |
| --- | --- |

7 –

Nõuetele vastavuse kriteeriumid

1. katsevariandi nõuetele vastavuse kriteeriumid

| — | Külgjõud FQ ja pikijõud FB,x pöörmete ja ristmete sisesuunas ületamisel.
  Arvestada tuleb külgjõuga, mille väärtus on 0,18 magnetilise tõmbejõu väärtusest, sisesuunas (rööbastee pikitelje suunas) otsadetailide läheduses ja samal ajal mõjuva pikijõuga, mille väärtus on 0,2 magnetilise tõmbejõu väärtusest. |
| --- | --- |

—

Külgjõud FQ ja pikijõud FB,x pöörmete ja ristmete sisesuunas ületamisel.

Arvestada tuleb külgjõuga, mille väärtus on 0,18 magnetilise tõmbejõu väärtusest, sisesuunas (rööbastee pikitelje suunas) otsadetailide läheduses ja samal ajal mõjuva pikijõuga, mille väärtus on 0,2 magnetilise tõmbejõu väärtusest.

| — | Külgjõud FQ ja pikijõud FB,x pöörmete ja ristmete välissuunas ületamisel.
  Arvestada tuleb külgjõuga, mille väärtus on 0,12 magnetilise tõmbejõu väärtusest, välissuunas otsadetailide läheduses ja samal ajal mõjuva pikijõuga, mille väärtus on 0,2 magnetilise tõmbejõu väärtusest. |
| --- | --- |

—

Külgjõud FQ ja pikijõud FB,x pöörmete ja ristmete välissuunas ületamisel.

Arvestada tuleb külgjõuga, mille väärtus on 0,12 magnetilise tõmbejõu väärtusest, välissuunas otsadetailide läheduses ja samal ajal mõjuva pikijõuga, mille väärtus on 0,2 magnetilise tõmbejõu väärtusest.

| — | Erandlik külgjõud FQ sisesuunas (rööbastee pikitelje suunas) pöörmete ja ristmete ületamisel.
  Seni veeremiüksustel tehtud mõõtmistega on kindlaks määratud sisesuunaline jõud, mille väärtus on umbes 0,35 magnetilise tõmbejõu väärtusest (sõltub olulisel määral ületatava pöörme ja ristme kulumisest). |
| --- | --- |

—

Erandlik külgjõud FQ sisesuunas (rööbastee pikitelje suunas) pöörmete ja ristmete ületamisel.

Seni veeremiüksustel tehtud mõõtmistega on kindlaks määratud sisesuunaline jõud, mille väärtus on umbes 0,35 magnetilise tõmbejõu väärtusest (sõltub olulisel määral ületatava pöörme ja ristme kulumisest).

| — | Erandlik külgjõud FQ välissuunas pöörmete ja ristmete ületamisel.
  Seni veeremiüksustel tehtud mõõtmistega on kindlaks määratud välissuunaline jõud, mille väärtus on umbes 0,23 magnetilise tõmbejõu väärtusest (sõltub olulisel määral ületatava pöörme ja ristme kulumisest). |
| --- | --- |

—

Erandlik külgjõud FQ välissuunas pöörmete ja ristmete ületamisel.

Seni veeremiüksustel tehtud mõõtmistega on kindlaks määratud välissuunaline jõud, mille väärtus on umbes 0,23 magnetilise tõmbejõu väärtusest (sõltub olulisel määral ületatava pöörme ja ristme kulumisest).

3. katsevariant

Seda katset kohaldatakse uute projekteeritud otsadetailide suhtes. Pärast 2. katsevarianti tehakse 3. katsevariant, kui on vaja mõõta pöörme nihet. 2. ja 3. katsevariant on lubatud teha sama katsesõidu ajal.

Pöörme nihke mõõtmine.

Pööre on varustatud anduritega, millega mõõdetakse joonisel 3 kujutatud liikuvate osade nihet (tsooni kokkujooks, tähistatud punasega).

Katse käik.

Katse käik koosneb iga asendi A, B, C ja D korral kolmest ületamisest püsikiirusel. Katse ajal peab sõidukiirus vastama suurimat hõõrdetegurit põhjustavale kiirusele (tavaliselt umbes 15 km/h).

Joonis K.3

Pöörme nihke mõõtmine

Image 120

Seletus

| 1 – | pöörme kokkujooks |
| --- | --- |

1 –

| 2 - | pöörme lahkujooks |
| --- | --- |

2 -

| 3 – | anduritega tsoon |
| --- | --- |

3 –

Nõuetele vastavuse kriteeriumid

| — | Asendis A või B oleva pöörme ületamisel kokkujooksu poolt lahkujooksu poole ei tohi nihe olla üle 4,0 mm. |
| --- | --- |

—

Asendis A või B oleva pöörme ületamisel kokkujooksu poolt lahkujooksu poole ei tohi nihe olla üle 4,0 mm.

| — | Asendis C või D oleva pöörme ületamisel lahkujooksu poolt kokkujooksu poole ei tohi nihe olla üle 7,0 mm. |
| --- | --- |

—

Asendis C või D oleva pöörme ületamisel lahkujooksu poolt kokkujooksu poole ei tohi nihe olla üle 7,0 mm.

| (j) | lisatakse L liide:


  „L liide
  Nõuete ja üleminekukorra muutmine
  Muude kui tabelites L.1 ja L.2 loetletud KTK punktide puhul tähendab vastavus eelmisele KTK-le (st käesolevale määrusele, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2020/387) vastavust käesolevale KTK-le, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.

  Muudatused, mille puhul üldine üleminekukord kestab seitse aastat

  Tabelis L.1 loetletud KTK punktide puhul ei tähenda vastavus eelmisele KTK-le vastavust käesoleva KTK versioonile, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.
  Projektid, mis 28. septembril 2023 on juba projekteerimisetapis, peavad vastama käesoleva KTK nõuetele alates 28. septembrist 2030.
  Tabelis L.1 loetletud KTK nõuded ei mõjuta tootmisetapis olevaid projekte ega käitatavat veeremit.

  Tabel L.1


  Üleminekukord seitsme aasta vältel








  KTK punkt | Eelmise KTK vastav punkt | KTK muudatuse selgitus |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.5 alapunkt 7 | 4.2.2.5 alapunkt 7 | J-1 liite viites 3 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine. |
| 4.2.2.10 alapunkt 1 | 4.2.2.10 alapunkt 1 | Täiendavad nõuded. |
| 4.2.3.2.1 alapunkt 2 | 4.2.3.2.1 alapunkt 2 | Nõude muutmine. |
| 4.2.3.7 | 4.2.3.7 | Nõuete muutmine. |
| 4.2.4.3
  7.1.1.5.2 alapunkt 3 | 4.2.4.3
  6.2.7a | J-1 liite viites 12 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine. |
| 4.2.4.5.1
  4.2.4.5.2
  4.2.4.5.3
  4.2.4.5.5 | 4.2.4.5.1
  4.2.4.5.2
  4.2.4.5.3
  4.2.4.5.5 | J-1 liite viidetes 13 ja 14 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine. |
| 4.2.4.5.2 alapunkt 4 | 4.2.4.5.2 alapunkt 4 | J-1 liite viites 65 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine. |
| 4.2.4.5.2 alapunkt 5 | 4.2.4.5.2 alapunkt 5 | J-1 liite viites 67 või 68 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine. |
| 4.2.4.6.2 alapunkt 6
  6.1.3.2 alapunkt 1
  4.2.4.6.2 alapunkt 8
  6.2.3.10 alapunkt 1 | 4.2.4.6.2 alapunkt 6
  6.1.3.2 alapunkt 1
  4.2.4.6.2 alapunkt 8
  6.2.3.10 alapunkt 1 | J-1 liite viites 15 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine. |
| 4.2.6.2.4 alapunkt 3 | 4.2.6.2.4 alapunkt 3 | Ajakohastatud viide standardile, viide 2008. aasta kiirraudtee KTK-le jäetakse välja. |
| 4.2.5.3.2 alapunkt 4a | Nõue puudub. | Uus nõue. |
| 4.2.5.4 alapunkt 7 | Nõue puudub. | Uus nõue registreerida dokumentatsioonis sidevahendite olemasolu või puudumine. |
| 4.2.7.1.4 alapunkt 3 | 4.2.7.1.4 Märkus | Selge nõue selle kohta, kus on nõutav kasutada esilaternaid automaatses vilkuvas režiimis. |
| 4.2.8.2.5 alapunkt 1 | 4.2.8.2.5 alapunkt 1 | Laiendamine vahelduvvoolusüsteemidele. |
| 4.2.8.2.9.6 alapunkt 3a ja 6.2.3.20 | Puudub. | Uus nõue. |
| 4.2.8.2.9.7 alapunktid 3 ja 4 ning 6.2.3.21 | 4.2.8.2.9.7 alapunktid 3 ja 4 | Parameetri muutmine. |
| 4.2.9.2.1 ja 4.2.9.2.2 | 4.2.9.2.1 ja 4.2.9.2.2 | J-1 liite viites 28 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine. |
| 4.2.9.3.7 ja 4.2.9.3.7a | Nõue puudub. | Uus nõue. |
| 4.2.10.2.1 alapunkt 2 ja 4.2.10.2.2 alapunkt 2 | 4.2.10.2.1 alapunkt 2 ja 4.2.10.2.2 alapunkt 2 | Viidatud standardi täiustamine.
  Vt ka punkt 7.1.1.4. |
| 4.2.12.2 | 4.2.12.2 | Nõutava dokumentatsiooni täiustamine seoses nõuete täiustamisega. |
| 7.1.1.3 alapunkt 1 | 7.1.1.3 alapunkt 1 | Uus nõue. |
| 7.1.6 | Nõue puudub. | See juhtum kohaldub veeremi uue välja töötatud konstruktsiooni suhtes, kui rongisisest Euroopa rongijuhtimissüsteemi ei ole veel paigaldatud, et veeremi allsüsteem oleks Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamise ajaks valmis. |
| J-2 liite viitele A osutavad punktid (v.a punkt 3.2.2). | J-2 liite viitele 1 osutavad punktid. | ERA/ERTMS/033281 5. versioon asendab ERA/ERTMS/033281 4. versiooni. Peamised muudatused puudutavad sageduste haldamist seoses häiringuvoolu piirnormidega ja avatud punktide sulgemist.
  Üleminekukord on kindlaks määratud kontrolli ja signaalimise KTK B liite tabelis B.1. |

(j)

lisatakse L liide:

„L liide

Nõuete ja üleminekukorra muutmine

Muude kui tabelites L.1 ja L.2 loetletud KTK punktide puhul tähendab vastavus eelmisele KTK-le (st käesolevale määrusele, mida on muudetud rakendusmäärusega (EL) 2020/387) vastavust käesolevale KTK-le, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.

Muudatused, mille puhul üldine üleminekukord kestab seitse aastat

Tabelis L.1 loetletud KTK punktide puhul ei tähenda vastavus eelmisele KTK-le vastavust käesoleva KTK versioonile, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.

Projektid, mis 28. septembril 2023 on juba projekteerimisetapis, peavad vastama käesoleva KTK nõuetele alates 28. septembrist 2030.

Tabelis L.1 loetletud KTK nõuded ei mõjuta tootmisetapis olevaid projekte ega käitatavat veeremit.

Tabel L.1

Üleminekukord seitsme aasta vältel

KTK punkt

Eelmise KTK vastav punkt

KTK muudatuse selgitus

4.2.2.5 alapunkt 7

4.2.2.5 alapunkt 7

J-1 liite viites 3 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine.

4.2.2.10 alapunkt 1

4.2.2.10 alapunkt 1

Täiendavad nõuded.

4.2.3.2.1 alapunkt 2

4.2.3.2.1 alapunkt 2

Nõude muutmine.

4.2.3.7

4.2.3.7

Nõuete muutmine.

4.2.4.3

7.1.1.5.2 alapunkt 3

4.2.4.3

6.2.7a

J-1 liite viites 12 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine.

4.2.4.5.1

4.2.4.5.2

4.2.4.5.3

4.2.4.5.5

4.2.4.5.1

4.2.4.5.2

4.2.4.5.3

4.2.4.5.5

J-1 liite viidetes 13 ja 14 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine.

4.2.4.5.2 alapunkt 4

4.2.4.5.2 alapunkt 4

J-1 liite viites 65 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine.

4.2.4.5.2 alapunkt 5

4.2.4.5.2 alapunkt 5

J-1 liite viites 67 või 68 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine.

4.2.4.6.2 alapunkt 6

6.1.3.2 alapunkt 1

4.2.4.6.2 alapunkt 8

6.2.3.10 alapunkt 1

4.2.4.6.2 alapunkt 6

6.1.3.2 alapunkt 1

4.2.4.6.2 alapunkt 8

6.2.3.10 alapunkt 1

J-1 liite viites 15 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine.

4.2.6.2.4 alapunkt 3

4.2.6.2.4 alapunkt 3

Ajakohastatud viide standardile, viide 2008. aasta kiirraudtee KTK-le jäetakse välja.

4.2.5.3.2 alapunkt 4a

Nõue puudub.

Uus nõue.

4.2.5.4 alapunkt 7

Nõue puudub.

Uus nõue registreerida dokumentatsioonis sidevahendite olemasolu või puudumine.

4.2.7.1.4 alapunkt 3

4.2.7.1.4 Märkus

Selge nõue selle kohta, kus on nõutav kasutada esilaternaid automaatses vilkuvas režiimis.

4.2.8.2.5 alapunkt 1

4.2.8.2.5 alapunkt 1

Laiendamine vahelduvvoolusüsteemidele.

4.2.8.2.9.6 alapunkt 3a ja 6.2.3.20

Puudub.

Uus nõue.

4.2.8.2.9.7 alapunktid 3 ja 4 ning 6.2.3.21

4.2.8.2.9.7 alapunktid 3 ja 4

Parameetri muutmine.

4.2.9.2.1 ja 4.2.9.2.2

4.2.9.2.1 ja 4.2.9.2.2

J-1 liite viites 28 osutatud tehnilise kirjelduse täiustamine.

4.2.9.3.7 ja 4.2.9.3.7a

Nõue puudub.

Uus nõue.

4.2.10.2.1 alapunkt 2 ja 4.2.10.2.2 alapunkt 2

4.2.10.2.1 alapunkt 2 ja 4.2.10.2.2 alapunkt 2

Viidatud standardi täiustamine.

Vt ka punkt 7.1.1.4.

4.2.12.2

4.2.12.2

Nõutava dokumentatsiooni täiustamine seoses nõuete täiustamisega.

7.1.1.3 alapunkt 1

7.1.1.3 alapunkt 1

Uus nõue.

7.1.6

Nõue puudub.

See juhtum kohaldub veeremi uue välja töötatud konstruktsiooni suhtes, kui rongisisest Euroopa rongijuhtimissüsteemi ei ole veel paigaldatud, et veeremi allsüsteem oleks Euroopa rongijuhtimissüsteemi paigaldamise ajaks valmis.

J-2 liite viitele A osutavad punktid (v.a punkt 3.2.2).

J-2 liite viitele 1 osutavad punktid.

ERA/ERTMS/033281 5. versioon asendab ERA/ERTMS/033281 4. versiooni. Peamised muudatused puudutavad sageduste haldamist seoses häiringuvoolu piirnormidega ja avatud punktide sulgemist.

Üleminekukord on kindlaks määratud kontrolli ja signaalimise KTK B liite tabelis B.1.

Muudatused seoses konkreetse üleminekukorraga

Tabelis L.2 loetletud KTK punktide puhul ei tähenda vastavus eelmisele KTK-le vastavust käesolevale KTK-le, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.

Projektid, mis 28. septembril 2023 juba projekteerimisetapis, tootmisetapis olevad projektid ja käitatavad veeremiüksused peavad vastama käesoleva KTK nõudele kooskõlas tabelis L.2 esitatud vastava üleminekukorraga alates 28. septembrist 2023.

Tabel L.2

Konkreetne üleminekukord

| KTK punkt | KTK eelmise versiooni punkt | KTK muudatuse selgitus | Üleminekukord |
| --- | --- | --- | --- |
| Projekteerimisetappi ei ole alustatud | Projekteerimisetappi on alustatud | Tootmisetapp | Käitatavad veeremiüksused |
| J-2 liite viites B osutatud tehnilisele kirjeldusele viitavad punktid. | 4.2.4.4.1, 4.2.5.3.4, 4.2.5.5.6, 4.2.8.2.9.8, 4.2.10.4.2 | Rongisisese Euroopa rongijuhtimissüsteemi ja veeremi vahel ettenähtud rongiliidese funktsioonid on kindlaks tehtud algusest lõpuni, sealhulgas EÜ vastavustõendamist käsitlevad sätted. | Viites 7 nimetatud uute rongiliidese funktsioonide jaoks on üleminekurežiimid kindlaks määratud B liite tabelis B.1 (kontrolli ja signaalimise KTK Euroopa rongijuhtimissüsteemi versioon).
  Rongiliidese funktsioonide puhul, mida ei ole viites 7 muudetud, on üleminekurežiimid kindlaks määratud B liite tabelis B1 (kontrolli ja signaalimise KTK osaline täitmine). |
| 4.2.13 | Nõuded puuduvad. | Liideste nõuded, mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes, mis on varustatud rongisisese Euroopa rongijuhtimissüsteemiga ja mis on ette nähtud rongi automaatjuhtimiseks kuni automaatsusastmeni 2. | Rongisisese rongi automaatjuhtimissüsteemi rakendamise üleminekukord on kindlaks määratud B liite tabelis B1 (rongisisese rongi automaatjuhtimissüsteemi rakendamine kontrolli ja signaalimise KTK puhul). |
| J-2 liite viite A punktile 3.2.2 osutavad punktid. | J-2 liite viite 1 punktile 3.2.2 osutavad punktid. | ERA/ERTMS/033281 5. versioon asendab ERA/ERTMS/033281 4. versiooni. Peamised muudatused puudutavad sageduste haldamist seoses häiringuvoolu piirnormidega ja avatud punktide sulgemist. | Üleminekukord on kindlaks määratud kontrolli ja signaalimise KTK B liite tabelis B.1. |
| punkti 7.1.1.3 alapunkti 2 alapunkt a | 7.1.1.3. | Kohustuslik EÜ vastavustõendamine eriveeremi puhul | 6 kuud | Puudub |

KTK punkt

KTK eelmise versiooni punkt

KTK muudatuse selgitus

Üleminekukord

Projekteerimisetappi ei ole alustatud

Projekteerimisetappi on alustatud

Tootmisetapp

Käitatavad veeremiüksused

J-2 liite viites B osutatud tehnilisele kirjeldusele viitavad punktid.

4.2.4.4.1, 4.2.5.3.4, 4.2.5.5.6, 4.2.8.2.9.8, 4.2.10.4.2

Rongisisese Euroopa rongijuhtimissüsteemi ja veeremi vahel ettenähtud rongiliidese funktsioonid on kindlaks tehtud algusest lõpuni, sealhulgas EÜ vastavustõendamist käsitlevad sätted.

Viites 7 nimetatud uute rongiliidese funktsioonide jaoks on üleminekurežiimid kindlaks määratud B liite tabelis B.1 (kontrolli ja signaalimise KTK Euroopa rongijuhtimissüsteemi versioon).

Rongiliidese funktsioonide puhul, mida ei ole viites 7 muudetud, on üleminekurežiimid kindlaks määratud B liite tabelis B1 (kontrolli ja signaalimise KTK osaline täitmine).

4.2.13

Nõuded puuduvad.

Liideste nõuded, mida kohaldatakse veeremiüksuste suhtes, mis on varustatud rongisisese Euroopa rongijuhtimissüsteemiga ja mis on ette nähtud rongi automaatjuhtimiseks kuni automaatsusastmeni 2.

Rongisisese rongi automaatjuhtimissüsteemi rakendamise üleminekukord on kindlaks määratud B liite tabelis B1 (rongisisese rongi automaatjuhtimissüsteemi rakendamine kontrolli ja signaalimise KTK puhul).

J-2 liite viite A punktile 3.2.2 osutavad punktid.

J-2 liite viite 1 punktile 3.2.2 osutavad punktid.

ERA/ERTMS/033281 5. versioon asendab ERA/ERTMS/033281 4. versiooni. Peamised muudatused puudutavad sageduste haldamist seoses häiringuvoolu piirnormidega ja avatud punktide sulgemist.

Üleminekukord on kindlaks määratud kontrolli ja signaalimise KTK B liite tabelis B.1.

punkti 7.1.1.3 alapunkti 2 alapunkt a

7.1.1.3.

Kohustuslik EÜ vastavustõendamine eriveeremi puhul

6 kuud

Puudub

---

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).“;

*1

(*2)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1300/2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110).

*2

(*3)  Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1304/2014 üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 421).“

*3

(*4)  Komisjoni 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem — kaubavagunid“ koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (ELT L 104, 12.4.2013, lk 1).

*4

(*5)  Komisjoni 25. oktoobri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1614, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 47 osutatud veeremiregistrite kirjeldused ning muudetakse komisjoni otsust 2007/756/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks, C/2018/6929 (ELT L 268, 26.10.2018, lk 53).“

*5

(*6)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1301/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 179).“

*6

(*7)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1299/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „taristu“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 1).

*7

(*8)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 5).“

*8

(*9)  Komisjoni 10. augusti 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/1695, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2016/919 (ELT L 380, 8.9.2023, lk 222).“

*9

(*10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/2184 olmevee kvaliteedi kohta (ELT L 435, 23.12.2020, lk 1).

*10

(*11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta direktiiv 2006/7/EÜ, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 76/160/EMÜ (ELT L 64, 4.3.2006, lk 37).

*11

(*12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. veebruari 2006. aasta direktiiv 2006/11/EÜ teatavate ühenduse veekeskkonda lastavate ohtlike ainete põhjustatava saaste kohta (ELT L 64, 4.3.2006, lk 52).“

*12

(*13)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1303/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust „Raudteetunnelite ohutus“ (ELT L 356, 12.12.2014, lk 394).“

*13

(*14)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta soovitus 2014/881/EL menetluse kohta, mille abil tõendada, mil määral olemasolevad raudteeliinid vastavad koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele (ELT L 356, 12.12.2014, lk 520).

*14

(*15)  Komisjoni soovitus 2011/622/EL, 20. september 2011, menetluse kohta, mille abil tõendada, mil määral olemasolevad raudteeliinid vastavad koostalitluse tehnilise kirjelduse põhiparameetritele (ELT L 243, 21.9.2011, lk 23).“

*15

(*16)  Komisjoni 4. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/545, millega kehtestatakse raudteeveeremile ja raudteeveeremi tüübile loa andmise menetluse praktiline kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/797 (ELT L 90, 6.4.2018, lk 66).“

*16

(*17)  Komisjoni 9. märtsi 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/387, millega muudetakse määrusi (EL) nr 321/2013, (EL) nr 1302/2014 ja (EL) 2016/919 kasutusala laiendamise ja üleminekuperioodide osas (ELT L 73, 10.3.2020, lk 6).

*17

(*18)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/779, millega kehtestatakse veeremiüksuste hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/798 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 445/2011 (ELT L 139 I, 27.5.2019, lk 360).“

*18

(*19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/782 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (uuesti sõnastatud). (ELT L 172, 17.5.2021, lk 1).“
  “

*19

---

(1)  Mooduleid CA1, CA2 või CH võib kasutada ainult selliste toodete puhul, mis on toodetud vastavalt projektile, mis on välja töötatud ja mida on juba kasutatud toodete turulelaskmiseks enne nende toodete suhtes kohaldatavate asjakohaste KTKde jõustumist, tingimusel et tootja tõendab teavitatud asutusele, et varasemate taotlustega seoses tehti projekti ekspertiis ja tüübihindamine võrreldavatel tingimustel ning et need vastavad käesoleva KTK nõuetele. Kõnealune tõendamine dokumenteeritakse ja seda käsitatakse sama tasandi tõendina kui moodulit CB või projekti kontrollimisena vastavalt moodulile CH1.

1

(2)  Sõna „Kontroll“ tähendab seda, et taotleja kohaldab riskihindamise ühise ohutusmeetodi I lisa, tõendamaks, et muudetud veeremiüksus tagab võrdväärse või parema ohutustaseme. Seda tõendamist hindab sõltumatult riskihindamise ühises ohutusmeetodis kindlaks määratud hindamisasutus. Kui asutus leiab, et uuel ohutushindamisel ilmneb madalam ohutustase või on tulemus ebaselge, taotleb taotleja turulelaskmise luba.

2

(3)  Ühele järgmistest tingimustest vastav veerem loetakse kõigi rööpakalletega ühilduvaks:

3

| — | veerem, mida on hinnatud vastavalt J-1 liite viites 9 või 73 osutatud tehnilisele kirjeldusele; |
| --- | --- |

—

veerem, mida on hinnatud vastavalt J-1 liite viites 9 või 73 osutatud tehnilisele kirjeldusele;

| — | veerem, mida on hinnatud vastavalt J-1 liite viites 63 osutatud tehnilisele kirjeldusele (mida on või ei ole muudetud dokumendiga ERA/TD/2012-17/INT) või vastavalt J-1 liite viites 64 osutatud tehnilisele kirjeldusele, kui tulemus ei piirdu ainult ühe rööpakaldega; |
| --- | --- |

—

veerem, mida on hinnatud vastavalt J-1 liite viites 63 osutatud tehnilisele kirjeldusele (mida on või ei ole muudetud dokumendiga ERA/TD/2012-17/INT) või vastavalt J-1 liite viites 64 osutatud tehnilisele kirjeldusele, kui tulemus ei piirdu ainult ühe rööpakaldega;

| — | veerem, mida on hinnatud vastavalt J-1 liite viites 63 osutatud tehnilisele kirjeldusele (mida on või ei ole muudetud dokumendiga ERA/TD/2012-17/INT) või vastavalt J-1 liite viites 64 osutatud tehnilisele kirjeldusele, mille tulemus piirdub ühe rööpakaldega, ning mille puhul tegelikel ratta- ja rööpaprofiilidel põhineva ratta ja rööbastee kontakti katse uuesti hinnatud tingimused ning mõõdetud rööpmelaius näitavad vastavust J-1 liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud ratta ja rööbastee kokkupuutetingimuste nõuetele. |
| --- | --- |

—

veerem, mida on hinnatud vastavalt J-1 liite viites 63 osutatud tehnilisele kirjeldusele (mida on või ei ole muudetud dokumendiga ERA/TD/2012-17/INT) või vastavalt J-1 liite viites 64 osutatud tehnilisele kirjeldusele, mille tulemus piirdub ühe rööpakaldega, ning mille puhul tegelikel ratta- ja rööpaprofiilidel põhineva ratta ja rööbastee kontakti katse uuesti hinnatud tingimused ning mõõdetud rööpmelaius näitavad vastavust J-1 liite viites 9 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud ratta ja rööbastee kokkupuutetingimuste nõuetele.

(4)  3-teljeliste pöördvankrite siserataste puhul on lubatud mõõde 21 mm.

4

---

VI LISA

„LISA

Sisukord

| 1. | SISSEJUHATUS | 308 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Tehniline kohaldamisala | 308 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Kohaldamisala seoses veeremiga | 308 |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Kohaldamisala seoses käitamisega seotud aspektidega | 308 |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

| 1.2. | Geograafiline kohaldamisala | 308 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | ALLSÜSTEEMI MÄÄRATLUS | 308 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | OLULISED NÕUDED | 309 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | ALLSÜSTEEMI ISELOOMUSTUS | 309 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Sissejuhatus | 309 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Allsüsteemide talitluslikud ja tehnilised kirjeldused | 309 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Püsimüra piirnormid | 310 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Lähtemüra piirnormid | 310 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Möödasõidumüra piirnormid | 311 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Juhikabiini sisemüra piirnormid | 311 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

| 4.3. | Liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused | 312 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Käitamiseeskirjad | 312 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Erieeskirjad vagunite käitamise kohta väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel halvenenud käitamistingimuste korral | 312 |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Erieeskirjad vagunite käitamiseks väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel taristutööde ja vagunite hoolduse korral | 312 |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | Hoolduseeskirjad | 312 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kutsekvalifikatsioonid | 312 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused | 312 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 5. | KOOSTALITLUSE KOMPONENDID | 312 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Üldosa | 312 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Koostalitluse komponentide kirjeldus | 312 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Ratta klotspidurite hõõrdeelement | 312 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 6. | VASTAVUSHINDAMINE JA EÜ VASTAVUSTÕENDAMINE | 313 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Koostalitluse komponendid | 313 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Moodulid | 313 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Vastavushindamismenetlused | 313 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.2. | Veeremi allsüsteem seoses veeremi tekitatava müraga | 313 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Moodulid | 313 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | EÜ vastavustõendamise menetlused | 314 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Lihtsustatud hindamine | 316 |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

| 7. | RAKENDAMINE | 317 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Käesoleva KTK kohaldamine uute allsüsteemide suhtes | 317 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Käesoleva KTK kohaldamine olemasolevate allsüsteemide suhtes | 317 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Sätted käitatava veeremi või olemasoleva veeremitüübi muutmise korral | 317 |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Lisasätted käesoleva KTK kohaldamiseks olemasolevate vagunite suhtes | 318 |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

| 7.3. | Erijuhtumid | 318 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Sissejuhatus | 318 |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Erijuhtumite loetelu | 318 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

| 7.4. | Konkreetsed rakenduseeskirjad | 319 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Konkreetsed rakenduseeskirjad käesoleva KTK kohaldamiseks olemasolevate vagunite suhtes (punkt 7.2.2) | 319 |
| --- | --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Konkreetsed rakenduseeskirjad väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel käitatavate vagunite jaoks (punkt 7.2.2.2) | 319 |
| --- | --- | --- |

7.4.2.

| Liited | 321 |
| --- | --- |

1.   SISSEJUHATUS

Koostalitluse tehnilise kirjeldusega (KTK) määratakse kindlaks iga allsüsteemi (või selle osa) ühtlustatud tehniliste kirjelduste optimaalne tase, et tagada raudteesüsteemi ohutus ja koostalitlusvõime, hõlbustada, parandada ja arendada raudteeveoteenuseid liidus ja kolmandate riikidega ning aidata kaasa ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomise lõpuleviimisele ja siseturu järkjärgulisele väljakujundamisele. KTKde tehnilised kirjeldused peavad vastama direktiivi (EL) 2016/797 III lisas kehtestatud olulistele nõuetele.

Proportsionaalsuse põhimõtte järgi määratakse käesoleva KTKga kindlaks punktis 1.1 määratletud veeremi allsüsteemi kirjelduste ühtlustamise optimaalne tase, mille eesmärk on piirata liidus raudteesüsteemi tekitatavat müra.

1.1.   Tehniline kohaldamisala

1.1.1.   Kohaldamisala seoses veeremiga

Käesolevat KTKd kohaldatakse kõikide määruse (EL) nr 1302/2014 (vedurite ja reisijateveoveeremi KTK) lisa ja määruse (EL) nr 321/2013 (vagunite KTK) lisa reguleerimisalasse kuuluvate veeremiüksuste suhtes.

1.1.2.   Kohaldamisala seoses käitamisega seotud aspektidega

Peale komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/773 (1) (käitamise ja liikluskorralduse KTK) lisa kohaldatakse käesolevat KTKd selliste kaubavagunite käitamise suhtes, mida kasutatakse väiksema liikluskoormusega raudteeliinideks määratud raudteetaristus.

1.2.   Geograafiline kohaldamisala

Käesoleva KTK geograafiline kohaldamisala vastab vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 1.2 ja vagunite KTK punktis 1.2 asjaomase veeremi puhul määratletud kohaldamisalale.

2.   ALLSÜSTEEMI MÄÄRATLUS

Terminiga „veeremiüksus“ viidatakse veeremile, mille suhtes kohaldatakse käesolevat KTKd ja seega ka EÜ vastavustõendamise menetlust. Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK 2. peatükis ja vagunite KTK 2. peatükis kirjeldatakse, millest veeremiüksus võib koosneda.

Käesoleva KTK nõudeid kohaldatakse järgmiste veeremikategooriate suhtes, mis on kindlaks määratud direktiivi (EL) 2016/797 I lisa punktis 2:

| (a) | vedurid ja reisijateveoveerem, sealhulgas diisel- ja elektrivedurid, iseliikuvad diisel- ja elektrirongid ning reisivagunid. Kõnealune kategooria on üksikasjalikumalt määratletud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK 2. peatükis ning sellele osutatakse käesolevas KTKs kui veduritele, elektrimootorrongidele, diiselmootorrongidele ja reisivagunitele; |
| --- | --- |

(a)

vedurid ja reisijateveoveerem, sealhulgas diisel- ja elektrivedurid, iseliikuvad diisel- ja elektrirongid ning reisivagunid. Kõnealune kategooria on üksikasjalikumalt määratletud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK 2. peatükis ning sellele osutatakse käesolevas KTKs kui veduritele, elektrimootorrongidele, diiselmootorrongidele ja reisivagunitele;

| (b) | kaubavagunid, sealhulgas kogu raudteevõrgustiku jaoks ettenähtud madalad veeremiüksused ja veoautode kandmiseks ettenähtud veeremiüksused. See kategooria on täpsemalt määratletud vagunite KTK 2. peatükis ja sellesse kuuluvale veeremile osutatakse käesolevas KTKs kui vagunitele; |
| --- | --- |

(b)

kaubavagunid, sealhulgas kogu raudteevõrgustiku jaoks ettenähtud madalad veeremiüksused ja veoautode kandmiseks ettenähtud veeremiüksused. See kategooria on täpsemalt määratletud vagunite KTK 2. peatükis ja sellesse kuuluvale veeremile osutatakse käesolevas KTKs kui vagunitele;

| (c) | eriveerem, näiteks teemasinad. See kategooria on täpsemalt määratletud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK 2. peatükis. |
| --- | --- |

(c)

eriveerem, näiteks teemasinad. See kategooria on täpsemalt määratletud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK 2. peatükis.

3.   OLULISED NÕUDED

Kõik käesolevas KTKs kindlaks määratud põhiparameetrid peavad olema seotud vähemalt ühe olulise nõudega, mis on kindlaks määratud direktiivi (EL) 2016/797 III lisas. Tabelis 1 on esitatud oluliste nõuete jaotus.

Tabel 1

Põhiparameetrid ja nende seos oluliste nõuetega

| Punkt | Põhiparameeter | Olulised nõuded |
| --- | --- | --- |
| Ohutus | Töökindlus ja kättesaadavus | Tervishoid | Keskkonnakaitse | Tehniline ühilduvus | Juurdepääsetavus |
| 4.2.1 | Püsimüra piirnormid | | | | 1.4.4 | | |
| 4.2.2 | Lähtemüra piirnormid | | | | 1.4.4 | | |
| 4.2.3 | Möödasõidumüra piirnormid | | | | 1.4.4 | | |
| 4.2.4 | Juhikabiini sisemüra piirnormid | | | | 1.4.4 | | |

Punkt

Põhiparameeter

Olulised nõuded

Ohutus

Töökindlus ja kättesaadavus

Tervishoid

Keskkonnakaitse

Tehniline ühilduvus

Juurdepääsetavus

4.2.1

Püsimüra piirnormid

1.4.4

4.2.2

Lähtemüra piirnormid

1.4.4

4.2.3

Möödasõidumüra piirnormid

1.4.4

4.2.4

Juhikabiini sisemüra piirnormid

1.4.4

4.   ALLSÜSTEEMI ISELOOMUSTUS

4.1.   Sissejuhatus

Käesolevas peatükis määratakse kindlaks veeremi allsüsteemi kirjelduste ühtlustamise optimaalne tase, mille eesmärk on piirata liidus raudteesüsteemi tekitatavat müra ning saavutada koostalitlus.

4.2.   Allsüsteemide talitluslikud ja tehnilised kirjeldused

Koostalitlusvõime jaoks olulised parameetrid (põhiparameetrid) on järgmised:

| (a) | „püsimüra“, |
| --- | --- |

(a)

„püsimüra“,

| (b) | „lähtemüra“, |
| --- | --- |

(b)

„lähtemüra“,

| (c) | „möödasõidumüra“, |
| --- | --- |

(c)

„möödasõidumüra“,

| (d) | „juhikabiini sisemüra“. |
| --- | --- |

(d)

„juhikabiini sisemüra“.

Käesolevas punktis on kindlaks määratud eri veeremikategooriate vahel jagunevad asjaomased funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused. Nii diisel- kui ka elektrijõuallikat rakendavate veeremiüksuste puhul peetakse kõigi tavapäraste töörežiimide raames kinni asjaomastest piirnormidest. Kui mõne kõnealuse töörežiimi puhul on ette nähtud nii diisel- kui ka elektrivõimsuse korraga kasutamine, kohaldatakse vähem piiravat piirnormi. Vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõikele 5 ja artikli 2 lõikele 13 võidakse kehtestada erijuhtumid. Sellistele sätetele on osutatud punktis 7.3.

Käesolevas punktis esitatud nõuete hindamismenetlused on kindlaks määratud 6. peatüki nimetatud punktides.

4.2.1.   Püsimüra piirnormid

Tabelis 2 on esitatud püsimüra piirnormid veeremi allsüsteemi kategooriate kaupa veeremi tavapärase toimimise puhul järgmiste helirõhutasemete jaoks:

| (a) | veeremiüksuse A-filtriga korrigeeritud ekvivalentne püsiv helirõhutase (LpAeq,T[unit]); |
| --- | --- |

(a)

veeremiüksuse A-filtriga korrigeeritud ekvivalentne püsiv helirõhutase (LpAeq,T[unit]);

| (b) | A-filtriga korrigeeritud ekvivalentne püsiv helirõhutase lähimas mõõtmiskohas i, võttes arvesse peamist õhukompressorit (Li
  pAeq,T); |
| --- | --- |

(b)

A-filtriga korrigeeritud ekvivalentne püsiv helirõhutase lähimas mõõtmiskohas i, võttes arvesse peamist õhukompressorit (Li
  pAeq,T);

| (c) | AF-filtriga korrigeeritud helirõhutase lähimas mõõtmiskohas i, võttes arvesse õhukuivati väljalaskeklapi impulssmüra (Li
  pAFmax). |
| --- | --- |

(c)

AF-filtriga korrigeeritud helirõhutase lähimas mõõtmiskohas i, võttes arvesse õhukuivati väljalaskeklapi impulssmüra (Li
  pAFmax).

Piirnormid on kindlaks määratud 7,5 m kaugusel rööbastee pikiteljest ja 1,2 m kõrgusel rööpa ülapinnast.

Tabel 2

Püsimüra piirnormid

| Veeremi allsüsteemi kategooria | LpAeq,T[unit] [dB] | Li
  pAeq,T [dB] | Li
  pAFmax [dB] |
| --- | --- | --- | --- |
| Elektrivedurid ja elekterveoga eriveerem | 70 | 75 | 85 |
| Diiselvedurid ja diiselveoga eriveerem | 71 | 78 |
| Elektrimootorrongid | 65 | 68 |
| Diiselmootorrongid | 72 | 76 |
| Reisivagunid | 64 | 68 |
| Vagunid | 65 | mujal nimetamata | mujal nimetamata |

Veeremi allsüsteemi kategooria

LpAeq,T[unit] [dB]

Li
  pAeq,T [dB]

Li
  pAFmax [dB]

Elektrivedurid ja elekterveoga eriveerem

70

75

85

Diiselvedurid ja diiselveoga eriveerem

71

78

Elektrimootorrongid

65

68

Diiselmootorrongid

72

76

Reisivagunid

64

68

Vagunid

65

mujal nimetamata

mujal nimetamata

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.1.

4.2.2.   Lähtemüra piirnormid

Tabelis 3 on esitatud veeremi allsüsteemi kategooriate kaupa kehtestatud lähtemüra piirnormid AF-filtriga korrigeeritud maksimaalse helirõhutaseme (LpAF,max) jaoks. Piirnormid on kindlaks määratud 7,5 m kaugusel rööbastee pikiteljest ja 1,2 m kõrgusel rööpa ülapinnast.

Tabel 3

Lähtemüra piirnormid

| Veeremi allsüsteemi kategooria | LpAF,max [dB] |
| --- | --- |
| Elektrivedurid, mille koguveojõud P < 4 500  kW | 81 |
| Elektrivedurid, mille koguveojõud P ≥ 4 500  kW
  Elekterveoga eriveerem | 84 |
| Diiselvedurid, mille mootori väljundvõllil P < 2 000  kW | 85 |
| Diiselvedurid, mille mootori väljundvõllil P ≥ 2 000  kW
  Diiselveoga eriveerem | 87 |
| Elektrimootorrongid maksimaalse sõidukiirusega vmax < 250 km/h | 80 |
| Elektrimootorrongid maksimaalse sõidukiirusega vmax ≥ 250 km/h | 83 |
| Diiselmootorrongid, mille P < 560 kW mootori kohta mootori väljundvõllil | 82 |
| Diiselmootorrongid, mille P ≥ 560 kW mootori kohta mootori väljundvõllil | 83 |

Veeremi allsüsteemi kategooria

LpAF,max [dB]

Elektrivedurid, mille koguveojõud P < 4 500  kW

81

Elektrivedurid, mille koguveojõud P ≥ 4 500  kW

Elekterveoga eriveerem

84

Diiselvedurid, mille mootori väljundvõllil P < 2 000  kW

85

Diiselvedurid, mille mootori väljundvõllil P ≥ 2 000  kW

Diiselveoga eriveerem

87

Elektrimootorrongid maksimaalse sõidukiirusega vmax < 250 km/h

80

Elektrimootorrongid maksimaalse sõidukiirusega vmax ≥ 250 km/h

83

Diiselmootorrongid, mille P < 560 kW mootori kohta mootori väljundvõllil

82

Diiselmootorrongid, mille P ≥ 560 kW mootori kohta mootori väljundvõllil

83

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.2.

4.2.3.   Möödasõidumüra piirnormid

Tabelis 4 on esitatud veeremi allsüsteemi kategooriate kaupa kehtestatud möödasõidumüra A-filtriga korrigeeritud ekvivalentse püsiva helirõhutaseme piirnormid kiirusel 80 km/h (LpAeq,Tp,(80 km/h)) ning, kui see on asjakohane, siis kiirusel 250 km/h (LpAeq,Tp,(250 km/h)). Piirnormid on kindlaks määratud 7,5 m kaugusel rööbastee pikiteljest ja 1,2 m kõrgusel rööpa ülapinnast.

250 km/h või suurema sõidukiiruse korral tuleb mõõtmised teha ka täiendavas mõõtmiskohas, mille kõrgus rööpa ülapinnast on 3,5 m vastavalt B liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele, ja neid hinnata tabelis 4 esitatud kohaldatavate piirnormide alusel.

Tabel 4

Möödasõidumüra piirnormid

| Veeremi allsüsteemi kategooria | LpAeq,Tp (80 km/h) [dB] | LpAeq,Tp (250 km/h) [dB] |
| --- | --- | --- |
| Elektrivedurid ja elekterveoga eriveerem | 84 | 99 |
| Diiselvedurid ja diiselveoga eriveerem | 85 | mujal nimetamata |
| Elektrimootorrongid | 80 | 95 |
| Diiselmootorrongid | 81 | 96 |
| Reisivagunid | 79 | mujal nimetamata |
| Vagunid (normaliseerituna APLi väärtusele 0,225)  (2) | 83 | mujal nimetamata |

Veeremi allsüsteemi kategooria

LpAeq,Tp (80 km/h) [dB]

LpAeq,Tp (250 km/h) [dB]

Elektrivedurid ja elekterveoga eriveerem

84

99

Diiselvedurid ja diiselveoga eriveerem

85

mujal nimetamata

Elektrimootorrongid

80

95

Diiselmootorrongid

81

96

Reisivagunid

79

mujal nimetamata

Vagunid (normaliseerituna APLi väärtusele 0,225)  (2)

83

mujal nimetamata

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.3.

4.2.3.a.   Ratta klotspidurite hõõrdeelement

Ratta klotspidurite hõõrdeelement (st piduriklots) mõjutab möödasõidumüra, tekitades pidurdamisel ratta veerepinna karedust.

Kaubavagunite piduriklotside vastavustõendamist on kirjeldatud käesoleva KTK punktis 6.1.2.1. Piduriklotside vastavus kõnealusele punktile ei vabasta hinnatavat veeremiüksust punktis 4.2.3 kindlaks määratud nõuete täitmisest ja punktis 6.2.2.3 kindlaks määratud vastavustõendamisest.

4.2.4.   Juhikabiini sisemüra piirnormid

Elektrivedurite, diiselvedurite, elektrimootorrongide, diiselmootorrongide ja juhikabiiniga varustatud reisivagunite juhikabiini sisemüra A-filtriga korrigeeritud ekvivalentse püsiva helirõhutaseme (LpAeq,T) piirnormid on esitatud tabelis 5. Piirnormid kehtivad väärtuste kohta juhi kõrva lähedal.

Need piirnormid ei ole kohustuslikud eriveeremi puhul. Siiski tuleb teha punktis 6.2.2.4 osutatud vastavustõendamine ja saadud väärtused märkida tehnilisse dokumentatsiooni.

Tabel 5

Juhikabiini sisemüra piirnormid

| Juhikabiini sisemüra | LpAeq,T [dB] |
| --- | --- |
| Rong seisab ja rakendatakse helisignaalseadet | 95 |
| Maksimaalsel sõidukiirusel vmax, kui vmax < 250 km/h | 78 |
| Maksimaalsel sõidukiirusel vmax, kui 250 km/h ≤ vmax < 350 km/h | 80 |

Juhikabiini sisemüra

LpAeq,T [dB]

Rong seisab ja rakendatakse helisignaalseadet

95

Maksimaalsel sõidukiirusel vmax, kui vmax < 250 km/h

78

Maksimaalsel sõidukiirusel vmax, kui 250 km/h ≤ vmax < 350 km/h

80

Vastavustõendamist on kirjeldatud punktis 6.2.2.4.

4.3.   Liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

Käesoleval KTK-l on veeremi allsüsteemiga järgmised liidesed.

Liides käesoleva lisa 2. peatüki punktides a ja c osutatud allsüsteemidega (mida käsitletakse vedurite ja reisijateveoveeremi KTKs) seoses järgmiste põhiparameetritega:

| — | püsimüra, |
| --- | --- |

—

püsimüra,

| — | lähtemüra (ei kohaldata reisivagunite suhtes), |
| --- | --- |

—

lähtemüra (ei kohaldata reisivagunite suhtes),

| — | möödasõidumüra, |
| --- | --- |

—

möödasõidumüra,

| — | juhikabiini sisemüra, kui on kohaldatav. |
| --- | --- |

—

juhikabiini sisemüra, kui on kohaldatav.

Liides käesoleva lisa 2. peatüki punktis b osutatud allsüsteemidega (mida käsitletakse vagunite KTKs) seoses järgmiste põhiparameetritega:

| — | möödasõidumüra, |
| --- | --- |

—

möödasõidumüra,

| — | püsimüra. |
| --- | --- |

—

püsimüra.

Käesoleval KTK-l on käitamise ja liikluskorralduse KTKga liides seoses järgmise põhiparameetriga:

| — | möödasõidumüra. |
| --- | --- |

—

möödasõidumüra.

4.4.   Käitamiseeskirjad

Veeremi allsüsteemi käitamiseeskirju käsitlevad nõuded on kindlaks määratud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.4 ja vagunite KTK punktis 4.4.

4.4.1.   Erieeskirjad vagunite käitamise kohta väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel halvenenud käitamistingimuste korral

Käitamise ja liikluskorralduse KTK punktis 4.2.3.6.3 kindlaks määratud eriolukordades tegutsemise kord hõlmab käesoleva lisa punktile 7.2.2.2 mittevastavate vagunite käitamist väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel.

Seda võib kohaldada juhul, kui on vaja toime tulla läbilaskevõime või käitamispiirangutega, mis on tingitud veeremirikkest, äärmuslikest ilmastikuoludest, taristutõrkest, õnnetusest või intsidendist.

4.4.2.   Erieeskirjad vagunite käitamiseks väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel taristutööde ja vagunite hoolduse korral

Punktile 7.2.2.2 mittevastavaid vaguneid peab olema võimalik käitada väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel vagunite hoolduse korral, kui hooldustöökojale juurdepääsuks on kättesaadav üksnes väiksema koormusega raudteeliin.

Punktis 4.4.1 kindlaks määratud eriolukordades tegutsemise korda kohaldatakse taristutööde puhul, kui väiksema liikluskoormusega raudteeliin on ainus sobiv alternatiiv.

4.5.   Hoolduseeskirjad

Veeremi allsüsteemi hoolduseeskirju käsitlevad nõuded on kindlaks määratud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 4.5 ja vagunite KTK punktis 4.5.

4.6.   Kutsekvalifikatsioonid

Ei kohaldata.

4.7.   Töötervishoiu ja tööohutuse tingimused

Vt artikkel 6.

5.   KOOSTALITLUSE KOMPONENDID

5.1.   Üldosa

Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punktis 7 määratletud koostalitluse komponendid on loetletud käesoleva lisa punktis 5.2 koos viitega vastavatele nõuetele, mis on kindlaks määratud käesoleva lisa punktis 4.2.

5.2.   Koostalitluse komponentide kirjeldus

5.2.1.   Ratta klotspidurite hõõrdeelement

Seda koostalitluse komponenti kohaldatakse ainult allsüsteemi „veerem – kaubavagunid“ suhtes.

Ratta klotspidurite hõõrdeelement peab vastama punkti 4.2.3.a nõuetele. Nimetatud nõuete täitmist hinnatakse koostalitluse komponendi tasandil.

6.   VASTAVUSHINDAMINE JA EÜ VASTAVUSTÕENDAMINE

6.1.   Koostalitluse komponendid

6.1.1.   Moodulid

Koostalitluse komponendi vastavushindamine tehakse vastavalt tabelis 5a kirjeldatud mooduli(te)le.

Tabel 5a

Koostalitluse komponentide vastavushindamise moodulid

| Moodul CB | EÜ tüübihindamine |
| --- | --- |
| Moodul CD | Tootmisprotsessi kvaliteedijuhtimissüsteemil põhinev tüübivastavus |
| Moodul CF | Tootetõendamisel põhinev tüübivastavus |
| Moodul CH1 | Täielikul kvaliteedijuhtimissüsteemil ja projekti kontrollimisel põhinev vastavus |

Moodul CB

EÜ tüübihindamine

Moodul CD

Tootmisprotsessi kvaliteedijuhtimissüsteemil põhinev tüübivastavus

Moodul CF

Tootetõendamisel põhinev tüübivastavus

Moodul CH1

Täielikul kvaliteedijuhtimissüsteemil ja projekti kontrollimisel põhinev vastavus

Neid mooduleid on üksikasjalikult kirjeldatud otsuses 2010/713/EL.

6.1.2.   Vastavushindamismenetlused

Tootja või tema volitatud esindaja, kelle asukoht on liidus, valib ühe järgmistest moodulitest või moodulite kombinatsioonidest komponendi „ratta klotspidurite hõõrdeelement“ jaoks:

| — | CB+CD, |
| --- | --- |

—

CB+CD,

| — | CB+CF, |
| --- | --- |

—

CB+CF,

| — | CH1. |
| --- | --- |

—

CH1.

Valitud mooduli või moodulite kombinatsiooni kohaldamisel hinnatakse koostalitluse komponenti punktis 4.2 kindlaks määratud nõuete alusel. Vajaduse korral on konkreetsete koostalitluse komponentide hindamist käsitlevad lisanõuded kindlaks määratud järgmistes punktides.

6.1.2.1.   Ratta klotspidurite hõõrdeelement kaubavagunite puhul

Ratta klotspidurite hõõrdeelement peab kaubavagunite puhul vastama F liites kindlaks määratud nõuetele.

Kuni G liites kindlaks määratud üleminekuperioodi lõpuni loetakse G liites loetletud ratta klotspidurite hõõrdeelementide tüübid ilma katsetamiseta vastavaks F liite nõuetele.

6.2.   Veeremi allsüsteem seoses veeremi tekitatava müraga

6.2.1.   Moodulid

EÜ vastavustõendamine tehakse vastavalt tabelis 6 kirjeldatud mooduli(te)le.

Tabel 6

Allsüsteemide EÜ vastavustõendamise moodulid

| SB | EÜ tüübihindamine |
| --- | --- |
| SD | Tootmisprotsessi kvaliteedijuhtimissüsteemil põhinev EÜ vastavustõendamine |
| SF | Tootetõendamisel põhinev EÜ vastavustõendamine |
| SH1 | Täielikul kvaliteedijuhtimissüsteemil ja projekti kontrollimisel põhinev EÜ vastavustõendamine |

SB

EÜ tüübihindamine

SD

Tootmisprotsessi kvaliteedijuhtimissüsteemil põhinev EÜ vastavustõendamine

SF

Tootetõendamisel põhinev EÜ vastavustõendamine

SH1

Täielikul kvaliteedijuhtimissüsteemil ja projekti kontrollimisel põhinev EÜ vastavustõendamine

Neid mooduleid on üksikasjalikult kirjeldatud otsuses 2010/713/EL.

6.2.2.   EÜ vastavustõendamise menetlused

Taotleja valib allsüsteemi EÜ vastavustõendamiseks ühe järgmistest hindamismenetlustest, mis koosneb ühest või mitmest moodulist:

| — | (SB+SD), |
| --- | --- |

—

(SB+SD),

| — | (SB+SF), |
| --- | --- |

—

(SB+SF),

| — | (SH1). |
| --- | --- |

—

(SH1).

Valitud mooduli või moodulite kombinatsiooni kohaldamisel hinnatakse allsüsteemi punktis 4.2 kindlaks määratud nõuete alusel. Vajaduse korral esitatakse hindamise lisanõuded allpool esitatud punktides.

6.2.2.1.   Püsimüra

Vastavust punktis 4.2.1 kindlaks määratud püsimüra piirnormidele tõendatakse vastavalt B liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

Peamise õhukompressori müra hindamiseks lähimas mõõtmiskohas i kasutatakse näitajat Li
  pAeq,T, kus T tähistab ühte töötsüklit, nagu see on määratletud B liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses. Selleks kasutatakse ainult neid rongisüsteeme, mis on vajalikud õhukompressori kasutamiseks tavalistes töötingimustes. Rongisüsteemid, mis ei ole kompressori tööks vajalikud, võib välja lülitada, et need ei mõjutaks müra mõõtmist. Piirnormidele vastavuse tõendamine toimub tingimustel, mis on vajalikud peamise õhukompressori tööks väikseima pöörlemissageduse juures.

Impulssmüra allika hindamiseks lähimas mõõtmiskohas i kasutatakse näitajat Li
  pAFmax. Asjaomased müraallikad on õhukuivati väljalaskeklapid.

6.2.2.2.   Lähtemüra

Vastavust punktis 4.2.2 kindlaks määratud lähtemüra piirnormidele tõendatakse vastavalt B liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Kohaldatakse maksimumtaseme meetodit. Kõrvalekaldena tehnilises kirjelduses esitatud katse käigust kiirendab rong paigalseisust kuni kiiruseni 30 km/h ja seejärel hoiab nimetatud kiirust.

Peale selle mõõdetakse müra samal kaugusel rööbastee pikiteljest ja samal kõrgusel rööpa ülapinnast, nagu on kindlaks määratud punktis 4.2.2. Kohaldatakse keskmise taseme meetodit ja maksimumtaseme meetodit vastavalt B liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele ja rong kiirendab paigalseisust kuni kiiruseni 40 km/h ning seejärel hoiab nimetatud kiirust. Mõõdetud väärtusi ei hinnata ühestki piirnormist lähtuvalt ning nende kohta tehakse sissekanne tehnilisse dokumentatsiooni ja need edastatakse Euroopa Liidu Raudteeametile.

Eriveeremi puhul tehakse paigaltvõtukatse ilma täiendava haagisekoormuseta.

6.2.2.3.   Möödasõidumüra

Punktis 4.2.3 kindlaks määratud möödasõidumüra piirnormidele vastavuse tõendamine toimub punktide 6.2.2.3.1 ja 6.2.2.3.2 kohaselt.

6.2.2.3.1.   Katsetee tingimused

Katsed tehakse võrdlusrööbasteel, nagu on määratletud B liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses.

Siiski on lubatud katset korraldada rööbasteel, mis ei vasta võrdlusrööbastee rööpa akustilise kareduse taseme ja rööbastee sumbumisnäitaja nõuetele, kui punkti 6.2.2.3.2 kohaselt mõõdetav müratase ei ületa punktis 4.2.3 kindlaks määratud piirnorme.

Katsetee akustiline karedus ja sumbumisnäitaja tuleb alati kindlaks määrata. Kui katsetee vastab võrdlusrööbastee nõuetele, tehakse mürataseme mõõtmistulemuse juurde märge „võrreldav“; vastasel juhul tuleb mõõtmistulemuse juurde teha märge „mittevõrreldav“. Mürataseme mõõtmistulemuste võrreldavuse või mittevõrreldavuse kohta tuleb teha sissekanne tehnilisse dokumentatsiooni.

Katsetee rööpa akustilise kareduse mõõdetud väärtused kehtivad perioodi jooksul, mis algab kolm kuud enne ja lõpeb kolm kuud pärast kõnealust mõõtmist, tingimusel et selle perioodi jooksul ei tehta mingeid rööbastee hooldustöid, mis mõjutavad rööpa akustilist karedust.

Katsetee rööbastee sumbumisnäitaja mõõdetud väärtused kehtivad perioodi jooksul, mis algab üks aasta enne ja lõpeb üks aasta pärast kõnealust mõõtmist, tingimusel et selle perioodi jooksul ei tehta mingeid rööbastee hooldustöid, mis mõjutavad rööbastee sumbumisnäitajat.

Tehnilises dokumentatsioonis tuleb tõendada, et tüübi möödasõidumüra mõõtmisega seotud rööbastee andmed olid katsete tegemise päeva(de)l kehtivad, näiteks esitades andmed viimase mürataset mõjutanud hooldustöö kohta.

Peale selle on betoonalusel rööbasteel lubatud teha katseid sõidukiirusel 250 km/h ja üle selle. Sellisel juhul peavad piirnormid olema punktis 4.2.3 kindlaks määratud väärtustest 2 dB suuremad.

6.2.2.3.2.   Katse kord

Katsed tehakse vastavalt B liite viites 1 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Piirnormidega võrdlemiseks ümardatakse mõõtmistulemuste detsibellides väljendatud näitajad täisarvuni. Normaliseerimine peab toimuma enne ümardamist. Hindamismenetlus on üksikasjalikult kindlaks määratud punktides 6.2.2.3.2.1, 6.2.2.3.2.2 ja 6.2.2.3.2.3.

6.2.2.3.2.1.   Elektrimootorrongid, diiselmootorrongid, vedurid ja reisivagunid

Elektrimootorrongide, diiselmootorrongide, vedurite ja reisivagunite puhul eristatakse kolme tüüpi suurimat käitamiskiirust.

| (1) | Kui veeremiüksuse suurim käitamiskiirus on 80 km/h või väiksem, siis mõõdetakse möödasõidumüra maksimumkiirusel vmax. See väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 kindlaks määratud piirnormi LpAeq,Tp(80 km/h). |
| --- | --- |

(1)

Kui veeremiüksuse suurim käitamiskiirus on 80 km/h või väiksem, siis mõõdetakse möödasõidumüra maksimumkiirusel vmax. See väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 kindlaks määratud piirnormi LpAeq,Tp(80 km/h).

| (2) | Kui veeremiüksuse suurim käitamiskiirus vmax on suurem kui 80 km/h ja väiksem kui 250 km/h, siis mõõdetakse möödasõidumüra kiirusel 80 km/h ja maksimumkiirusel. Möödasõidumüra mõlemad mõõdetud väärtused LpAeq,Tp(Vtest) normaliseeritakse valemiga 1 võrdluskiirusele 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h). Normaliseeritud väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 kindlaks määratud piirnormi LpAeq,Tp(80 km/h).

  Valem 1






  LpAeq,Tp(80 km/h) = LpAeq,Tp(Vtest) – 30 * log (vtest/80 km/h)







  vtest | = | tegelik kiirus mõõtmise ajal |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Kui veeremiüksuse suurim käitamiskiirus vmax on suurem kui 80 km/h ja väiksem kui 250 km/h, siis mõõdetakse möödasõidumüra kiirusel 80 km/h ja maksimumkiirusel. Möödasõidumüra mõlemad mõõdetud väärtused LpAeq,Tp(Vtest) normaliseeritakse valemiga 1 võrdluskiirusele 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h). Normaliseeritud väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 kindlaks määratud piirnormi LpAeq,Tp(80 km/h).

Valem 1

LpAeq,Tp(80 km/h) = LpAeq,Tp(Vtest) – 30 * log (vtest/80 km/h)

vtest

=

tegelik kiirus mõõtmise ajal

| (3) | Kui veeremiüksuse suurim käitamiskiirus vmax on 250 km/h või üle selle, siis mõõdetakse möödasõidumüra kiirusel 80 km/h ja maksimumkiirusel. Katse kiirusepiirang on 320 km/h. Möödasõidumüra mõõdetud väärtus LpAeq,Tp(Vtest) kiirusel 80 km/h normaliseeritakse valemiga 1 võrdluskiirusele 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h). Normaliseeritud väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 kindlaks määratud piirnormi LpAeq,Tp(80 km/h). Möödasõidumüra mõõdetud väärtus LpAeq,Tp(Vtest) maksimumkiirusel normaliseeritakse valemiga 2 võrdluskiirusele 250 km/h LpAeq,Tp(250 km/h). Normaliseeritud väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 kindlaks määratud piirnormi LpAeq,Tp(250 km/h).

  Valem 2






  LpAeq,Tp(250 km/h) = LpAeq,Tp(Vtest) – 50 * log(vtest/250 km/h)







  vtest | = | tegelik kiirus mõõtmise ajal |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Kui veeremiüksuse suurim käitamiskiirus vmax on 250 km/h või üle selle, siis mõõdetakse möödasõidumüra kiirusel 80 km/h ja maksimumkiirusel. Katse kiirusepiirang on 320 km/h. Möödasõidumüra mõõdetud väärtus LpAeq,Tp(Vtest) kiirusel 80 km/h normaliseeritakse valemiga 1 võrdluskiirusele 80 km/h LpAeq,Tp(80 km/h). Normaliseeritud väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 kindlaks määratud piirnormi LpAeq,Tp(80 km/h). Möödasõidumüra mõõdetud väärtus LpAeq,Tp(Vtest) maksimumkiirusel normaliseeritakse valemiga 2 võrdluskiirusele 250 km/h LpAeq,Tp(250 km/h). Normaliseeritud väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 kindlaks määratud piirnormi LpAeq,Tp(250 km/h).

Valem 2

LpAeq,Tp(250 km/h) = LpAeq,Tp(Vtest) – 50 * log(vtest/250 km/h)

vtest

=

tegelik kiirus mõõtmise ajal

6.2.2.3.2.2.   Vagunid

Vagunite puhul eristatakse kahte suurima käitamiskiiruse klassi.

| (1) | Kui veeremiüksuse suurim käitamiskiirus on 80 km/h või väiksem, siis mõõdetakse möödasõidumüra maksimumkiirusel vmax. Möödasõidumüra mõõdetud väärtus LpAeq,Tp(Vtest) normaliseeritakse valemiga 3 APLi võrdlusväärtusele 0,225 m–1 LpAeq,Tp (APLref). See väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 kindlaks määratud piirnormi LpAeq,Tp(80 km/h).

  Valem 3






  LpAeq,Tp (APLref) = LpAeq,Tp(Vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m–1)







  APLwag | = | telgede arv jagatud puhvritest mõõdetud pikkusega (m–1) |
| --- | --- | --- | --- |
| vtest | = | tegelik kiirus mõõtmise ajal |

(1)

Kui veeremiüksuse suurim käitamiskiirus on 80 km/h või väiksem, siis mõõdetakse möödasõidumüra maksimumkiirusel vmax. Möödasõidumüra mõõdetud väärtus LpAeq,Tp(Vtest) normaliseeritakse valemiga 3 APLi võrdlusväärtusele 0,225 m–1 LpAeq,Tp (APLref). See väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 kindlaks määratud piirnormi LpAeq,Tp(80 km/h).

Valem 3

LpAeq,Tp (APLref) = LpAeq,Tp(Vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m–1)

APLwag

=

telgede arv jagatud puhvritest mõõdetud pikkusega (m–1)

vtest

=

tegelik kiirus mõõtmise ajal

| (2) | Kui veeremiüksuse suurim käitamiskiirus vmax on suurem kui 80 km/h, siis mõõdetakse möödasõidumüra kiirusel 80 km/h ja maksimumkiirusel. Mõlemad mõõdetud möödasõidumüra väärtused LpAeq,Tp(Vtest) normaliseeritakse valemiga 4 võrdluskiirusele 80 km/h ja APLi võrdlusväärtusele 0,225 m–1 LpAeq,Tp(APL ref, 80 km/h). Normaliseeritud väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 kindlaks määratud piirnormi LpAeq,Tp(80 km/h).

  Valem 4






  LpAeq,Tp (APLref, 80 km/h) = LpAeq,Tp(Vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m–1) — 30 * log(vtest/80 km/h)







  APLwag | = | telgede arv jagatud puhvritest mõõdetud pikkusega (m–1) |
| --- | --- | --- | --- |
| vtest | = | tegelik kiirus mõõtmise ajal |

(2)

Kui veeremiüksuse suurim käitamiskiirus vmax on suurem kui 80 km/h, siis mõõdetakse möödasõidumüra kiirusel 80 km/h ja maksimumkiirusel. Mõlemad mõõdetud möödasõidumüra väärtused LpAeq,Tp(Vtest) normaliseeritakse valemiga 4 võrdluskiirusele 80 km/h ja APLi võrdlusväärtusele 0,225 m–1 LpAeq,Tp(APL ref, 80 km/h). Normaliseeritud väärtus ei tohi ületada punktis 4.2.3 kindlaks määratud piirnormi LpAeq,Tp(80 km/h).

Valem 4

LpAeq,Tp (APLref, 80 km/h) = LpAeq,Tp(Vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m–1) — 30 * log(vtest/80 km/h)

APLwag

=

telgede arv jagatud puhvritest mõõdetud pikkusega (m–1)

vtest

=

tegelik kiirus mõõtmise ajal

6.2.2.3.2.3.   Eriveerem

Eriveeremi suhtes kohaldatakse sama hindamismenetlust, mis on kindlaks määratud punktis 6.2.2.3.2.1. Mõõtmine tuleb teha täiendavate haagisekoormusteta.

Eriveerem loetakse punktis 4.2.3 kindlaks määratud möödasõidumüra nõuetele vastavaks ilma mõõtmiseta, kui see vastab järgmistele tingimustele:

| — | pidurdamine toimub ainult komposiitmaterjalist piduriklotsidega pidurite või ketaspiduritega ja |
| --- | --- |

—

pidurdamine toimub ainult komposiitmaterjalist piduriklotsidega pidurite või ketaspiduritega ja

| — | varustusse kuuluvad komposiitmaterjalist hõõrdpidurid, kui hõõrdplokid on paigaldatud. |
| --- | --- |

—

varustusse kuuluvad komposiitmaterjalist hõõrdpidurid, kui hõõrdplokid on paigaldatud.

6.2.2.4.   Juhikabiini sisemüra

Punktis 4.2.4 kindlaks määratud juhikabiini sisemüra piirnormidele vastavuse tõendamine toimub vastavalt B liite viites 2 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Eriveeremi puhul tuleb mõõtmine teha täiendavate haagisekoormusteta.

6.2.3.   Lihtsustatud hindamine

Punktis 6.2.2 kindlaks määratud katse käigu võib mõne katse või kõikide katsete puhul asendada lihtsustatud hindamisega. Lihtsustatud hindamine hõlmab hinnatava veeremiüksuse akustilist võrdlust olemasoleva tüübiga (edaspidi „võrdlustüüp“), mille müraomadused on dokumenteeritud.

Lihtsustatud hindamist võib kasutada iga asjaomase põhiparameetri („püsimüra“, „lähtemüra“, „möödasõidumüra“, „juhikabiini sisemüra“) puhul eraldi ning selle käigus tuleb esitada tõendid, mille kohaselt hinnatava veeremiüksuse erinevuste mõju ei põhjusta punktis 4.2 kindlaks määratud piirnormide ületamist.

Kui veeremiüksuse puhul kasutatakse lihtsustatud hindamist, peab selle vastavustõendite hulgas olema ka üksikasjalik kirjeldus võrdlustüübiga võrreldes tehtud müra puudutavatest muudatustest. Selle kirjelduse alusel tehakse lihtsustatud hindamine. Hinnangulised mürataseme väärtused hõlmavad kohaldatud hindamismeetodist tulenevat mõõtemääramatust. Lihtsustatud hindamine võib seisneda arvutuses ja/või lihtsustatud mõõtmises.

Lihtsustatud hindamismeetodi põhjal sertifitseeritud veeremiüksust ei kasutata edaspidiste hindamiste puhul võrdlusalusena.

Kui lihtsustatud hindamist kohaldatakse möödasõidumüra suhtes, siis peab võrdlustüüp vastama vähemalt ühele järgmistest:

| — | käesoleva lisa 4. peatükk ja möödasõidumüra tulemused on märgistatud kui „võrreldavad“, |
| --- | --- |

—

käesoleva lisa 4. peatükk ja möödasõidumüra tulemused on märgistatud kui „võrreldavad“,

| — | otsuse 2011/229/EL lisa 4. peatükk ja möödasõidumüra tulemused on märgistatud kui „võrreldavad“, |
| --- | --- |

—

otsuse 2011/229/EL lisa 4. peatükk ja möödasõidumüra tulemused on märgistatud kui „võrreldavad“,

| — | otsuse 2006/66/EÜ lisa 4. peatükk, |
| --- | --- |

—

otsuse 2006/66/EÜ lisa 4. peatükk,

| — | otsuse 2008/232/EÜ lisa 4. peatükk. |
| --- | --- |

—

otsuse 2008/232/EÜ lisa 4. peatükk.

Vaguni puhul, mille parameetrid võrdlustüübiga võrreldes jäävad tabelis 7 esitatud lubatud vahemikku, peetakse ilma täiendava kontrollimiseta punktis 4.2.3 kindlaks määratud möödasõidumüra piirnormidele vastavaks veeremiüksuseks.

Tabel 7

Parameetrite lubatud kõikumine vagunite kontrollimisest vabastamise puhul

| Parameeter | Lubatud kõikumine (võrreldes võrdlusveeremiüksusega) |
| --- | --- |
| Veeremiüksuse suurim kiirus | Mis tahes kiirus kuni 160 km/h. |
| Ratta tüüp | Ainult juhul, kui müratase on võrdne või väiksem (B liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses märgitud akustilised omadused). |
| Tühimass | Ainult vahemikus – 5 % kuni + 20 %. |
| Piduriklotsid | Ainult juhul, kui võrdlusveeremiüksus on varustatud piduriklotsidega ja hinnatava veeremiüksuse piduriklotsid on kas hõlmatud käesoleva KTK kohase EÜ vastavusdeklaratsiooniga või loetletud käesoleva KTK G liites. |

Parameeter

Lubatud kõikumine (võrreldes võrdlusveeremiüksusega)

Veeremiüksuse suurim kiirus

Mis tahes kiirus kuni 160 km/h.

Ratta tüüp

Ainult juhul, kui müratase on võrdne või väiksem (B liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses märgitud akustilised omadused).

Tühimass

Ainult vahemikus – 5 % kuni + 20 %.

Piduriklotsid

Ainult juhul, kui võrdlusveeremiüksus on varustatud piduriklotsidega ja hinnatava veeremiüksuse piduriklotsid on kas hõlmatud käesoleva KTK kohase EÜ vastavusdeklaratsiooniga või loetletud käesoleva KTK G liites.

7.   RAKENDAMINE

7.1.   Käesoleva KTK kohaldamine uute allsüsteemide suhtes

| (1) | Käesolevat KTKd kohaldatakse kõigi selle kohaldamisalasse kuuluvate veeremiüksuste suhtes, mis lastakse turule pärast 28. septembrit 2023, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punkti 7.1.1.2 „Kohaldamine käimasolevate projektide suhtes“ või punkti 7.1.1.3 „Kohaldamine eriveeremi suhtes“ või vagunite KTK punkti 7.1.1 „Kohaldamine käimasolevate projektide suhtes“. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Vastavus käesoleva lisa versioonile, mis kehtis enne 28. septembrit 2023, loetakse samaväärseks vastavusega käesolevale KTK-le, välja arvatud H liites loetletud muudatuste puhul. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Veeremi allsüsteemi ja sellega seotud koostalitluse komponentide puhul peavad EÜ tüübi- või projektihindamistõenditega seotud eeskirjad vastama vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punkti 7.1.3 ja vagunite KTK punkti 7.2.3 nõuetele. |
| --- | --- |

(3)

7.2.   Käesoleva KTK kohaldamine olemasolevate allsüsteemide suhtes

Põhimõtted, mida taotlejad ja lube väljaandvad asutused peavad käitatava veeremi või olemasoleva veeremitüübi muudatus(t)e korral järgima, on kindlaks määratud vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 7.1.2 ja vagunite KTK punktis 7.2.2.

7.2.1.   Sätted käitatava veeremi või olemasoleva veeremitüübi muutmise korral

Taotleja tagab, et muudetud veeremi müratase jääb allapoole piirnorme, mis on kindlaks määratud KTK versioonis, mida kohaldati kõnealusele veeremile kasutuselevõtuloa esmakordse andmise ajal. Kui kasutuselevõtuloa esmakordse andmise ajal KTK puudus, tagab taotleja, et muudetud veeremi müratase ei ole suurenenud või jääb allapoole komisjoni otsuses 2006/66/EÜ või 2002/735/EÜ kindlaks määratud piirmäärasid (3).

Kui hindamine on vajalik, piirdub see muutmisest mõjutatud põhiparameetritega.

Kui kohaldatakse lihtsustatud hindamist, siis võib algupärast veeremiüksust käsitada võrdlusveeremiüksusena vastavalt punktile 6.2.3.

Terve veeremiüksuse asendamise või veeremiüksusse kuuluva veeremi asendamise korral (näiteks asendamine pärast rasket kahjustust) ei nõuta käesolevale KTK-le vastavuse hindamist, kui asendusveeremiüksus või -veerem on asendatavaga identne.

7.2.2.   Lisasätted käesoleva KTK kohaldamiseks olemasolevate vagunite suhtes

Käesoleva määruse artiklis 5a kindlaks määratud käitamise piiranguid ei kohaldata vagunite suhtes, mida käitatakse peamiselt üle 40 ‰ kallakuga liinidel, mille suurim käitamiskiirus on üle 120 km/h, mille suurim teljekoormus on üle 22,5 t, mida kasutatakse üksnes taristutööde jaoks ja mida kasutatakse rongide päästetöödeks.

Kui vagun on varustatud käesoleva KTK kohase EÜ vastavusdeklaratsiooniga hõlmatud ratta klotspidurite hõõrdeelementidega või G liites loetletud ratta klotspidurite hõõrdeelementidega ning vagunile ei lisata müraallikaid, siis eeldatakse ilma täiendavate katseteta, et kõnealune vagun vastab punkti 4.2.3 nõuetele.

7.2.2.1.   Ei kasutata

7.2.2.2.   Väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel käitatavad vagunid

Vaguneid, mis kuuluvad ühte järgmistest kategooriatest, võib käitada väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel nende kasutusala piires:

| — | vagunid, millel on EÜ vastavustõendamise deklaratsioon vastavalt otsusele 2006/66/EÜ; |
| --- | --- |

—

vagunid, millel on EÜ vastavustõendamise deklaratsioon vastavalt otsusele 2006/66/EÜ;

| — | vagunid, millel on EÜ vastavustõendamise deklaratsioon vastavalt otsusele 2011/229/EL; |
| --- | --- |

—

vagunid, millel on EÜ vastavustõendamise deklaratsioon vastavalt otsusele 2011/229/EL;

| — | vagunid, millel on EÜ vastavustõendamise deklaratsioon vastavalt käesolevale KTK-le; |
| --- | --- |

—

vagunid, millel on EÜ vastavustõendamise deklaratsioon vastavalt käesolevale KTK-le;

| — | vagunid, mis on varustatud ühega järgmistest:






  — | ratta klotspidurite hõõrdeelemendid, mis on hõlmatud käesoleva KTK kohase EÜ vastavusdeklaratsiooniga, |
| --- | --- | --- |

—

vagunid, mis on varustatud ühega järgmistest:

—

ratta klotspidurite hõõrdeelemendid, mis on hõlmatud käesoleva KTK kohase EÜ vastavusdeklaratsiooniga,

| — | ratta klotspidurite hõõrdeelemendid, mis on loetletud G liites, |
| --- | --- |

—

ratta klotspidurite hõõrdeelemendid, mis on loetletud G liites,

| — | pidurikettad sõidupidurdusfunktsiooni jaoks; |
| --- | --- |

—

pidurikettad sõidupidurdusfunktsiooni jaoks;

| — | vagunid, millele on sõidupidurdusfunktsiooni jaoks paigaldatud E liites loetletud komposiitmaterjalist piduriklotsid. Nende vagunite käitamist väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel piiratakse vastavalt käesolevas liites kirjeldatud tingimustele. |
| --- | --- |

—

vagunid, millele on sõidupidurdusfunktsiooni jaoks paigaldatud E liites loetletud komposiitmaterjalist piduriklotsid. Nende vagunite käitamist väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel piiratakse vastavalt käesolevas liites kirjeldatud tingimustele.

7.2.2.3.   Koostalitluse komponendid

| — | Käesolevas punktis käsitletakse koostalitluse komponente, mille suhtes kohaldatakse tüübihindamist või projekti kontrollimist. |
| --- | --- |

—

Käesolevas punktis käsitletakse koostalitluse komponente, mille suhtes kohaldatakse tüübihindamist või projekti kontrollimist.

| — | Tüübihindamine või projekti kontrollimine või kasutussobivus jääb kehtima isegi siis, kui jõustub käesoleva KTK muudatus, välja arvatud juhul, kui kõnealuse KTK läbivaatamisel ei ole sõnaselgelt ette nähtud teisiti. |
| --- | --- |

—

Tüübihindamine või projekti kontrollimine või kasutussobivus jääb kehtima isegi siis, kui jõustub käesoleva KTK muudatus, välja arvatud juhul, kui kõnealuse KTK läbivaatamisel ei ole sõnaselgelt ette nähtud teisiti.

| — | Selle aja jooksul on lubatud turule lasta uusi sama tüüpi komponente ilma uue tüübihindamiseta. |
| --- | --- |

—

Selle aja jooksul on lubatud turule lasta uusi sama tüüpi komponente ilma uue tüübihindamiseta.

7.3.   Erijuhtumid

7.3.1.   Sissejuhatus

Punktis 7.3.2 loetletud erijuhtumid on klassifitseeritud kui

| (a) | „P-juhtumid“: püsivad juhtumid; |
| --- | --- |

(a)

„P-juhtumid“: püsivad juhtumid;

| (b) | „T-juhtumid“ ajutised juhtumid. |
| --- | --- |

(b)

„T-juhtumid“ ajutised juhtumid.

7.3.2.   Erijuhtumite loetelu

7.3.2.1.   Erijuhtumid

(a)   Eesti, Soome, Läti, Leedu, Poola ja Slovakkia erijuhtum

(P-juhtum.) Selliste veeremiüksuste puhul, mida kasutatakse ühiselt kolmandate riikidega, kelle raudteevõrgustiku rööpmelaius erineb liidusisese peamise raudteevõrgustiku omast, on lubatud käesoleva KTK nõuete asemel kohaldada siseriiklikke tehnilisi eeskirju.

(b)   Soome erijuhtum

(T-juhtum.) Otsust 2011/229/EL võib jätkuvalt kohaldada üksnes Soome territooriumil kasutatavate kaubavagunite suhtes, kuni leitakse sobiv tehniline lahendus karmide talvetingimuste jaoks, kuid igal juhul mitte kauem kui 31. detsembrini 2032. See ei takista teiste liikmesriikide kaubavagunite käitamist Soome raudteevõrgus.

7.3.2.2.   Püsimüra piirnormid (punkt 4.2.1)

(a)   Soome erijuhtum

(T-juhtum.) Ainult Soome raudteevõrgus käitatavate reisivagunite ja vagunite puhul, mis on varustatud elektrivarustussüsteemi enam kui 100 kW diiselgeneraatoriga, võib tabelis 2 näidatud püsimüra piirnormi LpAeq,T [unit] suurendada väärtuseni 72 dB.

7.3.2.3.   Lähtemüra piirnormid (punkt 4.2.2)

(a)   Rootsi erijuhtum

(T-juhtum.) Vedurite puhul, mille koguveojõud on üle 6 000 kW ja mille suurim teljekoormus on üle 25 t, võib tabelis 3 näidatud lähtemüra piirnormi LpAF,max suurendada väärtuseni 89 dB.

7.3.2.4.   Möödasõidumüra piirnormid (punkt 4.2.3)

(a)   La Manche’i tunneli erijuhtum

(P-juhtum.) La Manche'i tunneli puhul ei kohaldata möödasõidumüra piirnorme selliste kaubavagunite suhtes, mis on ettenähtud raskete kaubaveokite vedamiseks Coquelles'i (Prantsusmaa) ja Folkestone'i (Ühendkuningriik) vahel.

(b)   Rootsi erijuhtum

(T-juhtum.) vedurite puhul, mille koguveojõud on üle 6 000 kW ja mille suurim teljekoormus on üle 25 t, võib tabelis 4 näidatud möödasõidumüra piirnormi LpAeq,Tp (80 km/h) suurendada väärtuseni 85 dB.

7.4.   Konkreetsed rakenduseeskirjad

7.4.1.   Konkreetsed rakenduseeskirjad käesoleva KTK kohaldamiseks olemasolevate vagunite suhtes (punkt 7.2.2)

(a)   Konkreetsed rakenduseeskirjad käesoleva KTK kohaldamiseks olemasolevate vagunite suhtes La Manche’i tunnelis

(P-juhtum.) Iga päev öisel ajal käitatavate kaubarongide keskmise aastase arvu väljaarvutamisel ei võeta arvesse kaubaronge, mis koosnevad vagunitest, mis on ettenähtud raskete kaubaveokite vedamiseks Coquelles'i (Prantsusmaa) ja Folkestone'i (Ühendkuningriik) vahel.

(b)   Konkreetsed rakenduseeskirjad käesoleva KTK kohaldamiseks olemasolevate vagunite suhtes Soomes ja Rootsis

(T-juhtum.) Ebakindluse tõttu, mis on seotud komposiitmaterjalist piduriklotside kasutamisega karmides talvetingimustes, ei kasutata väiksema liikluskoormusega raudteeliinide kontseptsiooni Soome ja Rootsi raudteevõrgus kuni 31. detsembrini 2032. See ei takista teiste liikmesriikide kaubavagunite käitamist Soome ja Rootsi raudteevõrgus.

7.4.2.   Konkreetsed rakenduseeskirjad väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel käitatavate vagunite jaoks (punkt 7.2.2.2)

(a)   Konkreetsed rakenduseeskirjad Belgia väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel käitatavate vagunite jaoks

(T-juhtum.) Lisaks punktis 7.2.2.2 loetletud vagunitele võib Belgia territooriumil väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutada järgmisi olemasolevaid vaguneid:

| — | vagunid, millel on rehviga rattad: kuni 31. detsembrini 2026; |
| --- | --- |

—

vagunid, millel on rehviga rattad: kuni 31. detsembrini 2026;

| — | vagunid, millele tuleb paigaldada muutuva karakteristikuga piduriventiil, et asendada malmist piduriklotsid komposiitmaterjalist piduriklotsidega: kuni 31. detsembrini 2026; |
| --- | --- |

—

vagunid, millele tuleb paigaldada muutuva karakteristikuga piduriventiil, et asendada malmist piduriklotsid komposiitmaterjalist piduriklotsidega: kuni 31. detsembrini 2026;

| — | malmist piduriklotsidega vagunid, mille rattad tuleb asendada B liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud nõuetele vastavate ratastega, et neile saaks paigaldada komposiitmaterjalist piduriklotsid: kuni 31. detsembrini 2026. |
| --- | --- |

—

malmist piduriklotsidega vagunid, mille rattad tuleb asendada B liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud nõuetele vastavate ratastega, et neile saaks paigaldada komposiitmaterjalist piduriklotsid: kuni 31. detsembrini 2026.

(b)   Konkreetsed rakenduseeskirjad La Manche’i tunneli väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel käitatavate vagunite jaoks

(P-juhtum.) Lisaks punktis 7.2.2.2 loetletud vagunitele võib La Manche’i tunneli kontsessiooni alusel väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel käitada järgmisi olemasolevaid vaguneid:

vagunid, mis on ettenähtud raskete kaubaveokite vedamiseks Coquelles'i (Prantsusmaa) ja Folkestone'i (Ühendkuningriik) vahel.

(c)   Konkreetsed rakenduseeskirjad Tšehhi väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel käitatavate vagunite jaoks

(T-juhtum.) Lisaks punktis 7.2.2.2 loetletud vagunitele võib Tšehhi territooriumil väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutada järgmisi olemasolevaid vaguneid:

| — | vagunid, millel on rehviga rattad: kuni 31. detsembrini 2026; |
| --- | --- |

—

vagunid, millel on rehviga rattad: kuni 31. detsembrini 2026;

| — | vagunid, millel on 59V-tüüpi laagrid: kuni 31. detsembrini 2034; |
| --- | --- |

—

vagunid, millel on 59V-tüüpi laagrid: kuni 31. detsembrini 2034;

| — | vagunid, millele tuleb paigaldada muutuva karakteristikuga piduriventiil, et asendada malmist piduriklotsid komposiitmaterjalist piduriklotsidega: kuni 31. detsembrini 2034; |
| --- | --- |

—

vagunid, millele tuleb paigaldada muutuva karakteristikuga piduriventiil, et asendada malmist piduriklotsid komposiitmaterjalist piduriklotsidega: kuni 31. detsembrini 2034;

| — | vagunid, millel on malmist piduriklotsid ja pidurikonfiguratsioon 1Bg või 1Bgu: kuni 31. detsembrini 2036; |
| --- | --- |

—

vagunid, millel on malmist piduriklotsid ja pidurikonfiguratsioon 1Bg või 1Bgu: kuni 31. detsembrini 2036;

| — | malmist piduriklotsidega vagunid, mille rattad tuleb asendada B liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud nõuetele vastavate ratastega, et neile saaks paigaldada komposiitmaterjalist piduriklotsid: kuni 31. detsembrini 2029. |
| --- | --- |

—

malmist piduriklotsidega vagunid, mille rattad tuleb asendada B liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud nõuetele vastavate ratastega, et neile saaks paigaldada komposiitmaterjalist piduriklotsid: kuni 31. detsembrini 2029.

Peale selle ei ole väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kuni 31. detsembrini 2030 kohustuslik kasutada komposiitmaterjalist piduriklotse olemasolevatel vagunitel, mis ei ole hõlmatud esimese lõikega ja mille jaoks puudub konkreetne lahendus malmist piduriklotside asendamiseks.

(d)   Konkreetsed rakenduseeskirjad Prantsusmaa väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel käitatavate vagunite jaoks

(T-juhtum.) Lisaks punktis 7.2.2.2 loetletud vagunitele võib Prantsusmaa territooriumil väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutada järgmisi olemasolevaid vaguneid:

| — | vagunid, millel on malmist piduriklotsid ja pidurikonfiguratsioon 1Bg või 1Bgu: kuni 31. detsembrini 2030; |
| --- | --- |

—

vagunid, millel on malmist piduriklotsid ja pidurikonfiguratsioon 1Bg või 1Bgu: kuni 31. detsembrini 2030;

| — | vagunid, millel on väikesed rattad (läbimõõt alla 920 mm): kuni 31. detsembrini 2030. |
| --- | --- |

—

vagunid, millel on väikesed rattad (läbimõõt alla 920 mm): kuni 31. detsembrini 2030.

(e)   Konkreetsed rakenduseeskirjad Itaalia väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel käitatavate vagunite jaoks

(T-juhtum.) Lisaks punktis 7.2.2.2 loetletud vagunitele võib Itaalia territooriumil väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutada järgmisi olemasolevaid vaguneid:

| — | vagunid, millel on rehviga rattad: kuni 31. detsembrini 2026; |
| --- | --- |

—

vagunid, millel on rehviga rattad: kuni 31. detsembrini 2026;

| — | vagunid, millele tuleb paigaldada muutuva karakteristikuga piduriventiil, et asendada malmist piduriklotsid komposiitmaterjalist piduriklotsidega: kuni 31. detsembrini 2026; |
| --- | --- |

—

vagunid, millele tuleb paigaldada muutuva karakteristikuga piduriventiil, et asendada malmist piduriklotsid komposiitmaterjalist piduriklotsidega: kuni 31. detsembrini 2026;

| — | malmist piduriklotsidega vagunid, mille rattad tuleb asendada B liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud nõuetele vastavate ratastega, et neile saaks paigaldada komposiitmaterjalist piduriklotsid: kuni 31. detsembrini 2026. |
| --- | --- |

—

malmist piduriklotsidega vagunid, mille rattad tuleb asendada B liite viites 3 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud nõuetele vastavate ratastega, et neile saaks paigaldada komposiitmaterjalist piduriklotsid: kuni 31. detsembrini 2026.

Peale selle ei ole väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kuni 31. detsembrini 2030 kohustuslik kasutada komposiitmaterjalist piduriklotse olemasolevatel vagunitel, mis ei ole hõlmatud esimese lõikega ja mille jaoks puudub konkreetne lahendus malmist piduriklotside asendamiseks.

(f)   Konkreetsed rakenduseeskirjad Poola väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel käitatavate vagunite jaoks

(T-juhtum.) Lisaks punktis 7.2.2.2 loetletud vagunitele võib kuni 31. detsembrini 2036 Poola territooriumil väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutada järgmisi olemasolevaid vaguneid:

| — | vagunid, millel on rehviga rattad; |
| --- | --- |

—

vagunid, millel on rehviga rattad;

| — | vagunid, millel on malmist piduriklotsid ja pidurikonfiguratsioon 1Bg või 1Bgu; |
| --- | --- |

—

vagunid, millel on malmist piduriklotsid ja pidurikonfiguratsioon 1Bg või 1Bgu;

| — | vagunid, mis on projekteeritud S-liikluse jaoks ja millele on paigaldatud malmist piduriklotsidega varustatud SS-tüüpi pidurid; |
| --- | --- |

—

vagunid, mis on projekteeritud S-liikluse jaoks ja millele on paigaldatud malmist piduriklotsidega varustatud SS-tüüpi pidurid;

| — | vagunid, millel on malmist piduriklotsid ja mis on projekteeritud SS-liikluse jaoks ning millele on vaja LL-piduriklotside kasutuselevõtmiseks paigaldada rattad, mis vastavad B liite viites 3 osutatud tehnilisele kirjeldusele, ja muutuva karakteristikuga piduriventiil. |
| --- | --- |

—

vagunid, millel on malmist piduriklotsid ja mis on projekteeritud SS-liikluse jaoks ning millele on vaja LL-piduriklotside kasutuselevõtmiseks paigaldada rattad, mis vastavad B liite viites 3 osutatud tehnilisele kirjeldusele, ja muutuva karakteristikuga piduriventiil.

(g)   Konkreetsed rakenduseeskirjad Slovakkia väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel käitatavate vagunite jaoks

(T-juhtum.) Lisaks punktis 7.2.2.2 loetletud vagunitele võib Slovakkia territooriumil väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel kasutada järgmisi olemasolevaid vaguneid:

| — | vagunid, millel on rehviga rattad: kuni 31. detsembrini 2026; |
| --- | --- |

—

vagunid, millel on rehviga rattad: kuni 31. detsembrini 2026;

| — | vagunid, millel on 26–2.8-tüüpi pöördvankrid, mis on varustatud P10-tüüpi malmist piduriklotsidega: kuni 31. detsembrini 2036; |
| --- | --- |

—

vagunid, millel on 26–2.8-tüüpi pöördvankrid, mis on varustatud P10-tüüpi malmist piduriklotsidega: kuni 31. detsembrini 2036;

| — | vagunid, millele tuleb paigaldada muutuva karakteristikuga piduriventiil, et asendada malmist piduriklotsid komposiitmaterjalist piduriklotsidega: kuni 31. detsembrini 2036; |
| --- | --- |

—

vagunid, millele tuleb paigaldada muutuva karakteristikuga piduriventiil, et asendada malmist piduriklotsid komposiitmaterjalist piduriklotsidega: kuni 31. detsembrini 2036;

(P-juhtum.) 2TS-tüüpi pöördvankritega vagunid, mis on ette nähtud liikuma Slovakkia ja kolmandate riikide vahel pöördvankrite vahetamisega piirijaamas.

A liide

Ei kasutata

B liide

Käesolevas KTKs osutatud standardid

Tabel B.1

Standardid või normdokumendid

| Viide | Hinnatavad näitajad | KTK punkt | Kohustusliku standardi punkt |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | EN ISO 3095:2013


  Acoustics — Railway applications — Measurement of noise emitted by railbound vehicles |
| 1.1 | Möödasõidumüra. Mõõtmine kiirusel, mis on 250 km/h või suurem | 4.2.3 | 6 |
| 1.2 | Püsimüra. Vastavustõendamine | 6.2.2.1 | 5.1, 5.2, 5.3, 5.4, 5.5 (välja arvatud 5.5.2), 5.7 ja 5.8.1 |
| 1.3 | Püsimüra. Peamise õhukompressori töötsükkel | 6.2.2.1 | 5.7 |
| 1.4 | Lähtemüra | 6.2.2.2 | 7 (välja arvatud 7.5.1.2)
  kõrvalekalle punktist 7.5.3 |
| 1.5 | Möödasõidumüra. Katsetee tingimused | 6.2.2.3.1 | 6.2 |
| 1.6 | Möödasõidumüra. Katse käik | 6.2.2.3.2 | 6.1, 6.3, 6.4, 6.5, 6.6 ja 6.7 (välja arvatud 6.7.2) |
| 2 | EN ISO 3381:2021


  Railway applications - Acoustics - Noise measurement inside railbound vehicles |
| 2.1 | Juhikabiini sisemüra | 6.2.2.4 | 7, 8 (välja arvatud 8.4.5 ja 8.7.2) |
| 3 | EN 13979–1:2020


  Railway applications - Wheelsets and bogies - Monobloc wheels - Technical approval procedure - Part 1: Forged and rolled wheels

  Märkus: EN 13979-1:2003+A2:2011 on samuti vastuvõetav. |
| 3.1 | Lihtsustatud hindamine | 6.2.3, tabel 7 | E lisa |
| 3.2 | Konkreetsed rakenduseeskirjad väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel käitatavate vagunite jaoks | 7.4.2 | kõik |
| 4 | UIC 541–4:2020


  Composite brake blocks - General conditions for certification and use |
| 4.1 | Pidurdustõhususe katse | F liide | katsed A1_a ja A2_a |
| 5 | EN 16452:2015+A1:2019


  Railway applications - Braking - Brake blocks |
| 5.1 | Pidurdustõhususe katse. LL- ja K-piduriklotsid | F liide | katsed D.1 ja C.1 |
| 5.2 | Pidurdustõhususe katse. Muud piduriklotsid | F liide | katse J.2 |
| 6 | EN 15610:2019


  Railway applications - Acoustics - Rail and wheel roughness measurement related to noise generation |
| 6.1 | Ratta akustilise kareduse mõõtmise katse käik | F liide | kõik, välja arvatud alapunkt 6.2.2.2 |

Viide

Hinnatavad näitajad

KTK punkt

Kohustusliku standardi punkt

1

EN ISO 3095:2013

Acoustics — Railway applications — Measurement of noise emitted by railbound vehicles

1.1

Möödasõidumüra. Mõõtmine kiirusel, mis on 250 km/h või suurem

4.2.3

6

1.2

Püsimüra. Vastavustõendamine

6.2.2.1

5.1, 5.2, 5.3, 5.4, 5.5 (välja arvatud 5.5.2), 5.7 ja 5.8.1

1.3

Püsimüra. Peamise õhukompressori töötsükkel

6.2.2.1

5.7

1.4

Lähtemüra

6.2.2.2

7 (välja arvatud 7.5.1.2)

kõrvalekalle punktist 7.5.3

1.5

Möödasõidumüra. Katsetee tingimused

6.2.2.3.1

6.2

1.6

Möödasõidumüra. Katse käik

6.2.2.3.2

6.1, 6.3, 6.4, 6.5, 6.6 ja 6.7 (välja arvatud 6.7.2)

2

EN ISO 3381:2021

Railway applications - Acoustics - Noise measurement inside railbound vehicles

2.1

Juhikabiini sisemüra

6.2.2.4

7, 8 (välja arvatud 8.4.5 ja 8.7.2)

3

EN 13979–1:2020

Railway applications - Wheelsets and bogies - Monobloc wheels - Technical approval procedure - Part 1: Forged and rolled wheels

Märkus: EN 13979-1:2003+A2:2011 on samuti vastuvõetav.

3.1

Lihtsustatud hindamine

6.2.3, tabel 7

E lisa

3.2

Konkreetsed rakenduseeskirjad väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel käitatavate vagunite jaoks

7.4.2

kõik

4

UIC 541–4:2020

Composite brake blocks - General conditions for certification and use

4.1

Pidurdustõhususe katse

F liide

katsed A1_a ja A2_a

5

EN 16452:2015+A1:2019

Railway applications - Braking - Brake blocks

5.1

Pidurdustõhususe katse. LL- ja K-piduriklotsid

F liide

katsed D.1 ja C.1

5.2

Pidurdustõhususe katse. Muud piduriklotsid

F liide

katse J.2

6

EN 15610:2019

Railway applications - Acoustics - Rail and wheel roughness measurement related to noise generation

6.1

Ratta akustilise kareduse mõõtmise katse käik

F liide

kõik, välja arvatud alapunkt 6.2.2.2

C liide

Veeremi allsüsteemi hindamine

| Hinnatavad omadused, nagu on kirjeldatud punktis 4.2 | Projekti ekspertiis | Tüübikatse | Korraline katse | Konkreetne hindamismenetlus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Veeremi allsüsteemi element | KTK punkt | KTK punkt |
| Püsimüra | 4.2.1 | X  (4) | X | ei kohaldata | 6.2.2.1 |
| Lähtemüra | 4.2.2 | X  (4) | X | ei kohaldata | 6.2.2.2 |
| Möödasõidumüra | 4.2.3 | X  (4) | X | ei kohaldata | 6.2.2.3 |
| Juhikabiini sisemüra | 4.2.4 | X  (4) | X | ei kohaldata | 6.2.2.4 |

Hinnatavad omadused, nagu on kirjeldatud punktis 4.2

Projekti ekspertiis

Tüübikatse

Korraline katse

Konkreetne hindamismenetlus

Veeremi allsüsteemi element

KTK punkt

KTK punkt

Püsimüra

4.2.1

X  (4)

X

ei kohaldata

6.2.2.1

Lähtemüra

4.2.2

X  (4)

X

ei kohaldata

6.2.2.2

Möödasõidumüra

4.2.3

X  (4)

X

ei kohaldata

6.2.2.3

Juhikabiini sisemüra

4.2.4

X  (4)

X

ei kohaldata

6.2.2.4

D liide

Väiksema liikluskoormusega raudteeliinid

D.1   Väiksema liikluskoormusega raudteeliinide kindlaksmääramine

Artikli 5c lõike 1 kohaselt esitavad liikmesriigid Euroopa Liidu Raudteeametile väiksema liikluskoormusega raudteeliinide loetelu ja tagavad, et taristuettevõtjad määravad need kindlaks taristuregistris (rakenduses), nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/777 (5) (RINF). Loetelu peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| — | väiksema liikluskoormusega liinide algus- ja lõpp-punktid ning nende vastavad osad, kasutades geograafilise asukoha koodi registris, mis on kindlaks määratud taristuregistris. Kui üks nendest punktidest on liikmesriigi piiril, siis tuleb see ära märkida; |
| --- | --- |

—

väiksema liikluskoormusega liinide algus- ja lõpp-punktid ning nende vastavad osad, kasutades geograafilise asukoha koodi registris, mis on kindlaks määratud taristuregistris. Kui üks nendest punktidest on liikmesriigi piiril, siis tuleb see ära märkida;

| — | väiksema liikluskoormusega raudteeliini moodustavate lõikude tunnused. |
| --- | --- |

—

väiksema liikluskoormusega raudteeliini moodustavate lõikude tunnused.

Loetelu koostatakse järgmise näidise alusel.

| Väiksema liikluskoormusega raudteeliin | Liinilõigud | Liinilõigu kordumatu tunnus | Väiksema liikluskoormusega raudteeliin algab/lõpeb liikmesriigi piiril |
| --- | --- | --- | --- |
| Punkt A – punkt E | Punkt A – punkt B | 201 | Jah
  Punkt E (riik Y) |
| Punkt B – punkt C | 202 |
| Punkt C – punkt D | 203 |
| Punkt D – punkt E | 204 |
| Punkt F – punkt I | Punkt F – punkt G | 501 | Ei |
| Punkt G – punkt H | 502 |
| Punkt H – punkt I | 503 |

Väiksema liikluskoormusega raudteeliin

Liinilõigud

Liinilõigu kordumatu tunnus

Väiksema liikluskoormusega raudteeliin algab/lõpeb liikmesriigi piiril

Punkt A – punkt E

Punkt A – punkt B

201

Jah

Punkt E (riik Y)

Punkt B – punkt C

202

Punkt C – punkt D

203

Punkt D – punkt E

204

Punkt F – punkt I

Punkt F – punkt G

501

Ei

Punkt G – punkt H

502

Punkt H – punkt I

503

Peale selle võib liikmesriik vabatahtlikult esitada väiksema liikluskoormusega raudteeliine kujutavad kaardid. Kõik loetelud ja kaardid avaldatakse Euroopa Liidu Raudteeameti veebisaidil (http://www.era.europa.eu) hiljemalt üheksa kuud pärast 27. maid 2019.

Euroopa Liidu Raudteeamet teatab samaks kuupäevaks komisjonile väiksema liikluskoormusega raudteeliinide loetelud ja kaardid. Komisjon teavitab direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 51 osutatud komitee kaudu vastavalt ka liikmesriike.

D.2   Väiksema liikluskoormusega raudteeliinide ajakohastamine

Väiksema liikluskoormusega raudteeliinide ajakohastamiseks vastavalt artikli 5c lõikele 2 kasutatakse ajakohastamisele eelnenud kolme viimase aasta kaubaveoandmeid, mis on kättesaadavad. Kui kaubaveo puhul kaldutakse erandlike asjaolude tõttu konkreetsel aastal nimetatud keskmisest arvust kõrvale rohkem kui 25 %, võib asjaomane liikmesriik arvutada keskmise arvu ülejäänud kahe aasta alusel. Liikmesriigid tagavad, et taristuettevõtjad ajakohastavad väiksema liikluskoormusega raudteeliinid taristuregistris (rakenduses) kohe, kui need uuendused on kättesaadavad. Ajakohastusi kohaldatakse alates järgmisest sõiduplaani muudatusest pärast nende avaldamist.

Väiksema liikluskoormusega raudteeliinideks määratud liine ei muudeta pärast ajakohastamist, välja arvatud juhul, kui asjaomasel perioodil on liiklusmaht vähenenud rohkem kui 50 % ja iga päev öisel ajal käitatavate kaubarongide keskmine arv on väiksem kui 12.

Uute ja täiendatud liinide puhul kasutatakse nende liinide määramisel väiksema liikluskoormusega raudteeliinideks eeldatavat liiklusmahtu.

E liide

Tavapärased komposiitmaterjalist piduriklotsid

E.1   Tavapärased komposiitmaterjalist piduriklotsid rahvusvaheliseks kasutamiseks

Olemasolevaid vaguneid, millele on paigaldatud allpool loetletud piduriklotsid, on lubatud kasutada väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel nende kasutusalas kuni UIC 541-4 N liites kindlaks määratud asjakohase kuupäevani.

| Tootja/toote nimi | Nimetus/piduriklotsi tüüp | Hõõrdeteguri tüüp |
| --- | --- | --- |
| Valeo/Hersot
  Wabco/Cobra | 693
  W554 | K |
| Ferodo | I/B 436 | K |
| Abex | 229 | K
  (Fe – paagutatud) |
| Jurid | 738 | K
  (Fe – paagutatud) |

Tootja/toote nimi

Nimetus/piduriklotsi tüüp

Hõõrdeteguri tüüp

Valeo/Hersot

Wabco/Cobra

693

W554

K

Ferodo

I/B 436

K

Abex

229

K

(Fe – paagutatud)

Jurid

738

K

(Fe – paagutatud)

Tavapäraste komposiitmaterjalist piduriklotsidega varustatud vaguneid, mida ei ole eespool tabelis loetletud, kuid mida on lubatud kasutada rahvusvahelises liikluses vastavalt komisjoni otsusele 2004/446/EÜ (6) või 2006/861/EÜ, (7) võib siiski kasutada tähtajatult nende kohta välja antud loaga hõlmatud kasutusalas.

E.2   Tavapärased komposiitmaterjalist piduriklotsid riigisiseseks kasutamiseks

Olemasolevaid vaguneid, millele on paigaldatud tabelis loetletud piduriklotsid, on lubatud kasutada nende kasutusalas üksnes vastava liikmesriigi raudteevõrgustikus, sealhulgas väiksema liikluskoormusega raudteeliinidel.

| Tootja/toote nimi | Nimetus/piduriklotsi tüüp | Liikmesriik |
| --- | --- | --- |
| Cobra/Wabco | V133 | Itaalia |
| CoFren | S153 | Rootsi |
| CoFren | 128 | Rootsi |
| CoFren | 229 | Itaalia |
| ICER | 904 | Hispaania, Portugal |
| ICER | 905 | Hispaania, Portugal |
| Jurid | 838 | Hispaania, Portugal |

Tootja/toote nimi

Nimetus/piduriklotsi tüüp

Liikmesriik

Cobra/Wabco

V133

Itaalia

CoFren

S153

Rootsi

CoFren

128

Rootsi

CoFren

229

Itaalia

ICER

904

Hispaania, Portugal

ICER

905

Hispaania, Portugal

Jurid

838

Hispaania, Portugal

F liide

Piduriklotside akustiliste omaduste hindamine

Selle katse eesmärk on näidata komposiitmaterjalist piduriklotside akustilisi omadusi koostalitluse komponendi tasandil.

Katse käik koosneb järgmistest etappidest.

1.   Hinnatava piduriklotsi suhtes iseloomuliku ratta akustilise kareduse mõõtmine.

Ratta akustilise kareduse muutumine katsestendil

Kasutatakse uusi piduriklotse. Kasutada tohib ainult uusi või ümberprofileeritud rattaid. Ratastel ei tohi olla mingeid kahjustusi (pragunemine, liugeroome jne).

Vähemalt ühele rattale, mille nimiläbimõõt on 920 mm, tehakse üks järgmistest pidurdustõhususe katsetest:

| — | LL-piduriklotside puhul katse A2_a ja K-piduriklotside puhul katse A1_a vastavalt B liite viites 4 osutatud tehnilisele kirjeldusele; |
| --- | --- |

—

LL-piduriklotside puhul katse A2_a ja K-piduriklotside puhul katse A1_a vastavalt B liite viites 4 osutatud tehnilisele kirjeldusele;

| — | LL-piduriklotside puhul katse D.1 ja K-piduriklotside puhul katse C.1 vastavalt B liite viites 5 osutatud tehnilisele kirjeldusele; |
| --- | --- |

—

LL-piduriklotside puhul katse D.1 ja K-piduriklotside puhul katse C.1 vastavalt B liite viites 5 osutatud tehnilisele kirjeldusele;

| — | muude piduriklotside puhul katse J.2 vastavalt B liite viites 5 osutatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

—

muude piduriklotside puhul katse J.2 vastavalt B liite viites 5 osutatud tehnilisele kirjeldusele.

Valitud katse tehakse lõpuni ja seejärel kasutatakse mõõtmisseeriate tulemusi ratta karedusindeksi määramiseks.

Valitud katse kordamine on vabatahtlik. Kui see valitakse, siis kasutatakse ratta karedusindeksi määramiseks korduskatse mõõtmisseeriate tulemusi. Mõlema katse tulemused dokumenteeritakse.

Teine katse tehakse sama rattaga, kuid piduriklotsi võib uuendada ja asendada teise sama tüüpi piduriklotsiga. Sel juhul peab uus piduriklots olema enne teise katse alustamist täielikult sissesõidetud.

Ratta akustilise kareduse mõõtmise katse käik

Mõõtmised tehakse vastavalt B liite viites 6 osutatud tehnilisele kirjeldusele. Ratta veerepinna akustilise kareduse representatiivsuse tagamiseks peetakse B liite viites 6 osutatud tehnilises kirjelduses esitatud asendite asemel piisavaks kaheksat mõõtmisjoont, mille vahekaugus on 5 mm.

Mõõtmised tehakse eelmises jaotises kirjeldatud ratta akustilise kareduse muutumise katse vältel vastavalt ühele järgmistest tabelitest.

Kui valitud on B liite viites 4 osutatud tehnilisele kirjeldusele vastav katse A2_a.

| Akustilise kareduse mõõtmisseeriad/märgis | Katse osa | Pidurdamiste arv |
| --- | --- | --- |
| 1. katse | 2. katse |
| A | | Alguses | algseisund |
| B | I | Pärast sissesõitmist | pärast 6. pidurdamist |
| C | J | Pärast piduriklotsi konditsioneerimist koormuseta olukorra jaoks | pärast 26. pidurdamist |
| D | K | Kuiv koormuseta olukord | pärast 51. pidurdamist |
| E | L | Niiske koormuseta olukord | pärast 87. pidurdamist |
| F | M | Koormusega olukord | pärast 128. pidurdamist |
| G | N | Lohisemisega pidurdamine (järsu languse matkimine) | pärast 130. pidurdamist |
| H | O | Katse lõpp | pärast 164. pidurdamist |

Akustilise kareduse mõõtmisseeriad/märgis

Katse osa

Pidurdamiste arv

1. katse

2. katse

A

Alguses

algseisund

B

I

Pärast sissesõitmist

pärast 6. pidurdamist

C

J

Pärast piduriklotsi konditsioneerimist koormuseta olukorra jaoks

pärast 26. pidurdamist

D

K

Kuiv koormuseta olukord

pärast 51. pidurdamist

E

L

Niiske koormuseta olukord

pärast 87. pidurdamist

F

M

Koormusega olukord

pärast 128. pidurdamist

G

N

Lohisemisega pidurdamine (järsu languse matkimine)

pärast 130. pidurdamist

H

O

Katse lõpp

pärast 164. pidurdamist

Kui valitud on B liite viites 4 osutatud tehnilisele kirjeldusele vastav katse A1_a.

| Akustilise kareduse mõõtmisseeriad/märgis | Katse osa | Pidurdamiste arv |
| --- | --- | --- |
| 1. katse | 2. katse |
| A | | Alguses | algseisund |
| B | I | Pärast sissesõitmist | pärast 6. pidurdamist |
| C | J | Pärast piduriklotsi konditsioneerimist koormuseta olukorra jaoks | pärast 26. pidurdamist |
| D | K | Kuiv koormuseta olukord | pärast 51. pidurdamist |
| E | L | Niiske koormuseta olukord | pärast 87. pidurdamist |
| F | M | Koormusega olukord | pärast 128. pidurdamist |
| G | N | Lohisemisega pidurdamine (järsu languse matkimine) | pärast 130. pidurdamist |
| H | O | Katse lõpp | pärast 164. pidurdamist |

Akustilise kareduse mõõtmisseeriad/märgis

Katse osa

Pidurdamiste arv

1. katse

2. katse

A

Alguses

algseisund

B

I

Pärast sissesõitmist

pärast 6. pidurdamist

C

J

Pärast piduriklotsi konditsioneerimist koormuseta olukorra jaoks

pärast 26. pidurdamist

D

K

Kuiv koormuseta olukord

pärast 51. pidurdamist

E

L

Niiske koormuseta olukord

pärast 87. pidurdamist

F

M

Koormusega olukord

pärast 128. pidurdamist

G

N

Lohisemisega pidurdamine (järsu languse matkimine)

pärast 130. pidurdamist

H

O

Katse lõpp

pärast 164. pidurdamist

Kui valitud on B liite viites 5 osutatud tehnilisele kirjeldusele vastav katse D.1.

| Akustilise kareduse mõõtmisseeriad/märgis | Katse osa | Pidurdamiste arv |
| --- | --- | --- |
| 1. katse | 2. katse |
| A | | Alguses | algseisund |
| B | I | Pärast sissesõitmist | pärast 6. pidurdamist |
| C | J | Pärast piduriklotsi konditsioneerimist koormuseta olukorra jaoks | pärast 26. pidurdamist |
| D | K | Kuiv koormuseta olukord | pärast 51. pidurdamist |
| E | L | Niiske koormuseta olukord | pärast 87. pidurdamist |
| F | M | Koormusega olukord | pärast 128. pidurdamist |
| G | N | Lohisemisega pidurdamine (järsu languse matkimine) | pärast 130. pidurdamist |
| H | O | Katse lõpp | pärast 149. pidurdamist |

Akustilise kareduse mõõtmisseeriad/märgis

Katse osa

Pidurdamiste arv

1. katse

2. katse

A

Alguses

algseisund

B

I

Pärast sissesõitmist

pärast 6. pidurdamist

C

J

Pärast piduriklotsi konditsioneerimist koormuseta olukorra jaoks

pärast 26. pidurdamist

D

K

Kuiv koormuseta olukord

pärast 51. pidurdamist

E

L

Niiske koormuseta olukord

pärast 87. pidurdamist

F

M

Koormusega olukord

pärast 128. pidurdamist

G

N

Lohisemisega pidurdamine (järsu languse matkimine)

pärast 130. pidurdamist

H

O

Katse lõpp

pärast 149. pidurdamist

Kui valitud on B liite viites 5 osutatud tehnilisele kirjeldusele vastav katse C.1.

| Akustilise kareduse mõõtmisseeriad/märgis | Katse osa | Pidurdamiste arv |
| --- | --- | --- |
| 1. katse | 2. katse |
| A | | Alguses | algseisund |
| B | I | Pärast sissesõitmist | pärast 6. pidurdamist |
| C | J | Pärast piduriklotsi konditsioneerimist koormuseta olukorra jaoks | pärast 26. pidurdamist |
| D | K | Kuiv koormuseta olukord | pärast 51. pidurdamist |
| E | L | Niiske koormuseta olukord | pärast 87. pidurdamist |
| F | M | Koormusega olukord | pärast 128. pidurdamist |
| G | N | Lohisemisega pidurdamine (järsu languse matkimine) | pärast 130. pidurdamist |
| H | O | Katse lõpp | pärast 149. pidurdamist |

Akustilise kareduse mõõtmisseeriad/märgis

Katse osa

Pidurdamiste arv

1. katse

2. katse

A

Alguses

algseisund

B

I

Pärast sissesõitmist

pärast 6. pidurdamist

C

J

Pärast piduriklotsi konditsioneerimist koormuseta olukorra jaoks

pärast 26. pidurdamist

D

K

Kuiv koormuseta olukord

pärast 51. pidurdamist

E

L

Niiske koormuseta olukord

pärast 87. pidurdamist

F

M

Koormusega olukord

pärast 128. pidurdamist

G

N

Lohisemisega pidurdamine (järsu languse matkimine)

pärast 130. pidurdamist

H

O

Katse lõpp

pärast 149. pidurdamist

Kui valitud on B liite viites 5 osutatud tehnilisele kirjeldusele vastav katse J.2.

| Akustilise kareduse mõõtmisseeriad/märgis | Katse osa | Pidurdamiste arv |
| --- | --- | --- |
| 1. katse | 2. katse |
| A | | Alguses | algseisund |
| B | I | Pärast sissesõitmist | pärast 6. pidurdamist |
| C | J | Pärast piduriklotsi konditsioneerimist koormuseta olukorra jaoks | pärast 26. pidurdamist |
| D | K | Kuiv koormuseta olukord | pärast 51. pidurdamist |
| E | L | Niiske koormuseta olukord | pärast 87. pidurdamist |
| F | M | Koormusega olukord | pärast 128. pidurdamist |
| G | N | Lohisemisega pidurdamine (järsu languse matkimine) | pärast 130. pidurdamist |
| H | O | Katse lõpp | pärast 149. pidurdamist |

Akustilise kareduse mõõtmisseeriad/märgis

Katse osa

Pidurdamiste arv

1. katse

2. katse

A

Alguses

algseisund

B

I

Pärast sissesõitmist

pärast 6. pidurdamist

C

J

Pärast piduriklotsi konditsioneerimist koormuseta olukorra jaoks

pärast 26. pidurdamist

D

K

Kuiv koormuseta olukord

pärast 51. pidurdamist

E

L

Niiske koormuseta olukord

pärast 87. pidurdamist

F

M

Koormusega olukord

pärast 128. pidurdamist

G

N

Lohisemisega pidurdamine (järsu languse matkimine)

pärast 130. pidurdamist

H

O

Katse lõpp

pärast 149. pidurdamist

| — | Proovivõtmine: mõõdetakse ühe ratta akustilist karedust. |
| --- | --- |

—

Proovivõtmine: mõõdetakse ühe ratta akustilist karedust.

| — | Keskmistamine: kasutatakse akustilise kareduse ruutkeskmist. |
| --- | --- |

—

Keskmistamine: kasutatakse akustilise kareduse ruutkeskmist.

Tulemus on representatiivne 1/3 oktaavriba lainepikkuse spektriosa ratta kareduse spektris lainepikkuse piirkonnas L

  r
  .

2.   Skalaarnäitaja tuletamine
  L

  r

  1. etapis mõõdetud ratta karedusest :

| |
| --- |

Formula

| |
| --- |

Formula

| kus A(i) ja B(i) on esitatud tabelis: (8)










  i | Lainepikkus λ
  (m) | A
  dB 1 mikromeetri kohta | B
  dB 1/(10–6 m) kohta | L

  r


  dB 1 mikromeetri kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0,00315 | –17,9 | –16,6 | |
| 2 | 0,004 | –16,2 | –13,9 | |
| 3 | 0,005 | –15,5 | –10,0 | |
| 4 | 0,0063 | –14,4 | –6,9 | |
| 5 | 0,008 | –13,3 | –6,2 | |
| 6 | 0,01 | –13,1 | –5,4 | |
| 7 | 0,0125 | –12,8 | –3,3 | saadud |
| 8 | 0,016 | –12,4 | –2,2 | ratta karedus |
| 9 | 0,02 | –10,9 | –4,2 | mõõtmisega |
| 10 | 0,025 | –11,1 | –8,5 | |
| 11 | 0,0315 | –10,5 | –11,2 | |
| 12 | 0,04 | –9,8 | –14,3 | |
| 13 | 0,05 | –4,8 | –15,6 | |
| 14 | 0,063 | –5,9 | –17,3 | |
| 15 | 0,08 | –5,6 | –23,7 | |
| 16 | 0,1 | –0,5 | –29,0 | |
| 17 | 0,125 | 2,4 | –30,7 | |
| 18 | 0,16 | 4,8 | –31,7 | |
| 19 | 0,2 | 2,4 | –30,7 | |

kus A(i) ja B(i) on esitatud tabelis: (8)

i

Lainepikkus λ

(m)

A

dB 1 mikromeetri kohta

B

dB 1/(10–6 m) kohta

L

  r

dB 1 mikromeetri kohta

1

0,00315

–17,9

–16,6

2

0,004

–16,2

–13,9

3

0,005

–15,5

–10,0

4

0,0063

–14,4

–6,9

5

0,008

–13,3

–6,2

6

0,01

–13,1

–5,4

7

0,0125

–12,8

–3,3

saadud

8

0,016

–12,4

–2,2

ratta karedus

9

0,02

–10,9

–4,2

mõõtmisega

10

0,025

–11,1

–8,5

11

0,0315

–10,5

–11,2

12

0,04

–9,8

–14,3

13

0,05

–4,8

–15,6

14

0,063

–5,9

–17,3

15

0,08

–5,6

–23,7

16

0,1

–0,5

–29,0

17

0,125

2,4

–30,7

18

0,16

4,8

–31,7

19

0,2

2,4

–30,7

3.   Positiivse või negatiivse tulemuse kriteerium

Etapis 2 mõõdetud näitaja peab olema väiksem kui 1 või sellega võrdne.

Etapis 2 mõõdetud näitaja ja representatiivne 1/3 oktaavriba lainepikkuse spektriosa ratta kareduse spektris lainepikkuse piirkonnas Lr registreeritakse koostalitluse komponendi sertifikaadis.

G liide

Vabastatud piduriklotsid

Allpool loetletud piduriklotside suhtes ei kohaldata EÜ vastavusdeklaratsiooni kuni 28. septembrini 2033. Kuni selle kuupäevani võib tootja või tema esindaja komisjonile teatada F liite punktis 3 kindlaks määratud positiivse või negatiivse tulemuse kriteeriumi või käesolevas liites kindlaks määratud metoodika läbivaatamise vajadusest.

| Tootja | Tüübikirjeldus ja lühendatud nimetus (kui erineb) |
| --- | --- |
| Becorit | K40 |
| CoFren | C333 |
| CoFren | C810 |
| Knorr-Bremse | Cosid 704 |
| Knorr-Bremse | PROBLOCK J816M |
| Frenoplast | FR513 |
| Federal Mogul | Jurid 816 M
  lühend: J816M |
| Federal Mogul | Jurid 822 |
| Knorr-Bremse | PROBLOCK J822 |
| CoFren | C952–1 |
| Federal Mogul | J847 |
| Knorr-Bremse | PROBLOCK J847 |
| Icer Rail / Becorit | IB 116* |
| Alstom/Flertex | W30–1 |

Tootja

Tüübikirjeldus ja lühendatud nimetus (kui erineb)

Becorit

K40

CoFren

C333

CoFren

C810

Knorr-Bremse

Cosid 704

Knorr-Bremse

PROBLOCK J816M

Frenoplast

FR513

Federal Mogul

Jurid 816 M

lühend: J816M

Federal Mogul

Jurid 822

Knorr-Bremse

PROBLOCK J822

CoFren

C952–1

Federal Mogul

J847

Knorr-Bremse

PROBLOCK J847

Icer Rail / Becorit

IB 116*

Alstom/Flertex

W30–1

H liide

Nõuete ja üleminekukorra muutmine

Muude kui tabelites H.1 ja H.2 loetletud KTK punktide puhul tähendab vastavus eelmisele KTK-le (st käesolevale määrusele, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/774 (9)) vastavust käesolevale KTK-le, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.

Muudatused seoses üldise üleminekukorraga seitsme aasta vältel

Tabelis H.1 loetletud KTK punktide puhul ei tähenda vastavus eelmisele KTK-le vastavust käesoleva KTK versioonile, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.

Projektid, mis 28. septembril 2023 on juba projekteerimisetapis, peavad vastama käesoleva KTK nõuetele alates 28. septembrist 2030.

Tabelis H.1 loetletud KTK nõuded ei mõjuta tootmisetapis olevaid projekte ega käitatavat veeremit.

Tabel H.1

Üleminekukord seitsme aasta vältel

| KTK punkt | Eelmise KTK vastav punkt | KTK muudatuse selgitus |
| --- | --- | --- |
| Ei kohaldata. |

KTK punkt

Eelmise KTK vastav punkt

KTK muudatuse selgitus

Ei kohaldata.

Muudatused seoses konkreetse üleminekukorraga

Tabelis H.2 loetletud KTK punktide puhul ei tähenda vastavus eelmisele KTK-le vastavust käesolevale KTK-le, mida kohaldatakse alates 28. septembrist 2023.

Projektid, mis 28. septembril 2023 on juba projekteerimisetapis, tootmisetapis projektid ja käitatav veerem peavad vastama käesoleva KTK nõuetele vastavalt tabelis H.2 esitatud asjakohasele üleminekukorrale alates 28. septembrist 2023.

Tabel K.2

Konkreetne üleminekukord

| KTK punkt | Eelmise KTK vastav punkt | KTK muudatuse selgitus | Üleminekukord |
| --- | --- | --- | --- |
| Projekteerimisetappi ei ole alustatud | Projekteerimisetappi on alustatud | Tootmisetapp | Käitatav veerem |
| Ei kohaldata.“ |

KTK punkt

Eelmise KTK vastav punkt

KTK muudatuse selgitus

Üleminekukord

Projekteerimisetappi ei ole alustatud

Projekteerimisetappi on alustatud

Tootmisetapp

Käitatav veerem

Ei kohaldata.“

---

(1)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 5).

1

(2)  APL: telgede arv jagatud puhvritest mõõdetud pikkusega (m–1).

2

–1

(3)  Komisjoni 30. mai 2002. aasta otsus 2002/735/EÜ, mis käsitleb direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku veeremi alasüsteemiga seotud tehnilisi koostalitlusnõudeid (ELT L 245, 12.9.2002, lk 402).

3

(4)  Ainult juhul, kui kohaldatakse lihtsustatud hindamist vastavalt punktile 6.2.3.

4

(5)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/777, milles käsitletakse raudteetaristuregistri ühiseid kirjeldusi ja millega tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/880/EL (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 312).

5

(6)  Komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsus 2004/446/EÜ, millega täpsustatakse direktiivis 2001/16/EÜ osutatud tehniliste koostalitlusnõuete müra, kaubavagunid ja kaubaveo telemaatilised seadmed põhiparameetreid (ELT L 155, 30.4.2004, lk 1).

6

(7)  Komisjoni 28. juuli 2006. aasta otsus 2006/861/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku allsüsteemi „veerem – kaubavagunid“ tehnilisi koostalitlusnõudeid (ELT L 344, 8.12.2006, lk 1).

7

(8)  Tegurid A(i) ja B(i) on kohandatud möödasõidumüra praeguste piirnormide ja võrdlusrööbastee tingimustega.

8

(9)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/774, millega muudetakse määrust (EL) nr 1304/2014 seoses allsüsteemi „veerem – müra“ koostalitluse tehnilise kirjelduse kohaldamisega olemasolevate kaubavagunite suhtes (ELT L 139I, 27.5.2019, lk 89).

9

---

VII LISA

Rakendusmääruse (EL) 2019/777 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkt 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   ÜHISED OMADUSED

  Käesolevas lisas esitatud omadusi kohaldatakse kogu liidu raudteesüsteemis kui ühise sõnastiku tehnilist kirjeldust, mis võimaldab






  (1) | taristuettevõtjatel avaldada oma raudteevõrgu andmeid; |
| --- | --- | --- |

1)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.   ÜHISED OMADUSED

Käesolevas lisas esitatud omadusi kohaldatakse kogu liidu raudteesüsteemis kui ühise sõnastiku tehnilist kirjeldust, mis võimaldab

(1)

taristuettevõtjatel avaldada oma raudteevõrgu andmeid;

| (2) | raudteeveo-ettevõtjatel ja kõikidel teistel taristuandmete kasutajatel saada juurdepääs kõnealustele andmetele ja neid kasutada.“; |
| --- | --- |

(2)

raudteeveo-ettevõtjatel ja kõikidel teistel taristuandmete kasutajatel saada juurdepääs kõnealustele andmetele ja neid kasutada.“;

| 2) | punktile 3.1 lisatakse alapunkt 6:






  „6) | „ühiste omaduste alarühm“ – alarühm, mille elemendid on ühised liinilõikudele ja/või rakenduspunktidele.“; |
| --- | --- | --- |

2)

punktile 3.1 lisatakse alapunkt 6:

„6)

„ühiste omaduste alarühm“ – alarühm, mille elemendid on ühised liinilõikudele ja/või rakenduspunktidele.“;

| 3) | punkt 3.2.1 asendatakse järgmisega:






  „3.2.1. | Iga taristuettevõtja peab taristuregistriga seoses kirjeldama oma raudteevõrku vähemalt liinilõikude ja rakenduspunktide kaupa ning valikuliselt ühiste omaduste alarühma kaudu.“; |
| --- | --- | --- |

3)

punkt 3.2.1 asendatakse järgmisega:

„3.2.1.

Iga taristuettevõtja peab taristuregistriga seoses kirjeldama oma raudteevõrku vähemalt liinilõikude ja rakenduspunktide kaupa ning valikuliselt ühiste omaduste alarühma kaudu.“;

| 4) | punkt 3.3.3 asendatakse järgmisega:






  „3.3.3. | Parameetri väärtus esitatakse siis, kui vastav element esineb võrgus, mida on kirjeldatud vastavalt tabelis 1 esitatud tähtaegadele.
  Tabelis 1 loetletud parameetrite andmed esitatakse vastavalt artiklis 7a osutatud ERA sõnastikule, mille on osutatud A-1 liite viites A.
  Kogu parameetrite seisukohast oluline teave on esitatud tabelis 1. Kui tabelis 1 osutatakse taristuettevõtja dokumendile, esitab taristuettevõtja artikli 5 kohaselt sellise dokumendi ametile elektrooniliselt. Parameetrites 1.1.1.1.2.4.4, 1.1.1.1.6.4, 1.1.1.1.6.5, 1.1.1.3.7.1.3 ja 1.1.1.3.11.3 osutatud dokumendid esitatakse kahes ELi keeles.“; |
| --- | --- | --- |

4)

punkt 3.3.3 asendatakse järgmisega:

„3.3.3.

Parameetri väärtus esitatakse siis, kui vastav element esineb võrgus, mida on kirjeldatud vastavalt tabelis 1 esitatud tähtaegadele.

Tabelis 1 loetletud parameetrite andmed esitatakse vastavalt artiklis 7a osutatud ERA sõnastikule, mille on osutatud A-1 liite viites A.

Kogu parameetrite seisukohast oluline teave on esitatud tabelis 1. Kui tabelis 1 osutatakse taristuettevõtja dokumendile, esitab taristuettevõtja artikli 5 kohaselt sellise dokumendi ametile elektrooniliselt. Parameetrites 1.1.1.1.2.4.4, 1.1.1.1.6.4, 1.1.1.1.6.5, 1.1.1.3.7.1.3 ja 1.1.1.3.11.3 osutatud dokumendid esitatakse kahes ELi keeles.“;

| 5) | tabel 1 asendatakse järgmisega:
  „Tabel 1


  Taristuregistri elemendid









  Number | Pealkiri | Määratlus | Parameetri esitamise tähtaeg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | LIIKMESRIIK |
| 1.1 | LIINILÕIK |
| 1.1.0.0.0 | Üldine teave |
| 1.1.0.0.0.1 | Taristuettevõtja kood | Taristuettevõtja on asutus või ettevõtja, kes vastutab eelkõige raudteetaristu või selle osa rajamise ja hooldamise eest. | Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019. |
| 1.1.0.0.0.2 | Riikliku liini tunnus | Liini kordumatu tunnus või kordumatu number liikmesriigis. | Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019. |
| 1.1.0.0.0.3 | Rakenduspunkt liinilõigu alguses | Liinilõigu alguses asuva rakenduspunkti kordumatu tunnus (kilomeetrite arv kasvavalt rakenduspunkti algusest rakenduspunkti lõpuni). | Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019. |
| 1.1.0.0.0.4 | Rakenduspunkt liinilõigu lõpus | Liinilõigu lõpus asuva rakenduspunkti kordumatu tunnus (kilomeetrite arv kasvavalt rakenduspunkti algusest rakenduspunkti lõpuni). | Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019. |
| 1.1.0.0.0.5 | Liinilõigu pikkus | Liinilõigu alguses ja lõpus asuvate rakenduspunktide vaheline pikkus. | Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019. |
| 1.1.0.0.0.6 | Liinilõigu olemus | Liinilõigu tüüp, mis väljendab esitatud andmete hulka, mis sõltub sellest, kas liinilõik ühendab või ei ühenda rakenduspunkte, mis on tekkinud suure ühenduspunkti jagamisel mitmeks rakenduspunktiks. | Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019. |
| 1.1.0.0.1 | Marsruudiraamatuga seotud parameetrid (tehnilised eriomadused) |
| 1.1.0.0.1.1 | Tööstusriskid – kohad, kus vedurijuhil on ohtlik rongist väljuda | WKT-polügoon | 12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist. |
| 1.1.0.0.1.2 | Töökeel | Keel või keeled, mida taristuettevõtja kasutab oma igapäevatöös ja mis on tehtud teatavaks tema raudteevõrgustiku teadaandes ning mida kasutatakse ohutusteadete vahetamiseks taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja töötajate vahel. | 12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist. |
| 1.1.0.0.1.3 | Käitamiskord | Kaherööpmelise rööbastee tüüp. | 12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist. |
| 1.1.1 | LIIKLEMISTEE |
| 1.1.1.0.0 | Üldine teave |
| 1.1.1.0.0.1 | Rööbastee tunnus | Rööbastee kordumatu tunnus või kordumatu number liinilõigul. | Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019. |
| 1.1.1.0.0.2 | Rööbastee tavasuund | Rööbastee tavasuund on:






  — | sama mis liinilõigu alguse ja lõpuga määratud suund (N) |

5)

tabel 1 asendatakse järgmisega:

„Tabel 1

Taristuregistri elemendid

Number

Pealkiri

Määratlus

Parameetri esitamise tähtaeg

1

LIIKMESRIIK

1.1

LIINILÕIK

1.1.0.0.0

Üldine teave

1.1.0.0.0.1

Taristuettevõtja kood

Taristuettevõtja on asutus või ettevõtja, kes vastutab eelkõige raudteetaristu või selle osa rajamise ja hooldamise eest.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.0.0.0.2

Riikliku liini tunnus

Liini kordumatu tunnus või kordumatu number liikmesriigis.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.0.0.0.3

Rakenduspunkt liinilõigu alguses

Liinilõigu alguses asuva rakenduspunkti kordumatu tunnus (kilomeetrite arv kasvavalt rakenduspunkti algusest rakenduspunkti lõpuni).

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.0.0.0.4

Rakenduspunkt liinilõigu lõpus

Liinilõigu lõpus asuva rakenduspunkti kordumatu tunnus (kilomeetrite arv kasvavalt rakenduspunkti algusest rakenduspunkti lõpuni).

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.0.0.0.5

Liinilõigu pikkus

Liinilõigu alguses ja lõpus asuvate rakenduspunktide vaheline pikkus.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.0.0.0.6

Liinilõigu olemus

Liinilõigu tüüp, mis väljendab esitatud andmete hulka, mis sõltub sellest, kas liinilõik ühendab või ei ühenda rakenduspunkte, mis on tekkinud suure ühenduspunkti jagamisel mitmeks rakenduspunktiks.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.0.0.1

Marsruudiraamatuga seotud parameetrid (tehnilised eriomadused)

1.1.0.0.1.1

Tööstusriskid – kohad, kus vedurijuhil on ohtlik rongist väljuda

WKT-polügoon

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.0.0.1.2

Töökeel

Keel või keeled, mida taristuettevõtja kasutab oma igapäevatöös ja mis on tehtud teatavaks tema raudteevõrgustiku teadaandes ning mida kasutatakse ohutusteadete vahetamiseks taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja töötajate vahel.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.0.0.1.3

Käitamiskord

Kaherööpmelise rööbastee tüüp.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1

LIIKLEMISTEE

1.1.1.0.0

Üldine teave

1.1.1.0.0.1

Rööbastee tunnus

Rööbastee kordumatu tunnus või kordumatu number liinilõigul.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.0.0.2

Rööbastee tavasuund

Rööbastee tavasuund on:

—

sama mis liinilõigu alguse ja lõpuga määratud suund (N)

| — | liinilõigu alguse ja lõpuga määratud suunaga vastupidine suund (O) |
| --- | --- |

—

liinilõigu alguse ja lõpuga määratud suunaga vastupidine suund (O)

| — | mõlemad suunad (B) |
| --- | --- |

—

mõlemad suunad (B)

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.0.0.3

Raudteeäärsed kaugusetähised (sagedus, välimus ja paigutus)

[NNNN] – sagedus meetrites.

Välimus – valikloend.

[L/R] – rööbastee külg, kus paikneb raudteeäärne tähis (vasak või parem).

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.0.1

Topoloogiline teave

1.1.1.0.1.1

Täpne geograafiline kirjeldus

WKT-murdjoon, mis esitab rööbastee geograafilist kuju.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.0.1.2

Rööbastee ühenduvus rakenduspunktidega

Esimese märgijadaga tähistatakse kordumatul viisil alguse rakenduspunktis paiknevat rööbasteed, mis on ühendatud kõnealuse rööbasteega.

Teise märgijadaga tähistatakse kordumatul viisil lõpu rakenduspunktis paiknevat rööbasteed, mis on ühendatud kõnealuse rööbasteega.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.1

Taristu allsüsteem

1.1.1.1.1

Rööbastee vastavustõendamise deklaratsioonid

1.1.1.1.1.1

Taristu allsüsteemi suhtes kohaldatavate koostalitluse tehniliste kirjelduste (KTKde) nõuetele vastavusega seotud rööbastee EÜ vastavustõendamise deklaratsioon

EÜ deklaratsiooni kordumatu number vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/250 (1).

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.1.2

Taristu allsüsteemi suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele vastavusega seotud rööbastee olemasoleva taristu vastavusdeklaratsioon (vastavalt komisjoni soovitusele 2014/881/EL (2))

Olemasoleva taristu vastavusdeklaratsiooni kordumatu number, järgides samu vorminõudeid, nagu on täpsustatud EÜ deklaratsiooni jaoks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/250 VII lisas.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.2

Tööparameeter

1.1.1.1.2.1

Rööbastee üleeuroopalise võrgu (TEN) klassifikatsioon

Märge selle kohta, millisesse üleeuroopalise võrgu ossa liin kuulub.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.2.1.2

Üleeuroopalise võrgu geoinfosüsteemi tunnus (GIS ID)

Selle TEN-T andmebaasi osa GIS ID tunnus, mille juurde rööbastee kuulub

1. jaanuar 2021

1.1.1.1.2.2

Raudteeliini kategooria

Liini klassifikatsioon vastavalt taristu KTK-le.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.2.3

Osa raudtee-kaubaveokoridorist

Märge selle kohta, kas raudteeliin on ette nähtud raudtee-kaubaveokoridori osana.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.2.4

Kandevõime

Kombinatsioon raudteeliini kategooriast ja rööbastee nõrgima punkti kiirusest.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.2.4.1

Kandevõime riiklik klassifikatsioon

Kandevõime riiklik klassifikatsioon

16. jaanuar 2020

1.1.1.1.2.4.2

Rajatiste vastavus kiirraudteesüsteemi koormusmudelile (HSLM)

Liinilõikude jaoks, mille suurim lubatud kiirus on 200 km/h ja rohkem.

Teave dünaamilise ühilduvuse kontrollimiseks kasutatava menetluse kohta.

16. jaanuar 2020

1.1.1.1.2.4.3

Erikontrolli nõudvate rajatiste asukoht raudteel

Erikontrolli nõudvate rajatiste asukoha kindlaksmääramine.

16. jaanuar 2020

1.1.1.1.2.4.4

Dokument staatilise ja dünaamilise marsruudi ühilduvuse kontrollide menetlus(t)e kohta

Taristuettevõtja poolt kahes ELi keeles esitatud elektrooniline dokument, mille amet talletab ja mis sisaldab

| — | staatilise ja dünaamilise marsruudi ühilduvuse kontrollide täpset menetlust
  või |
| --- | --- |

—

staatilise ja dünaamilise marsruudi ühilduvuse kontrollide täpset menetlust

või

| — | erirajatiste kontrollimiseks vajalikku asjakohast teavet. |
| --- | --- |

—

erirajatiste kontrollimiseks vajalikku asjakohast teavet.

16. jaanuar 2020

1.1.1.1.2.5

Suurim lubatud kiirus

Suurim käitamiskiirus liinil, mis tuleneb taristu, energiavarustuse ning kontrolli ja signaalimise allsüsteemi omadustest, mida väljendatakse kilomeetrites tunnis.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.2.6

Temperatuurivahemik

Temperatuurivahemik liinile piiramatuks juurdepääsuks vastavalt Euroopa standardile.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.2.7

Suurim kõrgus

Liinilõigu kõrgeim punkt üle merepinna, lähtudes Amsterdami nullist (NAP).

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.2.8

Karmid ilmastikutingimused

Ilmastikutingimused liinil on karmid vastavalt Euroopa standardile.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.3

Liiniskeem

1.1.1.1.3.1.1

Gabariidid

Gabariidid vastavalt Euroopa standardile või muud kohalikud gabariidid, sh alumine või ülemine osa.

Vastavalt vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktile 7.3.2.2 ei pruugi Ühendkuningriigi võrgu liinilõikudel olla rööpmelaiuse võrdlusprofiili.

16. jaanuar 2020

1.1.1.1.3.1.2

Erikontrolli nõudvate konkreetsete punktide asukoht raudteel

Punktis 1.1.1.1.3.1.1 osutatud gabariitidest kõrvalekaldumise tõttu erikontrolli nõudvate konkreetsete punktide asukoht.

16. jaanuar 2020

1.1.1.1.3.1.3

Dokument erikontrolli nõudvate konkreetsete punktide ristlõike kohta

Taristuettevõtja esitatud elektrooniline dokument, mille amet talletab ja mis sisaldab teavet punktis 1.1.1.1.3.1.1 osutatud gabariitidest kõrvalekaldumise tõttu erikontrolli nõudvate konkreetsete punktide ristlõike kohta. Vajaduse korral võib ristlõiget käsitlevale dokumendile lisada konkreetse punkti kontrollimise juhendi.

16. jaanuar 2020

1.1.1.1.3.4

Vahetuskerede kombineeritud veoprofiili tüüpnumber

Vahetuskerede kombineeritud veo kood (kõikide kauba- ja kombineeritud veo liinide puhul) vastavalt A-1 liite viites B osutatud tehnilisele kirjeldusele.

Hiljemalt 16. märtsil 2019 üleeuroopalisse võrku kuuluvatel liinidel (1.1.1.1.2.1).

TEN-väliste liinide puhul (1.1.1.1.2.1), kui andmeid ei ole veel esitatud, siis põhjendatud taotluse korral:

- kui andmed on kättesaadavad, avaldatakse määratud koodid üks kuu pärast taotluse esitamist;

- kui andmed ei ole kättesaadavad ja vaja on teha kohapealseid mõõtmisi, avaldatakse määratud koodid üks aasta pärast taotluse esitamist.

1.1.1.1.3.5

Poolhaagiste kombineeritud veoprofiili tüüpnumber

Poolhaagiste kombineeritud veo kood (kõikide kauba- ja kombineeritud veo liinide puhul) vastavalt A-1 liite viites B osutatud tehnilisele kirjeldusele.

Hiljemalt 16. märtsil 2019 üleeuroopalisse võrku kuuluvatel liinidel (1.1.1.1.2.1).

TEN-väliste liinide puhul (1.1.1.1.2.1), kui andmeid ei ole veel esitatud, siis põhjendatud taotluse korral:

| — | kui andmed on kättesaadavad, avaldatakse määratud koodid üks kuu pärast taotluse esitamist; |
| --- | --- |

—

kui andmed on kättesaadavad, avaldatakse määratud koodid üks kuu pärast taotluse esitamist;

| — | kui andmed ei ole kättesaadavad ja vaja on teha kohapealseid mõõtmisi, avaldatakse määratud koodid üks aasta pärast taotluse esitamist. |
| --- | --- |

—

kui andmed ei ole kättesaadavad ja vaja on teha kohapealseid mõõtmisi, avaldatakse määratud koodid üks aasta pärast taotluse esitamist.

1.1.1.1.3.5.1

Konkreetne teave

Taristuettevõtjalt saadud asjakohane teave liiniskeemi kohta.

1. jaanuar 2021

1.1.1.1.3.6

Kalde profiil

Kalde väärtuste ja kalde muutumise asukohtade jada.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.3.7

Horisontaalkõvera minimaalne raadius

Rööbastee väikseima horisontaalkõvera raadius meetrites.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.3.8

Konteinerite kombineeritud veoprofiili tüüpnumber

Konteinerite kombineeritud veo kood (kõikide kauba- ja kombineeritud veo liinide puhul) vastavalt A-1 liite viites B osutatud tehnilisele kirjeldusele.

Üleeuroopalisse võrku kuuluvate raudteeliinide puhul (1.1.1.1.2.1) 12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi vastuvõtmist.

TEN-väliste liinide puhul (1.1.1.1.2.1), kui andmeid ei ole veel esitatud, siis põhjendatud taotluse korral:

| — | kui andmed on kättesaadavad, avaldatakse määratud koodid üks kuu pärast taotluse esitamist; |
| --- | --- |

—

kui andmed on kättesaadavad, avaldatakse määratud koodid üks kuu pärast taotluse esitamist;

| — | kui andmed ei ole kättesaadavad ja vaja on teha kohapealseid mõõtmisi, avaldatakse määratud koodid üks aasta pärast taotluse esitamist. |
| --- | --- |

—

kui andmed ei ole kättesaadavad ja vaja on teha kohapealseid mõõtmisi, avaldatakse määratud koodid üks aasta pärast taotluse esitamist.

1.1.1.1.3.9

Veerevate konteinerite kombineeritud veoprofiili tüüpnumber

Veerevate konteinerite kombineeritud veo kood (kõikide kauba- ja kombineeritud veo liinide puhul) vastavalt A-1 liite viites B osutatud tehnilisele kirjeldusele.

Üleeuroopalisse võrku kuuluvate raudteeliinide puhul (1.1.1.1.2.1) 12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi vastuvõtmist.

TEN-väliste liinide puhul (1.1.1.1.2.1), kui andmeid ei ole veel esitatud, siis põhjendatud taotluse korral:

| — | kui andmed on kättesaadavad, avaldatakse määratud koodid üks kuu pärast taotluse esitamist; |
| --- | --- |

—

kui andmed on kättesaadavad, avaldatakse määratud koodid üks kuu pärast taotluse esitamist;

| — | kui andmed ei ole kättesaadavad ja vaja on teha kohapealseid mõõtmisi, avaldatakse määratud koodid üks aasta pärast taotluse esitamist. |
| --- | --- |

—

kui andmed ei ole kättesaadavad ja vaja on teha kohapealseid mõõtmisi, avaldatakse määratud koodid üks aasta pärast taotluse esitamist.

1.1.1.1.4

Rööbastee parameetrid

1.1.1.1.4.1

Nominaalne rööpmelaius

Üks millimeetrites väljendatud väärtus, mis näitab rööpmelaiust.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.4.2

Välisrööpa kõrgenduse puudujääk

Suurim välisrööpa kõrgenduse puudujääk millimeetrites, mis on määratletud välisrööpa tegeliku kõrgenduse ja tasakaaluseisundi saavutamiseks vajaliku suurema kõrgenduse erinevusena, mille jaoks liin on projekteeritud.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.4.3

Rööpakalle

Nurk, mis määrab rööpapea kalde rööpa ülapinna suhtes.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.4.4

Ballast

Täpsustatakse, kas rööbastee konstruktsioon on koos ballasti kinnitatud liipritega või mitte.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.5

Pöörmed ja ristmed

1.1.1.1.5.1

Pöörmete ja ristmete ekspluatatsiooniväärtuste vastavus KTK-le

Pöörmeid ja ristmeid hoitakse KTKs määratletud kasutuse piirmõõtmetes.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.5.2

Väikseim ratta läbimõõt fikseeritud nüri riströöpa korral

Fikseeritud nüri riströöpa korral põhineb suurim suunamisvaba pikkus kasutusel oleval väikseimal ratta läbimõõdul väljendatuna millimeetrites.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.6

Rööbastee vastupidavus koormustele

1.1.1.1.6.1

Rongi suurim aeglustus

Rööbastee pikinihkele vastupidavuse piirnorm, mis on märgitud rongi suurima lubatud aeglustumisena ning väljendatud meetrites ruutsekundi kohta.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.6.2

Pöörisvoolu-rööpapidurite kasutamine

Märge pöörisvoolu-rööpapidurite kasutamise piirangute kohta.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.6.3

Magnetiliste pidurite kasutamine

Märge magnetiliste pidurite kasutamise piirangute kohta.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.6.4

Dokument pöörisvoolu-rööpapidurite kasutamise tingimuste kohta

Taristuettevõtja poolt kahes ELi keeles esitatud elektrooniline dokument, mille amet talletab ja mis sisaldab punktis 1.1.1.1.6.2 täpsustatud pöörisvoolu-rööpapidurite kasutamise tingimusi.

16. jaanuar 2020

1.1.1.1.6.5

Dokument magnetiliste pidurite kasutamise tingimuste kohta

Taristuettevõtja poolt kahes ELi keeles esitatud elektrooniline dokument, mille amet talletab ja mis sisaldab punktis 1.1.1.1.6.3 täpsustatud magnetiliste pidurite kasutamise tingimusi.

16. jaanuar 2020

1.1.1.1.7

Tervis, ohutus ja keskkond

1.1.1.1.7.1

Rattaharjade õlitamine keelatud

Märge selle kohta, kas rongisisese seadme kasutamine rattaharjade määrimiseks on keelatud.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.7.2

Ülesõidukohad

Märge selle kohta, kas liinilõigul on ülesõidukohti (sh ülekäigukohti).

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.7.3

Kiirendamise lubamine raudteeületuskoha lähedal

Rongi kiirendamise piirangu olemasolu, kui peatutakse või kogutakse kiirust raudteeületuskoha lähedal, väljendatud konkreetse kiirenduskõverana.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.7.4

Rööbasteeäärne teljepuksi ülekuumenemise detektor (HABD)

Rööbasteeäärse teljepuksi ülekuumenemise detektori olemasolu.

16. jaanuar 2020

1.1.1.1.7.5

KTK-le vastav rööbasteeäärne teljepuksi ülekuumenemise detektor

Prantsusmaa, Itaalia ja Rootsi võrkude jaoks.

KTK-le vastav rööbasteeäärne teljepuksi ülekuumenemise detektor.

16. jaanuar 2020

1.1.1.1.7.6

Rööbasteeäärse teljepuksi ülekuumenemise detektori tunnus

Prantsusmaa, Itaalia ja Rootsi võrkude jaoks.

Kohaldatakse juhul, kui rööbasteeäärne teljepuksi ülekuumenemise detektori ei vasta KTK-le, rööbasteeäärse teljepuksi ülekuumenemise detektori tunnus.

16. jaanuar 2020

1.1.1.1.7.7

Rööbasteeäärse teljepuksi ülekuumenemise detektori põlvkond

Prantsusmaa, Itaalia ja Rootsi võrkude jaoks.

Rööbasteeäärse teljepuksi ülekuumenemise detektori põlvkond.

16. jaanuar 2020

1.1.1.1.7.8

Rööbasteeäärse teljepuksi ülekuumenemise detektori asukoht raudteel

Prantsusmaa, Itaalia ja Rootsi võrkude jaoks.

Kohaldatakse juhul, kui rööbasteeäärne teljepuksi ülekuumenemise detektor ei vasta KTK-le, rööbasteeäärse teljepuksi ülekuumenemise detektori asukoha kindlaksmääramine.

16. jaanuar 2020

1.1.1.1.7.9

Rööbasteeäärse teljepuksi ülekuumenemise detektori mõõtmise suund

Prantsusmaa, Itaalia ja Rootsi võrkude jaoks.

Kohaldatakse juhul, kui rööbasteeäärne teljepuksi ülekuumenemise detektor ei vasta KTK-le, rööbasteeäärse teljepuksi ülekuumenemise detektori mõõtmise suund.

Kui mõõtmise suund on

| — | sama mis liinilõigu alguse ja lõpuga määratud suund (N) |
| --- | --- |

—

sama mis liinilõigu alguse ja lõpuga määratud suund (N)

| — | liinilõigu alguse ja lõpuga määratud suunaga vastupidine suund (O) |
| --- | --- |

—

liinilõigu alguse ja lõpuga määratud suunaga vastupidine suund (O)

| — | mõlemad suunad (B) |
| --- | --- |

—

mõlemad suunad (B)

16. jaanuar 2020

1.1.1.1.7.10

Nõutud on pidev punane tuli

Lõigud, kus käitamise ja liikluskorralduse KTK kohaselt on nõutud kaks pidevat punast tuld.

1. jaanuar 2021

1.1.1.1.7.11

Kuulub väiksema liikluskoormusega marsruutide hulka

Kuulumine väiksema liikluskoormusega marsruutide hulka vastavalt müra KTK artiklile 5b.

1. jaanuar 2021

1.1.1.1.7.12

Valgust peegeldavate märkide kasutamise luba

Lõigud, kus raudtee-kaubaveokoridorides on lubatud kasutada valgust peegeldavaid märke, eesmärgiga seada esmatähtsaks praeguste kitsaskohtade kõrvaldamine. Belgia, Prantsusmaa, Itaalia, Portugali ja Hispaania erijuhtum kuni 1.1.2026.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.1.7.12.1

Valgust peegeldavate märkide kasutamise tingimused

Täpsem teave kaubaveokoridorides valgust peegeldavate märkide kasutamise tingimuste kohta. Portugali ja Hispaania erijuhtum kuni 1.1.2025 ning Belgia ja Prantsusmaa erijuhtum kuni 1.1.2026.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.1.8

Tunnel

1.1.1.1.8.1

Taristuettevõtja kood

Taristuettevõtja on asutus või ettevõtja, kes vastutab eelkõige raudteetaristu või selle osa rajamise ja hooldamise eest.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.8.2

Tunneli tunnus

Tunneli kordumatu tunnus või kordumatu number liikmesriigis.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.8.3

Tunneli algus

Tunneli alguse liini geograafilised koordinaadid väljendatuna kümnendkraadides ja kilomeetrites.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.8.4

Tunneli lõpp

Tunneli lõpu liini geograafilised koordinaadid väljendatuna kümnendkraadides ja kilomeetrites.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.8.5

Raudteetunneli suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele vastavusega seotud EÜ vastavustõendamise deklaratsioon

EÜ deklaratsiooni kordumatu number vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/250.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.8.6

Raudteetunneli suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele vastavusega seotud olemasoleva taristu vastavusdeklaratsioon (vastavalt soovitusele 2014/881/EL)

Olemasoleva taristu vastavusdeklaratsiooni kordumatu number, järgides samu vorminõudeid, nagu on täpsustatud EÜ deklaratsiooni jaoks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/250 VII lisas.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.8.7

Tunneli pikkus

Tunneli pikkus meetrites sissesõidust väljasõiduni.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.8.8

Ristlõike pindala

Tunneli väikseima ristlõike pindala ruutmeetrites.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.8.8.1

Tunneli vastavus taristu KTK-le

Tunneli vastavus taristu KTK-le suurimal lubatud kiirusel

1. jaanuar 2021

1.1.1.1.8.8.2

Taristuettevõtja koostatud dokument, mis sisaldab tunneli täpset kirjeldust

Taristuettevõtja esitatud elektrooniline dokument, mille amet talletab ja mis sisaldab tunneli ehitusgabariidi ja geomeetria täpset kirjeldust.

1. jaanuar 2021

1.1.1.1.8.9

Avariiplaan

Märge selle kohta, kas avariiplaan on olemas.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.8.10

Nõutav veeremi tuleohutuse kategooria

Reisirongi tuleohutuse kategooria vastavalt vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktile 4.1.4.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.8.11

Nõutav veeremi riiklik tuleohutuse kategooria

Kategooria määramine vastavalt sellele, kuidas reisirong, mille pardal on tulekahju, jätkab tööd määratud aja jooksul.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.1.8.12

Jalgteed

Märge jalgtee olemasolu kohta.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.1.8.12.1

Jalgtee asukoht

Jalgtee alguspunkt esitatuna kilomeetrites ja pikkus meetrites. Iga asukoha puhul korratavad väärtused.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.1.8.13

Evakuatsiooni- ja päästepunktid

Märge evakuatsiooni- ja päästepunktide olemasolu kohta.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.1.8.13.1

Evakuatsiooni- ja päästepunktide asukoht

Evakuatsiooni- ja päästepunkti alguspunkt esitatuna kilomeetrites ja pikkus meetrites. Iga asukoha puhul korratavad väärtused.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.2

Energiavarustuse allsüsteem

1.1.1.2.1

Rööbastee vastavustõendamise deklaratsioonid

1.1.1.2.1.1

Energiavarustuse allsüsteemi suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele vastavusega seotud rööbastee EÜ vastavustõendamise deklaratsioon

EÜ deklaratsiooni kordumatu number vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/250.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.1.2

Energiavarustuse allsüsteemi suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele vastavusega seotud rööbastee olemasoleva taristu vastavusdeklaratsioon (vastavalt soovitusele 2014/881/EL)

Olemasoleva taristu vastavusdeklaratsiooni kordumatu number, järgides samu vorminõudeid, nagu on täpsustatud EÜ deklaratsiooni jaoks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/250 VII lisas.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.2

Kontaktliinide süsteem

1.1.1.2.2.1.1

Kontaktliinide süsteemi tüüp

Märge kontaktliinide süsteemi tüübi kohta.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.2.1.2

Energiavarustussüsteem (pinge ja sagedus)

Märge veojõu toitesüsteemi kohta (nimipinge ja -sagedus)

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.2.1.3

Umax2 Prantsusmaa raudteevõrgu jaoks

Kõrgeim ajutine pinge (Umax2) Prantsusmaa liinide jaoks, mis ei vasta A-2 liite viites 1 osutatud tehnilises kirjelduses kindlaks määratud väärtustele.

16. jaanuar 2020

1.1.1.2.2.2

Suurim voolutugevus rongis

Rongi suurim lubatud vool amprites.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.2.3

Maksimaalne seisuaegne voolutugevus pantograafi kohta

Rongi suurim lubatud seisuaegne voolutugevus väljendatuna amprites.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja alalisvoolusüsteemide puhul hiljemalt 16. märtsil 2019.

Vahelduvvoolusüsteemide puhul 30. juunil 2024.

1.1.1.2.2.4

Regeneratiivpidurduse luba

Märge selle kohta, kas regeneratiivpidurdus on lubatud, ei ole lubatud või on lubatud eritingimustel.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.2.4.1

Regeneratiivpidurduse suhtes kohaldatavad tingimused

Sellise dokumendi nimi ja/või viide, milles täpsustatakse regeneratiivpidurduse suhtes kohaldatavaid tingimusi.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.2.2.5

Kontaktliini maksimumkõrgus

Märge kontaktliini maksimumkõrguse kohta, väljendatuna meetrites.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.2.6

Kontaktliini miinimumkõrgus

Märge kontaktliini miinimumkõrguse kohta, väljendatuna meetrites.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.3

Pantograaf

1.1.1.2.3.1

Lubatud KTK-le vastavad pantograafipead

Märge KTK-le vastavate pantograafipeade kohta, mida on lubatud kasutada.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.3.2

Muud lubatud pantograafipead

Märge pantograafipeade kohta, mida on lubatud kasutada.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.3.3

Nõuded tõstetud pantograafide arvu ja pantograafide vahelise kauguse kohta teataval kiirusel

Tõstetud pantograafide suurim lubatud arv rongi kohta ja väikseim keskliinidevaheline kaugus külgnevate tõstetud pantograafipeade korral teataval kiirusel, väljendatuna meetrites.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.3.4

Kontaktkinga lubatud materjal

Märge kontaktkinga lubatud materjalide kohta.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.4

Kontaktõhuliini eraldustsoonid

1.1.1.2.4.1.1

Faasieraldus

Märge faasieralduse olemasolu kohta ja muu nõutav teave.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.4.1.2

Teave faasieralduse kohta

Märge mitmesuguse faasieraldust puudutava nõutud teabe kohta.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.4.2.1

Süsteemide eraldus

Märge süsteemide eralduse olemasolu kohta.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.4.2.2

Teave süsteemide eralduse kohta

Märge mitmesuguse süsteemi eraldust puudutava nõutud teabe kohta.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.4.3

Kaugus signaalmärgist erinevate faaside eraldustsooni lõpuni

Marsruudi ühilduvuse kontroll Prantsusmaa võrgus.

Kaugus signaalmärgist, mis annab juhile pärast erinevate faaside eraldustsooni läbimist loa pantograaf üles tõsta või võimsuslüliti välja lülitada, kuni erinevate faaside eraldustsooni lõpuni.

16. jaanuar 2020

1.1.1.2.5

Veeremile esitatavad nõuded

1.1.1.2.5.1

Rongis voolutugevuse või võimsuse piiramise nõue

Märge selle kohta, kas voolutugevuse või võimsuse piiramise funktsioon on veeremiüksuses nõutav.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.5.2

Lubatud kontaktjõud

Märge lubatud kontaktjõu kohta, väljendatuna njuutonites.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.5.3

Nõutav automaatne langetamisseade

Märge selle kohta, kas automaatne langetamisseade (ADD) on veeremiüksuses nõutav.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.2.5.4

Konkreetse(te) elektriveduri(te) voolutarbimisega seotud piiranguid sisaldav dokument

Sellise dokumendi nimi ja/või viide, milles täpsustatakse konkreetse(te) elektriveduri(te) voolutarbimisega seotud piiranguid.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.2.5.5

Dokument lisaveduki(te) paigutusega seotud piirangu kohta kontaktliini eraldusnõuete täitmiseks

Sellise dokumendi nimi ja/või viide, milles täpsustatakse lisaveduki(te) paigutusega seotud piiranguid kontaktliini eraldusnõuete täitmiseks.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3

Kontrolli ja signaalimise allsüsteem

1.1.1.3.1

Rööbastee vastavustõendamise deklaratsioonid

1.1.1.3.1.1

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele vastavusega seotud rööbastee EÜ vastavustõendamise deklaratsioon

EÜ deklaratsiooni kordumatu number vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/250.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.1.2

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi vigade parandused rongisisese süsteemi jaoks

Loend taristuettevõtja võrku mõjutavatest lubamatutest vigadest, mis tuleb rongisiseses süsteemis lahendada vastavalt kontrolli ja signaalimise KTK punktile 7.2.10.3 hoolduse kohta.

12 kuud pärast kontrolli ja signaalimise KTK jõustumist ja vähemalt 12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2

KTK-le vastav rongiturvangusüsteem (ETCS)

1.1.1.3.2.1

Euroopa rongijuhtimissüsteemi (ETCS) tase

Euroopa rongijuhtimissüsteemi rakendamise tase sõltuvalt raudteeäärsetest seadmetest.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.2.2

Euroopa rongijuhtimissüsteemi algversioon

Liini äärde paigaldatud Euroopa rongijuhtimissüsteemi algversioon.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.2.3

Liinile juurdepääsu saamiseks vajalik Euroopa rongijuhtimissüsteemi sõidusignaalide uuendamine

Märge selle kohta, kas sõidusignaalide uuendamine on liinile juurdepääsu saamiseks vajalik ohutuskaalutlustel.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.2.4

Liini äärde paigaldatud Euroopa rongijuhtimissüsteemi sõidusignaalide uuendamise süsteem

Teave raudtee äärde paigaldatud seadmete kohta, mis on suutelised edastama silmuse või globaalse mobiilsidesüsteemi (GSM-R) teel sõidusignaalide uuendamise teavet 1. taseme paigaldistele.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.2.5

Kasutusel olev Euroopa rongijuhtimissüsteemi riiklik rakendus (pakett 44)

Märge selle kohta, kas rööbastee ja rongi vahel edastatakse riikliku rakenduse andmeid.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.2.6

Käitamispiirangud või -tingimused

Märge selle kohta, kas on piiranguid või tingimusi tulenevalt osalisest vastavusest kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK-le.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.2.8

Liinile juurdepääsuks on vajalik rongisisene (mitte vedurijuhilt) rongi terviklikkuse kinnitus

Märge selle kohta, kas rongisisene kinnitus on liinile juurdepääsuks vajalik ohutuskaalutlustel.

16. jaanuar 2020

1.1.1.3.2.9

Euroopa rongijuhtimissüsteemi ühilduvus

Tehnilise ühilduvuse tõendamiseks kasutatavad Euroopa rongijuhtimissüsteemi nõuded.

16. jaanuar 2020

1.1.1.3.2.10

Euroopa rongijuhtimissüsteemi M_versioon

Euroopa rongijuhtimissüsteemi M_versioon vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

1. jaanuar 2021

1.1.1.3.2.11

Liinile juurdepääsuks vajalik teave rongist saadava ohutu koostepikkuse kohta ja ohutuse tervikluse tase

Märge selle kohta, kas ohutuskaalutlustel ja ohutuse tervikluse nõutava taseme tagamiseks on liinile juurdepääsuks vaja rongist saada ohutu koostepikkuse teavet.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.12

Raudteeäärne Euroopa rongijuhtimissüsteem on ette nähtud andmete edastamiseks rööbastee tingimuste kohta

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

Kui raudteeäärsed seadmed ei edasta andmeid rööbastee tingimuste kohta, tuleb vedurijuhile andmed nende tingimuste kohta edastada alternatiivsete meetodite abil.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.12.1

Rööbastee tingimused, mille kohta on võimalik andmeid edastada

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.13

Raudteeäärses Euroopa rongijuhtimissüsteemis rakendatakse raudteeületuse korda või samaväärset lahendust

Kui raudteeäärsetes seadmetes ei rakendata ühtegi lahendust defektsete LXide jaoks (mis on tavaliselt kaitstud tehnilise süsteemiga), peab vedurijuht järgima muudest allikatest saadud juhiseid.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.14

Staatilise kiirusprofiili puhul kasutatav välisrööpa kõrgenduse puudujääk

Oluline teave vedurijuhtidele, kelle rongi lubatud välisrööpa kõrgenduse puudujääk on väiksem kui need, mille jaoks raudteeäärses Euroopa rongijuhtimissüsteemis on staatilised kiirusprofiilid (SSP) vastavalt punktile 1.1.1.3.2.14.1.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.14.1

Muud välisrööpa kõrgenduse puudujäägil põhinevad rongikategooriad, mille jaoks raudteeäärne Euroopa rongijuhtimissüsteem saab anda staatilise kiirusprofiili

Oluline teave vedurijuhtidele, kelle rongi lubatud välisrööpa kõrgenduse puudujääk on väiksem kui need, mille jaoks raudteeäärses Euroopa rongijuhtimissüsteemis on staatilised kiirusprofiilid (SSP) vastavalt punktile 1.1.1.3.2.14.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.15

Põhjused, miks Euroopa rongijuhtimissüsteemi raadioblokk-keskus võib sidest rongiga keelduda

Loend juhtudest, mis sõltuvad taristuettevõtja tehtud valikutest süsteemi projekteerimisel vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.16

Euroopa rongijuhtimissüsteemi siseriiklikud piirnormid

1.1.1.3.2.16.1

D_NVROLL

Parameeter, mille alusel rongisisese Euroopa rongijuhtimissüsteemi kaudu kontrollitakse, et rong ei ületaks kohaltveeremise tõkestamise ja tagasiliikumise tõkestamise rakendamise korral lubatud vahemaad (meetrites).

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.16.2

Q_NVEMRRLS -

Täpsusti, millega määratakse kindlaks, kas hädapiduri rakendamist muul põhjusel kui teekond saab tühistada niipea, kui selleks vajalikud tingimused on kadunud või kui rong on täielikult peatunud.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.16.3

V_NVALLOWOVTRP -

Kiirusepiirang, mis võimaldab vedurijuhil valida tühistamisfunktsiooni, km/h.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.16.4

V_NVSUPOVTRP -

Kiirusepiirangu kontrollimise tühistamine, kui tühistamisfunktsioon on sisse lülitatud, km/h.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.16.5

D_NVOVTRP

Maksimaalne vahemaa rongi teekonna tühistamiseks, meetrites.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.16.6

T_NVOVTRP -

Maksimaalne aeg rongi teekonna tühistamiseks, sekundites.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.16.7

D_NVPOTRP -

Maksimaalne vahemaa tagurdamiseks teekonnajärgsel režiimil, meetrites.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.16.8

T_NVCONTACT -

Maksimaalne aeg ilma ohutussõnumita raadioblokk-keskuselt, enne kui rong reageerib, sekundites.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.16.9

M_NVCONTACT -

Rongisisese süsteemi reageerimine, kui elemendi T_NVCONTACT aeg saab läbi.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.16.10

M_NVDERUN -

Vedurijuhi ID sisestamine sõidu ajal on lubatud. Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.16.11

Q_NVDRIVER_ADHES -

Täpsusti, millega määratakse kindlaks, kas vedurijuhil on lubatud pidurduskõverate arvutamiseks muuta rongisisese Euroopa rongijuhtimissüsteemi haardetegurit.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.16.12

Q_NVSBTSMPERM

Sõidupiduri kasutamise luba sihtkiiruse jälgimisel.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.16.13

Pidurimudeli puhul kasutatavad siseriiklikud piirnormid

Parameetrite kogum rongisisese Euroopa rongijuhtimissüsteemi arvutatud pidurduskõverate kohandamiseks, et tagada vastavus taristuettevõtja kehtestatud täpsusele, tõhususele ja ohutusvarule.

Selle sisu on sama kui paketis 3 või paketis 203 vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.17

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi / Euroopa rongijuhtimissüsteemi raadioblokk-keskuse tunnusnumber ja telefoninumber

Kordumatu RBC tunnus (NID_C+NID_RBC) ja helistaja number (NID_RADIO) vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.18

Suur metalli kogus

Märge metalli koguse olemasolu kohta asukoha läheduses, mis võib häirida rongisisest süsteemi baliiside näidu lugemisel.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.2.19

Euroopa rongijuhtimissüsteemi versiooni 2.2 või 3.0 funktsioonid, mis nähakse ette järgmise viie aasta jooksul

Loend Euroopa rongijuhtimissüsteemi versiooni 2.2 või 3.0 funktsioonidest, mis nähakse ette järgmise viie aasta jooksul vastavalt kontrolli ja signaalimise KTK punktile 6.1.1.2 ja G liitele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.3

KTK-le vastav raadio (RMR)

1.1.1.3.3.1

GSM-Ri versioon

Liini äärde paigaldatud GSM-Ri funktsionaalnõuete kirjelduse ja süsteeminõuete kirjelduse (vastavalt A-1 liite viidetes E ja F osutatud tehnilistele kirjeldustele) versiooni number.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.3.2

Ilma talitlushäireteta toimuvate raadioblokk-keskuse edastuste jaoks vajalike rongisiseste aktiivsete GSM-Ri mobiilseadmete (EDOR) või samaaegsete sideseansside arv Euroopa rongijuhtimissüsteemi 2. tasemel

Rongi sujuvaks tööks vajalike samaaegsete rongisiseste sideseansside arv Euroopa rongijuhtimissüsteemi 2. tasemel. See on seotud raadioblokk-keskuse (RBC) sideseanssidega. Ei ole ohutuse tagamiseks oluline kriteerium ega koostalitlustingimus.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.3.3

Valikulised GSM-Ri funktsioonid

Valikuliste GSM-Ri funktsioonide kasutamine, mis võib parandada liini käitamist. Need on ainult teabeks ega ole võrgule juurdepääsu kriteeriumid.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.3.3.1

Lisateave võrgu omaduste kohta

Lisateave võrgu omaduste kohta või taristuettevõtja koostatud vastav dokument, mille amet talletab, nt häiretase, mille põhjal antakse soovitus rongisisese lisakaitse kohta.

1. jaanuar 2021

1.1.1.3.3.3.2

GPRS Euroopa rongijuhtimissüsteemi jaoks

Märge selle kohta, kas Euroopa rongijuhtimissüsteemi jaoks saab kasutada GPRSi.

1. jaanuar 2021

1.1.1.3.3.3.3

GPRSi kasutamise piirkond

Märge piirkonna kohta, kus Euroopa rongijuhtimissüsteemi jaoks saab kasutada GPRSi.

1. jaanuar 2021

1.1.1.3.3.4

Rühma 555 kasutamine GSM-Ris

Märge selle kohta, kas kasutatakse rühma 555.

16. jaanuar 2020

1.1.1.3.3.5

Rändluskokkuleppega hõlmatud GSM-Ri võrgud

Rändluskokkuleppega hõlmatud GSM-Ri võrkude loetelu.

16. jaanuar 2020

1.1.1.3.3.6

GSM-Ri rändlus üldkasutatavatesse võrkudesse

Rändlus üldkasutatavatesse võrkudesse.

Kui vastus on „JAH“, esitage üldkasutatava võrgu nimi parameetri 1.1.1.3.3.7 all.

1. jaanuar 2021

1.1.1.3.3.7

Üksikasjad üldkasutatavate võrkudega seotud GSM-Ri rändluse kohta

Kui rändlus üldkasutatavatesse võrkudesse on korraldatud, täpsustage, millistesse võrkudesse, milliste kasutajate jaoks ja millistes piirkondades.

1. jaanuar 2021

1.1.1.3.3.8

GSM-Ri katvus puudub

Märge selle kohta, kas GSM-Ri katvus puudub.

1. jaanuar 2021

1.1.1.3.3. 9

Raadiosüsteemi ühilduvus (kõne)

Tehnilise ühilduvuse tõendamiseks kasutatavad raadionõuded (kõne).

16. jaanuar 2020

1.1.1.3.3.10

Raadiosüsteemi ühilduvus (andmed)

Tehnilise ühilduvuse tõendamiseks kasutatavad raadionõuded (andmed).

16. jaanuar 2020

1.1.1.3.3.11

GSM-Ri võrk on konfigureeritud nii, et teine vedurijuht saaks funktsionaalse numbri sunniviisiliselt registrist kustutada.

See funktsioon tagab vedurijuhtide ja signalistide jaoks kohaldatavad käitamiseeskirjad kabiini raadioseadmete puhul, mis on registreeritud vale numbri all.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.3.12

Raadiovõrgu tunnus

GSM-Ri võrgu kordumatu tunnus, millega helistav mobiiljaam peab registreeruma, vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.4

Sagedusribade põhjal kindlaks määratud rongituvastussüsteemid

1.1.1.3.4.1

KTK-le täielikult vastavad rongituvastussüsteemid

Märge selle kohta, kas on paigaldatud rongituvastussüsteeme ja kas need vastavad täielikult kontrolli ja signaalimise KTK-le.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.7.1.1

Rongituvastussüsteemi tüüp

Paigaldatud rongituvastussüsteemide tüübid.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.4.2

Tuvastatavad sagedusalad

Rongituvastussüsteemide hallatavad sagedusalad vastavalt A-1 liite viites D osutatud tehnilisele kirjeldusele ning kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud erijuhtudele või tehnilistele dokumentidele, kui need on kättesaadavad.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.4.2.1

Maksimaalne häiringuvool

Rööbastee vooluahelate puhul kindlaksmääratud sagedusalas lubatud maksimaalse häiringuvoolu piirnormid.

KTKdele vastava rongituvastussüsteemi puhul 12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

Rongituvastussüsteemi puhul, mis ei vasta KTK-le: kontrolli ja signaalimise KTK artikli 13 kohaselt.

1.1.1.3.4.2.2

Veeremiüksuse impedants

Impedants vastavalt A-1 liite viites D osutatud tehnilisele kirjeldusele.

KTKdele vastava rongituvastussüsteemi puhul 12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

Rongituvastussüsteemi puhul, mis ei vasta KTK-le: kontrolli ja signaalimise KTK artikli 13 kohaselt.

1.1.1.3.4.2.3

Maksimaalne magnetväli

Teljeloenduritele lubatud maksimaalse magnetvälja piirnormid (dBμA/m) kindlaksmääratud sagedusalal.

See tuleks esitada kolmes suunas.

KTKdele vastava rongituvastussüsteemi puhul 12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

Rongituvastussüsteemi puhul, mis ei vasta KTK-le: kontrolli ja signaalimise KTK artikli 13 kohaselt.

1.1.1.3.5

Varasemad rongiturvangusüsteemid

1.1.1.3.5.3

Varasem rongiturvangusüsteem

Märge selle kohta, milline B-klassi süsteem on paigaldatud.

16. jaanuar 2020

1.1.1.3.6

Varasemad raadiosüsteemid

1.1.1.3.6.1

Muud paigaldatud raadiosüsteemid (varasemad raadiosüsteemid)

Märge paigaldatud varasemate raadiosüsteemide kohta.

16. jaanuar 2020

1.1.1.3.7

Muud rongituvastussüsteemid

1.1.1.3.7.1.2

Erikontrolli vajavate rööbastee vooluahelate või teljeloendurite tüüp

Viide rongituvastussüsteemi tehnilisele kirjeldusele vastavalt A-1 liite viites D osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.7.1.3

Dokument punktis 1.1.1.3.7.1.2 esitatud rongituvastussüsteemide tüübiga seotud menetlus(t)e kohta

Taristuettevõtja esitatud elektrooniline dokument, mille amet talletab ja mis sisaldab punktis 1.1.1.3.7.1.2 kindlaks määratud rongituvastussüsteemide erikontrolli täpseid väärtusi vastavalt kontrolli ja signaalimise KTK artiklile 13 ja A-1 liite viites D osutatud tehnilisele kirjeldusele.

Vastavalt kontrolli ja signaalimise KTK artiklile 13 ja 12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.7.1.4

Rongituvastuspiiranguga liinilõik

Marsruudi ühilduvuse kontroll Prantsusmaa võrgus.

16. jaanuar 2020

1.1.1.3.8

Üleminek ühelt süsteemilt teisele

1.1.1.3.8.1

Eri turvangu-, juhtimis- ja hoiatussüsteemide vaheline ümberlülitus

Märge eri süsteemide vahelise ümberlülituse kohta rongi liikumise ajal.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.8.1.1

Eritingimused erinevate B-klassi rongiturvangu-, juhtimis- ja hoiatussüsteemide vaheliseks ümberlülitamiseks

Tingimused erinevate B-klassi rongiturvangu-, juhtimis- ja hoiatussüsteemide vaheliseks ümberlülitamiseks.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.8.2

Eri raadiosüsteemide vaheline ümberlülitus

Märge eri raadiosüsteemide ja side puudumise süsteemi vahelise ümberlülituse kohta rongi liikumise ajal.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.8.2.1

Eri raadiosüsteemide vahelise ümberlülituse erijuhised

Sellise dokumendi nimi ja/või viide, milles täpsustatakse eri raadiosüsteemide vahelise ümberlülituse erijuhiseid.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.8.3

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi / Euroopa rongijuhtimissüsteemi ja B-klassi süsteemide vaheliseks ümberlülituseks vajalikud tehnilised eritingimused

Sellise dokumendi nimi ja/või viide, milles täpsustatakse Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi / Euroopa rongijuhtimissüsteemi ja B-klassi süsteemide vaheliseks ümberlülituseks vajalikke tehnilisi eritingimusi.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.9

Elektromagnetiliste häiringutega seotud näitajad

1.1.1.3.9.1

Veeremiüksuse tekitatavate magnetväljade eeskirjad ja nende vastavus KTK-le

Märge eeskirjade ja nende KTK-le vastavuse kohta.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.9.2

Veeremiüksuste veovoolu harmoonikute piirnormid ja nende vastavus KTK-le

Märge eeskirjade ja nende KTK-le vastavuse kohta.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.10

Liiniäärne süsteem halvenenud olukordade jaoks

1.1.1.3.10.1

Euroopa rongijuhtimissüsteemi tase halvenenud olukorra jaoks

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi / Euroopa rongijuhtimissüsteemi rakendamise tase halvenenud olukorras sõltuvalt raudteeäärsetest seadmetest.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.10.2

Muud rongiturvangu-, juhtimis- ja hoiatussüsteemid halvenenud olukorra jaoks

Märge muu süsteemi kui Euroopa rongijuhtimissüsteemi kohta halvenenud olukorra jaoks.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.11

Piduritega seotud parameetrid

1.1.1.3.11.1

Maksimaalne nõutav pidurdusteekond

Rongi pidurdusteekonna maksimumväärtus (meetrites) antakse liini maksimaalse lubatud kiiruse kohta.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.1.1.3.11.2

Taristuettevõtja lisateabe kättesaadavus

Taristuettevõtja lisateabe kättesaadavus vastavalt käitamise ja liikluskorralduse KTK punkti 4.2.2.6.2 alapunktile 2.

16. jaanuar 2020

1.1.1.3.11.3

Taristuettevõtja esitatud dokumendid pidurdustõhususe kohta

Taristuettevõtja poolt kahes ELi keeles esitatud elektrooniline dokument, mille amet talletab ja mis sisaldab lisateavet vastavalt käitamise ja liikluskorralduse KTK punkti 4.2.2.6.2 alapunktile 2.

16. jaanuar 2020

1.1.1.3.12

Teadlikult tühjaks jäetud

1.1.1.3.13

Rongi automaatjuhtimine

1.1.1.3.13.1

Rongi automaatjuhtimissüsteemi automaatsusaste

Liini äärde paigaldatud rongi automaatjuhtimissüsteemi automaatsusaste.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.13.2

Rongi automaatjuhtimissüsteemi versioon

Rongi automaatjuhtimissüsteemi versioon vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.13.3

Rongi automaatjuhtimissüsteemi sidesüsteem

Raudteeäärsed rongi automaatjuhtimissüsteemi toetatud sidesüsteemid.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.14

Signaal

1.1.1.3.14.1

Signaali nimi

Signaali tunnus.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.14.2

Signaali tüüp

Signaalimisteave marsruudiraamatu koostamiseks.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.14.3

Asukoht ja suund

Suhteline asukoht parameetri 1.1.0.0.0.2 all kindlaks määratud raudteeliini suhtes kilomeetrites ja märge selle kohta, kas signaal osutab rööbastee tava- või vastassuunda.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.14.4

Ohupunkti suhteline kaugus

Kaugus ohupunktini meetrites.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.14.5

Peatumiseta ala pikkus

Pikkus, mille ulatuses on keelatud veeremiüksust peatada, väärtus esitatakse meetrites.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.3.14.6

Signaali geograafiline asukoht

Signaali asukoha tavaliselt kümnendkraadides esitatavad geograafilised koordinaadid.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.4

Eeskirjad ja piirangud

1.1.1.4.1

Rangelt kohaliku iseloomuga eeskirjade ja piirangute olemasolu.

Rangelt kohaliku iseloomuga eeskirjade ja piirangute olemasolu.

1. jaanuar 2021

1.1.1.4.2

Taristuettevõtja esitatud dokumendid rangelt kohaliku iseloomuga eeskirjade ja piirangute kohta

Taristuettevõtja esitatud elektrooniline dokument, mille amet talletab ja mis sisaldab lisateavet.

1. jaanuar 2021

1.1.1.5

Veeremiüksused, mille puhul kontrollitakse marsruudi ühilduvust

1.1.1.5.1

Loetelu veeremitüüpidest, mis on juba tunnistatud ühilduvaks taristu ja rongituvastussüsteemide liikluskoormuse ja kandevõimega

Taristuettevõtjad esitavad taristuregistri kaudu raudteeveo-ettevõtjale teabe selliste veeremiüksuste tüüpide loetelu kohta, mis ühilduvad marsruudiga, mille puhul nad on juba kontrollinud taristu ja rongituvastussüsteemide liikluskoormuse ja kandevõime parameetrite ühilduvust, kui selline teave on kättesaadav.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.1.1.5.2

Loetelu veeremiüksustest, mis on juba tunnistatud ühilduvaks taristu ja rongituvastussüsteemide liikluskoormuse ja kandevõimega

Taristuettevõtjad esitavad taristuregistri kaudu raudteeveo-ettevõtjale teabe või dokumendi selliste veeremiüksuste loetelu kohta, mis ühilduvad marsruudiga, mille puhul nad on juba kontrollinud taristu ja rongituvastussüsteemide liikluskoormuse ja kandevõime parameetrite ühilduvust, kui selline teave on kättesaadav.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2

RAKENDUSPUNKT

1.2.0.0.0

Üldine teave

1.2.0.0.0.1

Rakenduspunkti nimi

Tavaliselt linna või küla või liikluskontrolliga seotud nimi.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.0.0.0.2

Rakenduspunkti kordumatu tunnus

Riigi koodist ja rakenduspunkti tähtnumbrilisest koodist koosnev kood.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.0.0.0.3

Rakenduspunkti esmane asukohakood

Esmane asukohakood teabevahetuseks vastavalt telemaatikarakenduste allsüsteem KTKdele.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.0.0.0.4

Rakenduspunkti tüüp

Rajatise tüüp seoses peamiste kasutusfunktsioonidega.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.0.0.0.4.1

Rööpmelaiuste vahel vahetamise seadme tüüp

Rööpmelaiuste vahel vahetamise seadme tüüp.

16. jaanuar 2020

1.2.0.0.0.5

Rakenduspunkti geograafiline asukoht

Kümnendkraadides esitatavad geograafilised koordinaadid antakse tavaliselt rakenduspunkti keskkohale.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.0.0.0.6

Rakenduspunkti asukoht raudteel

Rakenduspunkti asukohta määrava liini tunnusega seotud kilomeeter. See jääb üldjuhul rakenduspunkti keskele.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.0.0.0.7

Rakenduspunkti skeem digitaalsel kujul

Rakenduspunkti skeemi olemasolu digitaalsel kujul.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.0.0.0.7.1

Rakenduspunkti skeem

Dokument, milles esitatakse rakenduspunkti skeem.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.0.0.0.7.2

Digitaalne skeem

Rakenduspunkti skeem WKT-murdjoonena

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.0.0.0.8

Töökeel

Keel või keeled, mida taristuettevõtja kasutab oma igapäevatöös ja mis on tehtud teatavaks tema raudteevõrgustiku teadaandes ning mida kasutatakse ohutusteadete vahetamiseks taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja töötajate vahel.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1

LIIKLEMISTEE

1.2.1.0.0

Üldine teave

1.2.1.0.0.1

Taristuettevõtja kood

Taristuettevõtja on asutus või ettevõtja, kes vastutab eelkõige raudteetaristu või selle osa rajamise ja hooldamise eest.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.0.2

Rööbastee tunnus

Rööbastee kordumatu tunnus või kordumatu number rakenduspunktis.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.1

Rööbastee vastavustõendamise deklaratsioonid

1.2.1.0.1.1

Taristu allsüsteemi suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele vastavusega seotud rööbastee EÜ vastavustõendamise deklaratsioon

EÜ deklaratsiooni kordumatu number vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/250.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.1.2

Taristu allsüsteemi suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele vastavusega seotud olemasoleva taristu vastavusdeklaratsioon (vastavalt soovitusele 2014/881/EL)

Olemasoleva taristu vastavusdeklaratsiooni kordumatu number, järgides samu vorminõudeid, nagu on täpsustatud EÜ deklaratsiooni jaoks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/250 VII lisas.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.2

Tööparameetrid

1.2.1.0.2.1

Rööbastee TEN-klassifikatsioon

Märge selle kohta, millisesse üleeuroopalise võrgu ossa rööbastee kuulub.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.2.2

Raudteeliini kategooria

Liini klassifikatsioon vastavalt taristu KTK-le.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.2.3

Osa raudtee-kaubaveokoridorist

Märge selle kohta, kas raudteeliin on ette nähtud raudtee-kaubaveokoridori osana.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.3

Liiniskeem

1.2.1.0.3.4

Gabariidid

Gabariidid vastavalt Euroopa standardile või muud kohalikud gabariidid, sh alumine või ülemine osa.

16. jaanuar 2020

1.2.1.0.3.5

Erikontrolli nõudvate konkreetsete punktide asukoht raudteel

Punktis 1.2.1.0.3.4 osutatud gabariitidest kõrvalekaldumise tõttu erikontrolli nõudvate konkreetsete punktide asukoht.

16. jaanuar 2020

1.2.1.0.3.6

Dokument erikontrolli nõudvate konkreetsete punktide ristlõike kohta

Taristuettevõtja esitatud elektrooniline dokument, mille amet talletab ja mis sisaldab teavet punktis 1.2.1.0.3.4 osutatud gabariitidest kõrvalekaldumise tõttu erikontrolli nõudvate konkreetsete punktide ristlõike kohta. Vajaduse korral võib ristlõiget käsitlevale dokumendile lisada konkreetse punkti kontrollimise juhendi.

16. jaanuar 2020

1.2.1.0.4

Rööbastee parameetrid

1.2.1.0.4.1

Nominaalne rööpmelaius

Üks millimeetrites väljendatud väärtus, mis näitab rööpmelaiust.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.4.2

Pöörisvoolu-rööpapidurite kasutamine

Märge pöörisvoolu-rööpapidurite kasutamise piirangute kohta.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.0.4.3

Magnetiliste pidurite kasutamine

Märge magnetiliste pidurite kasutamise piirangute kohta.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.0.5

Tunnel

1.2.1.0.5.1

Taristuettevõtja kood

Taristuettevõtja on asutus või ettevõtja, kes vastutab eelkõige raudteetaristu või selle osa rajamise ja hooldamise eest.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.5.2

Tunneli tunnus

Tunneli kordumatu tunnus või kordumatu number liikmesriigis.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.5.3

Raudteetunneli suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele vastavusega seotud tunneli EÜ vastavustõendamise deklaratsioon

EÜ deklaratsiooni kordumatu number vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/250.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.5.4

Raudteetunneli suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele vastavusega seotud tunneli olemasoleva taristu vastavusdeklaratsioon (vastavalt soovitusele 2014/881/EL)

Olemasoleva taristu vastavusdeklaratsiooni kordumatu number, järgides samu vorminõudeid, nagu on täpsustatud EÜ deklaratsiooni jaoks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/250 VII lisas.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.5.5

Tunneli pikkus

Tunneli pikkus meetrites sissesõidust väljasõiduni.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.5.6

Avariiplaan

Märge selle kohta, kas avariiplaan on olemas.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.5.7

Nõutav veeremi tuleohutuse kategooria

Kategooria määramine vastavalt sellele, kuidas reisirong, mille pardal on tulekahju, jätkab tööd määratud aja jooksul.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.5.8

Nõutav veeremi riiklik tuleohutuse kategooria

Kategooria määramine vastavalt selle, kuidas reisirong, mille pardal on tulekahju, jätkab tööd määratud aja jooksul, nagu on kindlaks määratud siseriiklikes eeskirjades, kui need on olemas.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.5.9

Diiselmootor ja muud lubatud termilised veosüsteemid

Märge selle kohta, kas tunnelis on lubatud kasutada diiselmootorit või muid termilisi veosüsteeme.

1. jaanuar 2021

1.2.1.0.5.10

Jalgteed

Märge jalgtee olemasolu kohta.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.0.5.10.1

Jalgtee asukoht

Jalgtee alguspunkt esitatuna kilomeetrites ja pikkus meetrites. Iga asukoha puhul korratavad väärtused.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.0.5.11

Evakuatsiooni- ja päästepunktid

Märge evakuatsiooni- ja päästepunktide olemasolu kohta.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.0.5.11.1

Evakuatsiooni- ja päästepunktide asukoht

Evakuatsiooni- ja päästepunkti alguspunkt esitatuna kilomeetrites ja pikkus meetrites. Iga asukoha puhul korratavad väärtused.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.0.6

Ooteplatvorm

1.2.1.0.6.1

Taristuettevõtja kood

Taristuettevõtja on asutus või ettevõtja, kes vastutab eelkõige raudteetaristu või selle osa rajamise ja hooldamise eest.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.6.2

Ooteplatvormi tunnus

Ooteplatvormi kordumatu tunnus või kordumatu number rakenduspunktis.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.6.3

Ooteplatvormi TEN-klassifikatsioon

Märge selle kohta, millisesse üleeuroopalise võrgu ossa ooteplatvorm kuulub.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.6.4

Ooteplatvormi kasutatav pikkus

Ooteplatvormi selle osa suurim katkematu pikkus (meetrites), mille ees rongid on tavalistes kasutustingimustes ette nähtud peatuma, et reisijad saaksid rongi siseneda ja rongist väljuda, jättes piisava varu peatumistolerantsidele.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.6.5

Ooteplatvormi kõrgus

Ooteplatvormi ülemise pinna ja kõrvalasuva rööbastee rööpa ülapinna vaheline kaugus. See on millimeetrites väljendatud nimiväärtus.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.6.6

Sõitu alustavat rongi abistavad seadmed või töötajad ooteplatvormil

Märge sõitu alustava rongi toetamiseks ettenähtud varustuse või töötajate olemasolu kohta.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.6.7

Ooteplatvormil paiknevate rongi sisenemise abivahendite kasutusala

Teave rongile juurdepääsu taseme kohta, mille korral on võimalik kasutada sisenemise abivahendeid.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.1.0.6.8

Kaarjas ooteplatvorm

Märge selle kohta, kas ooteplatvorm on kaarjas.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.0.7

Kontaktliinide süsteem

1.2.1.0.7.1

Luba veojõu tarvis elektrienergia salvestamiseks paigalseisu ajal

Punkt, kus taristuettevõtja lubab veojõu tarvis elektrienergiat salvestada paigalseisu ajal.

Hiljemalt 30. juuni 2024

1.2.1.0.7.2

Lubatud tingimused veojõu tarvis elektrienergia salvestamiseks paigalseisu ajal

Taristuettevõtjate kehtestatud tingimused vastavalt standarddokumendile.

Hiljemalt 30. juuni 2024

1.2.1.0.8

Signaal

1.2.1.0.8.1

Signaali nimi

Signaali tunnus.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.0.8.2

Signaali tüüp

Signaalimisteave marsruudiraamatu koostamiseks. See loend peab sisaldama ohtlikes punktides kaitset pakkuvaid püsisignaale.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.0.8.3

Asukoht ja suund

Suhteline asukoht riigisisese raudteeliini suhtes kilomeetrites ja märge selle kohta, kas signaal osutab rööbastee tava- või vastassuunda.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.0.8.4

Ohupunkti suhteline kaugus

Kaugus ohupunktini meetrites.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.0.8.5

Signaali geograafiline asukoht

Signaali asukoha tavaliselt kümnendkraadides esitatavad geograafilised koordinaadid.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1

Kontrolli ja signaalimise allsüsteem

1.2.1.1.1

KTK-le vastav rongiturvangusüsteem (ETCS)

1.2.1.1.1.1

Euroopa rongijuhtimissüsteemi (ETCS) tase

Euroopa rongijuhtimissüsteemi rakendamise tase sõltuvalt raudteeäärsetest seadmetest.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.2

Euroopa rongijuhtimissüsteemi algversioon

Liini äärde paigaldatud Euroopa rongijuhtimissüsteemi algversioon.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.3

Liinile juurdepääsu saamiseks vajalik Euroopa rongijuhtimissüsteemi sõidusignaalide uuendamine

Märge selle kohta, kas sõidusignaalide uuendamine on liinile juurdepääsu saamiseks vajalik ohutuskaalutlustel.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.4

Liini äärde paigaldatud Euroopa rongijuhtimissüsteemi sõidusignaalide uuendamise süsteem

Teave raudtee äärde paigaldatud seadmete kohta, mis on suutelised edastama silmuse või globaalse mobiilsidesüsteemi (GSM-R) teel sõidusignaalide uuendamise teavet 1. taseme paigaldistele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.5

Kasutusel olev Euroopa rongijuhtimissüsteemi riiklik rakendus (pakett 44)

Märge selle kohta, kas rööbastee ja rongi vahel edastatakse riikliku rakenduse andmeid.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.6

Käitamispiirangud või -tingimused

Märge selle kohta, kas on piiranguid või tingimusi tulenevalt osalisest vastavusest kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK-le.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.8

Liinile juurdepääsuks on vajalik rongisisene (mitte vedurijuhilt) rongi terviklikkuse kinnitus

Märge selle kohta, kas rongisisene kinnitus on liinile juurdepääsuks vajalik ohutuskaalutlustel.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.9

Euroopa rongijuhtimissüsteemi ühilduvus

Tehnilise ühilduvuse tõendamiseks kasutatavad Euroopa rongijuhtimissüsteemi nõuded.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.10

Euroopa rongijuhtimissüsteemi M_versioon

Euroopa rongijuhtimissüsteemi M_versioon vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.11

Liinile juurdepääsuks vajalik teave rongist saadava ohutu koostepikkuse kohta ja ohutuse tervikluse tase

Märge selle kohta, kas ohutuskaalutlustel ja ohutuse tervikluse nõutava taseme tagamiseks on liinile juurdepääsuks vaja rongist saada ohutu koostepikkuse teavet.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.12

Raudteeäärne Euroopa rongijuhtimissüsteem on ette nähtud andmete edastamiseks rööbastee tingimuste kohta

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

Kui raudteeäärsed seadmed ei edasta andmeid rööbastee tingimuste kohta, tuleb vedurijuhile andmed nende tingimuste kohta edastada alternatiivsete meetodite abil.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.12.1

Rööbastee tingimused, mille kohta on võimalik andmeid edastada

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.13

Raudteeäärses Euroopa rongijuhtimissüsteemis rakendatakse raudteeületuse korda või samaväärset lahendust

Kui raudteeäärsetes seadmetes ei rakendata ühtegi lahendust defektsete LXide jaoks (mis on tavaliselt kaitstud tehnilise süsteemiga), peab vedurijuht järgima muudest allikatest saadud juhiseid.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.14

Staatilise kiirusprofiili puhul kasutatav välisrööpa kõrgenduse puudujääk

Oluline teave vedurijuhtidele, kelle rongi lubatud välisrööpa kõrgenduse puudujääk on väiksem kui need, mille jaoks raudteeäärses Euroopa rongijuhtimissüsteemis on staatilised kiirusprofiilid (SSP) vastavalt punktile 1.2.1.1.1.14.1.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.14.1

Muud välisrööpa kõrgenduse puudujäägil põhinevad rongikategooriad, mille jaoks raudteeäärne Euroopa rongijuhtimissüsteem saab anda staatilise kiirusprofiili

Oluline teave vedurijuhtidele, kelle rongi lubatud välisrööpa kõrgenduse puudujääk on väiksem kui need, mille jaoks raudteeäärses Euroopa rongijuhtimissüsteemis on staatilised kiirusprofiilid (SSP) vastavalt punktile 1.2.1.1.1.14.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.15

Põhjused, miks Euroopa rongijuhtimissüsteemi raadioblokk-keskus võib sidest rongiga keelduda

Loend juhtudest, mis sõltuvad taristuettevõtja tehtud valikutest süsteemi projekteerimisel vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.16

Euroopa rongijuhtimissüsteemi siseriiklikud piirnormid

1.2.1.1.1.16.1

D_NVROLL

Parameeter, mille alusel rongisisese Euroopa rongijuhtimissüsteemi kaudu kontrollitakse, et rong ei ületaks kohaltveeremise tõkestamise ja tagasiliikumise tõkestamise rakendamise korral lubatud vahemaad (meetrites).

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.16.2

Q_NVEMRRLS

Täpsusti, millega määratakse kindlaks, kas hädapiduri rakendamist muul põhjusel kui teekond saab tühistada niipea, kui selleks vajalikud tingimused on kadunud või kui rong on täielikult peatunud.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.16.3

V_NVALLOWOVTRP

Kiirusepiirang, mis võimaldab vedurijuhil valida tühistamisfunktsiooni, km/h.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.16.4

V_NVSUPOVTRP

Kiirusepiirangu kontrollimise tühistamine, kui tühistamisfunktsioon on sisse lülitatud, km/h.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.16.5

D_NVOVTRP

Maksimaalne vahemaa rongi teekonna tühistamiseks, meetrites.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.16.6

T_NVOVTRP

Maksimaalne aeg rongi teekonna tühistamiseks, sekundites.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.16.7

D_NVPOTRP

Maksimaalne vahemaa tagurdamiseks teekonnajärgsel režiimil, meetrites.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.16.8

T_NVCONTACT

Maksimaalne aeg ilma ohutussõnumita raadioblokk-keskuselt, enne kui rong reageerib, sekundites.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.16.9

M_NVCONTACT

Rongisisese süsteemi reageerimine, kui elemendi T_NVCONTACT aeg saab läbi.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.16.10

M_NVDERUN

Vedurijuhi ID sisestamine sõidu ajal on lubatud. Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.16.11

Q_NVDRIVER_ADHES

Täpsusti, millega määratakse kindlaks, kas vedurijuhil on lubatud pidurduskõverate arvutamiseks muuta rongisisese Euroopa rongijuhtimissüsteemi haardetegurit.

Vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.16.12

Q_NVSBTSMPERM

Sõidupiduri kasutamise luba sihtkiiruse jälgimisel.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.16.13

Pidurimudeli puhul kasutatavad siseriiklikud piirnormid

Parameetrite kogum rongisisese Euroopa rongijuhtimissüsteemi arvutatud pidurduskõverate kohandamiseks, et tagada vastavus taristuettevõtja kehtestatud täpsusele, tõhususele ja ohutusvarule.

Selle sisu on sama kui paketis 3 või paketis 203 vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.17

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi / Euroopa rongijuhtimissüsteemi raadioblokk-keskuse tunnusnumber ja telefoninumber

Kordumatu RBC tunnus (NID_C+NID_RBC) ja helistaja number (NID_RADIO) vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.18

Suur metalli kogus

Märge metalli koguse olemasolu kohta asukoha läheduses, mis võib häirida rongisisest süsteemi baliiside näidu lugemisel.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.19

Euroopa rongijuhtimissüsteemi vigade parandused rongisisese süsteemi jaoks

Loend taristuettevõtja võrku mõjutavatest lubamatutest vigadest, mis tuleb rongisiseses süsteemis lahendada vastavalt kontrolli ja signaalimise KTK punktile 7.2.10.3 hoolduse kohta.

12 kuud pärast kontrolli ja signaalimise KTK jõustumist ja vähemalt 12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.1.20

Euroopa rongijuhtimissüsteemi versiooni 2.2 või 3.0 funktsioonid, mis nähakse ette järgmise viie aasta jooksul

Loend Euroopa rongijuhtimissüsteemi versiooni 2.2 või 3.0 funktsioonidest, mis nähakse ette järgmise viie aasta jooksul vastavalt kontrolli ja signaalimise KTK punktile 6.1.1.2 ja G liitele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.2

KTK-le vastav raadio (RMR)

1.2.1.1.2.1

GSM-Ri versioon

Liini äärde paigaldatud GSM-Ri funktsionaalnõuete kirjelduse ja süsteeminõuete kirjelduse (vastavalt A-1 liite viidetes E ja F osutatud tehnilistele kirjeldustele) versiooni number.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.2.2

Ilma talitlushäireteta toimuvate raadioblokk-keskuse edastuste jaoks vajalike rongisiseste aktiivsete GSM-Ri mobiilseadmete (EDOR) või samaaegsete sideseansside arv Euroopa rongijuhtimissüsteemi 2. tasemel

Rongi sujuvaks tööks vajalike samaaegsete rongisiseste sideseansside arv Euroopa rongijuhtimissüsteemi 2. tasemel. See on seotud raadioblokk-keskuse (RBC) sideseanssidega. Ei ole ohutuse tagamiseks oluline kriteerium ega koostalitlustingimus.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.2.3

Valikulised GSM-Ri funktsioonid

Valikuliste GSM-Ri funktsioonide kasutamine, mis võib parandada liini käitamist. Need on ainult teabeks ega ole võrgule juurdepääsu kriteeriumid.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.2.3.1

Lisateave võrgu omaduste kohta

Lisateave võrgu omaduste kohta või taristuettevõtja koostatud vastav dokument, mille amet talletab, nt häiretase, mille põhjal antakse soovitus rongisisese lisakaitse kohta.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.2.3.2

GPRS Euroopa rongijuhtimissüsteemi jaoks

Märge selle kohta, kas Euroopa rongijuhtimissüsteemi jaoks saab kasutada GPRSi.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.2.3.3

GPRSi kasutamise piirkond

Märge piirkonna kohta, kus Euroopa rongijuhtimissüsteemi jaoks saab kasutada GPRSi.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.2.4

Rühma 555 kasutamine GSM-Ris

Märge selle kohta, kas kasutatakse rühma 555.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.2.5

Rändluskokkuleppega hõlmatud GSM-Ri võrgud

Rändluskokkuleppega hõlmatud GSM-Ri võrkude loetelu.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.2.6

GSM-Ri rändlus üldkasutatavatesse võrkudesse

Rändlus üldkasutatavatesse võrkudesse.

Kui vastus on „JAH“, esitage üldkasutatava võrgu nimi parameetri 1.2.1.1.2.7 all.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.2.7

Üksikasjad üldkasutatavate võrkudega seotud GSM-Ri rändluse kohta

Kui rändlus üldkasutatavatesse võrkudesse on korraldatud, täpsustage, millistesse võrkudesse, milliste kasutajate jaoks ja millistes piirkondades.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.2.8

GSM-Ri katvus puudub

Märge selle kohta, kas GSM-Ri katvus puudub.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.2.9

Raadiosüsteemi ühilduvus (kõne)

Tehnilise ühilduvuse tõendamiseks kasutatavad raadionõuded (kõne).

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.2.10

Raadiosüsteemi ühilduvus (andmed)

Tehnilise ühilduvuse tõendamiseks kasutatavad raadionõuded (andmed).

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.2.11

GSM-Ri võrk on konfigureeritud nii, et teine vedurijuht saaks funktsionaalse numbri sunniviisiliselt registrist kustutada.

See funktsioon tagab vedurijuhtide ja signalistide jaoks kohaldatavad käitamiseeskirjad kabiini raadioseadmete puhul, mis on registreeritud vale numbri all.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.2.12

GSM-Ri võrguoperaatori kehtestatud eripiirangud rongisisestele Euroopa rongijuhtimissüsteemi seadmetele, mis on võimelised töötama ainult kontuurikommutatsiooni korral.

Nende piirangute eesmärk on vajaduse korral hallata piiratud arvu kontuurikommutatsiooni raadioühendusi, mida raadioblokk-keskus saab samaaegselt hallata.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.2.13

Raadiovõrgu tunnus

GSM-Ri võrgu kordumatu tunnus, millega helistav mobiiljaam peab registreeruma, vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.3

Sagedusribade põhjal kindlaks määratud rongituvastussüsteemid

1.2.1.1.3.1

KTK-le täielikult vastavad rongituvastussüsteemid

Märge selle kohta, kas on paigaldatud rongituvastussüsteeme ja kas need vastavad täielikult kontrolli ja signaalimise KTK-le.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.3.1.1

Rongituvastussüsteemi tüüp

Paigaldatud rongituvastussüsteemide tüübid.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.3.2

Tuvastatavad sagedusalad

Rongituvastussüsteemide hallatavad sagedusalad vastavalt A-1 liite viites D osutatud tehnilisele kirjeldusele ning kontrolli ja signaalimise KTK artiklis 13 osutatud erijuhtudele või tehnilistele dokumentidele, kui need on kättesaadavad.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.3.2.1

Maksimaalne häiringuvool

Rööbastee vooluahelate puhul kindlaksmääratud sagedusalas lubatud maksimaalse häiringuvoolu piirnormid.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.3.2.2

Veeremiüksuse impedants

Impedants vastavalt A-1 liite viites D osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.3.2.3

Maksimaalne magnetväli

Teljeloenduritele lubatud maksimaalse magnetvälja piirnormid (dBμA/m) kindlaksmääratud sagedusalal.

See tuleks esitada kolmes suunas.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.4

Varasemad rongiturvangusüsteemid

1.2.1.1.4.1

Varasem rongiturvangusüsteem

Märge selle kohta, milline B-klassi süsteem on paigaldatud.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.5

Varasemad raadiosüsteemid

1.2.1.1.5.1

Muud paigaldatud raadiosüsteemid (varasemad raadiosüsteemid)

Märge paigaldatud varasemate raadiosüsteemide kohta.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.6

Muud rongituvastussüsteemid

1.2.1.1.6.1

Erikontrolli vajavate rööbastee vooluahelate või teljeloendurite tüüp

Viide rongituvastussüsteemi tehnilisele kirjeldusele vastavalt A-1 liite viites D osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.6.2

Dokument punktis 1.2.1.1.6.1 esitatud rongituvastussüsteemide tüübiga seotud menetlus(t)e kohta

Taristuettevõtja esitatud elektrooniline dokument, mille amet talletab ja mis sisaldab punktis 1.2.1.1.6.1 kindlaks määratud rongituvastussüsteemide erikontrolli täpseid väärtusi vastavalt kontrolli ja signaalimise KTK artiklile 13 ja A-1 liite viites D osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.6.3

Rongituvastuspiiranguga liinilõik

Marsruudi ühilduvuse kontroll Prantsusmaa võrgus.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.7

Üleminek ühelt süsteemilt teisele

1.2.1.1.7.1

Eri turvangu-, juhtimis- ja hoiatussüsteemide vaheline ümberlülitus

Märge eri süsteemide vahelise ümberlülituse kohta rongi liikumise ajal.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.7.1.1

Eritingimused erinevate B-klassi rongiturvangu-, juhtimis- ja hoiatussüsteemide vaheliseks ümberlülitamiseks

Tingimused erinevate B-klassi rongiturvangu-, juhtimis- ja hoiatussüsteemide vaheliseks ümberlülitamiseks.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.7.2

Eri raadiosüsteemide vaheline ümberlülitus

Märge eri raadiosüsteemide ja side puudumise süsteemi vahelise ümberlülituse kohta rongi liikumise ajal.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.7.2.1

Eri raadiosüsteemide vahelise ümberlülituse erijuhised

Sellise dokumendi nimi ja/või viide, milles täpsustatakse eri raadiosüsteemide vahelise ümberlülituse erijuhiseid.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.7.3

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi / Euroopa rongijuhtimissüsteemi ja B-klassi süsteemide vaheliseks ümberlülituseks vajalikud tehnilised eritingimused

Sellise dokumendi nimi ja/või viide, milles täpsustatakse Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi / Euroopa rongijuhtimissüsteemi ja B-klassi süsteemide vaheliseks ümberlülituseks vajalikke tehnilisi eritingimusi.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.8

Elektromagnetiliste häiringutega seotud näitajad

1.2.1.1.8.1

Veeremiüksuse tekitatavate magnetväljade eeskirjad ja nende vastavus KTK-le

Märge eeskirjade ja nende KTK-le vastavuse kohta.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.8.2

Veeremiüksuste veovoolu harmoonikute piirnormid ja nende vastavus KTK-le

Märge eeskirjade ja nende KTK-le vastavuse kohta.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.9

Liiniäärne süsteem halvenenud olukordade jaoks

1.2.1.1.9.1

Euroopa rongijuhtimissüsteemi tase halvenenud olukorra jaoks

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi / Euroopa rongijuhtimissüsteemi rakendamise tase halvenenud olukorras sõltuvalt raudteeäärsetest seadmetest.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.9.2

Muud rongiturvangu-, juhtimis- ja hoiatussüsteemid halvenenud olukorra jaoks

Märge muu süsteemi kui Euroopa rongijuhtimissüsteemi kohta halvenenud olukorra jaoks.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.10

Rongi automaatjuhtimine

1.2.1.1.10.1

Rongi automaatjuhtimissüsteemi automaatsusaste

Liini äärde paigaldatud rongi automaatjuhtimissüsteemi automaatsusaste.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.10.2

Rongi automaatjuhtimissüsteemi versioon

Rongi automaatjuhtimissüsteemi versioon vastavalt A-1 liite viites C osutatud tehnilisele kirjeldusele.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.1.1.10.3

Rongi automaatjuhtimissüsteemi sidesüsteem

Raudteeäärsed rongi automaatjuhtimissüsteemi toetatud sidesüsteemid.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.2

MANÖÖVRITEE

1.2.2.0.0

Üldine teave

1.2.2.0.0.1

Taristuettevõtja kood

Taristuettevõtja on asutus või ettevõtja, kes vastutab eelkõige raudteetaristu või selle osa rajamise ja hooldamise eest.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.0.2

Manöövritee tunnus

Manöövritee kordumatu tunnus või kordumatu number rakenduspunktis.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.0.3

Manöövritee TEN-klassifikatsioon

Märge selle kohta, millisesse üleeuroopalise võrgu ossa manöövritee kuulub.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.1

Manöövritee vastavustõendamise deklaratsioon

1.2.2.0.1.1

Taristu allsüsteemi suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele vastavusega seotud manöövritee EÜ vastavustõendamise deklaratsioon

EÜ deklaratsiooni kordumatu number vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/250.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.1.2

Taristu allsüsteemi suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele vastavusega seotud manöövritee olemasoleva taristu vastavusdeklaratsioon (vastavalt soovitusele 2014/881/EL)

Olemasoleva taristu vastavusdeklaratsiooni kordumatu number, järgides samu vorminõudeid, nagu on täpsustatud EÜ deklaratsiooni jaoks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/250 VII lisas.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.2

Tööparameeter

1.2.2.0.2.1

Manöövritee kasutatav pikkus

Rongide ohutuks parkimiseks kasutatava manöövritee/seisutee kogupikkus meetrites.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.3

Liiniskeem

1.2.2.0.3.1

Seisuteede kalle

Kalde suurim väärtus millimeetrites meetri kohta.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.3.2

Horisontaalkõvera minimaalne raadius

Väikseima horisontaalkõvera raadius meetrites.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.3.3

Vertikaalkõvera minimaalne raadius

Väikseima vertikaalkõvera raadius meetrites.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.4

Rongide teenindamise püsiseadmed

1.2.2.0.4.1

Tualeti tühjendamise seadmed

Märge tualeti tühjendamise seadmete (rongide teenindamise püsiseade) olemasolu kohta vastavalt taristu KTK-le.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.4.2

Välised puhastusseadmed

Märge väliste puhastusseadmete (rongide teenindamise püsiseade) olemasolu kohta vastavalt taristu KTK-le.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.4.3

Veevarustusseadmed

Märge veevarustusseadmete (rongide teenindamise püsiseade) olemasolu kohta vastavalt taristu KTK-le.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.4.4

Tankimisseadmed

Märge tankimisseadmete (rongide teenindamise püsiseade) olemasolu kohta vastavalt taristu KTK-le.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.4.5

Liivavarude täiendamise seadmed

Märge liivavarude täiendamise seadmete olemasolu kohta (rongide teenindamise püsiseade).

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.4.6

Tugi-elektrivarustus

Märge tugi-elektrivarustuse olemasolu kohta (rongide teenindamise püsiseade).

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.5

Tunnel

1.2.2.0.5.1

Taristuettevõtja kood

Taristuettevõtja on asutus või ettevõtja, kes vastutab eelkõige raudteetaristu või selle osa rajamise ja hooldamise eest.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.5.2

Tunneli tunnus

Tunneli kordumatu tunnus või kordumatu number liikmesriigis.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.5.3

Raudteetunneli suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele vastavusega seotud tunneli EÜ vastavustõendamise deklaratsioon

EÜ deklaratsiooni kordumatu number vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/250.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.5.4

Raudteetunneli suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele vastavusega seotud tunneli olemasoleva taristu vastavusdeklaratsioon (vastavalt soovitusele 2014/881/EL)

Olemasoleva taristu vastavusdeklaratsiooni kordumatu number, järgides samu vorminõudeid, nagu on täpsustatud EÜ deklaratsiooni jaoks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2019/250 VII lisas.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.5.5

Tunneli pikkus

Tunneli pikkus meetrites sissesõidust väljasõiduni.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.5.6

Avariiplaan

Märge selle kohta, kas avariiplaan on olemas.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.5.7

Nõutav veeremi tuleohutuse kategooria

Kategooria määramine vastavalt sellele, kuidas reisirong, mille pardal on tulekahju, jätkab tööd määratud aja jooksul.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.5.8

Nõutav veeremi riiklik tuleohutuse kategooria

Kategooria määramine vastavalt selle, kuidas reisirong, mille pardal on tulekahju, jätkab tööd määratud aja jooksul, nagu on kindlaks määratud siseriiklikes eeskirjades, kui need on olemas.

Vastavalt rakendusotsusele 2014/880/EL ja hiljemalt 16. märtsil 2019.

1.2.2.0.5.9

Jalgteed

Märge jalgtee olemasolu kohta.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.2.0.5.9.1

Jalgtee asukoht

Jalgtee alguspunkt esitatuna kilomeetrites ja pikkus meetrites. Iga asukoha puhul korratavad väärtused.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.2.0.5.10

Evakuatsiooni- ja päästepunktid

Märge evakuatsiooni- ja päästepunktide olemasolu kohta.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.2.0.5.10.1

Evakuatsiooni- ja päästepunktide asukoht

Evakuatsiooni- ja päästepunkti alguspunkt esitatuna kilomeetrites ja pikkus meetrites. Iga asukoha puhul korratavad väärtused.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.

1.2.2.0.6

Kontaktliinide süsteem

1.2.2.0.6.1

Maksimaalne seisuaegne voolutugevus pantograafi kohta

Rongi suurim lubatud seisuaegne voolutugevus väljendatuna amprites.

16. jaanuar 2020 alalisvoolusüsteemide puhul

30. juuni 2024 vahelduvvoolusüsteemide puhul

1.2.3

Eeskirjad ja piirangud

1.2.3.1

Rangelt kohaliku iseloomuga eeskirjade ja piirangute olemasolu.

Rangelt kohaliku iseloomuga eeskirjade ja piirangute olemasolu.

1. jaanuar 2021

1.2.3.2

Taristuettevõtja esitatud dokumendid rangelt kohaliku iseloomuga eeskirjade ja piirangute kohta

Taristuettevõtja esitatud elektrooniline dokument, mille amet talletab ja mis sisaldab lisateavet.

1. jaanuar 2021

1.2.4

Juhitavus

1.2.4.1

Siseühendus

Kirjeldab rakenduspunktisisest rööbasteede ühenduvust ja see esitatakse võrguühendusena alguspunktist sihtpunkti, kus alguspunkt ja sihtpunkt on omavahel ühenduvate rööbasteede nimed.

12 kuud pärast artiklile 7 vastava juhendi avaldamist.“

| 6) | punkti 4.1 muudetakse järgmiselt:
  esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Taristuregistrisüsteemi arhitektuur on järgmine:“; |
| --- | --- |

6)

punkti 4.1 muudetakse järgmiselt:

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Taristuregistrisüsteemi arhitektuur on järgmine:“;

| 7) | joonis 1 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

7)

joonis 1 asendatakse järgmisega:

Image 121

| 8) | punkt 4.2 asendatakse järgmisega:

  „RINF-rakendus on ameti loodud, juhitud, hooldatud ja hallatud veebipõhine rakendus.
  Amet teeb taristuettevõtjatele kättesaadavaks järgmised failid ja dokumendid, mida kasutatakse RINF-rakendusse andmete kandmiseks:






  (a) | kasutusjuhend; |
| --- | --- | --- |

8)

punkt 4.2 asendatakse järgmisega:

„RINF-rakendus on ameti loodud, juhitud, hooldatud ja hallatud veebipõhine rakendus.

Amet teeb taristuettevõtjatele kättesaadavaks järgmised failid ja dokumendid, mida kasutatakse RINF-rakendusse andmete kandmiseks:

(a)

kasutusjuhend;

| (b) | andmeedastusfailide struktuuri tehniline kirjeldus; |
| --- | --- |

(b)

andmeedastusfailide struktuuri tehniline kirjeldus;

| (c) | failide koostamise koodide kirjeldus – juhend, milles kirjeldatakse edastatud failide valideerimise protsessi; |
| --- | --- |

(c)

failide koostamise koodide kirjeldus – juhend, milles kirjeldatakse edastatud failide valideerimise protsessi;

| (d) | ERA sõnastik.“; |
| --- | --- |

(d)

ERA sõnastik.“;

| 9) | punkti 4.3 muudetakse järgmiselt:






  (a) | alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kasutajate haldus: amet peab suutma hallata kasutajate juurdepääsuõigusi;“; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

punkti 4.3 muudetakse järgmiselt:

(a)

alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kasutajate haldus: amet peab suutma hallata kasutajate juurdepääsuõigusi;“;

| (b) | alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | teabe auditeerimine: RINF-rakendus peab võimaldama jälgida registreeritud kasutajate tegevuse logisid, ühenduvust ja autentimist;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

teabe auditeerimine: RINF-rakendus peab võimaldama jälgida registreeritud kasutajate tegevuse logisid, ühenduvust ja autentimist;“;

| (c) | alapunktid d–n asendatakse järgmisega:






  „d) | taristuregistriandmete, sh rakenduspunktide ja/või liinilõikude ning andmete kehtivuse kuupäevade otsing; |
| --- | --- | --- |

(c)

alapunktid d–n asendatakse järgmisega:

„d)

taristuregistriandmete, sh rakenduspunktide ja/või liinilõikude ning andmete kehtivuse kuupäevade otsing;

| e) | taristuregistri andmete visuaalne esitus, mis võimaldab temaatilisi kaarte avaldada; |
| --- | --- |

e)

taristuregistri andmete visuaalne esitus, mis võimaldab temaatilisi kaarte avaldada;

| f) | nende liinilõikude ja rakenduspunktide rööbasteede loend, mis on kasutaja kindlaks määratud marsruudi osad, ja vastavate karakteristikute eksport; |
| --- | --- |

f)

nende liinilõikude ja rakenduspunktide rööbasteede loend, mis on kasutaja kindlaks määratud marsruudi osad, ja vastavate karakteristikute eksport;

| g) | ajatempliga ekspordifaili välja andmine iga kord, kui raudteeveo-ettevõtja kavatseb kasutada otsingu tulemusel eksporditud karakteristikuid vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 23 lõikele 1; |
| --- | --- |

g)

ajatempliga ekspordifaili välja andmine iga kord, kui raudteeveo-ettevõtja kavatseb kasutada otsingu tulemusel eksporditud karakteristikuid vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 23 lõikele 1;

| h) | rakendusliides (API) ja/või avatud päringu lõpp-punkt; |
| --- | --- |

h)

rakendusliides (API) ja/või avatud päringu lõpp-punkt;

| i) | taristuettevõtja esitatud andmestiku valideerimine, üleslaadimine ja vastuvõtmine.“; |
| --- | --- |

i)

taristuettevõtja esitatud andmestiku valideerimine, üleslaadimine ja vastuvõtmine.“;

| 10) | punkt 4.4 asendatakse järgmisega:
  „4.4.   Töörežiim

  Taristuregister pakub RINF-rakenduse kaudu kolme peamist liidest:






  (a) | üks on mõeldud kasutamiseks taristuettevõtjatele, kes esitavad oma andmestikud; |
| --- | --- | --- |

10)

punkt 4.4 asendatakse järgmisega:

„4.4.   Töörežiim

Taristuregister pakub RINF-rakenduse kaudu kolme peamist liidest:

(a)

üks on mõeldud kasutamiseks taristuettevõtjatele, kes esitavad oma andmestikud;

| (b) | üks on mõeldud RINF-rakenduse kasutajatele süsteemi pääsuks ja sealt andmete võtmiseks; |
| --- | --- |

(b)

üks on mõeldud RINF-rakenduse kasutajatele süsteemi pääsuks ja sealt andmete võtmiseks;

| (c) | üks on mõeldud raudteeveo-ettevõtjatele teadete tellimiseks muudatuste kohta taristus, kus nad tegutsevad. |
| --- | --- |

(c)

üks on mõeldud raudteeveo-ettevõtjatele teadete tellimiseks muudatuste kohta taristus, kus nad tegutsevad.

RINF-rakenduse keskandmebaasis tehakse taristuettevõtjate saadetud andmed kättesaadavaks ilma muudatusteta.

RINF-rakenduse põhifunktsioon on võimaldada kasutajatel taristuregistrisse kantud andmeid otsida ja võtta.

RINF-rakenduses hoitakse alles taristuettevõtjate poolt varem kättesaadavaks tehtud andmete kogu ajalugu. Seda säilitatakse kaks aastat pärast andmete registrist kustutamist.

Amet tagab RINF-rakenduse haldajana kasutajatele taotluse korral sellele juurdepääsu. RINF-rakenduse kasutajate päringutele antakse vastus 24 tunni jooksul alates päringu esitamisest. Taristuettevõtjad peavad saama ajakohastada oma andmeid RINF-rakenduses otse, järgides tabelis 1 esitatud kirjeldusi, ja kandma need RINF-rakendusse vastavalt artiklile 5.

Taristuettevõtjad peavad laadima failid üles RINF-rakendusse, kasutades sellekohast liidest. Eraldi moodul lihtsustab taristuettevõtjate esitatud andmete valideerimist ja üleslaadimist.“;

| 11) | punkti 5 muudetakse järgmiselt:






  (a) | esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „Amet teeb artiklis 7 osutatud ühiste kirjelduste kohaldamise juhendi avalikult kättesaadavaks oma veebisaidil ning ajakohastab seda vajaduse korral vastavalt artiklis 7a osutatud ERA sõnastikule, millele on viidatud A-1 liite viites A.“; |
| --- | --- | --- |

11)

punkti 5 muudetakse järgmiselt:

(a)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Amet teeb artiklis 7 osutatud ühiste kirjelduste kohaldamise juhendi avalikult kättesaadavaks oma veebisaidil ning ajakohastab seda vajaduse korral vastavalt artiklis 7a osutatud ERA sõnastikule, millele on viidatud A-1 liite viites A.“;

| (b) | kolmanda lõigu alapunkt a jäetakse välja; |
| --- | --- |

(b)

kolmanda lõigu alapunkt a jäetakse välja;

| 12) | lisatakse uus A liide:


  „A liide
  Käesolevas määruses osutatud tehnilised kirjeldused
  A-1.   
  Tehnilised dokumendid (kättesaadavad ERA veebisaidil)










  Viide | Hinnatavad omadused | Taristuregistri punkt | Kohustusliku tehnilise dokumendi punkt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A | ERA sõnastik


  ERA/TD/sõnastik versioon 3.0.0 (kättesaadavaks tehtud 29.3.2023.) |
| B | ERA tehniline dokument kombineeritud vedude koodide kohta


  ERA/TD/2023-01/CCT versioon 1.1 (kättesaadavaks tehtud 21.3.2023) |
| B.1 | Liinide koodid | Tabeli 1 punktid
  1.1.1.1.3.4,
  1.1.1.1.3.5,
  1.1.1.1.3.8 ja
  1.1.1.1.3.9 | 2.1 |
| C | SUBSET-026


  Süsteeminõuete kirjeldus


  Kontrolli ja signaalimise KTK A liite viide 4 |
| C.1 | Euroopa rongijuhtimissüsteemi M_versioon | Tabeli 1 punktid
  1.1.1.3.2.10 ja
  1.2.1.1.1.10 | 7. peatüki punkt 7.5.1.79 |
| C.2 | Rööbastee tingimuste kohta andmete edastamiseks ette nähtud raudteeäärne Euroopa rongijuhtimissüsteem | Tabeli 1 punktid
  1.1.1.3.2.12,
  1.1.1.3.2.12.1,
  1.2.1.1.1.12 ja
  1.2.1.1.1.12.1 | 5. peatüki punkt 5.18.1.1 |
| C.3 | Staatilise kiirusprofiili (SSP) puhul kasutatav välisrööpa kõrgenduse puudujääk | Tabeli 1 punktid
  1.1.1.3.2.14,
  1.1.1.3.2.14.1,
  1.2.1.1.1.14 ja
  1.2.1.1.1.14.1 | 7. peatüki punkt 7.5.1.82.1 |
| C.4 | Euroopa rongijuhtimissüsteemi raadioblokk-keskuse keeldumine sidest rongiga | Tabeli 1 punktid
  1.1.1.3.2.15 ja
  1.2.1.1.1.15 | 5. peatüki punkt 5.4 |
| C.5 | Euroopa rongijuhtimissüsteemi siseriiklikud piirnormid | Tabeli 1 punktid
  1.1.1.3.2.16.1 ja
  1.2.1.1.1.16.1 | 7. peatüki punkt 7.5.1.17 |
| Tabeli 1 punktid
  1.1.1.3.2.16.2 ja
  1.2.1.1.1.16.2 | 7. peatüki punkt 7.5.1.123 |
| Tabeli 1 punktid
  1.1.1.3.2.16.3 ja
  1.2.1.1.1.16.3 | 7. peatüki punkt 7.5.1.161 |
| Tabeli 1 punktid
  1.1.1.3.2.16.4 ja
  1.2.1.1.1.16.4 | 7. peatüki punkt 7.5.1.163 |
| Tabeli 1 punktid
  1.1.1.3.2.16.5 ja
  1.2.1.1.1.16.5 | 7. peatüki punkt 7.5.1.15 |
| Tabeli 1 punktid
  1.1.1.3.2.16.6 ja
  1.2.1.1.1.16.6 | 7. peatüki punkt 7.5.1.149 |
| Tabeli 1 punktid
  1.1.1.3.2.16.7 ja
  1.2.1.1.1.16.7 | 7. peatüki punkt 7.5.1.16 |
| Tabeli 1 punktid
  1.1.1.3.2.16.8 ja
  1.2.1.1.1.16.8 | 7. peatüki punkt 7.5.1.148 |
| Tabeli 1 punktid
  1.1.1.3.2.16.9 ja
  1.2.1.1.1.16.9 | 7. peatüki punkt 7.5.1.74 |
| | | Tabeli 1 punktid
  1.1.1.3.2.16.10 ja
  1.2.1.1.1.16.10 | 7. peatüki punkt 7.5.1.75 |
| Tabeli 1 punktid
  1.1.1.3.2.16.11 ja
  1.2.1.1.1.16.11 | 7. peatüki punkt 7.5.1.122 |
| Tabeli 1 punktid
  1.1.1.3.2.16.13 ja
  1.2.1.1.1.16.13 | — | pakett 3 (M_versiooni puhul uuem kui 2.0): 7. peatüki punkt 7.4.2.1.1; |

12)

lisatakse uus A liide:

„A liide

Käesolevas määruses osutatud tehnilised kirjeldused

A-1.   
  Tehnilised dokumendid (kättesaadavad ERA veebisaidil)

Viide

Hinnatavad omadused

Taristuregistri punkt

Kohustusliku tehnilise dokumendi punkt

A

ERA sõnastik

ERA/TD/sõnastik versioon 3.0.0 (kättesaadavaks tehtud 29.3.2023.)

B

ERA tehniline dokument kombineeritud vedude koodide kohta

ERA/TD/2023-01/CCT versioon 1.1 (kättesaadavaks tehtud 21.3.2023)

B.1

Liinide koodid

Tabeli 1 punktid

1.1.1.1.3.4,

1.1.1.1.3.5,

1.1.1.1.3.8 ja

1.1.1.1.3.9

2.1

C

SUBSET-026

Süsteeminõuete kirjeldus

Kontrolli ja signaalimise KTK A liite viide 4

C.1

Euroopa rongijuhtimissüsteemi M_versioon

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.2.10 ja

1.2.1.1.1.10

7. peatüki punkt 7.5.1.79

C.2

Rööbastee tingimuste kohta andmete edastamiseks ette nähtud raudteeäärne Euroopa rongijuhtimissüsteem

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.2.12,

1.1.1.3.2.12.1,

1.2.1.1.1.12 ja

1.2.1.1.1.12.1

5. peatüki punkt 5.18.1.1

C.3

Staatilise kiirusprofiili (SSP) puhul kasutatav välisrööpa kõrgenduse puudujääk

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.2.14,

1.1.1.3.2.14.1,

1.2.1.1.1.14 ja

1.2.1.1.1.14.1

7. peatüki punkt 7.5.1.82.1

C.4

Euroopa rongijuhtimissüsteemi raadioblokk-keskuse keeldumine sidest rongiga

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.2.15 ja

1.2.1.1.1.15

5. peatüki punkt 5.4

C.5

Euroopa rongijuhtimissüsteemi siseriiklikud piirnormid

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.2.16.1 ja

1.2.1.1.1.16.1

7. peatüki punkt 7.5.1.17

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.2.16.2 ja

1.2.1.1.1.16.2

7. peatüki punkt 7.5.1.123

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.2.16.3 ja

1.2.1.1.1.16.3

7. peatüki punkt 7.5.1.161

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.2.16.4 ja

1.2.1.1.1.16.4

7. peatüki punkt 7.5.1.163

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.2.16.5 ja

1.2.1.1.1.16.5

7. peatüki punkt 7.5.1.15

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.2.16.6 ja

1.2.1.1.1.16.6

7. peatüki punkt 7.5.1.149

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.2.16.7 ja

1.2.1.1.1.16.7

7. peatüki punkt 7.5.1.16

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.2.16.8 ja

1.2.1.1.1.16.8

7. peatüki punkt 7.5.1.148

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.2.16.9 ja

1.2.1.1.1.16.9

7. peatüki punkt 7.5.1.74

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.2.16.10 ja

1.2.1.1.1.16.10

7. peatüki punkt 7.5.1.75

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.2.16.11 ja

1.2.1.1.1.16.11

7. peatüki punkt 7.5.1.122

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.2.16.13 ja

1.2.1.1.1.16.13

—

pakett 3 (M_versiooni puhul uuem kui 2.0): 7. peatüki punkt 7.4.2.1.1;

| — | pakett 203 (M_versiooni puhul 1.1): SRSi 6. peatüki punkt 6.5.1.5.22 |
| --- | --- |

—

pakett 203 (M_versiooni puhul 1.1): SRSi 6. peatüki punkt 6.5.1.5.22

C.6

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi / Euroopa rongijuhtimissüsteemi raadioblokk-keskuse tunnusnumber ja telefoninumber

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.2.17 ja

1.2.1.1.1.17

7. peatüki punktid 7.5.1.86, 7.5.1.95 ja 7.5.1.96

C.7

GSM-Ri versioon

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.3.1 ja

1.2.1.1.2.1

Asjakohane punkt / asjakohased punktid

C.8

Raadiovõrgu tunnus

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.3.13 ja

1.2.1.1.2.13

7. peatüki punkt 7.5.1.91.1

C.9

Rongi automaatjuhtimissüsteemi versioon

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.13.2 ja

1.2.1.1.10.2

1. peatüki punkt 1.0.0

D

Dokument „ERA/ERTMS/033281 - V 5.0“

Raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise süsteemide ning muude allsüsteemide vahelised liidesed

Kontrolli ja signaalimise KTK A liite viide 77

D.1

Tuvastatavad sagedusalad

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.4.2 ja

1.2.1.1.3.2

Asjakohane punkt / asjakohased punktid

D.2

Veeremiüksuse impedants

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.4.2.2 ja

1.2.1.1.3.2.2

3.2.2.1

D.3

Rööbastee vooluahelate tüüp

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.7.1.2 ja

1.2.1.1.6.1

Asjakohane punkt / asjakohased punktid

D.4

Teljeloendurite tüüp

Tabeli 1 punktid

1.1.1.3.7.1.2 ja

1.2.1.1.6.1

Asjakohane punkt / asjakohased punktid

E

EIRENE FRS

GSM-Ri funktsionaalnõuete kirjeldus

Kontrolli ja signaalimise KTK A liite viide 32

E.1

GSM-Ri versioon

1.1.1.3.3.1,

1.2.1.1.2.1

Asjakohane punkt / asjakohased punktid

F

EIRENE SRS

GSM-Ri süsteeminõuete kirjeldus

Kontrolli ja signaalimise KTK A liite viide 33

F.1

GSM-Ri versioon

1.1.1.3.3.1,

1.2.1.1.2.1

Asjakohane punkt / asjakohased punktid

A-2.   
  Standardid

| Viide | Hinnatavad omadused | Taristuregistri punkt | Kohustusliku tehnilise dokumendi punkt |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | EN50163:2004


  Supply voltages of traction systems |
| 1.1 | Umax2 | Tabeli 1 punkt
  1.1.1.2.2.1.3 | Tabel 1 |

Viide

Hinnatavad omadused

Taristuregistri punkt

Kohustusliku tehnilise dokumendi punkt

1

EN50163:2004

Supply voltages of traction systems

1.1

Umax2

Tabeli 1 punkt

1.1.1.2.2.1.3

Tabel 1

---

| 8.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 222/380 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 222/380

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1695,

10. august 2023,

milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2016/919

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 11,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EL) 2016/919 (2) on sätestatud kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EL) 2016/919 (2) on sätestatud kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK).

| (2) | Vastavalt komisjoni delegeeritud otsuse (EL) 2017/1474 (3) artikli 3 lõike 5 punktidele b ja f tuleb KTKd läbi vaadata, et võtta arvesse liidu raudteesüsteemi arengut ja sellega seotud teadus- ja innovatsioonitegevust, ning ajakohastada viiteid standarditele. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni delegeeritud otsuse (EL) 2017/1474 (3) artikli 3 lõike 5 punktidele b ja f tuleb KTKd läbi vaadata, et võtta arvesse liidu raudteesüsteemi arengut ja sellega seotud teadus- ja innovatsioonitegevust, ning ajakohastada viiteid standarditele.

| (3) | 24. jaanuaril 2020 palus komisjon kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/796 (4) artikli 19 lõikega 1 Euroopa Liidu Raudteeametil (edaspidi „amet“) koostada soovitused, mille alusel rakendada ellu teatavad delegeeritud otsuse (EL) 2017/1474 artiklites 3 ja 7 sätestatud konkreetsed eesmärgid. |
| --- | --- |

(3)

24. jaanuaril 2020 palus komisjon kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/796 (4) artikli 19 lõikega 1 Euroopa Liidu Raudteeametil (edaspidi „amet“) koostada soovitused, mille alusel rakendada ellu teatavad delegeeritud otsuse (EL) 2017/1474 artiklites 3 ja 7 sätestatud konkreetsed eesmärgid.

| (4) | 30. juunil 2022 andis amet soovituse kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kohta (ERA-REC-1175-1218-2022/REC). Käesolev määrus põhineb kõnealusel soovitusel. |
| --- | --- |

(4)

30. juunil 2022 andis amet soovituse kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kohta (ERA-REC-1175-1218-2022/REC). Käesolev määrus põhineb kõnealusel soovitusel.

| (5) | Raudteevõrkude digitaliseerimisega seotud uute funktsioonide võimaldamiseks tuleks praegu kehtivat õigusraamistikku ajakohastada. Selleks et tõhustada raudtee-kaubavedu ja muuta see kestlikumaks, tuleks Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) veelgi rohkem ühtlustada ning võtta see laialdasemalt ja süstemaatilisemalt kasutusele kogu liidus, eelkõige üleeuroopalises transpordivõrgus. |
| --- | --- |

(5)

Raudteevõrkude digitaliseerimisega seotud uute funktsioonide võimaldamiseks tuleks praegu kehtivat õigusraamistikku ajakohastada. Selleks et tõhustada raudtee-kaubavedu ja muuta see kestlikumaks, tuleks Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) veelgi rohkem ühtlustada ning võtta see laialdasemalt ja süstemaatilisemalt kasutusele kogu liidus, eelkõige üleeuroopalises transpordivõrgus.

| (6) | Raudteevõrkude digitaliseerimisega seotud uued funktsioonid, mis on kindlaks määratud ameti poolt ERTMSi pikaajalise perspektiivi kohta koostatud aruandes, nõudsid kontrolli ja signaalimise allsüsteemide KTK ajakohastamist. Nendeks uuteks raudteesektori jaoks vajalikeks tehnoloogialahendusteks olid ka tulevane raudtee-mobiilsidesüsteem (FRMCS), rongide automaatne käitamine, rongi asukoha täpsem positsioneerimine ja digitaalsed automaatsidurid. |
| --- | --- |

(6)

Raudteevõrkude digitaliseerimisega seotud uued funktsioonid, mis on kindlaks määratud ameti poolt ERTMSi pikaajalise perspektiivi kohta koostatud aruandes, nõudsid kontrolli ja signaalimise allsüsteemide KTK ajakohastamist. Nendeks uuteks raudteesektori jaoks vajalikeks tehnoloogialahendusteks olid ka tulevane raudtee-mobiilsidesüsteem (FRMCS), rongide automaatne käitamine, rongi asukoha täpsem positsioneerimine ja digitaalsed automaatsidurid.

| (7) | Seepärast esitatakse läbivaatamise tulemusena täielikud tehnilised kirjeldused, mis olid kättesaadavad rongide automaatkäitamise (automaatsusaste 2) ja FRMCSi liidese kohta. FRMCSi, rongi asukoha täpsema positsioneerimise ja digitaalsete automaatsidurite tehnilised kirjeldused ei olnud veel kättesaadavad, sest need oli vaja täpsemalt välja töötada. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast esitatakse läbivaatamise tulemusena täielikud tehnilised kirjeldused, mis olid kättesaadavad rongide automaatkäitamise (automaatsusaste 2) ja FRMCSi liidese kohta. FRMCSi, rongi asukoha täpsema positsioneerimise ja digitaalsete automaatsidurite tehnilised kirjeldused ei olnud veel kättesaadavad, sest need oli vaja täpsemalt välja töötada.

| (8) | Selleks et pidada sammu tehnika arenguga, võivad vajalikuks osutuda uuenduslikud lahendused, mis ei vasta I lisas esitatud tehnilistele kirjeldustele või mille suhtes ei ole võimalik kohaldada I lisas esitatud hindamismeetodeid. Selliseid uuenduslikke lahendusi, eelkõige neid, mis pärinevad Euroopa raudtee ühisettevõttelt (ERJU), tuleks edendada ja teatavatel tingimustel tuleks lubada neid vabatahtlikult rakendada. Selleks on asjakohane näha ette kõigi liikmesriikide jaoks ühtlustatud menetlus selliste uuenduslike lahenduste valideerimiseks, et neid saaks vabatahtlikult rakendada. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et pidada sammu tehnika arenguga, võivad vajalikuks osutuda uuenduslikud lahendused, mis ei vasta I lisas esitatud tehnilistele kirjeldustele või mille suhtes ei ole võimalik kohaldada I lisas esitatud hindamismeetodeid. Selliseid uuenduslikke lahendusi, eelkõige neid, mis pärinevad Euroopa raudtee ühisettevõttelt (ERJU), tuleks edendada ja teatavatel tingimustel tuleks lubada neid vabatahtlikult rakendada. Selleks on asjakohane näha ette kõigi liikmesriikide jaoks ühtlustatud menetlus selliste uuenduslike lahenduste valideerimiseks, et neid saaks vabatahtlikult rakendada.

| (9) | Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/1730 (5) on kehtestatud ühtsed tingimused raadiospektri kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise kohta raudtee mobiilses raadiosides. FRMCSi kasutuselevõtu kavandamiseks peavad liikmesriigid kasutama neid sagedusi. |
| --- | --- |

(9)

Komisjoni rakendusotsusega (EL) 2021/1730 (5) on kehtestatud ühtsed tingimused raadiospektri kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise kohta raudtee mobiilses raadiosides. FRMCSi kasutuselevõtu kavandamiseks peavad liikmesriigid kasutama neid sagedusi.

| (10) | Euroopa rongijuhtimissüsteem (ETCS) on põhiline ERTMSi osana kasutatav kontrolli ja signaalimise süsteem. Selleks et kohandada seda raudteesektori ajakohasemate vajadustega, võetakse ETCSi viimases ajakohastatud versioonis kasutusele kaks uut ETCSi süsteemiversiooni (2.2 ja 3.0), st lähtestsenaarium 4 ja lisatakse need käesolevasse läbivaatamisse. Süsteemiversioon 2.2 on täielikult tagasiühilduv. Süsteemiversioon 3.0 ei ühildu, sest sellel on funktsioonid, mis raudteeäärsena kasutades peavad olema ka rongis. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa rongijuhtimissüsteem (ETCS) on põhiline ERTMSi osana kasutatav kontrolli ja signaalimise süsteem. Selleks et kohandada seda raudteesektori ajakohasemate vajadustega, võetakse ETCSi viimases ajakohastatud versioonis kasutusele kaks uut ETCSi süsteemiversiooni (2.2 ja 3.0), st lähtestsenaarium 4 ja lisatakse need käesolevasse läbivaatamisse. Süsteemiversioon 2.2 on täielikult tagasiühilduv. Süsteemiversioon 3.0 ei ühildu, sest sellel on funktsioonid, mis raudteeäärsena kasutades peavad olema ka rongis.

| (11) | Selleks et muuta ERTMS veelgi ühtsemaks, nähakse läbivaatamisega ette uus sidus üleminekukord, tagatakse töökindel menetlus, kuidas parandada tehnilistes kirjeldustes esinevaid vigu, vähendatakse nende kirjelduste osalise täitmise ulatust ja kaotatakse järk-järgult vajadus ühilduvuskontrolli järele. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et muuta ERTMS veelgi ühtsemaks, nähakse läbivaatamisega ette uus sidus üleminekukord, tagatakse töökindel menetlus, kuidas parandada tehnilistes kirjeldustes esinevaid vigu, vähendatakse nende kirjelduste osalise täitmise ulatust ja kaotatakse järk-järgult vajadus ühilduvuskontrolli järele.

| (12) | Uus üleminekukord on välja töötatud selleks, et luua järjekindel raamistik kontrolli ja signaalimise KTK uute funktsioonide kasutuselevõtuks raudteevõrgus. Selle korra eesmärk on tagada tasakaal raudteesektori sidusrühmade, eelkõige taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate huvide vahel. |
| --- | --- |

(12)

Uus üleminekukord on välja töötatud selleks, et luua järjekindel raamistik kontrolli ja signaalimise KTK uute funktsioonide kasutuselevõtuks raudteevõrgus. Selle korra eesmärk on tagada tasakaal raudteesektori sidusrühmade, eelkõige taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjate huvide vahel.

| (13) | Võttes arvesse asjaolu, et ERTMS on järjepidevat tehniliste kirjelduste aktiivset kontrolli vajav keerukas tarkvarapõhine süsteem, peaks amet ERTMSi süsteemihaldurina toetama ERTMSi tehnilistes kirjeldustes esinevate vigade parandamist. Ohutuse ja koostalitluse tagamiseks tuleks kindlaks määrata menetlus nende parandatud vigade rakendamiseks koostalitluskomponentides ning kontrolli ja signaalimise allsüsteemides. |
| --- | --- |

(13)

Võttes arvesse asjaolu, et ERTMS on järjepidevat tehniliste kirjelduste aktiivset kontrolli vajav keerukas tarkvarapõhine süsteem, peaks amet ERTMSi süsteemihaldurina toetama ERTMSi tehnilistes kirjeldustes esinevate vigade parandamist. Ohutuse ja koostalitluse tagamiseks tuleks kindlaks määrata menetlus nende parandatud vigade rakendamiseks koostalitluskomponentides ning kontrolli ja signaalimise allsüsteemides.

| (14) | Koostalitluse tehnilise kirjelduse igakülgse järgimisega on võimalik välja kujundada tehnilisest seisukohast ühtne Euroopa raudteepiirkond. See tagab koostalitluslikud veeremiüksused ja suurendab nende võimalikku korduskasutusväärtust. Esialgu peeti osalist täitmist vajalikuks selleks, et võtta arvesse mõningaid riigisiseseid piiranguid, kuid eespool nimetatud eesmärgi saavutamiseks tuleks selle kohaldamisala käesolevas määruses märkimisväärselt vähendada. |
| --- | --- |

(14)

Koostalitluse tehnilise kirjelduse igakülgse järgimisega on võimalik välja kujundada tehnilisest seisukohast ühtne Euroopa raudteepiirkond. See tagab koostalitluslikud veeremiüksused ja suurendab nende võimalikku korduskasutusväärtust. Esialgu peeti osalist täitmist vajalikuks selleks, et võtta arvesse mõningaid riigisiseseid piiranguid, kuid eespool nimetatud eesmärgi saavutamiseks tuleks selle kohaldamisala käesolevas määruses märkimisväärselt vähendada.

| (15) | Isegi tulemusliku sertifitseerimisprotsessiga ei ole alati võimalik vältida seda, et kui mõni rongisisene kontrolli ja signaalimise allsüsteem suhtleb raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga, on mõni allsüsteem järjepidevalt rivist väljas või ei toimi nii, nagu teatavatel tingimustel on ette nähtud. Seepärast tuleks teha kontrolle, et tõendada kontrolli ja signaalimise allsüsteemide tehnilist ühildumist veeremiüksuse kasutusalas. |
| --- | --- |

(15)

Isegi tulemusliku sertifitseerimisprotsessiga ei ole alati võimalik vältida seda, et kui mõni rongisisene kontrolli ja signaalimise allsüsteem suhtleb raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga, on mõni allsüsteem järjepidevalt rivist väljas või ei toimi nii, nagu teatavatel tingimustel on ette nähtud. Seepärast tuleks teha kontrolle, et tõendada kontrolli ja signaalimise allsüsteemide tehnilist ühildumist veeremiüksuse kasutusalas.

| (16) | Neid kontrolle tuleks pidada ajutiseks meetmeks, mille eesmärk on suurendada usaldust allsüsteemide tehnilise ühildumise vastu. Kontrollipõhimõtted peaksid olema läbipaistvad ja valmistama pinda ette edasiseks ühtlustamiseks. Esmatähtis peaks olema võimalus teha neid kontrolle laboris, mis jäljendab taristuettevõtja poolt kättesaadavaks tehtavat raudteeäärset konfiguratsiooni. Selleks et kontrolle oleks vaja teha võimalikult vähe, peaks iga liikmesriik püüdma muuta oma taristut ühtsemaks. |
| --- | --- |

(16)

Neid kontrolle tuleks pidada ajutiseks meetmeks, mille eesmärk on suurendada usaldust allsüsteemide tehnilise ühildumise vastu. Kontrollipõhimõtted peaksid olema läbipaistvad ja valmistama pinda ette edasiseks ühtlustamiseks. Esmatähtis peaks olema võimalus teha neid kontrolle laboris, mis jäljendab taristuettevõtja poolt kättesaadavaks tehtavat raudteeäärset konfiguratsiooni. Selleks et kontrolle oleks vaja teha võimalikult vähe, peaks iga liikmesriik püüdma muuta oma taristut ühtsemaks.

| (17) | Kaaluda tuleks samme, mis on vajalikud selleks, et võimalikult kiiresti suurendada usaldust rongisisese seadmestiku ja ERTMSi raudteeäärsete rakenduste omavahelise tehnilise ühildumise vastu, ning selleks, et vähendada selliste katsete või kontrollide arvu, mis on vajalikud rongisisese seadmestiku ja erinevate ERTMSi raudteeäärsete rakenduste tehnilise ühildumise tõendamiseks, ning et need katsed ja kontrollid kaotada. Seepärast peaks amet hindama tehnilisi erinevusi ja otsustama, mida on vaja teha selleks, et kaoks vajadus selliste katsete või kontrollide järele, millega tõendatakse rongisisese seadmestiku ühildumist erinevate raudteeäärsete rakendustega. |
| --- | --- |

(17)

Kaaluda tuleks samme, mis on vajalikud selleks, et võimalikult kiiresti suurendada usaldust rongisisese seadmestiku ja ERTMSi raudteeäärsete rakenduste omavahelise tehnilise ühildumise vastu, ning selleks, et vähendada selliste katsete või kontrollide arvu, mis on vajalikud rongisisese seadmestiku ja erinevate ERTMSi raudteeäärsete rakenduste tehnilise ühildumise tõendamiseks, ning et need katsed ja kontrollid kaotada. Seepärast peaks amet hindama tehnilisi erinevusi ja otsustama, mida on vaja teha selleks, et kaoks vajadus selliste katsete või kontrollide järele, millega tõendatakse rongisisese seadmestiku ühildumist erinevate raudteeäärsete rakendustega.

| (18) | Rongituvastussüsteemide analüüsimise abil püütakse suurendada Euroopa raudteesüsteemi koostalitlusvõimet ja muuta seda ühtsemaks, kui see on majanduslikult teostatav. Analüüsi ühe osana määratakse läbipaistvalt kindlaks KTK-le mittevastavad rongituvastussüsteemid. |
| --- | --- |

(18)

Rongituvastussüsteemide analüüsimise abil püütakse suurendada Euroopa raudteesüsteemi koostalitlusvõimet ja muuta seda ühtsemaks, kui see on majanduslikult teostatav. Analüüsi ühe osana määratakse läbipaistvalt kindlaks KTK-le mittevastavad rongituvastussüsteemid.

| (19) | Seepärast tuleb määrus (EL) 2016/919 kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(19)

Seepärast tuleb määrus (EL) 2016/919 kehtetuks tunnistada.

| (20) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega kehtestatakse liidu raudteesüsteemi kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK).

Artikkel 2

Kohaldamisala

1.   KTK kehtib raudteesüsteemi kõigi uute raudteeäärsete ja rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide suhtes, mis on kindlaks määratud direktiivi (EL) 2016/797 II lisa punktides 2.3 ja 2.4. Käesoleva määruse I lisa punkti 7.2.2 kohaldatakse praegu kehtiva rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi kõikide muudatuste suhtes.

2.   KTKd ei kohaldata selliste olemasolevate raudteeäärsete ning rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide suhtes, mille liikmesriik on oma raudteevõrgus juba kasutusele võtnud hiljemalt 28. septembriks 2023.

3.   KTKd kohaldatakse siiski nende olemasolevate raudteeäärsete ja rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide suhtes, mida iseloomustab üks järgmistest:

| a) | allsüsteemi tuleb uuendada või täiustada kooskõlas käesoleva määruse I lisa 7. peatükiga; |
| --- | --- |

a)

allsüsteemi tuleb uuendada või täiustada kooskõlas käesoleva määruse I lisa 7. peatükiga;

| b) | veeremiüksuse kasutusala laiendatakse vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 54 lõikele 3 ning sel juhul kohaldatakse käesoleva määruse I lisa punkti 7.4.2.3 sätteid, välja arvatud juhul, kui taristuregistris ei ole uue kasutusala puhul märgitud ETCSi paigaldamist järgmise viie aasta jooksul ja kui kasutusala piirdub kahe liikmesriigiga; |
| --- | --- |

b)

veeremiüksuse kasutusala laiendatakse vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 54 lõikele 3 ning sel juhul kohaldatakse käesoleva määruse I lisa punkti 7.4.2.3 sätteid, välja arvatud juhul, kui taristuregistris ei ole uue kasutusala puhul märgitud ETCSi paigaldamist järgmise viie aasta jooksul ja kui kasutusala piirdub kahe liikmesriigiga;

| c) | allsüsteemi suhtes kohaldatakse tehniliste kirjelduste kontrolli nõudeid, mis on esitatud käesoleva määruse I lisa punktis 7.2.10. |
| --- | --- |

c)

allsüsteemi suhtes kohaldatakse tehniliste kirjelduste kontrolli nõudeid, mis on esitatud käesoleva määruse I lisa punktis 7.2.10.

4.   Käesoleva KTK tehniline ja geograafiline kohaldamisala on kindlaks määratud I lisa punktides 1.1 ja 1.2.

Artikkel 3

Avatud punktid

1.   Käesoleva määruse I lisa F liites avatud punktina loetletud aspektide puhul võib tingimused, mis tuleb täita direktiivi (EL) 2016/797 III lisas esitatud olulistele nõuetele vastavuse kontrollimiseks, näha ette liikmesriigis kehtivate riigisiseste eeskirjadega.

2.   Hiljemalt 28. märtsiks 2024 esitab iga liikmesriik ametile määruse (EL) 2016/796 artiklis 25 sätestatud korras järgmise teabe, välja arvatud juhul, kui see on juba esitatud kas ametile või komisjonile vastavalt käesoleva määruse eelmisele versioonile:

| a) | lõikes 1 osutatud riigisisesed eeskirjad; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 osutatud riigisisesed eeskirjad;

| b) | lõikes 1 osutatud riigisiseste eeskirjade kohaldamiseks tehtava vastavushindamise ja -tõendamise menetlus; |
| --- | --- |

b)

lõikes 1 osutatud riigisiseste eeskirjade kohaldamiseks tehtava vastavushindamise ja -tõendamise menetlus;

| c) | asutused, kes on määratud teostama avatud punktidega seotud vastavushindamist ja -tõendamist. |
| --- | --- |

c)

asutused, kes on määratud teostama avatud punktidega seotud vastavushindamist ja -tõendamist.

Artikkel 4

Erijuhud

1.   Käesoleva määruse I lisa punktis 7.7.2 loetletud erijuhtudel tuleb direktiivi (EL) 2016/797 III lisas esitatud olulistele nõuetele vastavuse kontrollimiseks täita tingimused, mis on ette nähtud I lisa punktiga 7.7.2 või liikmesriigis kehtivate riigisiseste eeskirjadega, kui see on põhjendatud.

2.   Hiljemalt 28. märtsiks 2024 esitab iga liikmesriik ametile määruse (EL) 2016/796 artiklis 25 sätestatud korras järgmise teabe, välja arvatud juhul, kui see on juba esitatud kas ametile või komisjonile vastavalt käesoleva määruse eelmisele versioonile:

| a) | lõikes 1 osutatud riigisisesed eeskirjad; |
| --- | --- |

a)

lõikes 1 osutatud riigisisesed eeskirjad;

| b) | lõikes 1 osutatud riigisiseste eeskirjade kohaldamiseks tehtava vastavushindamise ja -tõendamise menetlus; |
| --- | --- |

b)

lõikes 1 osutatud riigisiseste eeskirjade kohaldamiseks tehtava vastavushindamise ja -tõendamise menetlus;

| c) | asutused, kes on määratud teostama erijuhtudega seotud vastavushindamist ja -tõendamist. |
| --- | --- |

c)

asutused, kes on määratud teostama erijuhtudega seotud vastavushindamist ja -tõendamist.

Artikkel 5

Rakendamine

1.   Tootjad või taristu kasutuselevõtu loa või veeremiüksuste turulelaskmise loa taotlejad tagavad, et käesoleva määruse artiklis 2 osutatud allsüsteemid, mis on ette nähtud kasutamiseks direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punktis 1 osutatud võrkudes, vastavad käesoleva määruse I lisas esitatud KTK-le.

2.   Tootjad, taristuettevõtjad, raudteeveo-ettevõtjad ja muud raudteeveeremi või taristu eest vastutavad üksused tagavad, et artiklis 2 osutatud allsüsteemid vastavad tehniliste kirjelduste kontrolli nõuetele, mis on esitatud I lisa punktis 7.2.10.

3.   Teavitatud asutused tagavad, et annavad käesoleva määruse I lisa 6. peatükil põhinevad sertifikaadid välja vastavalt oma vastutusalale seoses koostalitluse komponentide või allsüsteemidega kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikliga 10 või 15.

4.   Liikmesriigid edastavad I lisa punkti 7.4.4 kohaselt koostatud riikliku rakenduskava komisjonile ja ametile 15. juuniks 2024.

Artikkel 6

Rongisiseste ETCSi, ATO ja FRMCSi seadmete kättesaadavus

1.   Amet koostab 1. jaanuariks 2025 komisjonile aruande järgmise kohta:

| a) | ETCSi arendusaluse 4 spetsifikatsioonidele vastavate rongisiseste ETCSi seadmete kättesaadavus; |
| --- | --- |

a)

ETCSi arendusaluse 4 spetsifikatsioonidele vastavate rongisiseste ETCSi seadmete kättesaadavus;

| b) | ATO arendusaluse 1 spetsifikatsioonidele vastavate rongisiseste ATO seadmete kättesaadavus; |
| --- | --- |

b)

ATO arendusaluse 1 spetsifikatsioonidele vastavate rongisiseste ATO seadmete kättesaadavus;

| c) | tulevikurakenduste tehniliste kirjelduste kavandil põhinevate rongisiseste FRMCSi seadmete prototüüpide kättesaadavus. |
| --- | --- |

c)

tulevikurakenduste tehniliste kirjelduste kavandil põhinevate rongisiseste FRMCSi seadmete prototüüpide kättesaadavus.

2.   Komisjon esitab aruande direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 51 osutatud komiteele ja võtab asjakohased meetmed.

Artikkel 7

B-klassi süsteemid

1.   Liikmesriigid tagavad, et B-klassi süsteemide funktsioonid, toimivus ja liidesed vastavad ka edaspidi käesoleva määruse II lisale, välja arvatud muudatuste puhul, mida on vaja nende süsteemidega seotud oluliste ohutusvigade parandamiseks.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja ametit lõikes 1 osutatud muudatustest ning küsivad ametilt tehnilist arvamust nõuetele vastavuse kohta määruse (EL) 2016/796 artikli 10 lõigete 1 ja 3 alusel.

Artikkel 8

Liidu rahastatavad projektid

1.   Liidu vahenditest antav rahaline toetus kontrolli- ja signaalimissüsteemiga seotud kuludele piirdub rahastamiskõlblike kuludega, mis on otseselt seotud raudteeäärse ja rongisisese ERTMSi paigaldamise või ajakohastamisega või ERTMSi, sealhulgas käesoleva määrusega kooskõlas olevate rongituvastussüsteemide ja blokeerimisseadmete, tulevase rakendamise ettevalmistamisega.

Liidu rahalistest vahenditest antav toetus võib hõlmata ka käimasolevaid ja tulevasi projekte, millega rakendatakse käesoleva määruse jõustumisel kättesaadavaid taaste- ja vastupidavuskavasid ning ERTMSi riiklikke rakenduskavasid.

2.   Veeremiüksustele, mille suhtes kohaldatakse lõiget 1, mille kohaselt võib B-klassi rongisiseseid süsteeme käitada üksnes neil liinidel, mis on varustatud B-klassi süsteemidega, võib anda liidu rahalisi vahendeid, kui kasutatakse I lisa punkti 4.2.6.1 alapunktides 1, 2 ja 3 osutatud variante.

Artikkel 9

Vigade parandamine

1.   Vastavalt määruse (EL) 2016/796 artiklist 28 tulenevale rollile ERTMSi süsteemihaldurina analüüsib amet kõiki talle esitatud süsteemimuutmistaotlusi. Amet käsitab prioriteetsena muutmistaotlusi, mille ta liigitab vigadeks, mis võivad takistada raudteesüsteemi tavapärast käitamist.

2.   Komisjoni taotlusel annab amet korrapäraselt välja tehniliste kirjelduste hooldusredaktsiooni vastavalt käesoleva määruse I lisa kohasele tehniliste kirjelduste kontrolli korrale.

Artikkel 10

Tulevane raudtee-mobiilsidesüsteem

Kui amet on esitanud arvamuse tulevase raudtee-mobiilsidesüsteemi (FRMCS) tulevikurakenduste tehniliste kirjelduste kavandi kohta, kasutavad tootjad ja varajased rakendajad neid kirjeldusi oma katseprojektides ning teavitavad komisjoni ja ametit igast sellisest projektist selle alguses ning hoiavad neid kursis nende projektide edasise arenguga.

Artikkel 11

Uuenduslikud lahendused

1.   Tehnoloogia arengu jaoks vajalike selliste uuenduslike lahenduste puhul, mis kiidetakse heaks Euroopa raudtee ühisettevõtte (ERJU) süsteemisamba raames, esitab ERJU komisjonile uuenduslikud lahendused ja teabe selle kohta, kuidas need lahendused kalduvad kõrvale käesoleva KTK asjakohastest sätetest või täiendavad neid.

2.   Komisjon küsib ametilt arvamust uuendusliku lahenduse kohta vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artiklile 6.

3.   Amet kui süsteemihaldur esitab arvamuse uuendusliku lahenduse kohta. Komisjon analüüsib ameti arvamust ja võib paluda ERJU-l esitada asjakohased funktsioonide ja liideste tehnilised kirjeldused ning hindamismeetodi, mis kõik tuleb lisada KTKsse, et uuenduslikku lahendust oleks võimalik kasutada.

4.   Komisjon võib paluda ametil lisada tehnilised kirjeldused ja hindamismeetodid ERA soovitusse vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artiklile 5. Kuni KTKde läbivaatamiseni võib komisjon paluda ametit esitada arvamus ning uuendusliku lahenduse tulevikurakenduste tehnilise kirjelduse kavand ja hindamismeetod.

Artikkel 12

ERTMSi ühilduvus ja edasine läbivaatamine

Hiljemalt 28. märtsiks 2024 esitavad taristuettevõtjad ametile teabe selle kohta, kuidas on kindlaks määratud kontrollida veeremiüksuste ühildumist taristuga ETCSi ja raadiosüsteemi puhul seoses olemasolevate liinidega, mis on varustatud ERTMSi või GSM-Riga. Liikmesriigid tunnistavad asjaomased riigisisesed eeskirjad kehtetuks alates samast kuupäevast. 1. juuniks 2024 esitab amet komisjonile analüüsi selle kohta, kuidas järk-järgult lõpetada kontrollid, millega tõendatakse rongisiseste seadmete ühildumist erinevate ERTMSi raudteeäärsete rakendustega ning mille abil saavutada Euroopa ühtse raudteepiirkonna tehniliste ja käitamiseeskirjade ühtlustamine.

Artikkel 13

Ühilduvus rongituvastussüsteemiga

1.   Liikmesriigid, kelle taristuettevõtjad käitavad käesolevale määrusele mittevastavaid rongituvastussüsteeme, peavad 31. detsembriks 2024 taotlema erijuhu kohaldamist ja teavitama ametit nendest süsteemidest, esitades järgmise teabe:

| a) | häiringuvoolu piirnormid rööbastee vooluahelates, sealhulgas hindamismeetodid ja veeremi takistus vastavalt dokumendi ERA/ERTMS/033281 rev 5.0 punktile 3.2.2; |
| --- | --- |

a)

häiringuvoolu piirnormid rööbastee vooluahelates, sealhulgas hindamismeetodid ja veeremi takistus vastavalt dokumendi ERA/ERTMS/033281 rev 5.0 punktile 3.2.2;

| b) | teljeloendurite väljadele seatud piirnormid X, Y ja Z teljel, sealhulgas hindamismeetodid vastavalt dokumendi ERA/ERTMS/033281 rev 5.0 punktile 3.2.1; |
| --- | --- |

b)

teljeloendurite väljadele seatud piirnormid X, Y ja Z teljel, sealhulgas hindamismeetodid vastavalt dokumendi ERA/ERTMS/033281 rev 5.0 punktile 3.2.1;

| c) | käesolevale määrusele mittevastavate rongituvastussüsteemide erijuhtudest, kasutades selleks ERA/ERTMS 033281 rev 5.0 lisas B.1 esitatud vormi. |
| --- | --- |

c)

käesolevale määrusele mittevastavate rongituvastussüsteemide erijuhtudest, kasutades selleks ERA/ERTMS 033281 rev 5.0 lisas B.1 esitatud vormi.

2.   31. detsembriks 2024 teavitavad taristuettevõtjad ametit sageduste haldamisest tulenevatest häirevoolu piirnormidest / sagedustest KTK nõuetele vastavate rongituvastussüsteemide puhul oma asjaomastes võrkudes, nagu on esitatud dokumendis ERA/ERTMS/033281 rev 5.0 punktides 3.2.2.1–3.2.2.6. Need piirnormid/sagedused avaldatakse ameti veebisaidil.

3.   Taristuettevõtjad ajakohastavad taristuregistri asjakohaste parameetrite väärtusi sellele vastavalt.

4.   Hiljemalt 31. detsembriks 2025 tunnistavad liikmesriigid artikli 13 lõike 1 kohase erijuhtude avaldamisega kehtetuks kõik rongituvastussüsteemidega ühilduvust käsitlevad riigisisesed eeskirjad, välja arvatud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 13 lõike 2 punktiga f hõlmatud juhtudel.

5.   31. detsembriks 2027 vaadatakse rongituvastussüsteemide erijuhtumid ja vastavad lõppkuupäevad uuesti läbi, et muuta Euroopa raudteesüsteem koostalitlusvõimelisemaks ja ühtsemaks, pidades silmas majanduslikku teostatavust.

Artikkel 14

Kehtetuks tunnistamine ja üleminekusätted

Määrus (EL) 2016/919 tunnistatakse kehtetuks.

Seda kohaldatakse siiski jätkuvalt selliste kõnealuse määruse alusel loa saanud allsüsteemide suhtes, mis artikli 2 kohaselt käesoleva määruse kohaldamisalasse ei kuulu.

Kehtetuks tunnistatud määruse vastavaid peatükke/tabeleid/dokumente kohaldatakse jätkuvalt allsüsteemide ja koostalitluse komponentide suhtes kooskõlas I lisa B liitega nende peatükkide/tabelite/dokumentide kohta sätestatud ulatuses ja üleminekukorra ajal.

Taristuettevõtjad on määruse (EL) 2016/919 lisa punktist 6.1.2.4 tulenevalt jätkuvalt seotud kohustusega teatada 16. jaanuariks 2020 ETCS-süsteemi ja olemasolevate liinide raadiosüsteemi taristuga ühilduvuse kontrolli määratlus. Pärast 16. jaanuari 2020 ja enne käesoleva määruse jõustumist alustatud projektide kohta esitavad taristuettevõtjad selle teabe kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. august 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 138, 26.5.2016, lk 44.

1

(2)  Komisjoni 27. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/919 Euroopa Liidu raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 158, 15.6.2016, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 8. juuni 2017. aasta delegeeritud otsus (EL) 2017/1474, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 seoses koostalitluse tehniliste kirjelduste koostamise, vastuvõtmise ja läbivaatamise konkreetsete eesmärkidega (ELT L 210, 15.8.2017, lk 5).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 28. septembri 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/1730, mis käsitleb paarissagedusalade 874,4–880,0 MHz ja 919,4–925,0 MHz ning paaritu sagedusala 1 900 – 1 910 MHz ühtlustatud kasutamist raudtee mobiilseks raadiosideks (ELT L 346, 30.9.2021, lk 1).

5

---

I LISA

Sisukord

| 1. | SISSEJUHATUS | 391 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Tehniline kohaldamisala | 391 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Geograafiline kohaldamisala | 391 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Käesoleva KTK sisu | 391 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | ALLSÜSTEEMI MÕISTE JA ULATUS | 392 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | Sissejuhatus | 392 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kohaldamisala | 392 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Raudteeäärsed rakendusastmed (ETCS) | 393 |
| --- | --- | --- |

2.3.

| 3. | KONTROLLI JA SIGNAALIMISE ALLSÜSTEEMIDE OLULISED NÕUDED | 393 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Üldist | 393 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide spetsiifilised aspektid | 395 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Ohutus | 395 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Töökindlus ja käideldavus | 395 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Tehniline ühilduvus | 395 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.3. | Käesolevas KTKs otseselt käsitlemata olulised nõuded | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Ohutus | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Tervisekaitse | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Keskkonnakaitse | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Tehniline ühilduvus | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Juurdepääs | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.

| 4. | ALLSÜSTEEMIDE ISELOOMUSTUS | 397 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Sissejuhatus | 397 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Põhiparameetrid | 397 |
| --- | --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Nõuete ülevaade | 397 |
| --- | --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide osad | 398 |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

| 4.2. | Allsüsteemide funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused | 398 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Kontrolli ja signaalimise töökindlus, käideldavus ja ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega | 398 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Rongisisesed ETCS-funktsioonid | 400 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid | 401 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR) | 402 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | RMRi, ETCSi ja ATO raadioliidesed | 403 |
| --- | --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed | 404 |
| --- | --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed | 406 |
| --- | --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Võtmehaldus | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | ETCS-ID haldamine | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.11. | Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.11.

| 4.2.12. | ETCSi DMI (juhi-masina liides) | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.12.

| 4.2.13. | RMR DMI (juhi-masina liides) | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.13.

| 4.2.14. | Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides | 408 |
| --- | --- | --- |

4.2.14.

| 4.2.15. | Raudteeäärsed kontrolli- ja signaalimisobjektid | 408 |
| --- | --- | --- |

4.2.15.

| 4.2.16. | Kontrolli ja signaalimise allsüsteemides kasutatavate seadmete ehitamine | 408 |
| --- | --- | --- |

4.2.16.

| 4.2.17. | ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvus | 408 |
| --- | --- | --- |

4.2.17.

| 4.2.18. | Rongisisesed ATO-funktsioonid | 412 |
| --- | --- | --- |

4.2.18.

| 4.2.19. | Raudteeäärsed ATO-funktsioonid | 413 |
| --- | --- | --- |

4.2.19.

| 4.2.20. | Hoolduse tehniline dokumentatsioon | 413 |
| --- | --- | --- |

4.2.20.

| 4.3. | Teiste allsüsteemide liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused | 414 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi liides | 414 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Veeremi allsüsteemi liides | 415 |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Taristu allsüsteemi liidesed | 418 |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Energia allsüsteemi liidesed | 418 |
| --- | --- | --- |

4.3.4.

| 4.4. | Tegevuseeskirjad | 418 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Hoolduseeskirjad | 418 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Ametialane pädevus | 418 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded | 419 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Registrid | 419 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Marsruudi ühilduvuse kontrollid enne lubatud veeremiüksuste kasutamist | 419 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 5. | KOOSTALITLUSE KOMPONENDID | 419 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Määratlus | 4419 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Koostalitluse komponentide loend | 419 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Koostalitluse põhikomponendid | 419 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Koostalitluse komponentide rühmitamine | 419 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.3. | Komponentide toimivus ja tehnilised näitajad | 420 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | KOMPONENTIDE VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE NING ALLSÜSTEEMIDE VASTAVUSTÕENDAMINE | 426 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Sissejuhatus | 426 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Üldpõhimõtted | 426 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | ETCSi, ATO ja RMRi katsetamise põhimõtted | 427 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.2. | Koostalitluse komponendid | 427 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse komponentide vastavushindamise menetlused | 427 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse komponentide moodulid | 428 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Vastavushindamise nõuded | 428 |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Eriküsimused | 431 |
| --- | --- | --- |

6.2.4.

| 6.3. | Kontrolli ja signaalimise allsüsteemid | 432 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide hindamise menetlused | 432 |
| --- | --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide moodulid | 433 |
| --- | --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Rongisisese allsüsteemi hindamise nõuded | 433 |
| --- | --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.4. | Raudteeäärse allsüsteemi hindamise nõuded | 438 |
| --- | --- | --- |

6.3.4.

| 6.4. | KTK nõuete osalise hindamise korral kohaldatavad sätted | 443 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.4.1. | Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide osade hindamine | 443 |
| --- | --- | --- |

6.4.1.

| 6.4.2. | Vastavustõendamise vaheteatis | 444 |
| --- | --- | --- |

6.4.2.

| 6.5. | Vigade haldamine | 444 |
| --- | --- | --- |

6.5.

| 6.5.1. | EÜ sertifikaatide sisu | 444 |
| --- | --- | --- |

6.5.1.

| 6.5.2. | EÜ deklaratsioonide sisu | 445 |
| --- | --- | --- |

6.5.2.

| 7. | KONTROLLI JA SIGNAALIMISE ALLSÜSTEEMIDE KTK RAKENDAMINE | 445 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Sissejuhatus | 445 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Üldiselt kohaldatavad normid | 445 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide või nende osade täiendamine või uuendamine | 445 |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Olemasoleva rongisisese allsüsteemi muudatused | 445 |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | Olemasoleva raudteeäärse allsüsteemi täiendamine või uuendamine | 451 |
| --- | --- | --- |

7.2.3.

| 7.2.4. | EÜ tüübi- või projektihindamistõendid | 454 |
| --- | --- | --- |

7.2.4.

| 7.2.5. | Olemasolevad süsteemid | 455 |
| --- | --- | --- |

7.2.5.

| 7.2.6. | Spetsiaalsete andmeedastusmoodulite ja B-klassi rongisiseste liideste kättesaadavus | 455 |
| --- | --- | --- |

7.2.6.

| 7.2.7. | B-klassi lisaseadmed A-klassi seadmetega varustatud liinil | 456 |
| --- | --- | --- |

7.2.7.

| 7.2.8. | A-klassi ja B-klassi seadmetega veeremiüksus | 456 |
| --- | --- | --- |

7.2.8.

| 7.2.9. | Kohustuslike ja valikuliste funktsioonide tingimused | 456 |
| --- | --- | --- |

7.2.9.

| 7.2.10. | Tehnilise kirjelduse ajakohastamine (vigade parandused) | 458 |
| --- | --- | --- |

7.2.10.

| 7.3. | RMRi spetsiifilised rakenduseeskirjad | 459 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Raudteeäärsed rajatised | 459 |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Rongisisesed rajatised | 460 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

| 7.4. | ETCSi spetsiifilised rakenduseeskirjad | 461 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Raudteeäärsed seadmed | 461 |
| --- | --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Rongisisesed rajatised | 462 |
| --- | --- | --- |

7.4.2.

| 7.4.3. | Siseriiklikud nõuded | 464 |
| --- | --- | --- |

7.4.3.

| 7.4.4. | Siseriiklikud rakenduskavad | 464 |
| --- | --- | --- |

7.4.4.

| 7.5. | ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvuse kontrollide rakendamise eeskirjad | 466 |
| --- | --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Rongituvastussüsteemide spetsiifilised rakenduseeskirjad | 466 |
| --- | --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Erijuhtumid | 466 |
| --- | --- | --- |

7.7.

| 7.7.1. | Sissejuhatus | 466 |
| --- | --- | --- |

7.7.1.

| 7.7.2. | Erijuhtumite loetelu | 467 |
| --- | --- | --- |

7.7.2.

| A liide | 478 |
| --- | --- |

| Tabel A 1. | Viited põhiparameetrite ja kohustuslike tehniliste kirjelduste vahel | 478 |
| --- | --- | --- |

Tabel A 1.

| Tabel A 2. | Kohustuslike tehniliste kirjelduste loend | 481 |
| --- | --- | --- |

Tabel A 2.

| Tabel A 3 . | Standardite loetelu | 486 |
| --- | --- | --- |

Tabel A 3 .

| Tabel A 4. | Kohustuslike standardite loetelu akrediteeritud laborite puhul | 486 |
| --- | --- | --- |

Tabel A 4.

| B liide | 487 |
| --- | --- |

| B1. | Rongisisese allsüsteemi nõuete ja üleminekukorra muutmine | 487 |
| --- | --- | --- |

B1.

| B2. | Raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi nõuete ja üleminekukordade muutmine | 499 |
| --- | --- | --- |

B2.

| B3. | Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse komponentide nõuete ja üleminekukordade muutmine | 501 |
| --- | --- | --- |

B3.

| C liide | 503 |
| --- | --- |

| C.1 liide. | ESC teatise vorm | 504 |
| --- | --- | --- |

C.1 liide.

| C.2 liide. | ECS koostalitluse komponentide teatise vorm | 505 |
| --- | --- | --- |

C.2 liide.

| C.3 liide. | RSC teatise vorm | 506 |
| --- | --- | --- |

C.3 liide.

| C.4 liide. | RSC koostalitluse komponendi teatise vorm | 507 |
| --- | --- | --- |

C.4 liide.

| C.5 liide. | Kombineeritud ESC/RSC teatise vorm | 508 |
| --- | --- | --- |

C.5 liide.

| C.6 liide. | Kombineeritud ESC/RSC koostalitluse komponentide teatise vorm | 509 |
| --- | --- | --- |

C.6 liide.

| D liide | 510 |
| --- | --- |

| E liide | 511 |
| --- | --- |

| F liide | 515 |
| --- | --- |

| G liide | 516 |
| --- | --- |

| H liide | 518 |
| --- | --- |

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   Tehniline kohaldamisala

Käesolev KTK käsitleb rongisisest kontrolli ja signaalimise allsüsteemi ning raudteeäärset kontrolli ja signaalimise allsüsteemi.

KTKd kohaldatakse KTK punktis 1.2 (Geograafiline kohaldamisala) määratletud raudteevõrgu raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi ning veeremiüksusesisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi kohta, mida raudteevõrgus kasutatakse (või kavatsetakse kasutada). Kõnealused veeremiüksused kuuluvad ühe järgnevalt loetletud tüübi alla (vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 I lisa punkti 2 määratlusele):

| (1) | vedurid ja reisijavagunid, sealhulgas diisel- ja elektrivedurid, iseliikuvad diisel- ja elektrirongid ning reisirongi vagunid, kui need on varustatud juhikabiiniga; |
| --- | --- |

(1)

vedurid ja reisijavagunid, sealhulgas diisel- ja elektrivedurid, iseliikuvad diisel- ja elektrirongid ning reisirongi vagunid, kui need on varustatud juhikabiiniga;

| (2) | eriveerem, näiteks teemasinad, kui need on varustatud juhikabiiniga ja ette nähtud sõidurežiimis oma ratastel kasutamiseks. |
| --- | --- |

(2)

eriveerem, näiteks teemasinad, kui need on varustatud juhikabiiniga ja ette nähtud sõidurežiimis oma ratastel kasutamiseks.

See veeremiüksuste loetelu hõlmab ka selliseid veeremiüksusi, mis on spetsiaalselt projekteeritud kasutamiseks eri liiki kiirliinidel, mida on kirjeldatud punktis 1.2 (Geograafiline kohaldamisala).

1.2.   Geograafiline kohaldamisala

Käesoleva KTK geograafilisse kohaldamisalasse kuulub kogu raudteesüsteemivõrk, mida on kirjeldatud direktiivi (EL) 2016/797 I lisa punktis 1 ning millest on välja arvatud direktiivi (EL) 2016/797 artikli 1 lõigetes 3 ja 4 kirjeldatud juhud.

KTKd kohaldatakse 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm ja 1 668 mm rööpmelaiusega võrkude suhtes. Seda ei kohaldata siiski kolmanda riigi võrguga ühendatud 1 520 mm rööpmelaiusega lühikeste piiriületuslõikude suhtes.

1.3.   Käesoleva KTK sisu

Kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõikega 3 on KTK eesmärk:

| (1) | määrata kindlaks selle kavandatav kohaldamisala – 2. peatükk (Allsüsteemi mõiste ja ulatus); |
| --- | --- |

(1)

määrata kindlaks selle kavandatav kohaldamisala – 2. peatükk (Allsüsteemi mõiste ja ulatus);

| (2) | kehtestada olulised nõuded kontrolli ja signaalimise allsüsteemide ning nende liideste kohta teiste allsüsteemidega – 3. peatükk (Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide olulised nõuded); |
| --- | --- |

(2)

kehtestada olulised nõuded kontrolli ja signaalimise allsüsteemide ning nende liideste kohta teiste allsüsteemidega – 3. peatükk (Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide olulised nõuded);

| (3) | näha ette funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele allsüsteemid ja nende liidesed peavad võrreldes teiste allsüsteemidega vastama – 4. peatükk (Allsüsteemide iseloomustus); |
| --- | --- |

(3)

näha ette funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused, millele allsüsteemid ja nende liidesed peavad võrreldes teiste allsüsteemidega vastama – 4. peatükk (Allsüsteemide iseloomustus);

| (4) | määrata kindlaks koostalitluse komponendid ja liidesed, mida reguleeritakse Euroopa tehniliste kirjeldustega, sealhulgas Euroopa standarditega, et saavutada koostalitlus liidu raudteesüsteemi piires – 5. peatükk (Koostalitluse komponendid); |
| --- | --- |

(4)

määrata kindlaks koostalitluse komponendid ja liidesed, mida reguleeritakse Euroopa tehniliste kirjeldustega, sealhulgas Euroopa standarditega, et saavutada koostalitlus liidu raudteesüsteemi piires – 5. peatükk (Koostalitluse komponendid);

| (5) | määrata kindlaks iga käsitletava juhtumi puhul rakendatavad menetlused, mida tuleb kasutada koostalitluse komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamisel ja allsüsteemide EÜ vastavustõendamisel – 6. peatükk (Komponentide vastavuse ja/või kasutussobivuse hindamine ning allsüsteemide vastavustõendamine); |
| --- | --- |

(5)

määrata kindlaks iga käsitletava juhtumi puhul rakendatavad menetlused, mida tuleb kasutada koostalitluse komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamisel ja allsüsteemide EÜ vastavustõendamisel – 6. peatükk (Komponentide vastavuse ja/või kasutussobivuse hindamine ning allsüsteemide vastavustõendamine);

| (6) | esitada käesoleva KTK rakendamise strateegia. – 7. peatükk (Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide KTK rakendamine); |
| --- | --- |

(6)

esitada käesoleva KTK rakendamise strateegia. – 7. peatükk (Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide KTK rakendamine);

| (7) | sätestada allsüsteeme käitavate ja hooldavate ning KTKd rakendavate töötajate ametialased pädevusvaldkonnad ning töötervishoiu- ja tööohutustingimused – 4. peatükk (Allsüsteemide iseloomustus); |
| --- | --- |

(7)

sätestada allsüsteeme käitavate ja hooldavate ning KTKd rakendavate töötajate ametialased pädevusvaldkonnad ning töötervishoiu- ja tööohutustingimused – 4. peatükk (Allsüsteemide iseloomustus);

| (8) | osutada sätetele, mida kohaldatakse olemasolevate allsüsteemide suhtes, eelkõige ümberehitamise ja uuendamise korral ning sellise muutmise korral, mis eeldab uue kasutuselevõtuloa taotlemist veeremiüksuse või raudteeäärse allsüsteemi puhul – 7. peatükk (Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide KTK rakendamine); |
| --- | --- |

(8)

osutada sätetele, mida kohaldatakse olemasolevate allsüsteemide suhtes, eelkõige ümberehitamise ja uuendamise korral ning sellise muutmise korral, mis eeldab uue kasutuselevõtuloa taotlemist veeremiüksuse või raudteeäärse allsüsteemi puhul – 7. peatükk (Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide KTK rakendamine);

| (9) | osutada allsüsteemide parameetritele, mida raudteeveo-ettevõtja peab kontrollima, ning menetlustele, mida ta peab kohaldama kõnealuste parameetrite kontrollimiseks pärast veeremiüksuse turulelaskmise loa väljaandmist ja enne veeremiüksuse esimest kasutuskorda, et tagada veeremiüksuste ja nende kasutamismarsruutide vastastikune ühilduvus – 4. peatükk (Allsüsteemide iseloomustus). |
| --- | --- |

(9)

osutada allsüsteemide parameetritele, mida raudteeveo-ettevõtja peab kontrollima, ning menetlustele, mida ta peab kohaldama kõnealuste parameetrite kontrollimiseks pärast veeremiüksuse turulelaskmise loa väljaandmist ja enne veeremiüksuse esimest kasutuskorda, et tagada veeremiüksuste ja nende kasutamismarsruutide vastastikune ühilduvus – 4. peatükk (Allsüsteemide iseloomustus).

Kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 lõikega 5 on erijuhtude sätted esitatud 7. peatükis (Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide KTK rakendamine).

Käesoleva KTK 4. peatükis (Allsüsteemide iseloomustus) on kehtestatud käitamis- ja hoolduseeskirjad, mida kohaldatakse eespool punktides 1.1 ja 1.2 viidatud kohaldamisalal.

2.   ALLSÜSTEEMI MÕISTE JA ULATUS

2.1.   Sissejuhatus

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemid on direktiivi (EL) 2016/797 II lisas määratletud järgmiselt:

| (1) | raudteeäärne kontroll ja signaalimine – kõik raudteeäärsed seadmed, mis on vajalikud ohutuse tagamiseks ning selleks, et kontrollida ja juhtida raudteevõrgustikus liiklemise loaga rongide liikumist; |
| --- | --- |

(1)

raudteeäärne kontroll ja signaalimine – kõik raudteeäärsed seadmed, mis on vajalikud ohutuse tagamiseks ning selleks, et kontrollida ja juhtida raudteevõrgustikus liiklemise loaga rongide liikumist;

| (2) | rongisisene kontroll ja signaalimine – kõik rongisisesed seadmed, mis on vajalikud ohutuse tagamiseks ning selleks, et kontrollida ja juhtida raudteevõrgustikus liiklemise loaga rongide liikumist“. |
| --- | --- |

(2)

rongisisene kontroll ja signaalimine – kõik rongisisesed seadmed, mis on vajalikud ohutuse tagamiseks ning selleks, et kontrollida ja juhtida raudteevõrgustikus liiklemise loaga rongide liikumist“.

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide omadused on järgmised:

| (1) | funktsioonid, mis on vajalikud raudteeliikluse ohutuks juhtimiseks ja toimimiseks, sealhulgas halvenenud tingimustes (1); |
| --- | --- |

(1)

funktsioonid, mis on vajalikud raudteeliikluse ohutuks juhtimiseks ja toimimiseks, sealhulgas halvenenud tingimustes (1);

| (2) | liidesed; |
| --- | --- |

(2)

liidesed;

| (3) | oluliste nõuete täitmiseks vajalik talitlusvõime. |
| --- | --- |

(3)

oluliste nõuete täitmiseks vajalik talitlusvõime.

2.2.   Kohaldamisala

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTKs on täpsustatud ainult need nõuded, mida on vaja liidu raudteesüsteemi koostalitlusvõime ja olulistele nõuetele vastavuse tagamiseks (2).

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemid koosnevad järgmistest osadest:

| (1) | rongiturvangusüsteem; |
| --- | --- |

(1)

rongiturvangusüsteem;

| (2) | raadio-häälside; |
| --- | --- |

(2)

raadio-häälside;

| (3) | andmeside; |
| --- | --- |

(3)

andmeside;

| (4) | rongituvastus; |
| --- | --- |

(4)

rongituvastus;

| (5) | rongide automaatjuhtimine (3). |
| --- | --- |

(5)

rongide automaatjuhtimine (3).

ERTMS (Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem) koosneb rongiturvangusüsteemist (ETCS), raadiosidest (RMR) ja rongide automaatjuhtimisest (ATO).

A-klassi rongiturvangusüsteem on ETCS (Euroopa rongijuhtimissüsteem), (4) samas kui A-klassi raadiosüsteem on RMR (raudtee mobiilse raadioside süsteem). Käesolevas KTKs koosneb RMR kahest A-klassi raadiosüsteemist: GSM-R ja FRMCS (tulevane raudtee mobiilsidesüsteem), mida võib rakendada samal ajal või mõlemat eraldi (5).

Rongituvastussüsteemide puhul on käesolevas KTKs sätestatud ainult nõuded liidestele teiste allsüsteemidega.

B-klassi süsteemide loetelu on esitatud käesoleva määruse II lisas.

Rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi nõuded on ette nähtud seoses A-klassi raadioside, rongiturvangusüsteemide ja rongide automaatjuhtimisega.

Raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi nõuded on ette nähtud seoses:

| (1) | A-klassi raadiovõrguga; |
| --- | --- |

(1)

A-klassi raadiovõrguga;

| (2) | A-klassi rongiturvangusüsteemiga; |
| --- | --- |

(2)

A-klassi rongiturvangusüsteemiga;

| (3) | A-klassi rongide automaatjuhtimisega; |
| --- | --- |

(3)

A-klassi rongide automaatjuhtimisega;

| (4) | rongituvastussüsteemide liideste nõuetega, mis peavad tagama nende ühilduvuse veeremiga. |
| --- | --- |

(4)

rongituvastussüsteemide liideste nõuetega, mis peavad tagama nende ühilduvuse veeremiga.

Kõiki kontrolli ja signaalimise allsüsteeme, isegi kui neid ei ole käesolevas KTKs täpsustatud, hinnatakse vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) nr 402/2013 (6).

2.3.   Raudteeäärsed rakendusastmed (ETCS)

Käesolevas KTKs esitatud liideste abil määratakse kindlaks rongidele ja (asjakohasel juhul) rongide poolt andmete edastamise viisid. KTKs viidatud ETCSi tehniliste kirjeldustega määratakse rakendusastmed, mille hulgast võib raudteeäärse paigaldise jaoks valida nõuetele vastava andmeedastusviisi.

Käesolevas KTKs on kindlaks määratud kõikide rakendusastmete nõuded. Vt ETCSi rakendusastmete tehnilise määratluse kohta A liite tabeli A.1 punkt 4.1 c.

3.   KONTROLLI JA SIGNAALIMISE ALLSÜSTEEMIDE OLULISED NÕUDED

3.1.   Üldist

Direktiivis (EL) 2016/797 nõutakse, et allsüsteemid ja koostalitluse komponendid, sealhulgas liidesed, vastaksid kõnealuse direktiivi III lisa üldtingimustes kehtestatud olulistele nõuetele.

Olulised nõuded on:

| (1) | ohutus; |
| --- | --- |

(1)

ohutus;

| (2) | töökindlus ja käideldavus; |
| --- | --- |

(2)

töökindlus ja käideldavus;

| (3) | tervishoid; |
| --- | --- |

(3)

tervishoid;

| (4) | keskkonnakaitse; |
| --- | --- |

(4)

keskkonnakaitse;

| (5) | tehniline ühilduvus; |
| --- | --- |

(5)

tehniline ühilduvus;

| (6) | juurdepääs. |
| --- | --- |

(6)

juurdepääs.

Olulisi nõudeid A-klassi süsteemidele on kirjeldatud tabelis 3.1.

B-klassi süsteemide nõuded jäävad asjaomase liikmesriigi vastutusalasse.

Allpool esitatud tabelis on välja toodud direktiivi (EL) 2016/797 III lisas sätestatud ja nummerdatud olulised nõuded, mida on arvesse võetud käesoleva KTK4. peatükis määratletud põhiparameetrite puhul.

Tabel 3.1

Oluliste nõuete ja põhiparameetrite vaheline seos

| Põhiparameetri punkt | Põhiparameetri jaotis | Ohutus | Töökindlus ja käideldavus | Tervisekaitse | Keskkonnakaitse | Tehniline ühilduvus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.1 | Kontrolli ja signaalimise töökindlus, käideldavus ja ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega | 1.1.1
  1.1.3
  2.3.1 | 1.2 | | | |
| 4.2.2 | Rongisisesed ETCS-funktsioonid | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.3 | Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.4 | Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR) | | | | 1.4.3 | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.5 | RMRi, ETCSi ja ATO raadioliidesed | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.6 | Rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.7 | Raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.8 | Võtmehaldus | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.9 | ETCS-ID haldamine | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.10 | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.11 | Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus | | | | 1.4.3 | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.12 | ETCSi DMI (juhi-masina liides) | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.13 | RMR DMI (juhi-masina liides) | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.14 | Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.15 | Raudteeäärsed kontrolli- ja signaalimisobjektid | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.16 | Kontrolli ja signaalimise allsüsteemides kasutatavate seadmete ehitamine | 1.1.3
  1.1.4 | | 1.3.2 | 1.4.2 | |
| 4.2.17 | ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvus | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.18 | Rongisisesed ATO-funktsioonid | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.19 | Raudteeäärsed ATO-funktsioonid | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.20 | Hoolduse tehniline dokumentatsioon | 1.1.5
  1.1.1 | | | | |

Põhiparameetri punkt

Põhiparameetri jaotis

Ohutus

Töökindlus ja käideldavus

Tervisekaitse

Keskkonnakaitse

Tehniline ühilduvus

4.2.1

Kontrolli ja signaalimise töökindlus, käideldavus ja ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega

1.1.1

1.1.3

2.3.1

1.2

4.2.2

Rongisisesed ETCS-funktsioonid

1.1.1

1.5

2.3.2

4.2.3

Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid

1.1.1

1.5

2.3.2

4.2.4

Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR)

1.4.3

1.5

2.3.2

4.2.5

RMRi, ETCSi ja ATO raadioliidesed

1.5

2.3.2

4.2.6

Rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed

1.5

2.3.2

4.2.7

Raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed

1.5

2.3.2

4.2.8

Võtmehaldus

1.5

2.3.2

4.2.9

ETCS-ID haldamine

1.5

2.3.2

4.2.10

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

1.5

2.3.2

4.2.11

Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

1.4.3

1.5

2.3.2

4.2.12

ETCSi DMI (juhi-masina liides)

1.5

2.3.2

4.2.13

RMR DMI (juhi-masina liides)

1.5

2.3.2

4.2.14

Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides

1.1.1

1.5

2.3.2

4.2.15

Raudteeäärsed kontrolli- ja signaalimisobjektid

1.5

2.3.2

4.2.16

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemides kasutatavate seadmete ehitamine

1.1.3

1.1.4

1.3.2

1.4.2

4.2.17

ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvus

1.5

2.3.2

4.2.18

Rongisisesed ATO-funktsioonid

1.5

2.3.2

4.2.19

Raudteeäärsed ATO-funktsioonid

1.5

2.3.2

4.2.20

Hoolduse tehniline dokumentatsioon

1.1.5

1.1.1

3.2.   Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide spetsiifilised aspektid

3.2.1.   Ohutus

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide iga projekti puhul, mille suhtes käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse, võetakse vajalikud meetmed selle tagamiseks, et kontrolli ja signaalimise allsüsteemidega seotud vea risk ei ületa eesmärgiks seatud teenustaset.

Et ohutuse saavutamiseks võetavad meetmed ei kahjustaks koostalitlusvõimet, järgitakse punktis 4.2.1 (Kontrolli ja signaalimise töökindlus, käideldavus ja ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega) sätestatud põhiparameetri nõudeid.

A-klassi süsteemi (ETCS) puhul jaotatakse üldised ohutuseesmärgid rongisiseste ja raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemi vahel. Üksikasjalikud nõuded on täpsustatud punktis 4.2.1 (Kontrolli ja signaalimise töökindlus, käideldavus ja ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega). Neid ohutusnõudeid tuleb täita koos käideldavusnõuetega, mis on kindlaks määratud punktis 3.2.2 (Töökindlus ja käideldavus).

3.2.2.   Töökindlus ja käideldavus

A-klassi süsteemi puhul jaotatakse töökindlus- ja käideldavuseesmärgid rongisiseste ja raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide vahel. Üksikasjalikud nõuded on täpsustatud punktis 4.2.1 (Kontrolli ja signaalimise töökindlus, käideldavus ja ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega).

Jälgitakse allsüsteemis kasutatud komponentide vananemisest ja kulumisest tuleneva riski taset. Järgitakse punktis 4.5 kehtestatud hooldusnõudeid.

3.2.3.   Tehniline ühilduvus

Tehniline ühilduvus hõlmab koostalitluse saavutamiseks vajalikke funktsioone, liideseid ja talitlusvõimet.

Tehnilise ühilduvuse nõuded on jaotatud järgmisesse kolme kategooriasse:

| (1) | Esimeses kategoorias sätestatakse koostalitlusvõimega seotud üldised insener-tehnilised nõuded, täpsemalt keskkonnanõuded, elektromagnetilise ühilduvuse (EMC) nõuded raudtee-alal ja paigaldusnõuded. Need ühilduvusnõuded on sätestatud käesolevas peatükis. |
| --- | --- |

(1)

Esimeses kategoorias sätestatakse koostalitlusvõimega seotud üldised insener-tehnilised nõuded, täpsemalt keskkonnanõuded, elektromagnetilise ühilduvuse (EMC) nõuded raudtee-alal ja paigaldusnõuded. Need ühilduvusnõuded on sätestatud käesolevas peatükis.

| (2) | Teises kategoorias kirjeldatakse kontrolli ja signaalimise allsüsteemide tehnilist kohaldamist ning funktsioone, mida need peavad koostalitluse saavutamiseks täitma. Seda kategooriat kirjeldatakse 4. peatükis. |
| --- | --- |

(2)

Teises kategoorias kirjeldatakse kontrolli ja signaalimise allsüsteemide tehnilist kohaldamist ning funktsioone, mida need peavad koostalitluse saavutamiseks täitma. Seda kategooriat kirjeldatakse 4. peatükis.

| (3) | Kolmandas kategoorias kirjeldatakse, kuidas kontrolli ja signaalimise allsüsteemid liidestatakse käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga, et saavutada käitamisalane koostalitlusvõime. Seda kategooriat on kirjeldatud 4. peatükis. |
| --- | --- |

(3)

Kolmandas kategoorias kirjeldatakse, kuidas kontrolli ja signaalimise allsüsteemid liidestatakse käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga, et saavutada käitamisalane koostalitlusvõime. Seda kategooriat on kirjeldatud 4. peatükis.

3.2.3.1.   Mehaaniline ühilduvus

3.2.3.1.1.   
  Füüsilised keskkonnatingimused

Kontrolli- ja signaalimisseadmed peavad suutma töötada liidu raudteesüsteemi asjaomases osas valitsevates kliima- ja füüsilistes tingimustes.

Järgitakse põhiparameetri 4.2.16 (Kontrolli ja signaalimise allsüsteemides kasutatavate seadmete ehitamine) nõudeid.

3.2.3.1.2.   
  Raudtee elektromagnetiline ühilduvus

Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetilise ühilduvusega seotud põhiparameetrit kirjeldatakse punktis 4.2.11 (Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus).

3.3.   Käesolevas KTKs otseselt käsitlemata olulised nõuded

3.3.1.   Ohutus

Direktiivi (EL) 2016/797 III lisa oluline nõue 1.1.2 ei kuulu käesoleva KTK kohaldamisalasse.

Direktiivi (EL) 2016/797 III lisa olulist nõuet 1.1.4 raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kohta reguleeritakse kohaldatavate Euroopa ja siseriiklike õigusaktidega.

3.3.2.   Tervisekaitse

Vastavalt liidu õigusaktidele ja liidu õigusaktidega kooskõlas olevatele siseriiklikele õigusaktidele tuleb võtta ettevaatusabinõud, mis tagavad, et kasutatavad materjalid ning kontrolli ja signaalimise allsüsteemide konstruktsioon ei ohustaks nendele juurdepääsu omavate isikute tervist. See on seotud direktiivi (EL) 2016/797 III lisa olulise nõudega 1.3.1. Direktiivi (EL) 2016/797 III lisa olulist nõuet 1.3.2 raudteeäärsete kontrolli signaalimise allsüsteemide kohta reguleeritakse kohaldatavate Euroopa ja siseriiklike õigusaktidega.

3.3.3.   Keskkonnakaitse

Vastavalt liidu õigusaktidele ja liidu õigusaktidega kooskõlas olevatele siseriiklikele õigusaktidele:

| (1) | ei tohi kontrolli- ja signaalimisseadmed suure kuumuse või tulekahju korral eraldada keskkonnale kahjulikke ja ohtlikke aure ega gaase lubatud piirmääradest rohkem. See on seotud direktiivi (EL) 2016/797 III lisa olulise nõudega 1.4.2; |
| --- | --- |

(1)

ei tohi kontrolli- ja signaalimisseadmed suure kuumuse või tulekahju korral eraldada keskkonnale kahjulikke ja ohtlikke aure ega gaase lubatud piirmääradest rohkem. See on seotud direktiivi (EL) 2016/797 III lisa olulise nõudega 1.4.2;

| (2) | ei tohi kontrolli- ja signaalimisseadmed sisaldada aineid, mis võivad seadmete tavapärase kasutamise korral liigselt keskkonda saastada. See on seotud direktiivi (EL) 2016/797 III lisa olulise nõudega 1.4.1; |
| --- | --- |

(2)

ei tohi kontrolli- ja signaalimisseadmed sisaldada aineid, mis võivad seadmete tavapärase kasutamise korral liigselt keskkonda saastada. See on seotud direktiivi (EL) 2016/797 III lisa olulise nõudega 1.4.1;

| (3) | peavad kontrolli- ja signaalimisseadmed vastama kehtivatele liidu õigusaktidele, millega piiratakse raudteega külgnevatel aladel elektromagnetiliste häirete põhjustamist ja tundlikkust elektromagnetiliste häirete suhtes. See on seotud direktiivi (EL) 2016/797 III lisa olulise nõudega 1.4.3; |
| --- | --- |

(3)

peavad kontrolli- ja signaalimisseadmed vastama kehtivatele liidu õigusaktidele, millega piiratakse raudteega külgnevatel aladel elektromagnetiliste häirete põhjustamist ja tundlikkust elektromagnetiliste häirete suhtes. See on seotud direktiivi (EL) 2016/797 III lisa olulise nõudega 1.4.3;

| (4) | peavad kontrolli- ja signaalimisseadmed vastama kehtivatele mürasaastenormidele. See on seotud direktiivi (EL) 2016/797 III lisa olulise nõudega 1.4.4; |
| --- | --- |

(4)

peavad kontrolli- ja signaalimisseadmed vastama kehtivatele mürasaastenormidele. See on seotud direktiivi (EL) 2016/797 III lisa olulise nõudega 1.4.4;

| (5) | ei tohi kontrolli- ja signaalimisseadmed põhjustada lubamatut vibratsiooni, mis võib kahjustada taristu seisundit (nõuetekohaselt hooldatud taristu puhul). See on seotud direktiivi (EL) 2016/797 III lisa olulise nõudega 1.4.5. |
| --- | --- |

(5)

ei tohi kontrolli- ja signaalimisseadmed põhjustada lubamatut vibratsiooni, mis võib kahjustada taristu seisundit (nõuetekohaselt hooldatud taristu puhul). See on seotud direktiivi (EL) 2016/797 III lisa olulise nõudega 1.4.5.

3.3.4.   Tehniline ühilduvus

3.3.4.1.   Raudtee elektromagnetiline ühilduvus

Vastavalt liidu õigusaktidele ja liidu õigusaktidega kooskõlas olevatele siseriiklikele õigusaktidele ei tohi kontrolli- ja signaalimisseadmed mõjutada teisi kontrolli- ja signaalimisseadmeid ega allsüsteeme ega neilt mõjutusi saada.

3.3.5.   Juurdepääs

Direktiivi (EL) 2016/797 III lisa oluline nõue 1.6 ei kuulu käesoleva KTK kohaldamisalasse.

4.   ALLSÜSTEEMIDE ISELOOMUSTUS

4.1.   Sissejuhatus

4.1.1.   Põhiparameetrid

Kõikide asjakohaste oluliste nõuete kohaselt iseloomustavad kontrolli ja signaalimise allsüsteeme järgmised põhiparameetrid:

| (1) | Kontrolli ja signaalimise töökindlus, käideldavus ja ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega (punkt 4.2.1) |
| --- | --- |

(1)

Kontrolli ja signaalimise töökindlus, käideldavus ja ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega (punkt 4.2.1)

| (2) | Rongisisesed ETCS-funktsioonid (punkt 4.2.2) |
| --- | --- |

(2)

Rongisisesed ETCS-funktsioonid (punkt 4.2.2)

| (3) | Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid (punkt 4.2.3) |
| --- | --- |

(3)

Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid (punkt 4.2.3)

| (4) | Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR) (punkt 4.2.4) |
| --- | --- |

(4)

Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR) (punkt 4.2.4)

| (5) | RMRi, ETCSi ja ATO raadioliidesed (punkt 4.2.5) |
| --- | --- |

(5)

RMRi, ETCSi ja ATO raadioliidesed (punkt 4.2.5)

| (6) | Rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed (punkt 4.2.6) |
| --- | --- |

(6)

Rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed (punkt 4.2.6)

| (7) | Raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed (punkt 4.2.7) |
| --- | --- |

(7)

Raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed (punkt 4.2.7)

| (8) | Võtmehaldus (punkt 4.2.8) |
| --- | --- |

(8)

Võtmehaldus (punkt 4.2.8)

| (9) | ETCS-ID haldamine (punkt 4.2.9) |
| --- | --- |

(9)

ETCS-ID haldamine (punkt 4.2.9)

| (10) | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid (punkt 4.2.10) |
| --- | --- |

(10)

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid (punkt 4.2.10)

| (11) | Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus (punkt 4.2.11) |
| --- | --- |

(11)

Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus (punkt 4.2.11)

| (12) | ETCSi DMI (juhi-masina liides) (punkt 4.2.12) |
| --- | --- |

(12)

ETCSi DMI (juhi-masina liides) (punkt 4.2.12)

| (13) | RMR DMI (juhi-masina liides) (punkt 4.2.13) |
| --- | --- |

(13)

RMR DMI (juhi-masina liides) (punkt 4.2.13)

| (14) | Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides (punkt 4.2.14) |
| --- | --- |

(14)

Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides (punkt 4.2.14)

| (15) | Raudteeäärsed kontrolli- ja signaalimisobjektid (punkt 4.2.15) |
| --- | --- |

(15)

Raudteeäärsed kontrolli- ja signaalimisobjektid (punkt 4.2.15)

| (16) | Kontrolli ja signaalimise allsüsteemides kasutatavate seadmete ehitamine (punkt 4.2.16) |
| --- | --- |

(16)

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemides kasutatavate seadmete ehitamine (punkt 4.2.16)

| (17) | ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvus (punkt 4.2.17) |
| --- | --- |

(17)

ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvus (punkt 4.2.17)

| (18) | Rongisisesed ATO-funktsioonid (punkt 4.2.18) |
| --- | --- |

(18)

Rongisisesed ATO-funktsioonid (punkt 4.2.18)

| (19) | Raudteeäärsed ATO-funktsioonid (punkt 4.2.19) |
| --- | --- |

(19)

Raudteeäärsed ATO-funktsioonid (punkt 4.2.19)

| (20) | Hoolduse tehniline dokumentatsioon (punkt 4.2.20) |
| --- | --- |

(20)

Hoolduse tehniline dokumentatsioon (punkt 4.2.20)

4.1.2.   Nõuete ülevaade

Kõiki kõnealuste põhiparameetritega seotud punkti 4.2 (Allsüsteemide funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused) nõudeid kohaldatakse A-klassi süsteemide suhtes.

B-klassi süsteemide ja spetsiaalsete andmeedastusmoodulitega (STM) (mis võimaldavad A-klassi rongisisesel süsteemil töötada ka B-klassi taristul) seotud nõuded jäävad asjaomase liikmesriigi vastutusalasse.

Käesolev KTK toetub põhimõtetele, mis võimaldavad raudteeäärsel kontrolli ja signaalimise allsüsteemil ühilduda KTKga ühilduvate rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemidega. Selle eesmärgi saavutamiseks:

| (1) | standarditakse rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi funktsioonid, liidesed ja toimivus, mis tagavad, et iga rong reageerib raudteeäärsetest seadmetest saadud andmetele prognoositaval viisil; |
| --- | --- |

(1)

standarditakse rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi funktsioonid, liidesed ja toimivus, mis tagavad, et iga rong reageerib raudteeäärsetest seadmetest saadud andmetele prognoositaval viisil;

| (2) | standarditakse käesolevas KTKs raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi jaoks täielikult raudteeäärsete ja rongisiseste seadmete vaheline teabevahetus. Alljärgnevates punktides viidatud tehnilised kirjeldused võimaldavad rakendada raudteeäärseid kontrolli- ja signaalimisfunktsioone paindlikult, nii et neid saaks optimaalselt raudteesüsteemiga integreerida. Sellist paindlikkust kasutatakse ära ilma KTKga ühilduvate rongisiseste allsüsteemidega veeremiüksuste liikumist piiramata. |
| --- | --- |

(2)

standarditakse käesolevas KTKs raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi jaoks täielikult raudteeäärsete ja rongisiseste seadmete vaheline teabevahetus. Alljärgnevates punktides viidatud tehnilised kirjeldused võimaldavad rakendada raudteeäärseid kontrolli- ja signaalimisfunktsioone paindlikult, nii et neid saaks optimaalselt raudteesüsteemiga integreerida. Sellist paindlikkust kasutatakse ära ilma KTKga ühilduvate rongisiseste allsüsteemidega veeremiüksuste liikumist piiramata.

Kontrolli- ja signaalimisfunktsioonid on jagatud kategooriatesse, mis näitavad, kas tegemist on valikuliste või kohustuslike funktsioonidega. Kategooriad on määratletud käesoleva KTK punktis 7.2.9 ja A liites osutatud tehnilistes kirjeldustes ning nendes tekstides on esitatud ka funktsioonide klassifikatsioon.

A liite tabeli A.1 punktis 4.1 c on esitatud A liites osutatud tehnilistes kirjeldustes kasutatavate ETCSi ja ATO mõistete sõnastik.

4.1.3.   Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide osad

Vastavalt punktile 2.2 (Kohaldamisala) võib kontrolli ja signaalimise allsüsteemid osadeks jagada.

Allpool esitatud tabelis on näidatud, millised põhiparameetrid on iga allsüsteemi ja osa jaoks asjakohased.

Tabel 4.1

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide osad

| Allsüsteem | Osa | Põhiparameetrid |
| --- | --- | --- |
| Rongisisene kontrolli ja signaalimise allsüsteem | Rongiturvangusüsteem | 4.2.1, 4.2.2, 4.2.5, 4.2.6, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.12, 4.2.14, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Raadio-häälside | 4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.2, 4.2.5.1, 4.2.13, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Andmeside | 4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.6.2, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Rongide automaatjuhtimine | 4.2.1.2, 4.2.5.1, 4.2.6, 4.2.12, 4.2.16, 4.2.18, 4.2.20 |
| Raudteeäärne kontrolli ja signaalimise allsüsteem | Rongiturvangusüsteem | 4.2.1, 4.2.3, 4.2.5, 4.2.7, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.15, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Raadio-häälside | 4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Andmeside | 4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Rongituvastus | 4.2.10, 4.2.11 |
| Rongide automaatjuhtimine | 4.2.1.2, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.19, 4.2.20 |

Allsüsteem

Osa

Põhiparameetrid

Rongisisene kontrolli ja signaalimise allsüsteem

Rongiturvangusüsteem

4.2.1, 4.2.2, 4.2.5, 4.2.6, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.12, 4.2.14, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Raadio-häälside

4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.2, 4.2.5.1, 4.2.13, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Andmeside

4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.6.2, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Rongide automaatjuhtimine

4.2.1.2, 4.2.5.1, 4.2.6, 4.2.12, 4.2.16, 4.2.18, 4.2.20

Raudteeäärne kontrolli ja signaalimise allsüsteem

Rongiturvangusüsteem

4.2.1, 4.2.3, 4.2.5, 4.2.7, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.15, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Raadio-häälside

4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Andmeside

4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Rongituvastus

4.2.10, 4.2.11

Rongide automaatjuhtimine

4.2.1.2, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.19, 4.2.20

4.2.   Allsüsteemide funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

4.2.1.   Kontrolli ja signaalimise töökindlus, käideldavus ja ohutusomadused, mis on seotud koostalitlusvõimega

Käesolev põhiparameeter kirjeldab nõudeid rongisisesele kontrolli ja signaalimise allsüsteemile ning raudteeäärsele allsüsteemile, pidades silmas punkte 3.2.1 (Ohutus) ja 3.2.2 (Töökindlus ja käideldavus).

Koostalitluse saavutamiseks rongisiseste ja raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide rakendamisel järgitakse järgmisi sätteid.

| (1) | Rongisisese ja raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi struktuur, rakendamine ja kasutamine ei kehtesta mingeid nõudeid:






  (a) | liidesele rongisiseste ja raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide vahel lisaks käesolevas KTKs sätestatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

(1)

Rongisisese ja raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi struktuur, rakendamine ja kasutamine ei kehtesta mingeid nõudeid:

(a)

liidesele rongisiseste ja raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide vahel lisaks käesolevas KTKs sätestatud nõuetele;

| (b) | ühelegi teisele allsüsteemile lisaks asjaomastes KTKdes sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(b)

ühelegi teisele allsüsteemile lisaks asjaomastes KTKdes sätestatud nõuetele.

| (2) | Järgitakse alljärgnevates punktides 4.2.1.1 ja 4.2.1.2 kehtestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(2)

Järgitakse alljärgnevates punktides 4.2.1.1 ja 4.2.1.2 kehtestatud nõudeid.

4.2.1.1.   Ohutus

Rongisisestes ja raudteeäärsetes kontrolli ja signaalimise allsüsteemides järgitakse käesolevas KTKs nimetatud ETCSi seadmetele ja rajatistele kehtestatud nõudeid.

ETCSile soovituslike kiiruse ja/või vahemaa piirangute ületamise ohu korral on lubatav ohumäär (THR) rongisisese ETCSi juhuslike tõrgete puhul 10-9 h-1 ja raudteeäärse ETCSi juhuslike tõrgete puhul 10-9 h-1. Vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.1 a.

Koostalitluse saavutamiseks järgitakse rongisisese ETCSi puhul täielikult kõiki A liite tabeli A 1 punktis 4.2.1 sätestatud nõudeid. Raudteeäärsele ETCSile võib kehtestada leebemad ohutusnõuded, kui need tagavad koos KTKga ühilduvate rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemidega teenuse ettenähtud ohutustaseme.

A-klassi süsteemi (ETCS) puhul:

| (1) | muudatusi, mida raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad on ennetavate või paranduslike hooldusmeetmete rakendamiseks teinud, juhitakse kooskõlas nende ohutusjuhtimise süsteemi protsesside ja menetlustega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 (ohutusdirektiiv) artiklile 9 (7); |
| --- | --- |

(1)

muudatusi, mida raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad on ennetavate või paranduslike hooldusmeetmete rakendamiseks teinud, juhitakse kooskõlas nende ohutusjuhtimise süsteemi protsesside ja menetlustega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 (ohutusdirektiiv) artiklile 9 (7);

| (2) | muud liiki muudatusi, mida raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad teevad (nt ETCSi ülesehituse või rakendamise muudatused), samuti muude osalejate (nt tootjate või teiste tarnijate) tehtud muudatusi juhitakse vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 I lisas sätestatud riskijuhtimismenetlusele, nagu on osutatud direktiivi (EL) 2016/798 artikli 6 lõike 1 punktis a. |
| --- | --- |

(2)

muud liiki muudatusi, mida raudteeveo-ettevõtjad ja taristuettevõtjad teevad (nt ETCSi ülesehituse või rakendamise muudatused), samuti muude osalejate (nt tootjate või teiste tarnijate) tehtud muudatusi juhitakse vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 I lisas sätestatud riskijuhtimismenetlusele, nagu on osutatud direktiivi (EL) 2016/798 artikli 6 lõike 1 punktis a.

Lisaks hindab ühiste ohutusmeetodite hindamisasutus vastavalt kõnealuse määruse artiklile 6 sõltumatult rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 I lisas esitatud riskijuhtimismenetluse nõuetekohast kohaldamist ja selle kohaldamise tulemuste asjakohasust. Rakendusmäärusega (EL) nr 402/2013 lubatud ühiste ohutusmeetodite hindamisasutuse sõltumatuse A-, B- või C-tüübi suhtes ei kohaldata piiranguid. Määratud ühiste ohutusmeetodite hindamisasutus akrediteeritakse või seda tunnustatakse vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 II lisa nõuetele andmebaasi ERADIS hindamisasutustele mõeldud kirje 5. elemendis „Classification“ (liigitus) esitatud „Control-command and signalling“ (kontroll ja signaalimine) allsüsteemi väljal.

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi väljal akrediteerimine või tunnustamine hõlmab ühiste ohutusmeetodite hindamisasutuse pädevust hinnata sõltumatult ETCSi allsüsteemi või ETCSi koostalitluse komponendi tasandil ohutut integreerimist. See hõlmab pädevust järgmistes valdkondades:

| (1) | kõigi ETCSi allsüsteemi või ETCSi koostalitluse komponendi arhitektuuri moodustavate sise- komponentide ja -liideste ohutu integreerimise hindamine; |
| --- | --- |

(1)

kõigi ETCSi allsüsteemi või ETCSi koostalitluse komponendi arhitektuuri moodustavate sise- komponentide ja -liideste ohutu integreerimise hindamine;

| (2) | kõigi ETCSi allsüsteemi või ETCSi koostalitluse komponendi välisliideste ohutu integreerimise hindamine selle otseses füüsilises, funktsionaalses, keskkonna-, käitamis- ja hoolduskontekstis. |
| --- | --- |

(2)

kõigi ETCSi allsüsteemi või ETCSi koostalitluse komponendi välisliideste ohutu integreerimise hindamine selle otseses füüsilises, funktsionaalses, keskkonna-, käitamis- ja hoolduskontekstis.

A liite tabelis A 3 osutatud tehniliste kirjelduste kohaldamine on asjakohane viis, et vastata täielikult rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 I lisas esitatud riskijuhtimismenetlusele koostalitluse komponentide ja allsüsteemide projekteerimise, rakendamise, tootmise, paigaldamise ja valideerimise (sh ohutuskinnituse) puhul. Kui kohaldatakse A liite tabelis A 3 osutatud standarditest erinevaid standardeid, tuleb tõendada vähemalt samaväärsust.

Kui ETCSi allsüsteemi või ETCSi koostalitluse komponendi puhul kasutatakse A liite tabelis A 3 osutatud tehnilisi kirjeldusi asjakohase viisina, et vastata täielikult rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 I lisas esitatud riskijuhtimismenetlusele, peab A liite tabelis A 3 toodud tehnilistes kirjeldustes nõutud sõltumatu ohutushindamise tegema CENELECi sõltumatu ohutushindaja asemel eespool olevas punktis täpsustatud viisil akrediteeritud või tunnustatud ühiste ohutusmeetodite hindamisasutus, et vältida sõltumatu hindamistöö tarbetut dubleerimist.

4.2.1.2.   Käideldavus/töökindlus

Käesolevas alapunktis käsitletakse tõrkerežiime, mis ei põhjusta ohtu, kuid tekitavad halvenenud olukorra, mille haldamine võib vähendada süsteemi üldist ohutust.

Seoses kõnealuse parameetriga tähendab „tõrge“ olukorda, kus element ei suuda täita nõutavat funktsiooni nõutavate tööparameetritega, ning „tõrkerežiim“ tähendab tõrke täheldavat tagajärge.

Et taristuettevõtjad ja raudteeveo-ettevõtjad saaksid kätte kogu teabe, mida nad vajavad halvenenud olukordade haldamiseks sobivate protseduuride kindlaksmääramiseks, peab rongisisese või raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatud tehniline dokumentatsioon sisaldama arvutatud käideldavus-/töökindlusväärtusi selliste tõrkerežiimide kohta, mis mõjutavad kontrolli ja signaalimise allsüsteemi suutlikkust juhtida ühe või mitme veeremiüksuse ohutut liikumist või luua raadioside liikluse korraldaja ja rongijuhtide vahel.

Tagatakse vastavus järgmistele arvutatud väärtustele:

| (1) | rongi turvangufunktsioonide isoleerimist vajavate rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi tõrgete vaheline keskmine aeg töötundides: (avatud punkt). |
| --- | --- |

(1)

rongi turvangufunktsioonide isoleerimist vajavate rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi tõrgete vaheline keskmine aeg töötundides: (avatud punkt).

| (2) | liikluse korraldaja ja rongijuhi vahelist raadiosidet takistavate rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi tõrgete vaheline keskmine aeg töötundides: (avatud punkt). |
| --- | --- |

(2)

liikluse korraldaja ja rongijuhi vahelist raadiosidet takistavate rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi tõrgete vaheline keskmine aeg töötundides: (avatud punkt).

Et võimaldada taristuettevõtjatel ja raudteeveo-ettevõtjatel jälgida allsüsteemide kasutusaja jooksul riskitaset ning halvenenud olukordade haldamise protseduuri kindlaksmääramiseks kasutatud töökindlus-/käideldavusväärtustest kinnipidamist, tuleb järgida punktis 4.2.20 (Hoolduse tehniline dokumentatsioon) esitatud hooldusnõudeid.

4.2.2.   Rongisisesed ETCS-funktsioonid

ETCSi rongisiseste funktsioonide põhiparameetris kirjeldatakse kõiki rongi ohutuks liiklemiseks vajalikke funktsioone. Põhifunktsioon on tagada automaatblokeerimissüsteemi toimimine ja kabiinisisene signaalimine:

| (1) | rongi omaduste kindlaksmääramine (nt rongi suurim lubatud kiirus, pidurdustõhusus); |
| --- | --- |

(1)

rongi omaduste kindlaksmääramine (nt rongi suurim lubatud kiirus, pidurdustõhusus);

| (2) | jälgimisrežiimi valimine raudteeäärsetelt seadmetelt saadud teabe alusel; |
| --- | --- |

(2)

jälgimisrežiimi valimine raudteeäärsetelt seadmetelt saadud teabe alusel;

| (3) | läbisõidu mõõtmine; |
| --- | --- |

(3)

läbisõidu mõõtmine;

| (4) | rongi asukoha kindlaksmääramine Eurobalise’i asukohtadel põhinevas koordinaatsüsteemis; |
| --- | --- |

(4)

rongi asukoha kindlaksmääramine Eurobalise’i asukohtadel põhinevas koordinaatsüsteemis;

| (5) | dünaamilise kiirusprofiili väljaarvutamine konkreetseks ülesandeks rongi omaduste ja raudteeäärsetelt seadmetelt saadud teabe alusel; |
| --- | --- |

(5)

dünaamilise kiirusprofiili väljaarvutamine konkreetseks ülesandeks rongi omaduste ja raudteeäärsetelt seadmetelt saadud teabe alusel;

| (6) | dünaamilise kiirusprofiili jälgimine konkreetse ülesande käigus; |
| --- | --- |

(6)

dünaamilise kiirusprofiili jälgimine konkreetse ülesande käigus;

| (7) | sekkumisfunktsiooni rakendamine. |
| --- | --- |

(7)

sekkumisfunktsiooni rakendamine.

Nimetatud funktsioone rakendatakse vastavalt A liite tabeli A 1 punktile 4.2.2 b ja nende talitlusvõime peab vastama A liite tabeli A 1 punktile 4.2.2 a.

Katsetele kehtestatud nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.2 c.

Põhifunktsioone toetavad lisafunktsioonid, mille suhtes kohaldatakse samuti A liite tabeli A 1 punkte 4.2.2 a ja 4.2.2 b ning allpool esitatud tehnilisi kirjeldusi.

| (1) | Side raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga.






  (a) | Eurobalise’i andmeedastus. Vt punkt 4.2.5.2 (Eurobalise’i side rongiga ERTMSi rakenduste jaoks). |
| --- | --- | --- |

(1)

Side raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga.

(a)

Eurobalise’i andmeedastus. Vt punkt 4.2.5.2 (Eurobalise’i side rongiga ERTMSi rakenduste jaoks).

| (b) | Euroloopi andmeedastus. Vt punkt 4.2.5.3 (Euroloopi side rongiga ERTMSi rakenduste jaoks). See funktsioon on rongides valikuline, välja arvatud juhul, kui see on nõutav punktis 7.7 nimetatud erijuhtudel, mille puhul peab viitama üksnes A liite tehnilistele kirjeldustele. |
| --- | --- |

(b)

Euroloopi andmeedastus. Vt punkt 4.2.5.3 (Euroloopi side rongiga ERTMSi rakenduste jaoks). See funktsioon on rongides valikuline, välja arvatud juhul, kui see on nõutav punktis 7.7 nimetatud erijuhtudel, mille puhul peab viitama üksnes A liite tehnilistele kirjeldustele.

| (c) | Sõidusignaalide uuendamine raadio teel. Vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.2 d, punkt 4.2.5.1 (RMRi raadioliides), punkt 4.2.6.2 (Liides RMR-andmeside ja ETCSi/ATO rakenduste vahel) ja punkt 4.2.8 (Võtmehaldus). See funktsioon on rongides valikuline, välja arvatud juhul, kui seda nõutakse punktis 7.7 nimetatud erijuhtudel. Selle funktsiooni rakendamine, sealhulgas erijuhtudel, peab vastama liite A tehnilistele kirjeldustele. |
| --- | --- |

(c)

Sõidusignaalide uuendamine raadio teel. Vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.2 d, punkt 4.2.5.1 (RMRi raadioliides), punkt 4.2.6.2 (Liides RMR-andmeside ja ETCSi/ATO rakenduste vahel) ja punkt 4.2.8 (Võtmehaldus). See funktsioon on rongides valikuline, välja arvatud juhul, kui seda nõutakse punktis 7.7 nimetatud erijuhtudel. Selle funktsiooni rakendamine, sealhulgas erijuhtudel, peab vastama liite A tehnilistele kirjeldustele.

| (d) | Andmeside raadio teel. Vt punkt 4.2.5.1 (RMRi raadioliides), punkt 4.2.6.2 (Liides RMR-andmeside ja ETCSi/ATO rakenduste vahel) ja punkt 4.2.8 (Võtmehaldus). See andmeside raadio teel on valikuline, välja arvatud juhul, kui seda kasutatakse ETCSi 2. taseme (varem ETCSi 2. või 3. taseme) liinil. |
| --- | --- |

(d)

Andmeside raadio teel. Vt punkt 4.2.5.1 (RMRi raadioliides), punkt 4.2.6.2 (Liides RMR-andmeside ja ETCSi/ATO rakenduste vahel) ja punkt 4.2.8 (Võtmehaldus). See andmeside raadio teel on valikuline, välja arvatud juhul, kui seda kasutatakse ETCSi 2. taseme (varem ETCSi 2. või 3. taseme) liinil.

| (2) | Teabe edastamine juhile. Vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.2 e, punkt 4.2.12 (ETCSi DMI (juhi-masina liides)). |
| --- | --- |

(2)

Teabe edastamine juhile. Vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.2 e, punkt 4.2.12 (ETCSi DMI (juhi-masina liides)).

| (3) | Teabe edastamine STMile. Vt punkt 4.2.6.1 (ETCSi ja B-klassi turvanguseadmed). See funktsioon hõlmab järgmist:






  (a) | STMi väljundi haldamine; |
| --- | --- | --- |

(3)

Teabe edastamine STMile. Vt punkt 4.2.6.1 (ETCSi ja B-klassi turvanguseadmed). See funktsioon hõlmab järgmist:

(a)

STMi väljundi haldamine;

| (b) | STMis kasutatavate andmete esitamine; |
| --- | --- |

(b)

STMis kasutatavate andmete esitamine;

| (c) | STMide ülemineku haldamine. |
| --- | --- |

(c)

STMide ülemineku haldamine.

| (4) | Teabe haldamine järgmise kohta:






  (a) | rongi komplektsus – rongi terviklikkuse ja ohutu koosseisu pikkuse teabe edastamine rongisisesele allsüsteemile on valikuline, välja arvatud juhul, kui seda nõuavad raudteeäärsed seadmed; |
| --- | --- | --- |

(4)

Teabe haldamine järgmise kohta:

(a)

rongi komplektsus – rongi terviklikkuse ja ohutu koosseisu pikkuse teabe edastamine rongisisesele allsüsteemile on valikuline, välja arvatud juhul, kui seda nõuavad raudteeäärsed seadmed;

| (b) | külma liikumise tuvastamine – rongisisene ETCS-seade peab olema varustatud külma liikumise tuvastamisega. |
| --- | --- |

(b)

külma liikumise tuvastamine – rongisisene ETCS-seade peab olema varustatud külma liikumise tuvastamisega.

| (5) | Seadmete seisundi seire ja tugi halvenenud tingimuste korral. See funktsioon hõlmab järgmist:






  (a) | rongisiseste ETCS-funktsioonide häälestamine; |
| --- | --- | --- |

(5)

Seadmete seisundi seire ja tugi halvenenud tingimuste korral. See funktsioon hõlmab järgmist:

(a)

rongisiseste ETCS-funktsioonide häälestamine;

| (b) | tugi halvenenud tingimuste korral; |
| --- | --- |

(b)

tugi halvenenud tingimuste korral;

| (c) | rongisiseste ETCS-funktsioonide isoleerimine. |
| --- | --- |

(c)

rongisiseste ETCS-funktsioonide isoleerimine.

| (6) | Järelevalveotstarbeline andmesalvestustugi. Vt punkt 4.2.14 (Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides). |
| --- | --- |

(6)

Järelevalveotstarbeline andmesalvestustugi. Vt punkt 4.2.14 (Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides).

| (7) | Teabe/käskude edastamine ja veeremi seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine: | rongiliidesele/rongiliideselt. Vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.2 f.







  Märkus. | Rongisisene ETCS peab vastama rongi FFFISile ainult uute veeremiüksuse konstruktsioonide puhul, mille jaoks on vaja komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/545 (8) artikli 14 lõike 1 punktis a määratletud esmast luba. |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

Teabe/käskude edastamine ja veeremi seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine:

rongiliidesele/rongiliideselt. Vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.2 f.

Märkus.

| (8) | Teabe/käskude edastamine ja rongisisesest ATOst veeremi seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine. Vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.2 h. |
| --- | --- |

(8)

Teabe/käskude edastamine ja rongisisesest ATOst veeremi seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine. Vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.2 h.

4.2.3.   Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid

Käesolev põhiparameeter kirjeldab raudteeäärseid ETCS-funktsioone. See hõlmab kõiki ETCS-funktsioone, millega tagatakse konkreetse rongi ohutu liiklemine.

Põhifunktsioonid on:

| (1) | rongi asukoha kindlaksmääramine Eurobalise’i asukohtadel põhinevas koordinaatsüsteemis (ETCSi 2. tase); |
| --- | --- |

(1)

rongi asukoha kindlaksmääramine Eurobalise’i asukohtadel põhinevas koordinaatsüsteemis (ETCSi 2. tase);

| (2) | raudteeäärsete signaalseadmete andmete teisendamine rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi standardvormingusse; |
| --- | --- |

(2)

raudteeäärsete signaalseadmete andmete teisendamine rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi standardvormingusse;

| (3) | liikumissuuniste saatmine, sealhulgas liini kirjeldus ja rongile antud käsud. |
| --- | --- |

(3)

liikumissuuniste saatmine, sealhulgas liini kirjeldus ja rongile antud käsud.

Nimetatud funktsioone rakendatakse vastavalt A liite tabeli A 1 punktile 4.2.3 b ja nende toimivus peab vastama A liite tabeli A 1 punktile 4.2.3 a.

Põhifunktsioone toetavad lisafunktsioonid, mille suhtes kohaldatakse samuti A liite tabeli A 1 punkte 4.2.3 a ja 4.2.3 b ning allpool esitatud tehnilisi kirjeldusi.

| (1) | Side rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga. See tegevus hõlmab järgmist:






  (a) | Eurobalise’i andmeedastus. Vt punkt 4.2.5.2 (Eurobalise’i side rongiga ERTMSi rakenduste jaoks) ja punkt 4.2.7.4 (Eurobalise’i ja raudteeäärse elektroonilise seadme (LEU) vaheline liides |
| --- | --- | --- |

(1)

Side rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga. See tegevus hõlmab järgmist:

(a)

Eurobalise’i andmeedastus. Vt punkt 4.2.5.2 (Eurobalise’i side rongiga ERTMSi rakenduste jaoks) ja punkt 4.2.7.4 (Eurobalise’i ja raudteeäärse elektroonilise seadme (LEU) vaheline liides

| (b) | Euroloopi andmeedastus. Vt punkt 4.2.5.3 (Euroloopi side rongiga ERTMSi rakenduste jaoks) ja punkt 4.2.7.5 (Euroloopi ja LEU vaheline liides.). Euroloop on asjakohane üksnes 1. taseme puhul, kus see on valikuline. |
| --- | --- |

(b)

Euroloopi andmeedastus. Vt punkt 4.2.5.3 (Euroloopi side rongiga ERTMSi rakenduste jaoks) ja punkt 4.2.7.5 (Euroloopi ja LEU vaheline liides.). Euroloop on asjakohane üksnes 1. taseme puhul, kus see on valikuline.

| (c) | Sõidusignaalide uuendamine raadio teel. Vt punkt 4.2.5.1.2.1 (GSM-Ri raadioliides ETCSi rakenduse jaoks), punkt 4.2.7.3.1.1 (GSM-R / raudteeäärne ETCS) ja punkt 4.2.8 (Võtmehaldus). Sõidusignaalide uuendamine raadio teel on asjakohane üksnes 1. taseme puhul, kus see on valikuline. |
| --- | --- |

(c)

Sõidusignaalide uuendamine raadio teel. Vt punkt 4.2.5.1.2.1 (GSM-Ri raadioliides ETCSi rakenduse jaoks), punkt 4.2.7.3.1.1 (GSM-R / raudteeäärne ETCS) ja punkt 4.2.8 (Võtmehaldus). Sõidusignaalide uuendamine raadio teel on asjakohane üksnes 1. taseme puhul, kus see on valikuline.

| (d) | Andmeside raadio teel. Vt punkt 4.2.5.1 (RMRi raadioliides), punkt 4.2.7.3 (RMR / raudteeäärne ETCS ja RMR / raudteeäärne ATO) ja punkt 4.2.8 (Võtmehaldus). Andmeside raadio teel on asjakohane üksnes ETCSi 2. taseme puhul. |
| --- | --- |

(d)

Andmeside raadio teel. Vt punkt 4.2.5.1 (RMRi raadioliides), punkt 4.2.7.3 (RMR / raudteeäärne ETCS ja RMR / raudteeäärne ATO) ja punkt 4.2.8 (Võtmehaldus). Andmeside raadio teel on asjakohane üksnes ETCSi 2. taseme puhul.

| (2) | Teabe/käskude genereerimine rongisisesele ETCSile, nt teave õhuavade sulgemise/avamise, pantograafi langetamise/tõstmise, toitesüsteemi pealüliti sisse-/väljalülitamise ning veosüsteemilt A veosüsteemile B ülemineku kohta. Nende funktsioonide rakendamine raudteeäärsetel seadmetel on valikuline; allsüsteemide ohutu integreerimise tagamine võib aga nõutud olla teistes kehtivates KTKdes, siseriiklikes eeskirjades või riskihindamise rakendamisel; |
| --- | --- |

(2)

Teabe/käskude genereerimine rongisisesele ETCSile, nt teave õhuavade sulgemise/avamise, pantograafi langetamise/tõstmise, toitesüsteemi pealüliti sisse-/väljalülitamise ning veosüsteemilt A veosüsteemile B ülemineku kohta. Nende funktsioonide rakendamine raudteeäärsetel seadmetel on valikuline; allsüsteemide ohutu integreerimise tagamine võib aga nõutud olla teistes kehtivates KTKdes, siseriiklikes eeskirjades või riskihindamise rakendamisel;

| (3) | erinevate raadio teel blokeerimise juhtkeskuste (RBCde) kontrolli all olevate piirkondade vahetumise haldamine (asjakohane üksnes ETCSi 2. taseme puhul). Vt punkt 4.2.7.1 (RBCde-vaheline funktsiooniliides) ja punkt 4.2.7.2 (RBC/RBC). |
| --- | --- |

(3)

erinevate raadio teel blokeerimise juhtkeskuste (RBCde) kontrolli all olevate piirkondade vahetumise haldamine (asjakohane üksnes ETCSi 2. taseme puhul). Vt punkt 4.2.7.1 (RBCde-vaheline funktsiooniliides) ja punkt 4.2.7.2 (RBC/RBC).

4.2.4.   Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR)

Käesolevas põhiparameetris kirjeldatakse raadioside funktsioone. Neid funktsioone rakendatakse rongisisestes ja raudteeäärsetes kontrolli ja signaalimise allsüsteemides vastavalt allpool esitatud tehnilistele kirjeldustele.

4.2.4.1.   Põhisidefunktsioon

4.2.4.1.1.   
  GSM-Ri põhisidefunktsioon

Üldnõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.4 a.

Lisaks järgitakse järgmisi tehnilisi kirjeldusi:

| (1) | ASCI-funktsioonid; A liite tabeli A 1 punkt 4.2.4 b; |
| --- | --- |

(1)

ASCI-funktsioonid; A liite tabeli A 1 punkt 4.2.4 b;

| (2) | SIM-kaart; A liite tabeli A 1 punkt 4.2.4 c; |
| --- | --- |

(2)

SIM-kaart; A liite tabeli A 1 punkt 4.2.4 c;

| (3) | asukohast sõltuv pöördumine; A liite tabeli A 1 punkt 4.2.4 e. |
| --- | --- |

(3)

asukohast sõltuv pöördumine; A liite tabeli A 1 punkt 4.2.4 e.

4.2.4.1.2.   
  FRMCS-põhisidefunktsioon

Üldnõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.4 l

Lisaks järgitakse järgmisi tehnilisi kirjeldusi:

| (1) | FRMCSi profiil; A liite tabeli A 1 punkt 4.2.4 n. |
| --- | --- |

(1)

FRMCSi profiil; A liite tabeli A 1 punkt 4.2.4 n.

4.2.4.2.   Kõne- ja operatiivsiderakendused

4.2.4.2.1.   
  GSM-Ri kõne- ja operatiivsiderakendused

Üldnõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.4 f.

Katsetele kehtestatud nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.4 g.

Lisaks järgitakse järgmisi tehnilisi kirjeldusi:

| (1) | suure prioriteetsusega kutsungite kinnitamine; A liite tabeli A 1 punkt 4.2.4 h; |
| --- | --- |

(1)

suure prioriteetsusega kutsungite kinnitamine; A liite tabeli A 1 punkt 4.2.4 h;

| (2) | funktsionaalne adresseerimine; A liite tabeli A 1 punkt 4.2.4 j; |
| --- | --- |

(2)

funktsionaalne adresseerimine; A liite tabeli A 1 punkt 4.2.4 j;

| (3) | funktsionaalsete numbrite esitamine; A liite tabeli A 1 punkt 4.2.4 k; |
| --- | --- |

(3)

funktsionaalsete numbrite esitamine; A liite tabeli A 1 punkt 4.2.4 k;

| (4) | kasutajalt kasutajale signaalimine; A liite tabeli A 1 punkt 4.2.4 d. |
| --- | --- |

(4)

kasutajalt kasutajale signaalimine; A liite tabeli A 1 punkt 4.2.4 d.

4.2.4.2.2.   
  FRMCSi kõne- ja operatiivsiderakendused

Üldnõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.4 m.

Katsetele kehtestatud nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.4 o.

4.2.4.3.   ETCSi ja ATO andmesiderakendused

4.2.4.3.1.   
  Andmeside ETCSi jaoks

Rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi andmeside peab olema võimeline toetama vähemalt kahte samaaegset sideseanssi ETCSiga.

4.2.4.3.1.1.   GSM-Ri andmeside ETCSi jaoks

Üldnõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.4 f.

Katsetele kehtestatud nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.4 g.

Need funktsioonid on kohustuslikud ainult ETCSi 2. taseme ja sõidusignaalide raadio teel uuendamise rakenduste puhul.

4.2.4.3.1.2.   FRMCSi andmeside ETCSi jaoks

Üldnõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.4 m.

Katsetele kehtestatud nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.4 o.

Need funktsioonid on kohustuslikud ETCSi 2. taseme rakenduste puhul.

4.2.4.3.2.   
  Andmeside ATO jaoks

4.2.4.3.2.1.   GSM-Ri andmeside ATO jaoks

Üldnõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.4 f.

Katsetele kehtestatud nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.4 g.

4.2.4.3.2.2.   FRMCSi andmeside ATO jaoks

Üldnõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.4 m.

Katsetele kehtestatud nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.4 o.

4.2.5.   RMRi, ETCSi ja ATO raadioliidesed

Käesolev põhiparameeter kirjeldab nõudeid raadiosidele raudteeäärsete ja rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide vahel ning seda peab arvesse võtma koos ETCSi, ATO ja RMRi vahelistele liidestele kehtestatud nõuetega, nagu on täpsustatud punktides 4.2.6 (Rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed) ja 4.2.7 (Raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed).

Selle põhiparameetri alla kuuluvad:

| (1) | füüsilised, elektrilised ja elektromagnetilised väärtused, mida tuleb järgida ohutu toimimise huvides; |
| --- | --- |

(1)

füüsilised, elektrilised ja elektromagnetilised väärtused, mida tuleb järgida ohutu toimimise huvides;

| (2) | kasutatav sideprotokoll; |
| --- | --- |

(2)

kasutatav sideprotokoll;

| (3) | sidekanali kättesaadavus. |
| --- | --- |

(3)

sidekanali kättesaadavus.

Kohaldatavad tehnilised kirjeldused on loetletud allpool.

4.2.5.1.   RMRi raadioliides

4.2.5.1.1.   
  RMRi üldine raadioliides

4.2.5.1.1.1.   GSM-Ri raadioliides

Raadioliides peab vastama A liite tabeli A 1 punktides 4.2.5 a ja 4.2.4 f sätestatud nõuetele.

| Märkus 1. | GSM-Ri raadiosideliidesed peavad toimima A liite tabeli A 1 punktides 4.2.5 a ja 4.2.4 f täpsustatud sagedustel. |
| --- | --- |

Märkus 1.

| Märkus 2. | Rongisisesed kontrolli ja signaalimise allsüsteemid peavad olema häirete eest kaitstud A liite tabeli A 1 punkti 4.2.4 f kohaselt. |
| --- | --- |

Märkus 2.

4.2.5.1.1.2.   FRMCSi raadioliides

Raadioliides peab vastama A liite tabeli A 1 punktis 4.2.5 f sätestatud nõuetele.

4.2.5.1.2.   
  RMRi raadioliides ETCSi rakenduse jaoks

4.2.5.1.2.1.   GSM-Ri raadioliides ETCSi rakenduse jaoks

Andmesideprotokollid peavad vastama A liite tabeli A 1 punktile 4.2.5 b.

Raadio teel sõidusignaalide uuendamisel tuleb lisaks järgida A liite tabeli A1 punktis 4.2.5 c esitatud nõudeid.

4.2.5.1.2.2.   FRMCSi raadioliides ETCSi rakenduse jaoks

Andmesideprotokollid peavad vastama A liite tabeli A 1 punktile 4.2.5 j.

4.2.5.1.3.   
  RMRi raadioliides ATO rakenduse jaoks

4.2.5.1.3.1.   GSM-Ri raadioliides ATO rakenduse jaoks

Kasutatakse pakettkommutatsioonsidet ja andmesideprotokollid peavad vastama A liite tabeli A 1 punkti 4.2.5 h asjakohastele nõuetele.

ATO rakenduses on lubatud kasutada muid traadita sidevõrke, mida käitab näiteks avalik-õiguslik või eraõiguslik mobiilsideoperaator, kuid seda peetakse käesoleva KTK kohaldamisalast välja jäävaks.

Nende võrkude kasutamine ei tohi häirida GSM-Ri kõne- ja andmesidet.

4.2.5.1.3.2.   FRMCSi raadioliides ATO rakenduse jaoks

Andmesideprotokollid peavad vastama A liite tabeli A 1 punktile 4.2.5 i.

4.2.5.2.   Eurobalise’i side rongiga ERTMSi rakenduste jaoks

Eurobalise’i sideliidesed peavad vastama A liite tabeli A 1 punktile 4.2.5 d.

4.2.5.3.   Euroloopi side rongiga ERTMSi rakenduste jaoks

Euroloopi sideliidesed peavad vastama A liite tabeli A 1 punktile 4.2.5 e.

4.2.6.   Rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed

Käesolev põhiparameeter koosneb järgmistest osadest:

4.2.6.1.   ETCSi ja B-klassi turvanguseadmed

Kui rongile on paigaldatud ETCSi ja B-klassi turvanguseadmed, hallatakse nende integreerimist ja nendevahelisi üleminekuid ühega järgmistest:

| (1) | standarditud liides (STM) või |
| --- | --- |

(1)

standarditud liides (STM) või

| (2) | standardimata liides või |
| --- | --- |

(2)

standardimata liides või

| (3) | samasse seadmesse integreeritud B- ja A-klass (nt kaks standardit) või |
| --- | --- |

(3)

samasse seadmesse integreeritud B- ja A-klass (nt kaks standardit) või

| (4) | puudub otsene liides mõlema seadme vahel. |
| --- | --- |

(4)

puudub otsene liides mõlema seadme vahel.

Kui ETCSi ja B-klassi süsteemide integreerimist ja nendevahelisi üleminekuid hallatakse standarditud liidesega (STM), peab see vastama A liite tabeli A 1 punktis 4.2.6 a sätestatud nõuetele.

A liite tabeli A 1 punktiga 4.2.6 b on ette nähtud K-liides (mis võimaldab teatavatel STMidel lugeda ETCSi rongisisese antenni kaudu teavet B-klassi baliisidelt) ja A liite tabeli A 1 punktiga 4.2.6 c G-liides (raadioside ETCSi rongisisese antenni ja B-klassi baliiside vahel).

K-liidese kasutamine on valikuline, kuid kasutamise korral peab see vastama A liite tabeli A1 punktile 4.2.6 b.

Lisaks sellele peab K-liidese kasutamise korral olema rongisisene edastusfunktsioon kooskõlas A liite tabeli A1 punktis 4.2.6 c nimetatud omadustega.

Kui integreerimist ja üleminekuid ETCSi ja B-klassi rongisisese turvangusüsteemi vahel ei hallata A liite tabeli A 1 punktiga 4.2.6 a ette nähtud standarditud liidese abil, ei tohi meetod püstitada lisanõudeid raudteeäärsele kontrolli ja signaalimise allsüsteemile.

4.2.6.2.   Liides RMR-andmeside ja ETCSi/ATO rakenduste vahel

4.2.6.2.1.   
  Liides RMR-andmeside ja ETCSi vahel

4.2.6.2.1.1.   Liides GSM-Ri andmeside ja ETCSi vahel

Rongisisese GSM-Ri ja rongisiseste ETCS-funktsioonide vahelise liidese nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.6 d.

Sõidusignaalide raadio teel uuendamisel tuleb järgida A liite tabeli A 1 punktis 4.2.6 e esitatud nõudeid.

4.2.6.2.1.2.   Liides FRMCS-andmeside ja ETCSi vahel

Rongisisese FRMCSi ja rongisiseste ETCS-funktsioonide vahelise liidese nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.6 g.

4.2.6.2.2.   
  Liides RMR-andmeside ja ATO vahel

4.2.6.2.2.1.   Liides GSM-Ri andmeside ja ATO vahel

Rongisisese GSM-Ri ja rongisiseste ATO-funktsioonide vahelise liidese nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.6 j.

4.2.6.2.2.2.   Liides FRMCS-andmeside ja ATO vahel

Rongisisese FRMCSi ja rongisiseste ATO-funktsioonide vahelise liidese nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.6 k.

4.2.6.2.3.   
  FRMCSi rongisisese kõnerakenduse ja rongisisese FRMCSi vaheline liides

Rongisisese FRMCSi kõnerakenduse ja rongisisese FRMCSi vahelise liidese nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.6 l.

4.2.6.3.   Läbisõidu mõõtmine

Läbisõidu mõõtmise liidese kohta erinõuded puuduvad.

4.2.6.4.   Liides ATO ja ETCSi vahel

Rongisisese ATO-funktsiooni ja rongisiseste ETCS-funktsioonide vahelise liidese nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.6 h.

4.2.6.5.   Täiendavad CSSi rongisisesed siseliidesed

4.2.6.5.1.   
  CSS Consisti võrgu sidekihid

Kui ei ole sätestatud teisiti, peab lõppseadmete (nt rongisisene ETCS, rongisisene ATO ja rongisisene FRMCS) ja Ethernet Consisti võrgu vaheline liides vastama A liite tabeli A 1 punktile 4.2.6 i. Seda liidest kohaldatakse ainult uute veeremiüksuste konstruktsioonide puhul, mille jaoks on vaja rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 14 lõike 1 punktis a määratletud esmast luba.

4.2.7.   Raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide siseliidesed

Käesolev põhiparameeter koosneb viiest osast.

4.2.7.1.   RBCde-vaheline funktsiooniliides

Käesoleva liidesega määratakse kindlaks andmed, mida peavad vahetama kaks kõrvuti asuvat RBCd, et rong saaks liikuda ohutult ühe RBC tööpiirkonnast teise.

| (1) | Andmed, mida „üleandev“ RBC saadab „vastuvõtvale“ RBC-le. |
| --- | --- |

(1)

Andmed, mida „üleandev“ RBC saadab „vastuvõtvale“ RBC-le.

| (2) | Andmed, mida „vastuvõttev“ RBC saadab „üleandvale“ RBC-le. |
| --- | --- |

(2)

Andmed, mida „vastuvõttev“ RBC saadab „üleandvale“ RBC-le.

| (3) | Nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.7 a. |
| --- | --- |

(3)

Nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.7 a.

4.2.7.2.   RBC/RBC

Kahe RBC vaheline tehniline liides. Nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.7 b.

4.2.7.3.   RMR / raudteeäärne ETCS ja RMR / raudteeäärne ATO

4.2.7.3.1.   
  RMR / raudteeäärne ETCS

4.2.7.3.1.1.   GSM-R / raudteeäärne ETCS

GSM-Ri ja raudteeäärsete ETCS-funktsioonide vahelise liidese nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.7 c.

4.2.7.3.1.2.   FRMCS / raudteeäärne ETCS

FRMCSi ja raudteeäärsete ETCS-funktsioonide vahelise liidese nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.7 f.

4.2.7.3.2.   
  RMR / raudteeäärne ATO

4.2.7.3.2.1.   GSM-R / raudteeäärne ATO

GSM-Ri ja raudteeäärsete ATO-funktsioonide vahelise liidese nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.7 g.

4.2.7.3.2.2.   FRMCS / raudteeäärne ATO

FRMCSi ja raudteeäärsete ATO-funktsioonide vahelise liidese nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.7 h.

4.2.7.4.   Eurobalise’i ja raudteeäärse elektroonilise seadme (LEU) vaheline liides

Eurobalise’i ja LEU vaheline liides. Nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.7 d.

See liides kuulub käesoleva põhiparameetri alla üksnes juhul, kui Eurobalise ja LEU on iseseisvad koostalitluse komponendid (vt punkt 5.2.2, Koostalitluse komponentide rühmitamine).

4.2.7.5.   Euroloopi ja LEU vaheline liides.

Euroloopi ja LEU vaheline liides. Nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.7 e.

See liides kuulub käesoleva põhiparameetri alla üksnes juhul, kui Euroloop ja LEU on iseseisvad koostalitluse komponendid (vt punkt 5.2.2, Koostalitluse komponentide rühmitamine).

4.2.8.   Võtmehaldus

Käesolev põhiparameeter sätestab nõuded krüptograafiliste võtmete haldamisele, mida kasutatakse raadio teel edastatavate andmete kaitsmiseks.

Nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.8 a. Käesoleva KTK kohaldamissalasse jäävad ainult kontrolli- ja signaalimisseadmete liidestega seotud nõuded.

4.2.9.   ETCS-ID haldamine

Käesolev põhiparameeter on seotud raudteeäärsetes ja rongisisestes kontrolli ja signaalimise allsüsteemides sisalduvate seadmete ETCS-identimiskoodidega (ETCS-IDsid).

Nõuded on sätestatud A liite punktis 4.2.9 a.

4.2.10.   Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Käesolev põhiparameeter kirjeldab nõudeid liidestele raudteeäärsete rongituvastussüsteemide ja veeremite vahel, mis on seotud veeremiüksuse konstruktsiooni ja kasutamisega.

Rongituvastussüsteemides järgitavad liideste nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.10 a.

4.2.11.   Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

Käesolev põhiparameeter kirjeldab nõudeid liidestele seoses veeremi ja raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimissüsteemi rongituvastusseadmete vahelise elektromagnetilise ühilduvusega.

Rongituvastussüsteemis järgitavad liideste nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.11 a.

4.2.12.   ETCSi DMI (juhi-masina liides)

Käesolev põhiparameeter kirjeldab andmeid, mida ETCS ja ATO annavad juhile ning mida juht rongisisesesse süsteemi sisestab. Vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.12 a.

See hõlmab järgmist:

| (1) | ergonoomia (sh nähtavus); |
| --- | --- |

(1)

ergonoomia (sh nähtavus);

| (2) | kuvatavad ETCS- ja ATO-funktsioonid; |
| --- | --- |

(2)

kuvatavad ETCS- ja ATO-funktsioonid;

| (3) | juhi sisendist käivituvad ETCS- ja ATO-funktsioonid. |
| --- | --- |

(3)

juhi sisendist käivituvad ETCS- ja ATO-funktsioonid.

4.2.13.   RMR DMI (juhi-masina liides)

Käesolev põhiparameeter kirjeldab andmeid, mida RMR annab juhile ning mida juht RMRi rongisisesesse süsteemi sisestab.

See hõlmab järgmist:

| (1) | ergonoomia (sh nähtavus); |
| --- | --- |

(1)

ergonoomia (sh nähtavus);

| (2) | kuvatavad RMR-funktsioonid; |
| --- | --- |

(2)

kuvatavad RMR-funktsioonid;

| (3) | väljuva kõne andmed; |
| --- | --- |

(3)

väljuva kõne andmed;

| (4) | sissetuleva kõne andmed. |
| --- | --- |

(4)

sissetuleva kõne andmed.

4.2.13.1.   GSM-R DMI (juhi-masina liides)

GSM-Ri kohta vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.13 a.

4.2.13.2.   FRMCS DMI (juhi-masina liides)

FRMCSi kohta vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.13 b.

4.2.14.   Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides

Käesolev põhiparameeter kirjeldab rongisisese ETCSi ja veeremi salvestusseadme vahelist andmevahetust.

Vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.14 a.

4.2.15.   Raudteeäärsed kontrolli- ja signaalimisobjektid

Käesolev põhiparameeter kirjeldab järgmist:

| (1) | valgust peegeldavate märkide omadused, et tagada nõuetekohane nähtavus; |
| --- | --- |

(1)

valgust peegeldavate märkide omadused, et tagada nõuetekohane nähtavus;

| (2) | koostalitlusvõimeliste teadetetahvlite omadused; |
| --- | --- |

(2)

koostalitlusvõimeliste teadetetahvlite omadused;

| (3) | koostalitlusvõimeliste teadetetahvlite paigutus nende kavandatud kasutusotstarbe täitmiseks. |
| --- | --- |

(3)

koostalitlusvõimeliste teadetetahvlite paigutus nende kavandatud kasutusotstarbe täitmiseks.

1. ja 2. kohta vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.15 a.

3. kohta vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.15 b.

Lisaks peavad paigaldatud raudteeäärsed kontrolli- ja signaalimisobjektid ühilduma juhi nägemisvälja ja taristu nõuetega.

4.2.16.   Kontrolli ja signaalimise allsüsteemides kasutatavate seadmete ehitamine

Järgitakse käesoleva KTK A liite tabelis A 2 loetletud dokumentides täpsustatud keskkonnatingimusi.

Rongisiseste kontrolli ja signaalimise koostalitluse komponentide ja allsüsteemide puhul tuleb järgida komisjoni määruses (EL) nr 1302/2014 (9) (vedurite ja reisijateveoveeremi KTK) esitatud materjalide nõudeid (nt tulekaitse seisukohalt).

4.2.17.   ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvus

Võimaliku erineva rakendamise ning täielikus vastavuses olevatele kontrolli ja signaalimise allsüsteemidele ülemineku oleku tõttu tuleb teha kontrollid rongisiseste ja raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide tehnilise ühilduvuse tõendamiseks. Nende kontrollide vajadust käsitatakse meetmena, millega suurendatakse usaldust kontrolli ja signaalimise allsüsteemide tehnilise ühilduvuse vastu. Eelduste kohaselt vähendatakse neid kontrolle, kuni saavutatakse punktis 6.1.2.1 nimetatud põhimõte.

4.2.17.1.   ETCS-süsteemi ühilduvus

ETCS-süsteemi ühilduvus (edaspidi „ESC“) on kasutusalas kontrolli ja signaalimise allsüsteemide ETCSi rongisiseste ja ETCSi raudteeäärsete osade tehnilise ühilduvuse registreerimine.

Iga ESC tüübi puhul määratakse kindlaks ESC-kontrollide kogum (nt dokumentide kontroll, laboratooriumi- või rajatest jne), mida kohaldatakse kasutusala mõne sektsiooni või sektsioonide rühma suhtes. Sama ESC tüüpi on võimalik kasutada piiriülese taristu ja erinevate riiklike taristute puhul.

Rongisisesesse seadme ESC-kontrolli tulemused koostalitluse komponendi või allsüsteemi tasandil, sealhulgas järeldused ja tekkinud tingimused, registreeritakse ESC-kontrolli aruandes.

„Tüüpkonfiguratsioon“ – konfiguratsioon, mille alusel on võimalik saada katsetulemusi, mis kehtivad sama sertifitseeritud rongisisese ETCSi koostalitluse komponendi või sertifitseeritud rongisisese allsüsteemi eri konfiguratsioonide puhul. Need tulemused peavad olema samaväärsed ka sertifitseeritud raudteeäärse ETCSi allsüsteemi eri konfiguratsioonide puhul.

Rongisisese ETCSi koostalitluse komponendi tasandil tehtavate ESC kontrollide puhul tuleb jälgida järgmist:

| (1) | ESC koostalitluse komponendi teatises registreeritakse rongisisese ETCSi koostalitluse komponendi ESC tulemused ESC tüübile/tüüpidele, mis kehtivad olenemata rongisisese ETCSi koostalitluse komponendi konkreetsest konfiguratsioonist. Selle dokumendi koostab rongisisese süsteemi tarnija. Kasutatakse vormi, mis on esitatud C.2 liites või C.6 liites. |
| --- | --- |

(1)

ESC koostalitluse komponendi teatises registreeritakse rongisisese ETCSi koostalitluse komponendi ESC tulemused ESC tüübile/tüüpidele, mis kehtivad olenemata rongisisese ETCSi koostalitluse komponendi konkreetsest konfiguratsioonist. Selle dokumendi koostab rongisisese süsteemi tarnija. Kasutatakse vormi, mis on esitatud C.2 liites või C.6 liites.

| (2) | ESC koostalitluse komponendi teatis peab sisaldama ESC kontrolliaruande/-aruannete järelduste ja tingimuste kokkuvõtet läbitud ESC kontrollide tulemuste kohta (määratletud ühes või mitmes ESCi tüübis), mis kehtivad rongisisese koostalitluse komponendi konkreetsetest konfiguratsiooniparameetritest sõltumatult ning mida saab seetõttu kasutada igal konkreetsel rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi tasandil. |
| --- | --- |

(2)

ESC koostalitluse komponendi teatis peab sisaldama ESC kontrolliaruande/-aruannete järelduste ja tingimuste kokkuvõtet läbitud ESC kontrollide tulemuste kohta (määratletud ühes või mitmes ESCi tüübis), mis kehtivad rongisisese koostalitluse komponendi konkreetsetest konfiguratsiooniparameetritest sõltumatult ning mida saab seetõttu kasutada igal konkreetsel rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi tasandil.

| (3) | ESC koostalitluse komponendi teatis sisaldab ESC tüübi/tüüpide suhtes tehtud ESC kontrollide loetelu. |
| --- | --- |

(3)

ESC koostalitluse komponendi teatis sisaldab ESC tüübi/tüüpide suhtes tehtud ESC kontrollide loetelu.

| (4) | ESC koostalitluse komponendi teatis peab sisaldama viidet teavitatud asutuse hindamisaruandele vastavalt punktile 6.2.4.3 (ETSCi ja raadiosüsteemi ühilduvuse kontrollid koostalitluse komponendi puhul). |
| --- | --- |

(4)

ESC koostalitluse komponendi teatis peab sisaldama viidet teavitatud asutuse hindamisaruandele vastavalt punktile 6.2.4.3 (ETSCi ja raadiosüsteemi ühilduvuse kontrollid koostalitluse komponendi puhul).

Konkreetse rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi ESC seoses ühe või mitme ESC tüübiga/tüüpidega on sätestatud ESC teatises. Kasutatakse vormi, mis on esitatud C.1 liites või C.5 liites.

Allsüsteemi tasandil sisaldab ESC teatis ka ESC kontrolliaruande kokkuvõtet ja tõendab nõutavate ESC kontrollide tegemist (iga teatises sisalduva ESC tüübi puhul), mis on avaldatud ameti ESC/RSC tehnilises dokumendis lisaks juba esitatud ESC koostalitluse komponendi teatistele.

ESC teatis sisaldab ka täielikku loetelu ESC koostalitluse komponentide teatistest, mida võetakse arvesse hindamisel (kui neid on), tingimusi (kui neid on) seoses eri ESC tüüpidega ja teavitatud asutuse hindamisaruannet vastavalt punktile 6.3.3.1 (ETSCi ja raadiosüsteemi ühilduvuse kontrollid).

4.2.17.2.   ETCS-süsteemi ühilduvuse nõuded

Taristuettevõtja vastutab ESC tüübi/tüüpide määratlemise eest. Liidu võrgustiku kõigil osadel, mis eeldavad ESC tõendamiseks samasuguseid kontrolle, on sama ESC tüüp.

Euroopa Liidu Raudteeamet avaldab ESC tüüpide loetelu ja haldab seda tehnilises dokumendis „ESC/RSC tehniline dokument, TD/011REC1028“. Vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.17 a. Amet hindab kontrolle, välja arvatud juhul, kui neid on hinnanud teavitatud asutus vastavalt tabeli 6.3 reale 10. Amet teeb hindamise kahe kuu jooksul alates selle kättesaamisest, välja arvatud juhul, kui amet ja taristuettevõtja lepivad kokku pikemas ajavahemikus, kuid see ei tohi ületada kokku nelja kuud. Tehnilist dokumenti ajakohastatakse kümne tööpäeva jooksul pärast positiivset hindamist.

ESC tüüpe kasutatakse ainult siis, kui need on ameti eespool viidatud tehnilises dokumendis avaldatud olekuga „kehtiv“.

Taristuettevõtjad esitavad oma võrgu ETCSi tarnijate toetusel ametile oma võrgu vajalike kontrollide määratluse iga ESC tüübi kohta. Miinimumteave, mis tuleb esitada:

| (1) | Iga tehtava kontrolli määratlus |
| --- | --- |

(1)

Iga tehtava kontrolli määratlus

| (2) | Iga kontrolli läbimise kriteeriumid |
| --- | --- |

(2)

Iga kontrolli läbimise kriteeriumid

| (3) | Kui kontroll on nõutav ainult selliste rongide puhul, mis ühilduvad konkreetse M_VERSIONi funktsiooniga ja konkreetse KTK redaktsiooniga. |
| --- | --- |

(3)

Kui kontroll on nõutav ainult selliste rongide puhul, mis ühilduvad konkreetse M_VERSIONi funktsiooniga ja konkreetse KTK redaktsiooniga.

| (4) | Kui kontrollitakse laborites või liinil. Liini puhul märgitakse, kas on nõutav konkreetne asukoht. |
| --- | --- |

(4)

Kui kontrollitakse laborites või liinil. Liini puhul märgitakse, kas on nõutav konkreetne asukoht.

| (5) | Kontaktandmed iga kontrolli taotlemiseks |
| --- | --- |

(5)

Kontaktandmed iga kontrolli taotlemiseks

| (6) | Laboris tehtava kontrolli tüüpkonfiguratsiooni kirjeldus alati, kui asjaomane taristuettevõtja on selle kindlaks määranud. |
| --- | --- |

(6)

Laboris tehtava kontrolli tüüpkonfiguratsiooni kirjeldus alati, kui asjaomane taristuettevõtja on selle kindlaks määranud.

| (7) | Ettepanek ESC tüübi uue versiooni määratluse ja eelneva versiooni vahelise üleminekuperioodi kohta või riikliku menetluse kohta. Samuti tuleb märkida eelmiste ESC tüüpide kehtivus. Lõplik üleminekuperiood lepitakse ametiga kokku. Kui kokkulepet ei saavutata, on selleks kuus kuud. |
| --- | --- |

(7)

Ettepanek ESC tüübi uue versiooni määratluse ja eelneva versiooni vahelise üleminekuperioodi kohta või riikliku menetluse kohta. Samuti tuleb märkida eelmiste ESC tüüpide kehtivus. Lõplik üleminekuperiood lepitakse ametiga kokku. Kui kokkulepet ei saavutata, on selleks kuus kuud.

Taristuettevõtjad liigitavad ETCSi liinid ESC tüüpide järgi ja registreerivad ESC tüübid taristuregistris. Kui ESC/RSC tehnilises dokumendis ei avaldata ühtegi ESC määratlust või kui amet ei saa seda olemasolevate ETCSiga varustatud liinide kohta, loetakse, et asjaomaste liinide puhul ei ole ESC kontrolle vaja teha.

Taristuettevõtja tagab rakendusmääruse (EL) 2018/545 artiklis 6 nõutud kontrollide tegemiseks vajalikud vahendid, labori või juurdepääsu taristule.

Taristuettevõtjad esitavad ametile kõik nende võrgu nimetatud kontrollide muudatused.

ESC tüübid kehtivad tähtajatult, välja arvatud juhul, kui taristuettevõtja neid muudab või tühistab. Muudatuste korral järgitakse 7.2.3.4 (Mõju kontrolli ja signaalimise allsüsteemide rongisiseste ja raudteeäärsete osade tehnilisele ühilduvusele) punkti. Kui rongisisesest süsteemi on vaja uuesti kontrollida, tuleb teha ainult uued/ajakohastatud ESC kontrollid, kohaldades põhimõtet, et juba läbitud kontrollid jäävad kehtima, kui veeremit ei muudeta.

Kui amet avaldab ESC kontrollid tehnilises dokumendis „ESC/RSC tehniline dokument, TD/011REC1028“ või ajakohastab neid, tühistatakse vastavad olemasolevad ETCSi ühilduvuse katsete riiklikud eeskirjad ning allsüsteemidevahelise tehnilise ühilduvuse tõendamiseks tehakse ainult ESC kontrolle. Taristuettevõtja märgib ESC samaväärsuse (puudub, osaline või täielik) eelmise riikliku menetlusega, kui see on olemas. Sel juhul võib koostalitluse komponent või allsüsteemid, mis on tõendanud tehnilist ühilduvust eelmise riikliku menetlusega, kasutada seda tõendina uue elektroonilise ESC samaväärse osa vastavuse tõendamiseks, ilma et oleks vaja uuesti kontrollida. Kui see ei ole täielikult samaväärne, märgib taristuettevõtja eespool punktis (7) nimetatud üleminekuperioodi.

ESC tõendamise eest vastutav üksus määrab kindlaks rongisisese ETCSi allsüsteemi tüüpkonfiguratsiooni.

ESC teatise koostab ESC tõendamist taotlev üksus.

ESC tõendamist taotlev üksus laseb teavitatud asutusel hinnata koostalitluse komponendi või allsüsteemi ESC kontrolli aruannet vastavalt punktidele 6.2.4.3 (ETSCi ja raadiosüsteemi ühilduvuse kontrollid koostalitluse komponendi puhul) või 6.3.3.1 (ETSCi ja raadiosüsteemi ühilduvuse kontrollid).

Kui ESC teatises osutatud kontrolliaruanne või ESC koostalitluse komponendi teatis sisaldab tingimusi, tuleb kõik tingimused registreerida, kajastades nende olekut ja kui on kokku lepitud, siis seda, kuidas mõjutatud pool (nt raudteeveo-ettevõtja, kes soovib tõendada ühilduvust marsruudiga) neid haldab, ning see vastutus tuleb registreerida ESC teatises.

4.2.17.3.   Raadiosüsteemi ühilduvus

Raadiosüsteemi ühilduvus (RCS) on kasutusalas rongisisese raadio-häälside või -andmeside seadmete ning kontrolli ja signaalimise allsüsteemide RMRi raudteeäärsete osade vahelise tehnilise ühilduvuse registreerimine.

Iga RSC tüübi puhul määratakse kindlaks RSC kontrollide kogum (nt dokumentide kontroll, laboratooriumi- või rajatest jne), mida kohaldatakse kasutusala mõne sektsiooni või sektsioonide rühma suhtes. Sama RSC tüüpi on võimalik kasutada piiriülese taristu ja erinevate riiklike taristute puhul.

Rongisisese raadio-häälside või -andmeside osa RSC kontrollide tulemused koostalitluse komponendi või allsüsteemi tasandil, sealhulgas järeldused ja tekkinud tingimused, registreeritakse ESC kontrolli aruandes.

Tüüpkonfiguratsioon – konfiguratsioon, mille alusel on võimalik saada katsetulemusi, mis kehtivad sama sertifitseeritud koostalitluse komponendi või sertifitseeritud rongisisese allsüsteemi eri konfiguratsioonide puhul. Need tulemused peavad olema samaväärsed ka sertifitseeritud raudteeäärse RMRi allsüsteemi eri konfiguratsioonide puhul.

RSC kontrollide puhul koostalitluse komponendi tasandil tuleb jälgida järgmist:

| (1) | RSC koostalitluse komponendi teatises registreeritakse koostalitluse komponendi (nt rongiraadio või EDOR) RSC tulemused RSC tüübile/tüüpidele, mis kehtivad olenemata koostalitluse komponentide konkreetsest konfiguratsioonist. Selle dokumendi koostab tarnija. Kasutatakse vormi, mis on esitatud C.4 liites või C.6 liites. |
| --- | --- |

(1)

RSC koostalitluse komponendi teatises registreeritakse koostalitluse komponendi (nt rongiraadio või EDOR) RSC tulemused RSC tüübile/tüüpidele, mis kehtivad olenemata koostalitluse komponentide konkreetsest konfiguratsioonist. Selle dokumendi koostab tarnija. Kasutatakse vormi, mis on esitatud C.4 liites või C.6 liites.

| (2) | RSC koostalitluse komponendi teatis peab sisaldama RSC kontrolliaruande/-aruannete järelduste ja tingimuste kokkuvõtet läbitud RSC kontrollide tulemuste kohta (määratletud ühes või mitmes RSC tüübis), mis kehtivad rongisisese koostalitluse komponendi konkreetsetest konfiguratsiooniparameetritest sõltumatult ning mida saab seetõttu kasutada igal kohaldatava rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi tasandil. |
| --- | --- |

(2)

RSC koostalitluse komponendi teatis peab sisaldama RSC kontrolliaruande/-aruannete järelduste ja tingimuste kokkuvõtet läbitud RSC kontrollide tulemuste kohta (määratletud ühes või mitmes RSC tüübis), mis kehtivad rongisisese koostalitluse komponendi konkreetsetest konfiguratsiooniparameetritest sõltumatult ning mida saab seetõttu kasutada igal kohaldatava rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi tasandil.

| (3) | RSC koostalitluse komponendi teatis sisaldab RSC tüübi/tüüpide kohta tehtud RSC kontrollide loetelu |
| --- | --- |

(3)

RSC koostalitluse komponendi teatis sisaldab RSC tüübi/tüüpide kohta tehtud RSC kontrollide loetelu

| (4) | RSC koostalitluse komponendi teatis peab sisaldama viidet teavitatud asutuse hindamisaruandele vastavalt punktile 6.2.4.3 (ETSCi ja raadiosüsteemi ühilduvuse kontrollid koostalitluse komponendi puhul). |
| --- | --- |

(4)

RSC koostalitluse komponendi teatis peab sisaldama viidet teavitatud asutuse hindamisaruandele vastavalt punktile 6.2.4.3 (ETSCi ja raadiosüsteemi ühilduvuse kontrollid koostalitluse komponendi puhul).

Konkreetse rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi RSC seoses ühe või mitme RSC tüübiga on sätestatud RSC teatises. Kasutatakse vormi, mis on esitatud C.3 liites või C.5 liites.

Allsüsteemi tasandil peab RSC teatis sisaldama ka kontrolliaruande kokkuvõtet ja näitama nõutavate RSC kontrollide tegemist (iga teatises sisalduva RSC tüübi puhul), mis on avaldatud ameti ESC/RSC tehnilises dokumendis lisaks juba esitatud RSC koostalitluse komponendi teatistele.

RSC teatis peab sisaldama ka täielikku loetelu RSC koostalitluse komponentide teatistest, mida võetakse arvesse hindamisel (kui neid on), tingimusi (kui neid on) seoses eri RSC tüüpidega ja teavitatud asutuse hindamisaruannet vastavalt punktile 6.3.3.1 (ETSCi ja raadiosüsteemi ühilduvuse kontrollid).

4.2.17.4.   Raadiosüsteemi ühilduvuse nõuded

Taristuettevõtja vastutab RSC tüübi/tüüpide määratlemise eest. Liidu võrgu kõigil osadel, mis eeldavad RSC tõendamiseks samasuguseid kontrolle, on sama RSC tüüp.

Euroopa Liidu Raudteeamet avaldab RSC tüüpide loetelu ja haldab seda tehnilises dokumendis „ESC/RSC tehniline dokument, TD/011REC1028“. Vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.17 a. Amet hindab kontrolle, välja arvatud juhul, kui neid on hinnanud teavitatud asutus vastavalt tabeli 6.3 reale 10. Amet teeb hindamise kahe kuu jooksul alates selle kättesaamisest, välja arvatud juhul, kui amet ja taristuettevõtja lepivad kokku pikemas ajavahemikus, kuid see ei tohi ületada kokku nelja kuud. Tehnilist dokumenti ajakohastatakse kümne tööpäeva jooksul pärast positiivset hindamist.

RSC tüüpe kasutatakse ainult siis, kui need on ameti eespool viidatud tehnilises dokumendis avaldatud olekuga „kehtiv“.

Taristuettevõtjad esitavad oma võrgu RMRi tarnijate toetusel ametile oma võrgu vajalike kontrollide määratluse iga RSC tüübi kohta. Miinimumteave, mis tuleb esitada:

| (1) | Iga tehtava kontrolli määratlus |
| --- | --- |

(1)

Iga tehtava kontrolli määratlus

| (2) | Iga kontrolli läbimise kriteeriumid |
| --- | --- |

(2)

Iga kontrolli läbimise kriteeriumid

| (3) | Kui kontroll on nõutav ainult rongide puhul, mis on varustatud konkreetse RMRi GSM-Ri/FRMCSi arendusalusega ja konkreetse KTK redaktsiooniga. |
| --- | --- |

(3)

Kui kontroll on nõutav ainult rongide puhul, mis on varustatud konkreetse RMRi GSM-Ri/FRMCSi arendusalusega ja konkreetse KTK redaktsiooniga.

| (4) | Kui kontrollitakse laborites või liinil. Liini puhul märgitakse, kas on nõutav konkreetne asukoht. |
| --- | --- |

(4)

Kui kontrollitakse laborites või liinil. Liini puhul märgitakse, kas on nõutav konkreetne asukoht.

| (5) | Kontaktandmed iga kontrolli taotlemiseks |
| --- | --- |

(5)

Kontaktandmed iga kontrolli taotlemiseks

| (6) | Laboris tehtava kontrolli tüüpkonfiguratsiooni kirjeldus alati, kui asjaomane taristuettevõtja on selle kindlaks määranud. |
| --- | --- |

(6)

Laboris tehtava kontrolli tüüpkonfiguratsiooni kirjeldus alati, kui asjaomane taristuettevõtja on selle kindlaks määranud.

| (7) | Ettepanek RSC tüübi uue versiooni määratluse ja eelneva versiooni vahelise üleminekuperioodi kohta või riikliku menetluse kohta. Samuti märgitakse eelmiste RSC tüüpide kehtivus. Lõplik üleminekuperiood lepitakse ametiga kokku. Kui kokkulepet ei saavutata, on selleks kuus kuud. |
| --- | --- |

(7)

Ettepanek RSC tüübi uue versiooni määratluse ja eelneva versiooni vahelise üleminekuperioodi kohta või riikliku menetluse kohta. Samuti märgitakse eelmiste RSC tüüpide kehtivus. Lõplik üleminekuperiood lepitakse ametiga kokku. Kui kokkulepet ei saavutata, on selleks kuus kuud.

Taristuettevõtjad liigitavad oma liinid vastavalt häälside ja võimaluse korral ETCSi andmeside RSC tüüpidele. See RSC tüübiklassifikatsioon registreeritakse taristuregistris. Kui ESC/RSC tehnilises dokumendis ei avaldata ühtegi RSC määratlust või kui amet ei saa seda olemasolevate RMR GSM-Riga varustatud liinide kohta, loetakse, et asjaomaste liinide puhul ei ole RSC kontrolle vaja teha.

Taristuettevõtja tagab rakendusmääruse (EL) 2018/545 artiklis 6 nõutud kontrollide tegemiseks vajalikud vahendid, labori või juurdepääsu taristule.

Taristuettevõtjad esitavad ametile kõik nende võrgu nimetatud kontrollide muudatused.

RSC tüübid kehtivad tähtajatult, välja arvatud juhul, kui taristuettevõtja neid muudab või tühistab. Muudatuste korral järgitakse 7.2.3.4 (Mõju kontrolli ja signaalimise allsüsteemide rongisiseste ja raudteeäärsete osade tehnilisele ühilduvusele) punkti sätteid. Kui rongisiseseid seadmeid on vaja uuesti kontrollida, tuleb teha ainult uued/ajakohastatud RSC kontrollid, kohaldades põhimõtet, et juba läbitud kontrollid jäävad kehtima, kui veeremiüksust ei muudeta.

Kui amet avaldab RSC kontrollid tehnilises dokumendis „ESC/RSC tehniline dokument, TD/011REC1028“ või ajakohastab neid, tühistatakse vastavad olemasolevad raadio ühilduvuse katsete riiklikud eeskirjad ning allsüsteemidevahelise tehnilise ühilduvuse tõendamiseks tehakse ainult RSC kontrolle. Taristuettevõtja märgib RSC samaväärsuse (puudub, osaline või täielik) eelmise riikliku menetlusega, kui see on olemas. Sel juhul võib koostalitluse komponent või allsüsteemid, mis on tõendanud tehnilist ühilduvust eelmise riikliku menetlusega, kasutada seda uuesti RSC tõendina, ilma et oleks vaja uuesti kontrollida.

RSC tõendamise eest vastutav üksus määrab kindlaks rongisisese raadio allsüsteemi tüüpkonfiguratsiooni.

RSC teatise koostab RSC tõendamist taotlev üksus.

RSC tõendamist taotlev üksus peab laskma teavitatud asutusel hinnata koostalitluse komponendi või allsüsteemi kontrolliaruannet vastavalt punktidele 6.2.4.3 (ETSCi ja raadiosüsteemi ühilduvuse kontrollid koostalitluse komponendi puhul) või 6.3.3.1 (ETSCi ja raadiosüsteemi ühilduvuse kontrollid).

Kui RSC teatises osutatud kontrolliaruanne või RSC koostalitluse komponendi teatis sisaldab tingimusi, tuleb kõik tingimused registreerida, kajastades nende olekut ja kui on kokku lepitud, siis seda, kuidas mõjutatud pool (nt raudteeveo-ettevõtja, kes soovib tõendada ühilduvust marsruudiga) neid haldab, ning see vastutus tuleb registreerida RSC teatises.

4.2.18.   Rongisisesed ATO-funktsioonid

See põhiparameeter kirjeldab rongisiseseid ATO-funktsioone, mida on vaja rongi käitamiseks kuni 2. astme automatiseerimiseni, kusjuures ETCS pakub selle võimaldamiseks automaatset rongiturvangusüsteemi. Lisaks punktis 4.2.2 (Rongisisesed ETCS-funktsioonid) nõutavatele funktsioonidele rakendatakse funktsioone vastavalt A liite tabeli A 1 punktile 4.2.18 a.

ATO-funktsiooni toetavad järgmised täiendavad tehnilised kirjeldused:

| (1) | Side raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga andmesideks raadio teel. Vt punkt 4.2.5.1 (RMRi raadioliides), punkt 4.2.6.2 (Liides RMR-andmeside ja ETCSi/ATO rakenduste vahel). |
| --- | --- |

(1)

Side raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga andmesideks raadio teel. Vt punkt 4.2.5.1 (RMRi raadioliides), punkt 4.2.6.2 (Liides RMR-andmeside ja ETCSi/ATO rakenduste vahel).

| (2) | Teabe edastamine juhile. Vt A liite tabeli A 1 punktid 4.2.2 e ja 4.2.12 a (ETCS DMI). |
| --- | --- |

(2)

Teabe edastamine juhile. Vt A liite tabeli A 1 punktid 4.2.2 e ja 4.2.12 a (ETCS DMI).

| (3) | Teabe/käskude edastamine ja veeremi seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine. Vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.18 c. |
| --- | --- |

(3)

Teabe/käskude edastamine ja veeremi seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine. Vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.18 c.

| (4) | Teabe/käskude edastamine ja rongisiseselt ETCSilt seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine. Vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.18 d. |
| --- | --- |

(4)

Teabe/käskude edastamine ja rongisiseselt ETCSilt seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine. Vt A liite tabeli A 1 punkt 4.2.18 d.

Katsetele kehtestatud nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.18 b.

4.2.19.   Raudteeäärsed ATO-funktsioonid

See põhiparameeter kirjeldab raudteeäärseid ATO-funktsioone, mida on vaja rongi käitamiseks kuni 2. astme automatiseerimiseni, kusjuures ETCS pakub selle võimaldamiseks automaatset rongiturvangusüsteemi.

Lisaks punktis 4.2.3 (Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid) nõutavatele funktsioonidele rakendatakse funktsioone vastavalt A liite tabeli A 1 punktile 4.2.19 a.

ATO-funktsioone toetavad täiendavad tehnilised kirjeldused sidepidamiseks rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga, mis põhineb andmesidel raadio teel. Vt A liite punktid 4.2.5.1 (RMRi raadioliides) ja 4.2.7.3 (RMR / raudteeäärne ETCS ja RMR / raudteeäärne ATO).

Katsetele kehtestatud nõuded on sätestatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.19 b.

4.2.20.   Hoolduse tehniline dokumentatsioon

Käesolevas põhiparameetris kirjeldatakse hoolduse tehnilise dokumentatsiooniga seotud vajalikke nõudeid, millele seadmete tootjad ja allsüsteemi vastavustõendamise taotleja peavad vastama.

4.2.20.1.   Seadme tootja vastutus

Allsüsteemis kasutatava seadme tootja peab kindlaks määrama:

| (1) | kõik hooldusnõuded ja -menetlused (sh seadmete seisundi seire, juhtumite diagnoos, testimismeetodid ja -tööriistad ning nõutavad ametialased pädevused), mis on vajalikud käesoleva KTK kohustuslikes nõuetes sätestatud oluliste nõuete ja väärtuste järgimiseks seadme kogu kasutusea jooksul (paigaldamisele eelnev vedu ja säilitamine, tavapärane kasutamine, tõrked ja nende tagajärjed, remonditööd, kontrollimine ja hooldus, demonteerimine jne). Täpsem teave vigade parandamise kohta on esitatud punktides 6.5 (Vigade haldamine) ja 7.2.10 (Tehnilise kirjelduse ajakohastamine (vigade parandused)); |
| --- | --- |

(1)

kõik hooldusnõuded ja -menetlused (sh seadmete seisundi seire, juhtumite diagnoos, testimismeetodid ja -tööriistad ning nõutavad ametialased pädevused), mis on vajalikud käesoleva KTK kohustuslikes nõuetes sätestatud oluliste nõuete ja väärtuste järgimiseks seadme kogu kasutusea jooksul (paigaldamisele eelnev vedu ja säilitamine, tavapärane kasutamine, tõrked ja nende tagajärjed, remonditööd, kontrollimine ja hooldus, demonteerimine jne). Täpsem teave vigade parandamise kohta on esitatud punktides 6.5 (Vigade haldamine) ja 7.2.10 (Tehnilise kirjelduse ajakohastamine (vigade parandused));

| (2) | kõik nõuded ja menetlused (katsemeetodid ja -vahendid, nõutav ametialane pädevus ja koostalitluse komponendi poolt allsüsteemile avaldatava mõju hindamine), mis on vajalikud ajakohastatud koostalitluse komponentide rakendamiseks, mis on tingitud tehnilise kirjelduse vigade parandamisest kogu seadme olelusringi jooksul (tehnilise kirjelduse ajakohastamine). See hõlmab heakskiidetud süsteemimoodulite ja -protsesside ajakohastamiseks vajalike menetluste kindlaksmääramist kõigis olelusringi etappides, kui allsüsteemide suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artikli 9 kohaseid veakorrektsioone; |
| --- | --- |

(2)

kõik nõuded ja menetlused (katsemeetodid ja -vahendid, nõutav ametialane pädevus ja koostalitluse komponendi poolt allsüsteemile avaldatava mõju hindamine), mis on vajalikud ajakohastatud koostalitluse komponentide rakendamiseks, mis on tingitud tehnilise kirjelduse vigade parandamisest kogu seadme olelusringi jooksul (tehnilise kirjelduse ajakohastamine). See hõlmab heakskiidetud süsteemimoodulite ja -protsesside ajakohastamiseks vajalike menetluste kindlaksmääramist kõigis olelusringi etappides, kui allsüsteemide suhtes kohaldatakse käesoleva määruse artikli 9 kohaseid veakorrektsioone;

| (3) | tervise- ja ohutusriskid, mis võivad mõjutada üldsust ning hoolduspersonali; |
| --- | --- |

(3)

tervise- ja ohutusriskid, mis võivad mõjutada üldsust ning hoolduspersonali;

| (4) | esimese liinihoolduse tingimused (st liini vahetatavate moodulite (LRUd) määratlus), heakskiidetud ühilduvad riistvara- ja tarkvaraversioonid, rikkis LRUde väljavahetamise, LRUde ladustamise ning rikkis LRUde parandamise tingimused; |
| --- | --- |

(4)

esimese liinihoolduse tingimused (st liini vahetatavate moodulite (LRUd) määratlus), heakskiidetud ühilduvad riistvara- ja tarkvaraversioonid, rikkis LRUde väljavahetamise, LRUde ladustamise ning rikkis LRUde parandamise tingimused;

| (5) | kontrollimised, mis tuleb teha juhul, kui seade on erandliku koormuse all (nt halvad keskkonnatingimused või erandlikud põrutused); |
| --- | --- |

(5)

kontrollimised, mis tuleb teha juhul, kui seade on erandliku koormuse all (nt halvad keskkonnatingimused või erandlikud põrutused);

| (6) | kontrollimised, mis tuleb teha muude kui kontrolli- ja signaalimisseadmete hooldamisel, kui need mõjutavad kontrolli ja signaalimise allsüsteeme (nt ratta läbimõõdu muutmine). |
| --- | --- |

(6)

kontrollimised, mis tuleb teha muude kui kontrolli- ja signaalimisseadmete hooldamisel, kui need mõjutavad kontrolli ja signaalimise allsüsteeme (nt ratta läbimõõdu muutmine).

4.2.20.2.   Allsüsteemi kontrollimise taotleja vastutus

Taotleja peab:

| (1) | tagama, et kõikide käesoleva KTK kohaldamisalasse kuuluvate komponentide puhul on kindlaks määratud punktis 4.2.20.1(Seadme tootja vastutus) sätestatud hooldusnõuded, olenemata sellest, kas need on koostalitluse komponendid või muud komponendid; |
| --- | --- |

(1)

tagama, et kõikide käesoleva KTK kohaldamisalasse kuuluvate komponentide puhul on kindlaks määratud punktis 4.2.20.1(Seadme tootja vastutus) sätestatud hooldusnõuded, olenemata sellest, kas need on koostalitluse komponendid või muud komponendid;

| (2) | täitma eespool punktis 4.2.20.1 esitatud nõudeid, võttes arvesse riske, mis tulenevad allsüsteemi eri komponentide koostoimest ning liidestest teiste allsüsteemidega; |
| --- | --- |

(2)

täitma eespool punktis 4.2.20.1 esitatud nõudeid, võttes arvesse riske, mis tulenevad allsüsteemi eri komponentide koostoimest ning liidestest teiste allsüsteemidega;

| (3) | määrama kindlaks menetlused ajakohastatud koostalitluse komponentide kasutuselevõtuks tehnilise kirjelduse vea parandamiste (tehnilise kirjelduse ajakohastamise) tõttu vastavalt koostalitluse komponendi asjakohasele dokumentatsioonile, kui see on asjakohane. Taotleja esitab alasüsteemile avalduva mõju kindlakstegemiseks konfiguratsioonihaldussüsteemi. Taotleja tagab, et tema allsüsteemides sisalduvate koostalitluse komponentide versioonidega seotud dokumendid on kättesaadavad. |
| --- | --- |

(3)

määrama kindlaks menetlused ajakohastatud koostalitluse komponentide kasutuselevõtuks tehnilise kirjelduse vea parandamiste (tehnilise kirjelduse ajakohastamise) tõttu vastavalt koostalitluse komponendi asjakohasele dokumentatsioonile, kui see on asjakohane. Taotleja esitab alasüsteemile avalduva mõju kindlakstegemiseks konfiguratsioonihaldussüsteemi. Taotleja tagab, et tema allsüsteemides sisalduvate koostalitluse komponentide versioonidega seotud dokumendid on kättesaadavad.

4.2.20.3.   Süsteemi identifikaator

Koostalitluse komponendi või allsüsteemi ERTMS (ETCS, RMR, ATO) funktsioone kirjeldatakse „süsteemi identifikaatoriga“, mis on numeratsiooniskeem süsteemi versiooni identifitseerimiseks ning funktsiooni identifikaatori ja täideviimise identifikaatori eristamiseks. „Funktsiooni identifikaator“ on süsteemi identifikaatori osa ja tähendab individuaalse konfiguratsiooni juhtimise abil kindlaks määratud ühte või mitut numbrit, mis kujutab endast kontrolli ja signaalimise allsüsteemis või koostalitluse komponendis rakendatud kontrolli ja signaalimise funktsiooni viidet. „Täideviimise identifikaator“ on süsteemi identifikaatori osa ja tähendab tarnija individuaalse konfiguratsiooni juhtimise abil kindlaks määratud ühte või mitut numbrit, mis kujutab endast kontrolli ja signaalimise allsüsteemi või koostalitluse komponendi konkreetset konfiguratsiooni (nt HW ja SW). „Süsteemi identifikaatori“, „funktsiooni identifikaatori“ ja „täideviimise identifikaatori“ määrab kindlaks iga tarnija.

4.3.   Teiste allsüsteemide liideste funktsionaalsed ja tehnilised kirjeldused

4.3.1.   Käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi liides

| Liides käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga |
| --- |
| Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK viide | | Käitamise ja liikluskorralduse KTK viide (10) | |
| Parameeter | Alapunkt | Parameeter | Alapunkt |
| Tegevuseeskirjad
  ETCSi juhi-masina liideses kuvatavate ühtlustatud tekstiviidete ja sõnumite loetelu | 4.4
  E liide | Vedurijuhi käsiraamat
  Tegevuseeskirjad
  ERTMSi raudteeäärne tehniline teave, mis on seotud käitamisega | 4.2.1.2.1
  4.4
  D3 liide |
| Raudteeäärsed kontrolli- ja signaalimisobjektid | 4.2.15 | Signaalide ja raudteeäärsete märgiste nähtavuse nõuded | 4.2.2.8 |
| Rongi pidurdustõhusus ja omadused | 4.2.2 | Rongi pidurid | 4.2.2.6 |
| Liivatamisseadmete kasutamine
  Rongisisene rattaharja määrimine
  Liitpiduriklotside kasutamine | 4.2.10 | Vedurijuhi käsiraamat | 4.2.1.2.1 |
| Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides | 4.2.14 | Andmete registreerimine | 4.2.3.5 |
| ETCSi DMI (juhi-masina liides) | 4.2.12 | Ronginumbri vorming | 4.2.3.2.1 |
| RMR DMI (juhi-masina liides) | 4.2.13 | Ronginumbri vorming | 4.2.3.2.1 |
| Võtmehaldus | 4.2.8 | Rongi töökorra tagamine | 4.2.2.7 |
| Marsruudi ühilduvuse kontrollid enne lubatud veeremiüksuste kasutamist | 4.9 | Veeremiüksuse ja rongi ühilduvuse parameetrid kasutamiseks ette nähtud marsruudil | D1 liide |

Liides käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK viide

Käitamise ja liikluskorralduse KTK viide (10)

Parameeter

Alapunkt

Parameeter

Alapunkt

Tegevuseeskirjad

ETCSi juhi-masina liideses kuvatavate ühtlustatud tekstiviidete ja sõnumite loetelu

4.4

E liide

Vedurijuhi käsiraamat

Tegevuseeskirjad

ERTMSi raudteeäärne tehniline teave, mis on seotud käitamisega

4.2.1.2.1

4.4

D3 liide

Raudteeäärsed kontrolli- ja signaalimisobjektid

4.2.15

Signaalide ja raudteeäärsete märgiste nähtavuse nõuded

4.2.2.8

Rongi pidurdustõhusus ja omadused

4.2.2

Rongi pidurid

4.2.2.6

Liivatamisseadmete kasutamine

Rongisisene rattaharja määrimine

Liitpiduriklotside kasutamine

4.2.10

Vedurijuhi käsiraamat

4.2.1.2.1

Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides

4.2.14

Andmete registreerimine

4.2.3.5

ETCSi DMI (juhi-masina liides)

4.2.12

Ronginumbri vorming

4.2.3.2.1

RMR DMI (juhi-masina liides)

4.2.13

Ronginumbri vorming

4.2.3.2.1

Võtmehaldus

4.2.8

Rongi töökorra tagamine

4.2.2.7

Marsruudi ühilduvuse kontrollid enne lubatud veeremiüksuste kasutamist

4.9

Veeremiüksuse ja rongi ühilduvuse parameetrid kasutamiseks ette nähtud marsruudil

D1 liide

4.3.2.   Veeremi allsüsteemi liides

| Liides veeremi KTKdega |
| --- |
| Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK viide | Veeremi KTKde viide |
| Parameeter | Alapunkt | Parameeter | | Alapunkt |
| Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega: veeremiüksuse konstruktsioon | 4.2.10 | Rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.3.3.1.1 |
| Vagunite KTK (11) | 4.2.3.2 |
| Teljeloenduritel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.3.3.1.2 |
| Vagunite KTK | 4.2.3.3 |
| Silmusahelal põhinevate seadmetega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.3.3.1.3 |
| Vagunite KTK | 4.2.3.3 |
| Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus | 4.2.11 | Rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.3.3.1.1 |
| Vagunite KTK | 4.2.3.3 |
| Teljeloenduritel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.3.3.1.2 |
| Vagunite KTK | 4.2.3.3 |
| Rongi pidurdustõhusus ja omadused | 4.2.2
  4.2.18 | Pidurdustõhusus | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK
  Hädapidurdus | 4.2.4.5.2 |
| Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK
  Sõidupidurdus | 4.2.4.5.3 |
| Vagunite KTK | 4.2.4.1.2 |
| Rongisiseste juhtimis- ja signaalimisantennide asukoht | 4.2.2 | Kinemaatiline gabariit | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.3.1 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Rongisiseste ETCSi funktsioonide isoleerimine | 4.2.2 | Tegevuseeskirjad | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.12.3 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Raudteeäärsed kontrolli- ja signaalimisobjektid | 4.2.15 | Väline nähtavus
  Esilaternad | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.7.1.1 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Juhi nähtavusala | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK
  Nähtavuspiir | 4.2.9.1.3.1 |
| Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK
  Tuuleklaas | 4.2.9.2 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides | 4.2.14 | Salvestusseade | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.9.6 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Rongisisene ETCS: Teabe/käskude edastamine ja veeremi seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine | 4.2.2 | Eraldustsoonid | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.8.2.9.8 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Dünaamilise pidurduse käsklus | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.4.4.4 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Magnetiline rööpapidur | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.4.8.2 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Pöörisvoolu rööpapidur | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.4.8.3 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Kontaktõhuliinist võetav suurim võimsus ja voolutugevus | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.8.2.4 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Uste avamine | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.5.5.6 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Nõuded veojõule | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.8.1.2 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Suitsutõrje | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.10.4.2 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Raadio teel kaugjuhtimise funktsioon, mida personal kasutab rongi koostamisel | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.9.3.6 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Juhi töölaud – ergonoomika | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.9.1.6 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| ETCSi režiimide haldamise nõuded: puhkerežiim | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.9.3.7.1 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| ETCSi režiimide haldamise nõuded: passiivne manööverdamine | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.9.3.7.2 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| ETCSi režiimide haldamise nõuded: mittejuhtivad | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.9.3.7.3 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Pidurisüsteemi tüüp | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.4.3 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Tõmbejõu olek | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.9.3.8 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Dünaamiline käitumine sõidu ajal | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.3.4.2 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Rongisisene ATO: Teabe/käskude edastamine ja veeremi seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine | 4.2.18 | Rongisisesed rongi automaatjuhtimisega seotud liideste nõuded | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.13 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Hädapidurduskäsklus | 4.2.2 | Hädapidurduskäsklus | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.4.4.1 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Kontrolli ja signaalimise allsüsteemides kasutatavate seadmete ehitamine | 4.2.16 | Materjalinõuded | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.10.2.1 |
| Vagunite KTK | Puudub |
| Sõidupidurduskäsklus | 4.2.2 | Sõidupidurduskäsklus | Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK | 4.2.4.4.2 |
| Vagunite KTK | Puudub |

Liides veeremi KTKdega

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK viide

Veeremi KTKde viide

Parameeter

Alapunkt

Parameeter

Alapunkt

Ühilduvus raudteeäärsete rongituvastussüsteemidega: veeremiüksuse konstruktsioon

4.2.10

Rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.3.3.1.1

Vagunite KTK (11)

4.2.3.2

Teljeloenduritel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.3.3.1.2

Vagunite KTK

4.2.3.3

Silmusahelal põhinevate seadmetega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.3.3.1.3

Vagunite KTK

4.2.3.3

Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

4.2.11

Rööbastee vooluahelatel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.3.3.1.1

Vagunite KTK

4.2.3.3

Teljeloenduritel põhinevate rongituvastussüsteemidega ühilduvuse tagamiseks vajalikud veeremi omadused

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.3.3.1.2

Vagunite KTK

4.2.3.3

Rongi pidurdustõhusus ja omadused

4.2.2

4.2.18

Pidurdustõhusus

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

Hädapidurdus

4.2.4.5.2

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

Sõidupidurdus

4.2.4.5.3

Vagunite KTK

4.2.4.1.2

Rongisiseste juhtimis- ja signaalimisantennide asukoht

4.2.2

Kinemaatiline gabariit

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.3.1

Vagunite KTK

Puudub

Rongisiseste ETCSi funktsioonide isoleerimine

4.2.2

Tegevuseeskirjad

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.12.3

Vagunite KTK

Puudub

Raudteeäärsed kontrolli- ja signaalimisobjektid

4.2.15

Väline nähtavus

Esilaternad

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.7.1.1

Vagunite KTK

Puudub

Juhi nähtavusala

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

Nähtavuspiir

4.2.9.1.3.1

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

Tuuleklaas

4.2.9.2

Vagunite KTK

Puudub

Järelevalveotstarbelise andmesalvestuse liides

4.2.14

Salvestusseade

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.9.6

Vagunite KTK

Puudub

Rongisisene ETCS: Teabe/käskude edastamine ja veeremi seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine

4.2.2

Eraldustsoonid

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.8.2.9.8

Vagunite KTK

Puudub

Dünaamilise pidurduse käsklus

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.4.4.4

Vagunite KTK

Puudub

Magnetiline rööpapidur

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.4.8.2

Vagunite KTK

Puudub

Pöörisvoolu rööpapidur

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.4.8.3

Vagunite KTK

Puudub

Kontaktõhuliinist võetav suurim võimsus ja voolutugevus

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.8.2.4

Vagunite KTK

Puudub

Uste avamine

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.5.5.6

Vagunite KTK

Puudub

Nõuded veojõule

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.8.1.2

Vagunite KTK

Puudub

Suitsutõrje

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.10.4.2

Vagunite KTK

Puudub

Raadio teel kaugjuhtimise funktsioon, mida personal kasutab rongi koostamisel

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.9.3.6

Vagunite KTK

Puudub

Juhi töölaud – ergonoomika

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.9.1.6

Vagunite KTK

Puudub

ETCSi režiimide haldamise nõuded: puhkerežiim

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.9.3.7.1

Vagunite KTK

Puudub

ETCSi režiimide haldamise nõuded: passiivne manööverdamine

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.9.3.7.2

Vagunite KTK

Puudub

ETCSi režiimide haldamise nõuded: mittejuhtivad

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.9.3.7.3

Vagunite KTK

Puudub

Pidurisüsteemi tüüp

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.4.3

Vagunite KTK

Puudub

Tõmbejõu olek

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.9.3.8

Vagunite KTK

Puudub

Dünaamiline käitumine sõidu ajal

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.3.4.2

Vagunite KTK

Puudub

Rongisisene ATO: Teabe/käskude edastamine ja veeremi seisundit käsitleva teabe vastuvõtmine

4.2.18

Rongisisesed rongi automaatjuhtimisega seotud liideste nõuded

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.13

Vagunite KTK

Puudub

Hädapidurduskäsklus

4.2.2

Hädapidurduskäsklus

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.4.4.1

Vagunite KTK

Puudub

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemides kasutatavate seadmete ehitamine

4.2.16

Materjalinõuded

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.10.2.1

Vagunite KTK

Puudub

Sõidupidurduskäsklus

4.2.2

Sõidupidurduskäsklus

Vedurite ja reisijateveoveeremi KTK

4.2.4.4.2

Vagunite KTK

Puudub

4.3.3.   Taristu allsüsteemi liidesed

| Liides taristu KTKga |
| --- |
| Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK viide | | Taristu KTK viide | |
| Parameeter | Alapunkt | Parameeter | | Alapunkt |
| Eurobalise’i side (ruum paigaldamiseks) | 4.2.5.2 | Ehitusgabariit | Taristu KTK (12) | 4.2.3.1 |
| Euroloopi side (ruum paigaldamiseks) | 4.2.5.3 | Ehitusgabariit | Taristu KTK | 4.2.3.1 |
| Raudteeäärsed kontrolli- ja signaalimisobjektid | 4.2.15 | Ehitusgabariit | Taristu KTK | 4.2.3.1 |

Liides taristu KTKga

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK viide

Taristu KTK viide

Parameeter

Alapunkt

Parameeter

Alapunkt

Eurobalise’i side (ruum paigaldamiseks)

4.2.5.2

Ehitusgabariit

Taristu KTK (12)

4.2.3.1

Euroloopi side (ruum paigaldamiseks)

4.2.5.3

Ehitusgabariit

Taristu KTK

4.2.3.1

Raudteeäärsed kontrolli- ja signaalimisobjektid

4.2.15

Ehitusgabariit

Taristu KTK

4.2.3.1

4.3.4.   Energia allsüsteemi liidesed

| Liides energia KTKga |
| --- |
| Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK viide | | Energia KTK viide | |
| Parameeter | Alapunkt | Parameeter | | Alapunkt |
| Käsud veeremiseadmetele | 4.2.2
  4.2.3 | Faasidevahelised eraldustsoonid
  Energiavarustussüsteemide vahelised eraldustsoonid | Energiavarustuse KTK (13) | 4.2.15
  4.2.16 |

Liides energia KTKga

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK viide

Energia KTK viide

Parameeter

Alapunkt

Parameeter

Alapunkt

Käsud veeremiseadmetele

4.2.2

4.2.3

Faasidevahelised eraldustsoonid

Energiavarustussüsteemide vahelised eraldustsoonid

Energiavarustuse KTK (13)

4.2.15

4.2.16

4.4.   Tegevuseeskirjad

Eeskirjad raudteeteenuse osutamiseks ETCSi, ATO ja RMRiga on kehtestatud käitamise ja liikluskorralduse KTKs.

ETCSi juhi-masina liideses kuvatavad ühtlustatud tekstiviited ja sõnumid on loetletud E liide.

4.5.   Hoolduseeskirjad

Käesoleva KTK alla kuuluvate allsüsteemide hoolduseeskirjad peavad tagama 4. peatükis esitatud põhiparameetrites sätestatud väärtuste püsimise ettenähtud piirides allsüsteemi kogu kasutusea jooksul. Jooksva hoolduse või remonditööde käigus võib allsüsteem siiski põhiparameetrites sätestatud väärtustele mitte vastata; hoolduseeskirjad peavad taga, et nende toimingute käigus ei väheneks ohutus.

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide eest vastutav isik kehtestab eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks hoolduseeskirjad. Nende eeskirjade ettevalmistamisel lähtutakse 4.2.20 (Hoolduse tehniline dokumentatsioon) nõuetest.

4.6.   Ametialane pädevus

Seadmete ja allsüsteemi tootjad peavad andma piisavalt teavet kontrolli ja signaalimise allsüsteemide paigaldamiseks, lõplikuks kontrollimiseks ja hooldamiseks nõutavate ametialaste pädevuste määramiseks. Vt punkt 4.5 (Hoolduseeskirjad).

4.7.   Töötervishoiu ja tööohutuse nõuded

Tuleb võtta ettevaatusabinõusid hoolduspersonali ja kasutajate tervise ja ohutuse tagamiseks vastavalt liidu õigusaktidele ja liidu õigusaktidega kooskõlas olevatele siseriiklikele õigusaktidele.

Tootjad peavad ära märkima nende seadmete ja allsüsteemide kasutamisest ja hooldusest tulenevad riskid tervisele ja ohutusele. Vt punkt 4.4 (Tegevuseeskirjad) ja punkt 4.5 (Hoolduseeskirjad).

4.8.   Registrid

Direktiivi (EL) 2016/797 artiklites 48 ja 49 sätestatud registritele esitatavad andmed on loetletud komisjoni rakendusotsuses 2011/665/EL (14) ja komisjoni rakendusmääruses (EL) 2019/777 (15).

4.9.   Marsruudi ühilduvuse kontrollid enne lubatud veeremiüksuste kasutamist

Rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi parameetreid, mida raudteeveo-ettevõtja peab marsruudi ühilduvuse kontrolli eesmärgil kasutama, on kirjeldatud rakendusmääruse (EL) 2019/773 D1 liites.

5.   KOOSTALITLUSE KOMPONENDID

5.1.   Määratlus

Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 2 punkti 7 kohaselt on koostalitluse komponendid „seadme mis tahes lihtkomponent, komponentide kogum, alakoost või kogukoost, mis on inkorporeeritud või mida kavatsetakse inkorporeerida allsüsteemi, ning millest raudteesüsteemi koostalitlus otseselt või kaudselt sõltub, sealhulgas nii materiaalsed kui ka mittemateriaalsed esemed.“

5.2.   Koostalitluse komponentide loend

5.2.1.   Koostalitluse põhikomponendid

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostalitlusvõime põhikomponendid on sätestatud:

| (1) | rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi puhul tabelis 5.1; |
| --- | --- |

(1)

rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi puhul tabelis 5.1;

| (2) | raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi puhul tabelis 5.2. |
| --- | --- |

(2)

raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi puhul tabelis 5.2.

5.2.2.   Koostalitluse komponentide rühmitamine

| 5.2.2.1 | Koostalitluse põhikomponentide funktsioonidest võib koostada rühmi. Rühm määratletakse seejärel nende funktsioonide ning rühmast väljapoole ulatuvate liideste alusel. Sellise rühma tekke korral käsitatakse seda koostalitluse komponendina.
  Koostalitluse komponentide rühma siseliideste vastavust 4. peatüki põhiparameetritele ei pea kontrollima. Koostalitluse komponentide rühma välisliideste vastavust tuleb kontrollida, et tõendada kõnealuste välisliideste nõuetega seotud põhiparameetrite järgimist. |
| --- | --- |

5.2.2.1

Koostalitluse komponentide rühma siseliideste vastavust 4. peatüki põhiparameetritele ei pea kontrollima. Koostalitluse komponentide rühma välisliideste vastavust tuleb kontrollida, et tõendada kõnealuste välisliideste nõuetega seotud põhiparameetrite järgimist.

| 5.2.2.2 | Kui koostalitluse komponendid on rühmitatud, peab rühmitatud funktsioone ja nende adresseerimist saama konfigureerida nii, et ATO, ETCSi ja raadio koostalitluse komponentide rühmitatud funktsioonid saab kontrolli ja signaalimise allsüsteemi olelusringi jooksul asendada välise ATO, ETCSi või raadio koostalitluse komponentidega. Seepärast tehakse järgmised rühmitatud koostalitluse komponendi liidesed väliselt kättesaadavaks kontrolli ja signaalimise allsüsteemi Consisti võrgu sidekihtides, nagu on täpsustatud A liite tabeli A 1 punktis 4.2.6 i:






  (1) | rongisisese ATO ja rongisisese ETCSi vaheline liides vastavalt A liite tabeli A 1 punktile 4.2.6 h; |
| --- | --- | --- |

5.2.2.2

(1)

rongisisese ATO ja rongisisese ETCSi vaheline liides vastavalt A liite tabeli A 1 punktile 4.2.6 h;

| (2) | rongisisese ATO ja rongisisese GSM-Ri andmeside vaheline liides vastavalt A liite tabeli A 1 punktile 4.2.6 j; |
| --- | --- |

(2)

rongisisese ATO ja rongisisese GSM-Ri andmeside vaheline liides vastavalt A liite tabeli A 1 punktile 4.2.6 j;

| (3) | rongisisese FRMCSi ning kontrolli ja signaalimise rakenduste vaheline liides (ETCSi A liite tabeli A 1 punktis 4.2.6 g ja ATO A liite tabeli A 1 punktis 4.2.6 k). |
| --- | --- |

(3)

rongisisese FRMCSi ning kontrolli ja signaalimise rakenduste vaheline liides (ETCSi A liite tabeli A 1 punktis 4.2.6 g ja ATO A liite tabeli A 1 punktis 4.2.6 k).

5.3.   Komponentide toimivus ja tehnilised näitajad

Iga koostalitluse põhikomponendi või koostalitluse komponentide rühma kohta sätestatakse 5. peatüki tabelites järgmised andmed:

| (1) | 3. veerus funktsioonid ja liidesed. Tuleb silmas pidada, et mõnel koostalitluse komponendil on valikulisi funktsioone ja/või liideseid. |
| --- | --- |

(1)

3. veerus funktsioonid ja liidesed. Tuleb silmas pidada, et mõnel koostalitluse komponendil on valikulisi funktsioone ja/või liideseid.

| (2) | 4. veerus iga funktsiooni või liidese vastavushindamise kohustuslikud näitajad, võimaluse korral koos viitega 4. peatüki vastavale punktile.

  Tabel 5.1


  Rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse põhikomponendid









  Nr | Koostalitluse komponent (KK) | Omadused | 4. peatüki alusel hinnatavad erinõuded |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Rongisisene ETCS | Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus (RAMS): | Ohutus |

(2)

4. veerus iga funktsiooni või liidese vastavushindamise kohustuslikud näitajad, võimaluse korral koos viitega 4. peatüki vastavale punktile.

Tabel 5.1

Rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse põhikomponendid

Nr

Koostalitluse komponent (KK)

Omadused

4. peatüki alusel hinnatavad erinõuded

1

Rongisisene ETCS

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus (RAMS):

Ohutus

| | Käideldavus/töökindlus |
| --- | --- |

Käideldavus/töökindlus

| | Hooldatavus |
| --- | --- |

Hooldatavus

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Rongisisesed ETCS-funktsioonid (v.a läbisõidu mõõtmine)

Süsteemi identifikaator

4.2.2

4.2.20.3

ETCSi raadioliidesed

| | RBC (andmeside raadio teel valikuline) |
| --- | --- |

RBC (andmeside raadio teel valikuline)

| | Sõidusignaalide raadio teel uuendamise seade (valikuline funktsioon) |
| --- | --- |

Sõidusignaalide raadio teel uuendamise seade (valikuline funktsioon)

| | Eurobalise’i raadioliides |
| --- | --- |

Eurobalise’i raadioliides

| | Euroloopi raadioliides (valikuline funktsioon) |
| --- | --- |

Euroloopi raadioliides (valikuline funktsioon)

4.2.5

4.2.5.1.2

4.2.5.1.2.1

4.2.5.2

4.2.5.3

Liidesed

| | STM (K-liidese kasutamine valikuline) |
| --- | --- |

STM (K-liidese kasutamine valikuline)

| | GSM-Ri andmeside |
| --- | --- |

GSM-Ri andmeside

| | Rongisisene FRMCS |
| --- | --- |

Rongisisene FRMCS

| | Võtmehaldus |
| --- | --- |

Võtmehaldus

| | ETCS-ID haldamine |
| --- | --- |

ETCS-ID haldamine

| | ETCSi juhi-masina liides |
| --- | --- |

ETCSi juhi-masina liides

| | Rongi liides (vt märkust allpool) |
| --- | --- |

Rongi liides (vt märkust allpool)

| | Rongisisene salvestusseade |
| --- | --- |

Rongisisene salvestusseade

| | ATO liides |
| --- | --- |

ATO liides

| | CSS Consisti võrgu sidekihid |
| --- | --- |

CSS Consisti võrgu sidekihid

| Märkus rongiliidese kohta: | kõigi A liite punkti 7 kohases dokumendis kirjeldatud funktsioonide rakendamine on koostalitluse komponendi tasandil kohustuslik. |
| --- | --- |

Märkus rongiliidese kohta:

kõigi A liite punkti 7 kohases dokumendis kirjeldatud funktsioonide rakendamine on koostalitluse komponendi tasandil kohustuslik.

4.2.6.1

4.2.6.2.1.1

4.2.6.2.1.2

4.2.8

4.2.9

4.2.12

4.2.2

4.2.14

4.2.6.4

4.2.6.5.1

Seadmete ehitamine

4.2.16

ETCS-süsteemi ühilduvus (ESC) (valikuline)

4.2.17.1

4.2.17.2

2

Läbisõidu mõõtmise seade

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus (RAMS):

| | Ohutus |
| --- | --- |

Ohutus

| | Käideldavus/töökindlus |
| --- | --- |

Käideldavus/töökindlus

| | Hooldatavus |
| --- | --- |

Hooldatavus

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Rongisisesed ETCS-funktsioonid: ainult läbisõidu mõõtmine

4.2.2

Seadmete ehitamine

4.2.16

3

Standarditud liides STM

Liidesed

| | Rongisisene ETCS |
| --- | --- |

Rongisisene ETCS

4.2.6.1

4

GSM-Ri rongiraadio

| Märkus. | SIM-kaart, antenn, ühendusjuhtmed ja filtrid ei ole koostalitluse komponendi osad |
| --- | --- |

Märkus.

SIM-kaart, antenn, ühendusjuhtmed ja filtrid ei ole koostalitluse komponendi osad

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus:

| | Käideldavus/töökindlus |
| --- | --- |

Käideldavus/töökindlus

| | Hooldatavus |
| --- | --- |

Hooldatavus

4.2.1.2

4.2.20.1

Põhilised sidefunktsioonid

4.2.4.1.1

Kõne- ja operatiivsiderakendused

Süsteemi identifikaator

4.2.4.2.1

4.2.20.3

Liidesed

| | GSM-Ri raadioliides |
| --- | --- |

GSM-Ri raadioliides

| | GSM-Ri juhi-masina liides |
| --- | --- |

GSM-Ri juhi-masina liides

4.2.5.1.1.1

4.2.13.1

Seadmete ehitamine

4.2.16

Raadiosüsteemi ühilduvus (RSC) (valikuline)

4.2.17.3

4.2.17.4

5

GSM-Ri andmeside

| Märkus. | SIM-kaart, antenn, ühendusjuhtmed ja filtrid ei ole koostalitluse komponendi osad |
| --- | --- |

Märkus.

SIM-kaart, antenn, ühendusjuhtmed ja filtrid ei ole koostalitluse komponendi osad

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus:

| | Käideldavus/töökindlus |
| --- | --- |

Käideldavus/töökindlus

| | Hooldatavus |
| --- | --- |

Hooldatavus

4.2.1.2

4.2.20.1

Põhilised sidefunktsioonid

4.2.4.1.1

ETCSi andmesiderakendused

Süsteemi identifikaator

4.2.4.3.1.1

4.2.20.3

Liidesed

| | Rongisisene ETCS |
| --- | --- |

Rongisisene ETCS

| | Rongisisene ATO |
| --- | --- |

Rongisisene ATO

| | GSM-Ri raadioliides |
| --- | --- |

GSM-Ri raadioliides

| | GSM-Ri raadioliides ETCSi jaoks |
| --- | --- |

GSM-Ri raadioliides ETCSi jaoks

| | GSM-Ri raadioliides ATO jaoks |
| --- | --- |

GSM-Ri raadioliides ATO jaoks

4.2.6.2.1.1

4.2.6.2.2.1

4.2.5.1.1.1

4.2.5.1.2.1

4.2.5.1.3.1

Seadmete ehitamine

4.2.16

Raadiosüsteemi ühilduvus (RSC) (valikuline)

4.2.17.3

4.2.17.4

6

GSM-Ri SIM-kaart

| Märkus. | GSM-Ri võrguoperaator vastutab selle eest, et raudteeveo-ettevõtjad saavad SIM-kaardi, mis sisestatakse GSM-Ri lõppseadmesse. |
| --- | --- |

Märkus.

GSM-Ri võrguoperaator vastutab selle eest, et raudteeveo-ettevõtjad saavad SIM-kaardi, mis sisestatakse GSM-Ri lõppseadmesse.

Põhilised sidefunktsioonid

Süsteemi identifikaator

4.2.4.1.1

4.2.20.3

Seadmete ehitamine

4.2.16

Raadiosüsteemi ühilduvus (RSC) (valikuline)

4.2.17.3

4.2.17.4

7

Rongisisene ATO

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus:

| | Käideldavus/töökindlus |
| --- | --- |

Käideldavus/töökindlus

| | Hooldatavus |
| --- | --- |

Hooldatavus

4.2.1.2

4.2.20.1

Rongisisesed ATO-funktsioonid (välja arvatud side)

Süsteemi identifikaator

4.2.18

4.2.20.3

ATO raadioliidesed

4.2.5.1.3

Liidesed

| | GSM-Ri andmeside |
| --- | --- |

GSM-Ri andmeside

| | Rongisisene FRMCS |
| --- | --- |

Rongisisene FRMCS

| | Rongiliides |
| --- | --- |

Rongiliides

| | ETCSi liides |
| --- | --- |

ETCSi liides

| | CSS Consisti võrgu sidekihid |
| --- | --- |

CSS Consisti võrgu sidekihid

4.2.6.2.2.1

4.2.6.2.2.2

4.2.18

4.2.6.4

4.2.6.5.1

Seadmete ehitamine

4.2.16

8

FRMCSi rongisisene kõnerakendus

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus:

| | Käideldavus/töökindlus |
| --- | --- |

Käideldavus/töökindlus

| | Hooldatavus |
| --- | --- |

Hooldatavus

4.2.1.2

4.2.20.1

Põhilised sidefunktsioonid

4.2.4.1.2

Kõne- ja operatiivsiderakendused

Süsteemi identifikaator

4.2.4.2.2

4.2.20.3

Liidesed

| | Rongisisene FRMCS |
| --- | --- |

Rongisisene FRMCS

| | FRMCSi juhi-masina liides |
| --- | --- |

FRMCSi juhi-masina liides

4.2.6.2.3

4.2.13.2

Seadmete ehitamine

4.2.16

Raadiosüsteemi ühilduvus (RSC) (valikuline)

4.2.17.3

4.2.17.4

9

Rongisisene FRMCS

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus:

| | Käideldavus/töökindlus |
| --- | --- |

Käideldavus/töökindlus

| | Hooldatavus |
| --- | --- |

Hooldatavus

4.2.1.2

4.2.20.1

Põhilised sidefunktsioonid

Süsteemi identifikaator

4.2.4.1.2

4.2.20.3

Liidesed

| | FRMCSi rongisisene kõnerakendus |
| --- | --- |

FRMCSi rongisisene kõnerakendus

| | FRMCSi raadioliides |
| --- | --- |

FRMCSi raadioliides

| | FRMCSi raadioliides ETCSi rakenduse jaoks |
| --- | --- |

FRMCSi raadioliides ETCSi rakenduse jaoks

| | FRMCSi raadioliides ATO rakenduse jaoks |
| --- | --- |

FRMCSi raadioliides ATO rakenduse jaoks

| | Rongisisene ETCS |
| --- | --- |

Rongisisene ETCS

| | Rongisisene ATO |
| --- | --- |

Rongisisene ATO

| | CSS Consisti võrgu sidekihid |
| --- | --- |

CSS Consisti võrgu sidekihid

4.2.6.2.3

4.2.5.1.1.2

4.2.5.1.2.2

4.2.5.1.3.2

4.2.6.2.1.2

4.2.6.2.2.2

4.2.6.5.1

Seadmete ehitamine

4.2.16

Raadiosüsteemi ühilduvus (RSC) (valikuline)

4.2.17.3

4.2.17.4

10

FRMCSi profiil

| Märkus. | FRMCSi võrguoperaatori ülesanne on tagada, et FRMCSi profiil tehakse abonentidele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

Märkus.

FRMCSi võrguoperaatori ülesanne on tagada, et FRMCSi profiil tehakse abonentidele kättesaadavaks.

Põhilised sidefunktsioonid

Süsteemi identifikaator

4.2.4.1.2

4.2.20.3

Seadmete ehitamine

4.2.16

Raadiosüsteemi ühilduvus (RSC) (valikuline)

4.2.17.3

4.2.17.4

Tabel 5.2

Raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse põhikomponendid

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Nr | Koostalitluse komponent (KK) | Omadused | 4. peatüki alusel hinnatavad erinõuded |
| 1 | RBC | Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus (RAMS): | Ohutus |

1

2

3

4

Nr

Koostalitluse komponent (KK)

Omadused

4. peatüki alusel hinnatavad erinõuded

1

RBC

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus (RAMS):

Ohutus

| | Käideldavus/töökindlus |
| --- | --- |

Käideldavus/töökindlus

| | Hooldatavus |
| --- | --- |

Hooldatavus

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid (v.a side Eurobalise’i, sõidusignaalide uuendamise seadme ja Euroloopi kaudu)

Süsteemi identifikaator

4.2.3

4.2.20.3

RMRi, ETCSi ja ATO raadioliidesed ainult raadioside rongiga

| | GSM-Ri raadioliides ETCSi jaoks |
| --- | --- |

GSM-Ri raadioliides ETCSi jaoks

| | FRMCSi raadioliides ETCSi jaoks |
| --- | --- |

FRMCSi raadioliides ETCSi jaoks

4.2.5.1.2.1

4.2.5.1.2.2

Liidesed

| | Naabruses asuv RBC |
| --- | --- |

Naabruses asuv RBC

| | GSM-Ri andmeside |
| --- | --- |

GSM-Ri andmeside

| | Raudteeäärne FRMCS |
| --- | --- |

Raudteeäärne FRMCS

| | Võtmehaldus |
| --- | --- |

Võtmehaldus

| | ETCS-ID haldamine |
| --- | --- |

ETCS-ID haldamine

4.2.7.1, 4.2.7.2

4.2.7.3.1.1

4.2.7.3.1.2

4.2.8

4.2.9

Seadmete ehitamine

4.2.16

2

Sõidusignaalide raadio teel uuendamise seade

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus (RAMS):

| | Ohutus |
| --- | --- |

Ohutus

| | Käideldavus/töökindlus |
| --- | --- |

Käideldavus/töökindlus

| | Hooldatavus |
| --- | --- |

Hooldatavus

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid (v.a side Eurobalise’i, Euroloopi ja 2. taseme funktsioonide kaudu)

Süsteemi identifikaator

4.2.3

4.2.20.3

RMRi, ETCSi ja ATO raadioliidesed ainult raadioside rongiga

| | GSM-Ri raadioliides ETCSi jaoks |
| --- | --- |

GSM-Ri raadioliides ETCSi jaoks

4.2.5.1.2.1

Liidesed

| | GSM-Ri andmeside |
| --- | --- |

GSM-Ri andmeside

| | Võtmehaldus |
| --- | --- |

Võtmehaldus

| | ETCS-ID haldamine |
| --- | --- |

ETCS-ID haldamine

| | Blokeerimine ja LEU |
| --- | --- |

Blokeerimine ja LEU

4.2.7.3

4.2.8

4.2.9

4.2.3

Seadmete ehitamine

4.2.16

3

Eurobalise

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus (RAMS):

| | Ohutus |
| --- | --- |

Ohutus

| | Käideldavus/töökindlus |
| --- | --- |

Käideldavus/töökindlus

| | Hooldatavus |
| --- | --- |

Hooldatavus

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

ETCSi ja RMRi raadioliidesed: ainult Eurobalise’i side rongiga

Süsteemi identifikaator

4.2.5.2

4.2.20.3

Liidesed

| | LEU – Eurobalise |
| --- | --- |

LEU – Eurobalise

4.2.7.4

Seadmete ehitamine

4.2.16

4

Euroloop

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus (RAMS):

| | Ohutus |
| --- | --- |

Ohutus

| | Käideldavus/töökindlus |
| --- | --- |

Käideldavus/töökindlus

| | Hooldatavus |
| --- | --- |

Hooldatavus

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

ETCSi ja RMRi raadioliidesed: ainult Euroloopi side rongiga

Süsteemi identifikaator

4.2.5.3

4.2.20.3

Liidesed

| | LEU – Euroloop |
| --- | --- |

LEU – Euroloop

4.2.7.5

Seadmete ehitamine

4.2.16

5

LEU – Eurobalise

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus (RAMS):

| | Ohutus |
| --- | --- |

Ohutus

| | Käideldavus/töökindlus |
| --- | --- |

Käideldavus/töökindlus

| | Hooldatavus |
| --- | --- |

Hooldatavus

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid (v.a side sõidusignaalide raadio teel uuendamise, Euroloopi ja 2. taseme funktsioonide kaudu)

Süsteemi identifikaator

4.2.3

4.2.20.3

Liidesed

| | LEU – Eurobalise |
| --- | --- |

LEU – Eurobalise

4.2.7.4

Seadmete ehitamine

4.2.16

6

LEU – Euroloop

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus (RAMS):

| | Ohutus |
| --- | --- |

Ohutus

| | Käideldavus/töökindlus |
| --- | --- |

Käideldavus/töökindlus

| | Hooldatavus |
| --- | --- |

Hooldatavus

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid (v.a side sõidusignaalide raadio teel uuendamise, Eurobalise’i ja 2. taseme funktsioonide kaudu)

Süsteemi identifikaator

4.2.3

4.2.20.3

Liidesed

| | LEU – Euroloop |
| --- | --- |

LEU – Euroloop

4.2.7.5

Seadmete ehitamine

4.2.16

7

Teljeloendur

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid (ainult teljeloendurite seisukohast olulised parameetrid)

4.2.10

Elektromagnetiline ühilduvus (ainult teljeloendurite seisukohast olulised parameetrid)

4.2.11

8

Teadetetahvel

Raudteeäärsed juhtimis- ja signaalimisobjektid (ainult punktid 1 ja 2)

4.2.15

Seadmete ehitamine

4.2.16

9

Raudteeäärne ATO

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus:

| | Käideldavus/töökindlus |
| --- | --- |

Käideldavus/töökindlus

| | Hooldatavus |
| --- | --- |

Hooldatavus

4.2.1.2

4.2.20.1

Raudteeäärsed ATO-funktsioonid

Süsteemi identifikaator

4.2.19

4.2.20.3

RMRi, ETCSi ja ATO raadioliidesed ainult raadioside rongiga

| | GSM-Ri raadioliides ATO jaoks |
| --- | --- |

GSM-Ri raadioliides ATO jaoks

| | FRMCSi raadioliides ATO jaoks |
| --- | --- |

FRMCSi raadioliides ATO jaoks

4.2.5.1.3.1

4.2.5.1.3.2

Liidesed:

| | GSM-Ri andmeside |
| --- | --- |

GSM-Ri andmeside

| | Raudteeäärne FRMCS |
| --- | --- |

Raudteeäärne FRMCS

4.2.7.3.2.1

4.2.7.3.2.2

Seadmete ehitamine

4.2.16

6.   KOMPONENTIDE VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE NING ALLSÜSTEEMIDE VASTAVUSTÕENDAMINE

6.1.   Sissejuhatus

6.1.1.   Üldpõhimõtted

6.1.1.1.   Põhiparameetrite järgimine

Käesoleva KTK 3. peatükis kehtestatud oluliste nõuete täitmine tagatakse 4. peatükis täpsustatud põhiparameetrite järgimisega.

Parameetrite järgimist tõendatakse järgmisega:

| (1) | 5. peatükis sätestatud koostalitluse komponentide vastavushindamine (vt punktid 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4); |
| --- | --- |

(1)

5. peatükis sätestatud koostalitluse komponentide vastavushindamine (vt punktid 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3, 6.2.4);

| (2) | allsüsteemide vastavustõendamine (vt punktid 6.3 ja 6.4). |
| --- | --- |

(2)

allsüsteemide vastavustõendamine (vt punktid 6.3 ja 6.4).

Olemasolevate allsüsteemide muutmise korral võetakse hindamisel arvesse punktis 7.2.2 toodud rongisiseste ja punktis 7.2.3 toodud raudteeäärsete allsüsteemide nõudeid.

6.1.1.2.   KTK nõuete osaline täitmine

Rongisisene allsüsteem ei tohi rakendada kõiki käesolevas KTKs sätestatud kohustuslikke funktsioone, kui see vastab mõlemale alljärgnevale tingimusele:

| (1) | funktsioonid on loetletud punktis G liide; |
| --- | --- |

(1)

funktsioonid on loetletud punktis G liide;

| (2) | taristuettevõtja on (liikmesriigi toetusel) taristuregistris märkinud, et loetletud nõude osaline täitmine ei takista tema võrgu optimaalset ja ohutut käitamist. |
| --- | --- |

(2)

taristuettevõtja on (liikmesriigi toetusel) taristuregistris märkinud, et loetletud nõude osaline täitmine ei takista tema võrgu optimaalset ja ohutut käitamist.

Kui mõnes kontrolli ja signaalimise koostalitluse komponendis või allsüsteemis ei ole rakendatud kõiki käesolevas KTKs täpsustatud funktsioone, peavad asjakohased kasutustingimused seda kajastama vastavalt punktidele 6.5.1 ja 6.5.2.

6.1.2.   ETCSi, ATO ja RMRi katsetamise põhimõtted

6.1.2.1.   Põhimõte

Põhimõte seisneb selles, et EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga hõlmatud rongisisene kontrolli ja signaalimise allsüsteem on võimeline käesolevas KTKs kehtestatud tingimustel töötama ilma lisavastavustõendamiseta kõikidel EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga hõlmatud raudteeäärsetel kontrolli ja signaalimise allsüsteemidel.

Selle põhimõtte saavutamisele aitavad kaasa:

| (1) | rongisiseste ja raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostamise ja paigaldamise eeskirjad; |
| --- | --- |

(1)

rongisiseste ja raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostamise ja paigaldamise eeskirjad;

| (2) | katsete tehnilised kirjeldused, millega tõestada, et rongisisesed ja raudteeäärsed kontrolli ja signaalimise allsüsteemid on vastavuses käesoleva KTK nõuetega ning ühilduvad teineteisega. |
| --- | --- |

(2)

katsete tehnilised kirjeldused, millega tõestada, et rongisisesed ja raudteeäärsed kontrolli ja signaalimise allsüsteemid on vastavuses käesoleva KTK nõuetega ning ühilduvad teineteisega.

6.1.2.2.   Katsestsenaariumid

Käesoleva KTK eesmärgil tähendab „katsestsenaarium“ kontrolli ja signaalimise allsüsteemidega seotud või neid mõjutavat raudteeäärsete või rongisiseste sündmuste jada (nt sõnumite saatmine/vastuvõtmine, kiirusepiirangu ületamine, operaatorite tegevused) ning nendevahelist kindlaksmääratud ajastust, et katsetada raudteesüsteemi kavandatavat kasutamist ETCSi, ATO ja RMRi seisukohalt asjakohastes olukordades (nt rongi sisenemine seadmetega varustatud alale, rongi käivitamine, signaali alistamine peatumisel).

Katsestsenaariumid põhinevad projekti jaoks vastu võetud tehnilistel eeskirjadel.

Vastavuse kontrollimine reaalses rakenduses peab katsestsenaariumiga olema võimalik, kogudes teavet hõlpsalt juurdepääsetavatest liidestest (soovitatavalt käesolevas KTKs täpsustatud standardliidesed).

6.1.2.3.   Katsestsenaariumide nõuded

ETCSi, ATO ja RMRi raudteeäärsete osade tehnilised eeskirjad ning raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemidega seotud katsestsenaariumid peavad olema piisavalt põhjalikud, et kirjeldada süsteemi kogu ettenähtud toimimist, mis on seotud raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga normaalsetes ja tuvastatud halvenenud tingimustes, ning:

| (1) | need peavad vastama käesolevas KTKs viidatud tehnilistele kirjeldustele; |
| --- | --- |

(1)

need peavad vastama käesolevas KTKs viidatud tehnilistele kirjeldustele;

| (2) | need peavad eeldama, et raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemidega koostoimivad rongisiseste allsüsteemide funktsioonid, liidesed ja talitlusvõime vastavad käesoleva KTK nõuetele; |
| --- | --- |

(2)

need peavad eeldama, et raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemidega koostoimivad rongisiseste allsüsteemide funktsioonid, liidesed ja talitlusvõime vastavad käesoleva KTK nõuetele;

| (3) | neid eeskirju kasutatakse raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamisel kontrollimaks, et rakendatud funktsioonid, liidesed ja talitlusvõime suudavad tagada, et järgitakse süsteemi ettenähtud tööd koos asjakohaste režiimide ning üleminekutega rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide tasemete ja režiimide vahel. |
| --- | --- |

(3)

neid eeskirju kasutatakse raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamisel kontrollimaks, et rakendatud funktsioonid, liidesed ja talitlusvõime suudavad tagada, et järgitakse süsteemi ettenähtud tööd koos asjakohaste režiimide ning üleminekutega rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide tasemete ja režiimide vahel.

6.2.   Koostalitluse komponendid

6.2.1.   Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse komponentide vastavushindamise menetlused

Enne koostalitluse komponendi ja/või koostalitluse komponentide rühma turule viimist peab tootja või tema volitatud esindaja, kes on asutatud Euroopa Liidus, koostama EÜ vastavusdeklaratsiooni kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 9 lõikega 2 ja artikli 10 lõikega 1.

Hindamismenetlus toimub ühe punktis 6.2.2 (Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse komponentide moodulid) sätestatud mooduli alusel.

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse komponentide puhul EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni ei nõuta. Koostalitluse komponentide turuletoomiseks piisab vastavusest asjakohaste põhiparameetritega, nagu on esitatud EÜ vastavusdeklaratsioonis (16).

6.2.2.   Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse komponentide moodulid

Koostalitluse komponentide hindamiseks kontrolli ja signaalimise allsüsteemide raames võib tootja või tema Euroopa Liidus asutatud esindaja valida:

| (1) | kas tüübihindamismenetluse (moodul CB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos tootmise kvaliteedijuhtimise süsteemi menetlusega (moodul CD) tootmisfaasis või |
| --- | --- |

(1)

kas tüübihindamismenetluse (moodul CB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos tootmise kvaliteedijuhtimise süsteemi menetlusega (moodul CD) tootmisfaasis või

| (2) | tüübihindamismenetluse (moodul CB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos toote vastavustõendamise menetlusega (moodul CF) või |
| --- | --- |

(2)

tüübihindamismenetluse (moodul CB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos toote vastavustõendamise menetlusega (moodul CF) või

| (3) | täieliku kvaliteedijuhtimise süsteemi koos projektihindamise menetlusega (moodul CH1). |
| --- | --- |

(3)

täieliku kvaliteedijuhtimise süsteemi koos projektihindamise menetlusega (moodul CH1).

Lisaks võib tootja või tema esindaja SIM-kaardi ja teadetetahvli koostalitluse komponendi kontrollimiseks valida mooduli CA.

Mooduleid on üksikasjalikult kirjeldatud komisjoni otsuses 2010/713/EL (17).

Mõningate moodulite kasutamise suhtes kehtivad järgmised täiendavad selgitused:

| (1) | mooduli CB 2. punkti puhul peab EÜ tüübihindamise tegema toote- ja konstruktsioonitüübi kombineerimise teel; |
| --- | --- |

(1)

mooduli CB 2. punkti puhul peab EÜ tüübihindamise tegema toote- ja konstruktsioonitüübi kombineerimise teel;

| (2) | mooduli CF (tootetõendus) 3. punkti puhul ei ole lubatud statistiline tõendamine, st kõik koostalitluse komponendid tuleb eraldi läbi vaadata. |
| --- | --- |

(2)

mooduli CF (tootetõendus) 3. punkti puhul ei ole lubatud statistiline tõendamine, st kõik koostalitluse komponendid tuleb eraldi läbi vaadata.

6.2.3.   Vastavushindamise nõuded

Olenemata valitud moodulist:

| (1) | peab rongisisese ETCSi koostalitluse komponendi puhul järgima käesoleva KTK punktis 6.2.4.1 esitatud nõudeid; |
| --- | --- |

(1)

peab rongisisese ETCSi koostalitluse komponendi puhul järgima käesoleva KTK punktis 6.2.4.1 esitatud nõudeid;

| (2) | tehakse käesoleva KTK 5. peatükis määratletud koostalitluse komponendi või koostalitluse komponentide rühma vastavushindamisel tabelis 6.1.1 nimetatud toimingud. Kõik vastavustõendamised tuleb teha 5. peatüki asjaomasele tabelile ja selles osutatud põhiparameetritele viidates. |
| --- | --- |

(2)

tehakse käesoleva KTK 5. peatükis määratletud koostalitluse komponendi või koostalitluse komponentide rühma vastavushindamisel tabelis 6.1.1 nimetatud toimingud. Kõik vastavustõendamised tuleb teha 5. peatüki asjaomasele tabelile ja selles osutatud põhiparameetritele viidates.

| (3) | Seadmete tootja teavitab teavitatud asutust kõigist koostalitluse komponendi nõuetele vastavust mõjutavatest muudatustest, mis tulenevad kohaldatava KTK redaktsiooni nõuetest. Tootja tõendab ka seda, kas need vigade paranduste tehnilised kirjeldused nõuavad uusi kontrolle vastavalt tabelile 6.1.1. ning tabelile 6.2.2 vastavaid EÜ nõuetele vastavuse mooduleid kohaldades. Kõnealuse teabe peab tootja esitama koos asjakohaste viidetega kehtiva EÜ sertifikaadiga seotud tehnilisele dokumentatsioonile. Tootja peab põhjendama ja dokumenteerima, et koostalitluse komponendi tasandil on kohaldatavad nõuded täidetud, mida hindab teavitatud asutus. |
| --- | --- |

(3)

Seadmete tootja teavitab teavitatud asutust kõigist koostalitluse komponendi nõuetele vastavust mõjutavatest muudatustest, mis tulenevad kohaldatava KTK redaktsiooni nõuetest. Tootja tõendab ka seda, kas need vigade paranduste tehnilised kirjeldused nõuavad uusi kontrolle vastavalt tabelile 6.1.1. ning tabelile 6.2.2 vastavaid EÜ nõuetele vastavuse mooduleid kohaldades. Kõnealuse teabe peab tootja esitama koos asjakohaste viidetega kehtiva EÜ sertifikaadiga seotud tehnilisele dokumentatsioonile. Tootja peab põhjendama ja dokumenteerima, et koostalitluse komponendi tasandil on kohaldatavad nõuded täidetud, mida hindab teavitatud asutus.

Tootja teavitab mõjutatud üksusi muudatustest, näiteks seoses käitamise ja hooldusega, kui need mõjutavad olemasolevaid ja juba rakendatud tooteid/komponente.

Tabel 6.1.1

Koostalitluse komponendi või koostalitluse komponentide rühma vastavushindamise nõuded

| Nr | Tegur | Hindamise eesmärk | Toetavad tõendid |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a | Funktsioonid, liidesed ja toimivus | Kontrollida, kas kõik 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrites kirjeldatud kohustuslikud funktsioonid, liidesed ja toimivus on rakendatud ning kas need vastavad käesoleva KTK nõuetele. | Tehniline dokumentatsioon ning katsejuhtumid ja katsetoimingute järjestus vastavalt 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrite kirjeldusele. |
| 1b | Kontrollida, millised 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrites kirjeldatud valikulised funktsioonid ja liidesed on rakendatud ning kas need vastavad käesoleva KTK nõuetele. | Tehniline dokumentatsioon ning katsejuhtumid ja katsetoimingute järjestus vastavalt 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrite kirjeldusele. |
| 1c | Kontrollida, millised lisafunktsioonid ja -liidesed (mida ei ole käesoleva KTKga ette nähtud) on rakendatud ning et need ei tekitaks konflikte käesolevas KTKs täpsustatud rakendatud funktsioonidega. | Mõjuanalüüs |
| 2a | Seadmete ehitamine | Kontrollida vastavust kohustuslikele tingimustele, kui see on ette nähtud 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrites. | Kasutatud materjalide dokumentatsioon ja vajaduse korral katsed, millega tagatakse, et 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrite nõuded on täidetud. |
| 2b | Lisaks kontrollida, et koostalitluse komponent töötab korralikult nendes keskkonnatingimustes, mille jaoks see on projekteeritud. | Katsed vastavalt taotleja tehnilistele kirjeldustele |
| 3 | Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus (RAMS) | Kontrollida vastavust ohutusnõuetele, kui see on ette nähtud 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrites, st






  1. | juhuslikest tõrgetest põhjustatud kvantitatiivsete lubatava ohu määrade järgimine; |

Nr

Tegur

Hindamise eesmärk

Toetavad tõendid

1a

Funktsioonid, liidesed ja toimivus

Kontrollida, kas kõik 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrites kirjeldatud kohustuslikud funktsioonid, liidesed ja toimivus on rakendatud ning kas need vastavad käesoleva KTK nõuetele.

Tehniline dokumentatsioon ning katsejuhtumid ja katsetoimingute järjestus vastavalt 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrite kirjeldusele.

1b

Kontrollida, millised 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrites kirjeldatud valikulised funktsioonid ja liidesed on rakendatud ning kas need vastavad käesoleva KTK nõuetele.

Tehniline dokumentatsioon ning katsejuhtumid ja katsetoimingute järjestus vastavalt 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrite kirjeldusele.

1c

Kontrollida, millised lisafunktsioonid ja -liidesed (mida ei ole käesoleva KTKga ette nähtud) on rakendatud ning et need ei tekitaks konflikte käesolevas KTKs täpsustatud rakendatud funktsioonidega.

Mõjuanalüüs

2a

Seadmete ehitamine

Kontrollida vastavust kohustuslikele tingimustele, kui see on ette nähtud 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrites.

Kasutatud materjalide dokumentatsioon ja vajaduse korral katsed, millega tagatakse, et 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrite nõuded on täidetud.

2b

Lisaks kontrollida, et koostalitluse komponent töötab korralikult nendes keskkonnatingimustes, mille jaoks see on projekteeritud.

Katsed vastavalt taotleja tehnilistele kirjeldustele

3

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus (RAMS)

Kontrollida vastavust ohutusnõuetele, kui see on ette nähtud 5. peatüki asjaomases tabelis esitatud põhiparameetrites, st

1.

juhuslikest tõrgetest põhjustatud kvantitatiivsete lubatava ohu määrade järgimine;

| 2. | arendusprotsessis on võimalik avastada ja elimineerida süsteemi tõrked; |
| --- | --- |

2.

arendusprotsessis on võimalik avastada ja elimineerida süsteemi tõrked;

| 1. | juhuslikest tõrgetest põhjustatud lubatava ohu määrade arvutused, mida toetavad töökindluse andmed; |
| --- | --- |

1.

juhuslikest tõrgetest põhjustatud lubatava ohu määrade arvutused, mida toetavad töökindluse andmed;

| 2.1. | tootja kvaliteedi- ja ohutusjuhtimine kogu konstrueerimise, tootmise ja katsetamise ajal vastab tunnustatud standardile (vt märkus). |
| --- | --- |

2.1.

tootja kvaliteedi- ja ohutusjuhtimine kogu konstrueerimise, tootmise ja katsetamise ajal vastab tunnustatud standardile (vt märkus).

| 2.2. | tarkvara arendamise elutsükkel, riistvara arendamise elutsükkel ning riist- ja tarkvara integreerimine on kõik toimunud kooskõlas tunnustatud standardiga (vt märkus); |
| --- | --- |

2.2.

tarkvara arendamise elutsükkel, riistvara arendamise elutsükkel ning riist- ja tarkvara integreerimine on kõik toimunud kooskõlas tunnustatud standardiga (vt märkus);

| 2.3. | ohutuse kontrollimise ja tõendamise protsess on läbi viidud kooskõlas tunnustatud standardiga (vt märkus) ning järgitud on 5. peatüki asjaomases tabelis viidatud põhiparameetrites esitatud ohutusnõudeid. |
| --- | --- |

2.3.

ohutuse kontrollimise ja tõendamise protsess on läbi viidud kooskõlas tunnustatud standardiga (vt märkus) ning järgitud on 5. peatüki asjaomases tabelis viidatud põhiparameetrites esitatud ohutusnõudeid.

| 2.4. | funktsionaalsed ja tehnilised ohutusnõuded (korrektne toimimine tõrkevabades tingimustes, tõrgete mõjud ja välismõjud) on kinnitatud kooskõlas tunnustatud standardiga (vt märkus). |
| --- | --- |

2.4.

funktsionaalsed ja tehnilised ohutusnõuded (korrektne toimimine tõrkevabades tingimustes, tõrgete mõjud ja välismõjud) on kinnitatud kooskõlas tunnustatud standardiga (vt märkus).

| Märkus. | Standard peab vastama vähemalt järgmistele tingimustele:






  1) | vastab tegevusjuhise nõuetele, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 I lisa punktis 2.3.2; |
| --- | --- | --- |

Märkus.

Standard peab vastama vähemalt järgmistele tingimustele:

1)

vastab tegevusjuhise nõuetele, nagu on sätestatud rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 I lisa punktis 2.3.2;

| 2) | on raudteeliikluse valdkonnas laialdaselt tunnustatud. Kui see nii ei ole, tuleb standardit põhjendada teavitatud asutusele, kes peab selle heaks kiitma; |
| --- | --- |

2)

on raudteeliikluse valdkonnas laialdaselt tunnustatud. Kui see nii ei ole, tuleb standardit põhjendada teavitatud asutusele, kes peab selle heaks kiitma;

| 3) | sobib hinnatava süsteemi võimalike ohtude kontrollimiseks; |
| --- | --- |

3)

sobib hinnatava süsteemi võimalike ohtude kontrollimiseks;

| 4) | on avalikult kättesaadav kõikidele asjaosalistele, kes seda kasutada soovivad. |
| --- | --- |

4)

on avalikult kättesaadav kõikidele asjaosalistele, kes seda kasutada soovivad.

4

Kontrollida, et taotleja esitatud kvantitatiivne töökindluse sihtväärtus (seoses juhuslike tõrgetega) on saavutatud.

Arvutused

5

Süsteemi tõrgete kõrvaldamine

Seadmete katsetamine (kõik koostalitluse komponendid või alakoostude puhul eraldi) töötingimustes ja parandamine vea avastamise korral.

Tõendiga kaasnev dokumentatsioon, milles näidatakse, milline vastavustõendamine tehti, milliseid standardeid kasutati ja millised kriteeriumid vastu võeti, et lugeda katsed lõppenuks (taotleja otsuste kohaselt).

6

Hoolduse tehniline dokumentatsioon

Kontrollida vastavust hooldusnõuetele – punkt 4.2.20.1

Dokumentide kontroll

6.2.4.   Eriküsimused

6.2.4.1.   Rongisisese ETCSi kohustuslikud katsed

Erilist tähelepanu pööratakse rongisisese ETCSi koostalitluse komponendi vastavuse hindamisele, kuna see on keeruline ja mängib koostalitlusvõime saavutamisel põhirolli.

Olenemata sellest, kas valitakse moodul CB või CH1, kontrollib teavitatud asutus, et:

| (1) | koostalitluse komponendi tüüpiline näidiseksemplar on läbinud kõik katseseeriad, sealhulgas kõik katsejuhtumid, mis on vajalikud punktis 4.2.2 (Rongisisesed ETCS-funktsioonid) viidatud funktsioonide kontrollimiseks. Taotleja vastutab katsejuhtumite määratlemise ja nende seeriana korraldamise eest, kui seda ei ole käsitletud käesoleva KTK tehnilistes kirjeldustes; |
| --- | --- |

(1)

koostalitluse komponendi tüüpiline näidiseksemplar on läbinud kõik katseseeriad, sealhulgas kõik katsejuhtumid, mis on vajalikud punktis 4.2.2 (Rongisisesed ETCS-funktsioonid) viidatud funktsioonide kontrollimiseks. Taotleja vastutab katsejuhtumite määratlemise ja nende seeriana korraldamise eest, kui seda ei ole käsitletud käesoleva KTK tehnilistes kirjeldustes;

| (2) | katsed tehti laboris, mis on akrediteeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008 (18) ja A liite tabelis A 4 nimetatud standardite kohaselt tegema katseid A liite tabelis A 1 osutatud katse ülesehituse ja protseduuridega.






  (a) | Rongisisese ETCSi puhul, mis toetab kuni süsteemi versiooni 2.1: 4.2.2 c. |
| --- | --- | --- |

(2)

katsed tehti laboris, mis on akrediteeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 765/2008 (18) ja A liite tabelis A 4 nimetatud standardite kohaselt tegema katseid A liite tabelis A 1 osutatud katse ülesehituse ja protseduuridega.

(a)

Rongisisese ETCSi puhul, mis toetab kuni süsteemi versiooni 2.1: 4.2.2 c.

| (b) | Rongisisese ETCSi puhul, mis toetab kuni süsteemi versiooni 2.2 ja 3.0: ei hõlma, vt eelmine punkt 1. |
| --- | --- |

(b)

Rongisisese ETCSi puhul, mis toetab kuni süsteemi versiooni 2.2 ja 3.0: ei hõlma, vt eelmine punkt 1.

Labor esitab täieliku aruande, kus on selgelt esitatud katsejuhtumite tulemused ja kasutatud seeriad. Teavitatud asutus vastutab katsejuhtumite ja seeriate sobivuse hindamise eest, et kontrollida vastavust kõigi asjakohaste nõuetega ja hinnata katsete tulemusi koostalitluse komponendi sertifitseerimist silmas pidades.

6.2.4.2.   B-klassi liidesed

Iga liikmesriik vastutab selle kontrollimise eest, et B-klassi süsteemid nende liidesed ETCSi rongisisese koostalitluse komponendiga vastavad tema siseriiklikele nõuetele.

Standarditud STMi liidese ja rongisisese ETCSi vastavustõendamiseks on vaja teavitatud asutuse tehtud vastavushindamist.

6.2.4.3.   ETSCi ja raadiosüsteemi ühilduvuse kontrollid koostalitluse komponendi puhul

Kuna tabelis 6.1.1 ESC/RSC kontrolle ei nõuta, ei nõuta neid koostalitluse komponendi sertifikaadi väljastamiseks.

Kui ESC/RSC kontrolle tehakse koostalitluse komponendi tasandil, on teavitatud asutuse ülesanne seoses ESC/RSC koostalitluse komponendi teatis(t)e ja seonduva aruandega kontrollida, kas koostalitluse komponendi ESC/RSC kontrolliaruanne on õige ja täielik vastavalt käesoleva punkti nõuetele.

Kooskõlas direktiiviga (EL) 2016/797 võib seda hindamist tegev teavitatud asutus olla erinev teavitatud asutusest, kes viib läbi koostalitluse komponendi EÜ vastavus- või sobivusmenetlust.

Tabel 6.1.2

Teavitatud asutuse poolt ETCSi või raadiosüsteemi ühilduvuse hindamine seoses koostalitluse komponentidega

| Nr | Tegur | Hindamise eesmärk | Toetavad tõendid |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tulemuste kättesaadavus | Hinnata, et kontrolliaruandes viidatakse kontrollidele vastavalt ESC/RSC tüüpide määratlusele, mis on esitatud ERA avaldatud tehnilises dokumendis (19).
  Hinnata, et koostalitluse komponentide kontrolliaruandes on selgelt märgitud, milliseid kontrolle ESC/RSC tüübi suhtes on tehtud. | ESC/RSC kontrolliaruande hindamine. |
| 2 | Tulemuste kättesaadavus | Hinnata, et ESC/RSC tulemused näitavad iga ESC/RSC kontrolli puhul, kas ESC/RSC kontroll on läbitud nõuetekohaselt või mitte; | ESC/RSC kontrolliaruande hindamine. |
| 3 | Vastuolud ja teatatud vead | Hinnata, et iga ESC/RSC kontrolli puhul, mis ei olnud nõuetekohaselt läbitud, on välja toodud ESC/RSC kontrollide käigus teatatud vastuolud ja vead; | ESC/RSC kontrolliaruande hindamine. |
| 4 | Mõjuanalüüs | Hinnata, et iga ESC/RSC kontrolli puhul, mida ei tehtud nõuetekohaselt, on tehtud mõjuanalüüs ESC-le/RSC-le avalduva mõju kohta ja see registreeritakse, kasutades D liites esitatud vormi. | ESC/RSC kontrolliaruande hindamine. |

Nr

Tegur

Hindamise eesmärk

Toetavad tõendid

1

Tulemuste kättesaadavus

Hinnata, et kontrolliaruandes viidatakse kontrollidele vastavalt ESC/RSC tüüpide määratlusele, mis on esitatud ERA avaldatud tehnilises dokumendis (19).

Hinnata, et koostalitluse komponentide kontrolliaruandes on selgelt märgitud, milliseid kontrolle ESC/RSC tüübi suhtes on tehtud.

ESC/RSC kontrolliaruande hindamine.

2

Tulemuste kättesaadavus

Hinnata, et ESC/RSC tulemused näitavad iga ESC/RSC kontrolli puhul, kas ESC/RSC kontroll on läbitud nõuetekohaselt või mitte;

ESC/RSC kontrolliaruande hindamine.

3

Vastuolud ja teatatud vead

Hinnata, et iga ESC/RSC kontrolli puhul, mis ei olnud nõuetekohaselt läbitud, on välja toodud ESC/RSC kontrollide käigus teatatud vastuolud ja vead;

ESC/RSC kontrolliaruande hindamine.

4

Mõjuanalüüs

Hinnata, et iga ESC/RSC kontrolli puhul, mida ei tehtud nõuetekohaselt, on tehtud mõjuanalüüs ESC-le/RSC-le avalduva mõju kohta ja see registreeritakse, kasutades D liites esitatud vormi.

ESC/RSC kontrolliaruande hindamine.

6.3.   Kontrolli ja signaalimise allsüsteemid

6.3.1.   Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide hindamise menetlused

Käesolevas peatükis käsitletakse rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni ning raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni.

Taotleja soovil sooritab teavitatud asutus vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 IV lisale rongisisese või raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise.

Taotleja koostab vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõigetele 1 ja 9 rongisisese või raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni.

EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni sisu peab olema kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikega 9.

Hindamismenetlus toimub punktis 6.3.2 (Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide moodulid) sätestatud moodulite alusel.

Rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi ning raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsioone koos vastavustõendiga loetakse piisavaks tagatiseks, et allsüsteemid on käesolevas KTKs täpsustatud tingimustel ühilduvad.

6.3.2.   Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide moodulid

Kõik allpool nimetatud moodulid on sätestatud otsuses 2010/713/EL.

6.3.2.1.   Rongisisene allsüsteem

Rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi vastavustõendamiseks võib taotleja valida kas:

| (1) | tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos tootmise kvaliteedijuhtimise süsteemi menetlusega (moodul SD) tootmisfaasis või |
| --- | --- |

(1)

tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos tootmise kvaliteedijuhtimise süsteemi menetlusega (moodul SD) tootmisfaasis või

| (2) | tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos toote vastavustõendamise menetlusega (moodul SF) või |
| --- | --- |

(2)

tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos toote vastavustõendamise menetlusega (moodul SF) või

| (3) | täieliku kvaliteedijuhtimise süsteemi koos projektihindamise menetlusega (moodul SH1). |
| --- | --- |

(3)

täieliku kvaliteedijuhtimise süsteemi koos projektihindamise menetlusega (moodul SH1).

6.3.2.2.   Raudteeäärne allsüsteem

Raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi vastavustõendamiseks võib taotleja valida kas:

| (1) | üksiktoote vastavustõendamismenetluse (moodul SG) või |
| --- | --- |

(1)

üksiktoote vastavustõendamismenetluse (moodul SG) või

| (2) | tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos tootmise kvaliteedijuhtimise süsteemi menetlusega (moodul SD) tootmisfaasis või |
| --- | --- |

(2)

tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos tootmise kvaliteedijuhtimise süsteemi menetlusega (moodul SD) tootmisfaasis või

| (3) | tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos toote vastavustõendamise menetlusega (moodul SF) või |
| --- | --- |

(3)

tüübihindamismenetluse (moodul SB) projekteerimis- ja arendusfaasis koos toote vastavustõendamise menetlusega (moodul SF) või

| (4) | täieliku kvaliteedijuhtimise süsteemi koos projektihindamise menetlusega (moodul SH1). |
| --- | --- |

(4)

täieliku kvaliteedijuhtimise süsteemi koos projektihindamise menetlusega (moodul SH1).

6.3.2.3.   Moodulite kasutamise tingimused rongisiseste ja raudteeäärsete allsüsteemide puhul

Mooduli SB (tüübihindamine) punkti 4.2 puhul nõutakse projektihindamist.

Mooduli SH1 (täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projektihindamisega) punkti 4.2 puhul nõutakse täiendavat tüübikatsetust.

6.3.3.   Rongisisese allsüsteemi hindamise nõuded

Tabel 6.2.1. on esitatud kontrollid, mis tuleb rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi vastavustõendamisel läbida, ning järgitavad põhiparameetrid.

Olenemata valitud moodulist:

| (1) | peab vastavustõendamine näitama, et rongisisene kontrolli ja signaalimise allsüsteem vastab põhiparameetritele, kui see on veeremiüksusele paigaldatud; |
| --- | --- |

(1)

peab vastavustõendamine näitama, et rongisisene kontrolli ja signaalimise allsüsteem vastab põhiparameetritele, kui see on veeremiüksusele paigaldatud;

| (2) | ei vaja EÜ vastavusdeklaratsiooniga hõlmatud koostalitluse komponentide funktsioonid ja talitlusvõimed lisavastavustõendamist; |
| --- | --- |

(2)

ei vaja EÜ vastavusdeklaratsiooniga hõlmatud koostalitluse komponentide funktsioonid ja talitlusvõimed lisavastavustõendamist;

| (3) | juba integreeritud koostalitluse komponendi tehnilise kirjelduse ajakohastamisest tulenev ajakohastamine ei nõua allsüsteemi teavitatud asutuse lisavastavustõendamist, kui koostalitluse komponendi teavitatud asutus kinnitab, et hinnatava ajakohastamise mõju piirdub koostalitluse komponendiga ja kui ajakohastamise integreerimist hindav ühiste ohutusmeetodite hindamisasutus ei ole kindlaks teinud mõju allsüsteemi tasandil.

  Tabel 6.2.1


  Rongisisese allsüsteemi või osade rühmade vastavushindamise nõuded










  Nr | Tegur | Hindamise eesmärk | Toetavad tõendid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1a | Koostalitluse komponentide kasutamine | Kontrollida, kas allsüsteemi integreeritavad koostalitluse komponendid on kõik hõlmatud EÜ vastavusdeklaratsiooni ja vastava tõendiga.
  Allsüsteemi tuleb kontrollida SIM-kaardiga, mis vastab käesoleva KTK nõuetele. SIM-kaardi vahetamine teise kaardiga, mis vastab KTK nõuetele, ei kujuta endast allsüsteemi muutmist. | Dokumentide olemasolu ja sisu |
| 1b | Kontrollida koostalitluse komponentide kasutamisele seatud piiranguid seoses allsüsteemi ja keskkonna omadustega. | Analüüs dokumentide kontrollimise teel |
| 1c | Koostalitluse komponentide puhul, mida on kontrollitud allsüsteemi EÜ vastavustõendamise puhul kohaldatud versioonist erineva kontrolli ja signaalimise allsüsteemide KTK versiooni alusel ja/või allsüsteemi EÜ vastavustõendamise puhul kohaldatud tehnilistest kirjeldustest erinevate tehniliste kirjelduste alusel, kontrollida, et tõend tagab ka allsüsteemi vastavuse hetkel kehtiva KTK nõuetele. | Mõju analüüs dokumentide kontrollimise teel |
| 2a | Koostalitluse komponentide integreerimine allsüsteemi | Kontrollida allsüsteemi siseliideste õiget paigaldust ja toimimist – põhiparameeter 4.2.6 | Kontrollid vastavalt tehnilistele kirjeldustele |
| 2b | Kontrollida, et lisafunktsioonid (mida ei ole käesolevas KTKs täpsustatud) ei mõjutaks kohustuslikke funktsioone. | Mõjuanalüüs |
| 2c | Kontrollida, et ETCS-IDde väärtused jäävad lubatud vahemikku ja neil on kordumatud väärtused, kui see on nõutud käesoleva KTKga – põhiparameeter 4.2.9. | Projekti tehniliste kirjelduste kontroll |
| 2d | Kontrollida, et allsüsteemi ETCSi osa jaoks on olemas süsteemi identifikaator.
  Kui süsteemi identifikaatori funktsionaal- või realiseerimisosa muudetakse, et muudatus vastab määratlusele – põhiparameeter 4.2.20.3 | Dokumentide kontroll |
| 3 | Osade integreerimine allsüsteemi | Kontrollida allsüsteemi eri osade liideseid ja integratsiooni – tabel 4.1 ning põhiparameetrit 4.2.6. | Mõjuanalüüs dokumendikontrolli alusel |
| 4a | Veeremiga integreerimine | Kontrollida seadmete õiget paigaldust – põhiparameetrid 4.2.2, 4.2.4, 4.2.14, 4.2.18 ja tootja määratud seadmete paigaldamise tingimused. | Kontrollide tulemused (vastavalt põhiparameetrites viidatud tehnilistele kirjeldustele ja tootja paigalduseeskirjadele) |
| 4b | Kontrollida, et rongisisene kontrolli ja signaalimise allsüsteem on vastavuses veeremi keskkonnaga – põhiparameeter 4.2.16. | Dokumentide kontroll (koostalitluse komponentide tõendid ja võimalikud integreerimisviisid on kontrollitud veeremi omaduste alusel) |
| 4c | Kontrollida, et parameetrid (nt pidurdusparameetrid) on õigesti konfigureeritud ja et need jäävad lubatud vahemikku. | Dokumentide kontroll (parameetrite väärtusi võrreldakse veeremi omadustega) |
| 5a | Integreerimine B-klassiga olenevalt rongisisesest ETCSi ja B-klassi liidesest | Kontrollida, et standardiseeritud liidese STM on ühendatud rongisisese ETCSiga liideste kaudu, mis ühilduvad KTKga. | Ei ole midagi katsetada: standardliidest on juba koostalitluse komponendi tasandil katsetatud. Selle toimimist juba katsetati, kui kontrolliti koostalitluse komponentide integreerimist allsüsteemi. |
| 5b | Kontrollida, et rongisiseses ETCSis rakendatud B-klassi funktsioonid – põhiparameeter 4.2.6.1 – ei tekita üleminekute tõttu raudteeäärsele kontrolli ja signaalimise allsüsteemile lisanõudeid. | Ei ole midagi katsetada: kõik on juba koostalitluse komponendi tasandil katsetatud. |
| 5c | Kontrollida, et eraldiseisvad B-klassi seadmed, mis ei ole ühendatud rongisisese ETCSiga – põhiparameeter 4.2.6.1 –, ei tekita üleminekute tõttu raudteeäärsele kontrolli ja signaalimise allsüsteemile lisanõudeid. | Ei ole midagi katsetada: liideseid ei ole (20) |
| 5d | Kontrollida, et eraldiseisvad B-klassi seadmed, mis on ühendatud rongisisese ETCSiga, mis kasutab (osaliselt) KTKga mitteühilduvaid liideseid – põhiparameeter 4.2.6.1 –, ei tekita üleminekute tõttu raudteeäärsele kontrolli ja signaalimise allsüsteemile lisanõudeid. Samuti kontrollida, et ei mõjutata ETCSi funktsioone. | Mõjuanalüüs dokumendikontrolli ja integreerimiskatsete aruande alusel |
| 6a | Integreerimine raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemidega | Kontrollida, et Eurobalise’i telegramme saab lugeda (see katse piirdub antenni õige paigalduse kontrollimisega. Koostalitluse komponendi tasemel tehtud katseid ei ole vaja korrata) – põhiparameeter 4.2.5 | Katse sertifitseeritud Eurobalise’iga: võime telegrammi korrektselt lugeda on toetav tõend. |
| 6b | Kontrollida, et Euroloopi telegrammid (vajaduse korral) on loetavad – põhiparameeter 4.2.5. | Katse sertifitseeritud Euroloopiga: võime telegrammi korrektselt lugeda on toetav tõend. |
| 6c | Kontrollida, et seadmed saavad hakkama RMRi hääl- ja andmesidega (vajaduse korral) – põhiparameeter 4.2.5. | Katse sertifitseeritud RMR-võrguga: suutlikkus luua, säilitada ja lõpetada ühendus on toetav tõend. |
| 7a | Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus (RAMS) | Kontrollida, et seadmed vastavad ohutusnõuetele – põhiparameeter 4.2.1. | Riskihindamise ühises ohutusmeetodis täpsustatud menetluste rakendamine. |
| 7b | Kontrollida kvantitatiivse töökindluse sihtväärtuse saavutamist – põhiparameeter 4.2.1. | Arvutused |
| 7c | Kontrollida vastavust hooldusnõuetele – punkt 4.2.20.2. | Dokumentide kontroll |
| 8 | Integreerimine raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemidega ning teiste allsüsteemidega:
  katsed kavandatud kasutust kajastavatel tingimustel. | Katsetada allsüsteemi käitumist nii paljudes erinevates kavandatud kasutust kajastavates tingimustes kui mõistlikkuse piires võimalik (nt liini kalle, rongi kiirus, vibratsioon, veojõud, ilmastikutingimused, kontrolli ja signaalimise raudteeäärsete funktsioonide ehitus). Katsega peab saama kontrollida järgmist:






  (1) | läbisõidu mõõtmise funktsioonid toimivad õigesti – põhiparameeter 4.2.2; |

(3)

juba integreeritud koostalitluse komponendi tehnilise kirjelduse ajakohastamisest tulenev ajakohastamine ei nõua allsüsteemi teavitatud asutuse lisavastavustõendamist, kui koostalitluse komponendi teavitatud asutus kinnitab, et hinnatava ajakohastamise mõju piirdub koostalitluse komponendiga ja kui ajakohastamise integreerimist hindav ühiste ohutusmeetodite hindamisasutus ei ole kindlaks teinud mõju allsüsteemi tasandil.

Tabel 6.2.1

Rongisisese allsüsteemi või osade rühmade vastavushindamise nõuded

Nr

Tegur

Hindamise eesmärk

Toetavad tõendid

1a

Koostalitluse komponentide kasutamine

Kontrollida, kas allsüsteemi integreeritavad koostalitluse komponendid on kõik hõlmatud EÜ vastavusdeklaratsiooni ja vastava tõendiga.

Allsüsteemi tuleb kontrollida SIM-kaardiga, mis vastab käesoleva KTK nõuetele. SIM-kaardi vahetamine teise kaardiga, mis vastab KTK nõuetele, ei kujuta endast allsüsteemi muutmist.

Dokumentide olemasolu ja sisu

1b

Kontrollida koostalitluse komponentide kasutamisele seatud piiranguid seoses allsüsteemi ja keskkonna omadustega.

Analüüs dokumentide kontrollimise teel

1c

Koostalitluse komponentide puhul, mida on kontrollitud allsüsteemi EÜ vastavustõendamise puhul kohaldatud versioonist erineva kontrolli ja signaalimise allsüsteemide KTK versiooni alusel ja/või allsüsteemi EÜ vastavustõendamise puhul kohaldatud tehnilistest kirjeldustest erinevate tehniliste kirjelduste alusel, kontrollida, et tõend tagab ka allsüsteemi vastavuse hetkel kehtiva KTK nõuetele.

Mõju analüüs dokumentide kontrollimise teel

2a

Koostalitluse komponentide integreerimine allsüsteemi

Kontrollida allsüsteemi siseliideste õiget paigaldust ja toimimist – põhiparameeter 4.2.6

Kontrollid vastavalt tehnilistele kirjeldustele

2b

Kontrollida, et lisafunktsioonid (mida ei ole käesolevas KTKs täpsustatud) ei mõjutaks kohustuslikke funktsioone.

Mõjuanalüüs

2c

Kontrollida, et ETCS-IDde väärtused jäävad lubatud vahemikku ja neil on kordumatud väärtused, kui see on nõutud käesoleva KTKga – põhiparameeter 4.2.9.

Projekti tehniliste kirjelduste kontroll

2d

Kontrollida, et allsüsteemi ETCSi osa jaoks on olemas süsteemi identifikaator.

Kui süsteemi identifikaatori funktsionaal- või realiseerimisosa muudetakse, et muudatus vastab määratlusele – põhiparameeter 4.2.20.3

Dokumentide kontroll

3

Osade integreerimine allsüsteemi

Kontrollida allsüsteemi eri osade liideseid ja integratsiooni – tabel 4.1 ning põhiparameetrit 4.2.6.

Mõjuanalüüs dokumendikontrolli alusel

4a

Veeremiga integreerimine

Kontrollida seadmete õiget paigaldust – põhiparameetrid 4.2.2, 4.2.4, 4.2.14, 4.2.18 ja tootja määratud seadmete paigaldamise tingimused.

Kontrollide tulemused (vastavalt põhiparameetrites viidatud tehnilistele kirjeldustele ja tootja paigalduseeskirjadele)

4b

Kontrollida, et rongisisene kontrolli ja signaalimise allsüsteem on vastavuses veeremi keskkonnaga – põhiparameeter 4.2.16.

Dokumentide kontroll (koostalitluse komponentide tõendid ja võimalikud integreerimisviisid on kontrollitud veeremi omaduste alusel)

4c

Kontrollida, et parameetrid (nt pidurdusparameetrid) on õigesti konfigureeritud ja et need jäävad lubatud vahemikku.

Dokumentide kontroll (parameetrite väärtusi võrreldakse veeremi omadustega)

5a

Integreerimine B-klassiga olenevalt rongisisesest ETCSi ja B-klassi liidesest

Kontrollida, et standardiseeritud liidese STM on ühendatud rongisisese ETCSiga liideste kaudu, mis ühilduvad KTKga.

Ei ole midagi katsetada: standardliidest on juba koostalitluse komponendi tasandil katsetatud. Selle toimimist juba katsetati, kui kontrolliti koostalitluse komponentide integreerimist allsüsteemi.

5b

Kontrollida, et rongisiseses ETCSis rakendatud B-klassi funktsioonid – põhiparameeter 4.2.6.1 – ei tekita üleminekute tõttu raudteeäärsele kontrolli ja signaalimise allsüsteemile lisanõudeid.

Ei ole midagi katsetada: kõik on juba koostalitluse komponendi tasandil katsetatud.

5c

Kontrollida, et eraldiseisvad B-klassi seadmed, mis ei ole ühendatud rongisisese ETCSiga – põhiparameeter 4.2.6.1 –, ei tekita üleminekute tõttu raudteeäärsele kontrolli ja signaalimise allsüsteemile lisanõudeid.

Ei ole midagi katsetada: liideseid ei ole (20)

5d

Kontrollida, et eraldiseisvad B-klassi seadmed, mis on ühendatud rongisisese ETCSiga, mis kasutab (osaliselt) KTKga mitteühilduvaid liideseid – põhiparameeter 4.2.6.1 –, ei tekita üleminekute tõttu raudteeäärsele kontrolli ja signaalimise allsüsteemile lisanõudeid. Samuti kontrollida, et ei mõjutata ETCSi funktsioone.

Mõjuanalüüs dokumendikontrolli ja integreerimiskatsete aruande alusel

6a

Integreerimine raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemidega

Kontrollida, et Eurobalise’i telegramme saab lugeda (see katse piirdub antenni õige paigalduse kontrollimisega. Koostalitluse komponendi tasemel tehtud katseid ei ole vaja korrata) – põhiparameeter 4.2.5

Katse sertifitseeritud Eurobalise’iga: võime telegrammi korrektselt lugeda on toetav tõend.

6b

Kontrollida, et Euroloopi telegrammid (vajaduse korral) on loetavad – põhiparameeter 4.2.5.

Katse sertifitseeritud Euroloopiga: võime telegrammi korrektselt lugeda on toetav tõend.

6c

Kontrollida, et seadmed saavad hakkama RMRi hääl- ja andmesidega (vajaduse korral) – põhiparameeter 4.2.5.

Katse sertifitseeritud RMR-võrguga: suutlikkus luua, säilitada ja lõpetada ühendus on toetav tõend.

7a

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus (RAMS)

Kontrollida, et seadmed vastavad ohutusnõuetele – põhiparameeter 4.2.1.

Riskihindamise ühises ohutusmeetodis täpsustatud menetluste rakendamine.

7b

Kontrollida kvantitatiivse töökindluse sihtväärtuse saavutamist – põhiparameeter 4.2.1.

Arvutused

7c

Kontrollida vastavust hooldusnõuetele – punkt 4.2.20.2.

Dokumentide kontroll

8

Integreerimine raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemidega ning teiste allsüsteemidega:

katsed kavandatud kasutust kajastavatel tingimustel.

Katsetada allsüsteemi käitumist nii paljudes erinevates kavandatud kasutust kajastavates tingimustes kui mõistlikkuse piires võimalik (nt liini kalle, rongi kiirus, vibratsioon, veojõud, ilmastikutingimused, kontrolli ja signaalimise raudteeäärsete funktsioonide ehitus). Katsega peab saama kontrollida järgmist:

(1)

läbisõidu mõõtmise funktsioonid toimivad õigesti – põhiparameeter 4.2.2;

| (2) | rongisisene kontrolli ja signaalimise allsüsteem on vastavuses veeremi keskkonnaga – põhiparameeter 4.2.16. |
| --- | --- |

(2)

rongisisene kontrolli ja signaalimise allsüsteem on vastavuses veeremi keskkonnaga – põhiparameeter 4.2.16.

Samuti peavad need katsed suurendama kindlustunnet, et süsteemis ei teki tõrkeid.

Nende katsete rakendusalasse ei kuulu katsed, mis on tehtud eri etappides: arvesse võetakse koostalitluse komponentidega tehtud katsed ja simuleeritud keskkonnas allsüsteemiga tehtud katsed.

Keskkonnatingimustel tehtud katsed ei ole vajalikud rongisisese RMRi häälseadme puhul.

Märkus. Tõendis peab märkima, milliseid tingimusi katsetati ja milliseid standardeid kohaldati.

Tehtud katsete aruanded

6.3.3.1.   ETSCi ja raadiosüsteemi ühilduvuse kontrollid

Teavitatud asutuse ülesanne seoses ESC/RSC kontrolliaruandega on kontrollida allsüsteemi ESC/RSC kontrolliaruande õigsust ja täielikkust vastavalt käesoleva punkti nõuetele.

Kuna tabelis 6.2.1 ESC/RSC kontrolle ei nõuta, ei ole need rongisisese allsüsteemi sertifikaadi väljastamiseks vajalikud. Selline rongisisene allsüsteem loetakse seega ühilduvaks A-klassi taristutega ainult siis, kui tehnilise ühilduvuse tõendamiseks ei ole vaja spetsiifilist ESC/RSC kontrolli (st taristuettevõtja on taristuregistris määratlenud kui ESC-EU-0 või RSC-EU-0).

Tabel 6.2.2

Teavitatud asutuse poolt ETCSi või raadiosüsteemi ühilduvuse hindamine rongisiseste allsüsteemide puhul

| Nr | Tegur | Hindamise eesmärk | Toetavad tõendid |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tulemuste kättesaadavus | Hinnata, et kontrolliaruandes viidatakse kontrollidele vastavalt ESC/RSC tüüpide määratlusele, mis on esitatud ERA avaldatud tehnilises dokumendis (21).
  Hinnata, et kõiki selle ESC/RSC tüübi nõutavaid ESC/RSC kontrolle on hinnatud; | ESC/RSC kontrolliaruande hindamine. |
| 2 | Tulemuste kättesaadavus | Hinnata, et ESC/RSC tulemused näitavad iga ESC/RSC kontrolli puhul, kas ESC/RSC kontroll on läbitud nõuetekohaselt või mitte. | ESC/RSC kontrolliaruande hindamine. |
| 3 | Vastuolud ja teatatud vead | Hinnata, et iga ESC/RSC kontrolli puhul, mis ei olnud nõuetekohaselt läbitud, on välja toodud ESC/RSC kontrollide käigus teatatud vastuolud ja vead; | ESC/RSC kontrolliaruande hindamine. |
| 4 | Mõjuanalüüs | Hinnata, et iga ESC/RSC kontrolli puhul, mida ei tehtud nõuetekohaselt, on tehtud mõjuanalüüs ESC-le/RSC-le avalduva mõju kohta ja see registreeritakse, kasutades D liites esitatud vormi. | ESC/RSC kontrolliaruande hindamine. |
| 5 | Tingimused | Hinnata, et kontrolliaruandes on osutatud kõikidele tingimustele. | ESC/RSC kontrolliaruande hindamine. |
| 6 | ESC/RSC koostalitlusvõime teatiste integreerimine | Hinnata, et kui ESC/RSC teatis põhineb ESC/RSC koostalitluse komponentide teatistel, kohaldatakse asjaomase allsüsteemi suhtes ESC/RSC koostalitluse komponendi teatise tulemusi. | ESC/RSC kontrolliaruande hindamine. |

Nr

Tegur

Hindamise eesmärk

Toetavad tõendid

1

Tulemuste kättesaadavus

Hinnata, et kontrolliaruandes viidatakse kontrollidele vastavalt ESC/RSC tüüpide määratlusele, mis on esitatud ERA avaldatud tehnilises dokumendis (21).

Hinnata, et kõiki selle ESC/RSC tüübi nõutavaid ESC/RSC kontrolle on hinnatud;

ESC/RSC kontrolliaruande hindamine.

2

Tulemuste kättesaadavus

Hinnata, et ESC/RSC tulemused näitavad iga ESC/RSC kontrolli puhul, kas ESC/RSC kontroll on läbitud nõuetekohaselt või mitte.

ESC/RSC kontrolliaruande hindamine.

3

Vastuolud ja teatatud vead

Hinnata, et iga ESC/RSC kontrolli puhul, mis ei olnud nõuetekohaselt läbitud, on välja toodud ESC/RSC kontrollide käigus teatatud vastuolud ja vead;

ESC/RSC kontrolliaruande hindamine.

4

Mõjuanalüüs

Hinnata, et iga ESC/RSC kontrolli puhul, mida ei tehtud nõuetekohaselt, on tehtud mõjuanalüüs ESC-le/RSC-le avalduva mõju kohta ja see registreeritakse, kasutades D liites esitatud vormi.

ESC/RSC kontrolliaruande hindamine.

5

Tingimused

Hinnata, et kontrolliaruandes on osutatud kõikidele tingimustele.

ESC/RSC kontrolliaruande hindamine.

6

ESC/RSC koostalitlusvõime teatiste integreerimine

Hinnata, et kui ESC/RSC teatis põhineb ESC/RSC koostalitluse komponentide teatistel, kohaldatakse asjaomase allsüsteemi suhtes ESC/RSC koostalitluse komponendi teatise tulemusi.

ESC/RSC kontrolliaruande hindamine.

Teavitatud asutus ei kontrolli üle ühtegi rongisisese allsüsteemi juba läbiviidud EÜ vastavustõendamismenetluse käigus või juba ESC/RSC koostalitluse komponendi teatisega hõlmatud aspekti.

Kooskõlas direktiiviga (EL) 2016/797 võib seda hindamist tegev teavitatud asutus olla erinev teavitatud asutusest, kes viib läbi koostalitluse komponendi EÜ vastavustõendamise menetlust, või teavitatud asutusest, kes hindab ESC/RSC koostalitluse komponentide kontrolliaruannet.

6.3.4.   Raudteeäärse allsüsteemi hindamise nõuded

Käesoleva KTK kohaldamisalas tehtud hindamiste eesmärk on tõendada, et seadmed vastavad 4. peatükis osutatud nõuetele.

Raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi ETCSi osa loomiseks on vaja rakendusspetsiifilist teavet. See hõlmab järgmist:

| (1) | liini omadused, näiteks kalded, kaugused, marsruudielementide ja Eurobalise’i/Euroloopi seadmete asukohad, kaitstavad kohad jms; |
| --- | --- |

(1)

liini omadused, näiteks kalded, kaugused, marsruudielementide ja Eurobalise’i/Euroloopi seadmete asukohad, kaitstavad kohad jms;

| (2) | ETCS-süsteemi töödeldavad signaalimisandmed ja eeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

ETCS-süsteemi töödeldavad signaalimisandmed ja eeskirjad.

Käesolev KTK ei hõlma kontrolle, millega hinnatakse, kas rakendusspetsiifiline teave on õige.

Olenemata valitud moodulist:

| (1) | Tabelis 6.3 on esitatud kontrollid, mis tuleb raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi vastavustõendamisel teha, ning järgitavad põhiparameetrid; |
| --- | --- |

(1)

Tabelis 6.3 on esitatud kontrollid, mis tuleb raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi vastavustõendamisel teha, ning järgitavad põhiparameetrid;

| (2) | ei vaja funktsioonid ja talitlusvõimed, mida on koostalitluse komponentide tasemel juba kontrollitud, lisavastavustõendamist. |
| --- | --- |

(2)

ei vaja funktsioonid ja talitlusvõimed, mida on koostalitluse komponentide tasemel juba kontrollitud, lisavastavustõendamist.

| (3) | juba integreeritud koostalitluse komponendi tehnilise kirjelduse ajakohastamisest tulenev ajakohastamine ei nõua allsüsteemi teavitatud asutuse lisavastavustõendamist, kui koostalitluse komponendi teavitatud asutus kinnitab, et hinnatava ajakohastamise mõju piirdub koostalitluse komponendiga ja kui ajakohastamise integreerimist hindav ühiste ohutusmeetodite hindamisasutus ei ole kindlaks teinud mõju allsüsteemi tasandil.

  Tabel 6.3


  Raudteeäärse allsüsteemi vastavushindamise nõuded









  Nr | Tegur | Hindamise eesmärk | Toetavad tõendid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1a | Koostalitluse komponentide kasutamine | Kontrollida, kas kõik allsüsteemi integreeritavad koostalitluse komponendid on hõlmatud EÜ vastavusdeklaratsiooni ja vastava tõendiga. | Dokumentide olemasolu ja sisu |
| 1b | Kontrollida koostalitluse komponentide kasutamisele seatud piiranguid seoses allsüsteemi ja keskkonna omadustega. | Mõju analüüs dokumentide kontrollimise teel |
| 1c | Koostalitluse komponentide puhul, mida on kontrollitud allsüsteemi EÜ vastavustõendamise puhul kohaldatud versioonist erineva kontrolli ja signaalimise allsüsteemide KTK versiooni alusel ja/või allsüsteemi EÜ vastavustõendamise puhul kohaldatud tehnilistest kirjeldustest erinevate tehniliste kirjelduste alusel, kontrollida, et tõend tagab ka vastavuse hetkel kehtiva KTK nõuetele. | Mõju analüüs KTKs viidatud tehniliste kirjelduste ja koostalitluse komponentide tõendite võrdlemise teel |
| 2a | Koostalitluse komponentide integreerimine allsüsteemi







  Märkus. | Ainult need, mille erihindamine toimub allsüsteemi tasandil. |

(3)

juba integreeritud koostalitluse komponendi tehnilise kirjelduse ajakohastamisest tulenev ajakohastamine ei nõua allsüsteemi teavitatud asutuse lisavastavustõendamist, kui koostalitluse komponendi teavitatud asutus kinnitab, et hinnatava ajakohastamise mõju piirdub koostalitluse komponendiga ja kui ajakohastamise integreerimist hindav ühiste ohutusmeetodite hindamisasutus ei ole kindlaks teinud mõju allsüsteemi tasandil.

Tabel 6.3

Raudteeäärse allsüsteemi vastavushindamise nõuded

Nr

Tegur

Hindamise eesmärk

Toetavad tõendid

1a

Koostalitluse komponentide kasutamine

Kontrollida, kas kõik allsüsteemi integreeritavad koostalitluse komponendid on hõlmatud EÜ vastavusdeklaratsiooni ja vastava tõendiga.

Dokumentide olemasolu ja sisu

1b

Kontrollida koostalitluse komponentide kasutamisele seatud piiranguid seoses allsüsteemi ja keskkonna omadustega.

Mõju analüüs dokumentide kontrollimise teel

1c

Koostalitluse komponentide puhul, mida on kontrollitud allsüsteemi EÜ vastavustõendamise puhul kohaldatud versioonist erineva kontrolli ja signaalimise allsüsteemide KTK versiooni alusel ja/või allsüsteemi EÜ vastavustõendamise puhul kohaldatud tehnilistest kirjeldustest erinevate tehniliste kirjelduste alusel, kontrollida, et tõend tagab ka vastavuse hetkel kehtiva KTK nõuetele.

Mõju analüüs KTKs viidatud tehniliste kirjelduste ja koostalitluse komponentide tõendite võrdlemise teel

2a

Koostalitluse komponentide integreerimine allsüsteemi

Märkus.

Ainult need, mille erihindamine toimub allsüsteemi tasandil.

Kontrollida, et allsüsteemi siseliidesed on õigesti paigaldatud ja töötavad korralikult – põhiparameetrid 4.2.5, 4.2.7 ja tootja määratud tingimused.

(Ei kohaldata koostalitluse komponendi teljeloenduri ja teadetetahvlite puhul)

Kontrollid vastavalt tehnilistele kirjeldustele

2b

Kontrollida, et lisafunktsioonid (mida ei ole käesolevas KTKs täpsustatud) ei mõjutaks kohustuslikke funktsioone.

(Ei kohaldata koostalitluse komponendi teljeloenduri ja teadetetahvlite puhul)

Mõjuanalüüs

2c

Kontrollida, et ETCS-IDde väärtused jäävad lubatud vahemikku ja neil on kordumatud väärtused, kui see on nõutud käesoleva KTKga – põhiparameeter 4.2.9.

(Ei kohaldata koostalitluse komponendi teljeloenduri ja teadetetahvlite puhul)

Projekti tehniliste kirjelduste kontroll

2d

Koostalitluse komponentide teljeloendurite puhul (ainult):

Koostalitluse komponendi integreerimist allsüsteemi tuleb kontrollida:

Kontrollida viitenumbridokumendi 77 4. peatüki tabel 16 „Vastavushindamine“.

Kontrollida seadmete õiget paigaldust ning tootja ja/või taristuettevõtja määratud tingimusi.

Dokumentide kontroll

2e

Kontrollida, et allsüsteemi ETCSi osa jaoks on olemas süsteemi identifikaator.

Kui süsteemi identifikaatori funktsionaalset või realiseerimisosa muudetakse, et muudatus vastab määratlusele – põhiparameeter 4.2.20.3

Dokumentide kontroll

3

Raudteeäärsed juhtimisobjektid

Kontrollida, kas käesolevas KTKs täpsustatud nõuded teadetetahvlitele on täidetud (omadused, ühilduvus taristu nõuetega (gabariit jne), ühilduvus juhi nägemisväljaga, koostalitlusvõimeliste teadetetahvlite paigutus nende ettenähtud kasutuseesmärgi täitmiseks) – põhiparameeter 4.2.15.

Tehniline dokumentatsioon, KTKga vastavuses oleva veeremiga tehtud katsete või käituskatsete tulemused

4a

Taristuga integreerimine

Kontrollida ETCSi, RMRi ja ATO seadmete õiget paigaldust – põhiparameetrid 4.2.3, 4.2.4, 4.2.19 ja tootja määratud paigaldustingimused.

Kontrollide tulemused (vastavalt põhiparameetrites viidatud tehnilistele kirjeldustele ja tootja paigalduseeskirjadele)

4b

Kontrollida, et raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi seadmed on vastavuses raudteeäärse keskkonnaga – põhiparameeter 4.2.16.

Dokumentide kontroll (koostalitluse komponentide tõendeid ja võimalikke integreerimisviise on võrreldud raudteeäärsete seadmete omadustega)

5a

Integreerimine raudteeäärse signaalimisega

(ei kohaldata rongituvastuse osa suhtes)

Kontrollida, et kõiki rakenduses nõutavaid funktsioone rakendatakse vastavalt käesolevas KTKs viidatud tehnilistele kirjeldustele – põhiparameeter 4.2.3.

Dokumentide kontroll (taotleja projekti tehniline kirjeldus ja koostalitluse komponentide tõendid)

5b

Kontrollida parameetrite õiget konfiguratsiooni (Eurobalise’i telegrammid, RBC-sõnumid, teadetetahvlite asukohad jne).

Dokumentide kontroll (parameetrite väärtusi võrreldakse raudteeäärsete seadmete ja signaalimisseadmete omadustega)

5c

Kontrollida, et liidesed on õigesti paigaldatud ja töötavad korralikult.

Projekti vastavustõendamine ja katsed taotleja esitatud teabe alusel

5d

Kontrollida, et raudteeäärne kontrolli ja signaalimise allsüsteem töötab korralikult vastavalt raudteeäärsetes signaalimisliidestes olevale teabele (nt Eurobalise’i telegrammide asjakohane genereerimine LEUs või sõnumite genereerimine RBCs).

Projekti vastavustõendamine ja katsed taotleja esitatud teabe alusel

6a

Integreerimine rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemidega

Kontrollida RMRi katvust – põhiparameeter 4.2.4.

Kohapealsed mõõtmised

6b

Kontrollida, et kõik rakenduses nõutavad funktsioonid on rakendatud vastavalt käesolevas KTKs viidatud tehnilistele kirjeldustele – põhiparameetrid 4.2.3, 4.2.4 ja 4.2.5.

Punktis 6.1.2 täpsustatud tööstsenaariumide katsete aruanded eri tarnijate vähemalt kahe sertifitseeritud rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga. Aruandes peab osutama, milliseid katsestsenaariume katsetati, millist rongisisest seadet kasutati ja kas katsed tehti laborites, katseliinidel või reaalsetes rakendustes.

7

Rongituvastussüsteemide ühilduvus

(v.a teljeloendurid)

Kontrollida rongituvastussüsteemide vastavust käesoleva KTK nõuetele – põhiparameetrid 4.2.10 ja 4.2.11. Kontrollida viitenumbri 77 dokumendi 4. peatükki.

Kontrollida seadmete õiget paigaldust ning tootja ja/või taristuettevõtja määratud tingimusi.

Olemasolevatest rajatistest pärinevate seadmete ühilduvuse tõendid (juba kasutatavate süsteemide puhul); katsete tegemine vastavalt uutele tüüpidele kehtestatud standarditele.

Kohapealsed mõõtmised, millega tõestatakse paigalduse õigsust.

Seadmete õige paigalduse dokumentide kontroll.

8a

Töökindlus, käideldavus, hooldatavus, ohutus (RAMS)

(v.a rongituvastus)

Kontrollida vastavust ohutusnõuetele – põhiparameeter 4.2.1.1.

Riskihindamise ühises ohutusmeetodis täpsustatud menetluste rakendamine.

8b

Kontrollida kvantitatiivsete töökindluse sihtväärtuste järgimist – põhiparameeter 4.2.1.2.

Arvutused

8c

Kontrollida vastavust hooldusnõuetele – punkt 4.2.20.2.

Dokumentide kontroll

9

Integreerimine rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide ning veeremiga: katsed kavandatud kasutust kajastavatel tingimustel.

Katsetada allsüsteemi käitumist nii mitmes kavandatud kasutust kajastavas tingimuses, kui on reaalselt võimalik (nt rongi kiirus, rongide arv liinil, ilmastikutingimused). Katsega peab saama kontrollida järgmist:

| (1) | rongituvastussüsteemide toimivus – põhiparameetrid 4.2.10, 4.2.11, |
| --- | --- |

(1)

rongituvastussüsteemide toimivus – põhiparameetrid 4.2.10, 4.2.11,

| (2) | raudteeäärne kontrolli ja signaalimise allsüsteem on vastavuses raudteeäärse keskkonnaga – põhiparameeter 4.2.16 |
| --- | --- |

(2)

raudteeäärne kontrolli ja signaalimise allsüsteem on vastavuses raudteeäärse keskkonnaga – põhiparameeter 4.2.16

Nimetatud katsed suurendavad ka kindlustunnet süsteemsete tõrgete puudumise kohta.

Nende katsete rakendusalast jäävad välja katsed, mis on tehtud eri etappides: arvesse võetakse koostalitluse komponentide tasandil tehtud katseid ja simuleeritud keskkonnas allsüsteemil tehtud katseid.

| Märkus. | Tõendis peab märkima, milliseid tingimusi katsetati ja milliseid standardeid kohaldati. |
| --- | --- |

Märkus.

Tõendis peab märkima, milliseid tingimusi katsetati ja milliseid standardeid kohaldati.

Tehtud katsete aruanded

10

ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvus

Kavandatud ESC ja RSC kontrollid hõlmavad üksnes KTK nõudeid ja on kooskõlas tehniliste kirjeldustega – põhiparameeter 4.2.17.

Kavandatud ESC/RSC-tüüpide dokumendikontroll, kui need on uued või muudetud.

VÕI

ESC ja RSC tüübi (tüüpide) tehnilise ühilduvuse kontrollid avaldatakse ameti ESC/RSC tehnilises dokumendis kui „Kehtiv“, kui need jäävad muutumatuks.

6.4.   KTK nõuete osalise hindamise korral kohaldatavad sätted

6.4.1.   Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide osade hindamine

Vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikele 7 võib teavitatud asutus välja anda EÜ vastavustõendeid allsüsteemi teatud osade kohta, kui asjaomased KTKd seda lubavad.

Nagu on osutatud käesoleva KTK punktis 2.2 (Kohaldamisala), hõlmavad raudteeäärsed ja rongisisesed kontrolli ja signaalimise allsüsteemid osi, mis on täpsustatud punktis 4.1 (Sissejuhatus).

EÜ vastavustõendi võib välja anda iga käesolevas KTKs kirjeldatud osa või osade kombinatsiooni kohta.

Olenemata valitud moodulist peab teavitatud asutus kontrollima, kas nõuded (kõik asjakohased nõuded, mis on sätestatud tabelis 6.2.1) on täidetud:

| (1) | kõnealuse osa puhul ja |
| --- | --- |

(1)

kõnealuse osa puhul ja

| (2) | selle liideste puhul allsüsteemi muutmata osadega ja |
| --- | --- |

(2)

selle liideste puhul allsüsteemi muutmata osadega ja

| (3) | integreerimise puhul allsüsteemi muutmata osadega. |
| --- | --- |

(3)

integreerimise puhul allsüsteemi muutmata osadega.

Rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi puhul: osade hindamisel tuleb teavitatud asutus(t)e väljastatud EÜ vastavustõendamise sertifikaadiga (sertifikaatidega) kaaluda ühte järgmistest võimalustest:

| (1) | rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise sertifikaat, mis hõlmab kõiki osi, või |
| --- | --- |

(1)

rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise sertifikaat, mis hõlmab kõiki osi, või

| (2) | EÜ vastavustõendamise sertifikaat iga järgmise osade rühma kohta:






  (a) | rongiturvangusüsteem, andmeside ja rongide automaatjuhtimise osad ning |
| --- | --- | --- |

(2)

EÜ vastavustõendamise sertifikaat iga järgmise osade rühma kohta:

(a)

rongiturvangusüsteem, andmeside ja rongide automaatjuhtimise osad ning

| (b) | raadio-häälside osa. |
| --- | --- |

(b)

raadio-häälside osa.

EÜ vastavustõendamise sertifikaadil peavad olema märge ja tõendid kõigi tabeli 6.2.1 nõuete täitmise ning osadevaheliste võimalike liideste või nende puudumise kohta ühel järgmistest viisidest:

| (1) | teise osa / osade rühmaga liideste puudumine või |
| --- | --- |

(1)

teise osa / osade rühmaga liideste puudumine või

| (2) | teise osa / osade rühmaga liideste puhul teise osa / osade rühma kasutustingimuste ja -piirangute puudumine.
  Liideste puhul, mis nõuavad kasutustingimusi ja -piiranguid vastavalt käesoleva KTK tabelis 6.2.1 kindlaksmääratud nõuetele ning kui teise osa/osaderühma suhtes kehtivad ekspordipiirangud, peab olema olemas EÜ allsüsteemi sertifikaat; või |
| --- | --- |

(2)

teise osa / osade rühmaga liideste puhul teise osa / osade rühma kasutustingimuste ja -piirangute puudumine.

Liideste puhul, mis nõuavad kasutustingimusi ja -piiranguid vastavalt käesoleva KTK tabelis 6.2.1 kindlaksmääratud nõuetele ning kui teise osa/osaderühma suhtes kehtivad ekspordipiirangud, peab olema olemas EÜ allsüsteemi sertifikaat; või

| (3) | Kui allsüsteem koosneb ainult ühest osast / osade rühmast, ei ole lisahindamist allsüsteemi tasandil vaja, kui osa / osade rühma hindamine hõlmab kõiki selle osa / osade rühma KTK nõudeid. Sel juhul asendab osa EÜ vastavustõendamise sertifikaat allsüsteemi EÜ vastavustõendamise sertifikaati. |
| --- | --- |

(3)

Kui allsüsteem koosneb ainult ühest osast / osade rühmast, ei ole lisahindamist allsüsteemi tasandil vaja, kui osa / osade rühma hindamine hõlmab kõiki selle osa / osade rühma KTK nõudeid. Sel juhul asendab osa EÜ vastavustõendamise sertifikaat allsüsteemi EÜ vastavustõendamise sertifikaati.

6.4.2.   Vastavustõendamise vaheteatis

Kui hinnatakse taotleja täpsustatud selliste allsüsteemide vastavust, mis erinevad tabelis 4.1 lubatud osadest ja kui hindamine erineb käesoleva KTK punktis 6.4.1 (Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide osade hindamine) kirjeldatud protsessist või kui lõpetatud on ainult tõendamismenetluse teatavad etapid, on lubatud välja anda üksnes vastavustõendamise vaheteatis.

6.5.   Vigade haldamine

Kui katsete või allsüsteemi tööea ajal ilmnevad kõrvalekalded ettenähtud funktsioonidest ja/või toimivusest, teavitavad taotlejad ja/või operaatorid viivitamata ametit ja lube andvat asutust, kes andis kõnealustele raudteeäärsetele allsüsteemidele või veeremiüksustele loa, et algatada direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 16 sätestatud menetlus. Kõnealuse direktiivi artikli 16 lõike 3 kohaldamise tulemusena:

| (1) | kui kõrvalekalde põhjuseks on käesoleva KTK ebaõige kohaldamine või konstruktsioonivead või seadmete paigaldamise vead, võtab parandusmeetmed asjakohase tõendi taotleja ning asjaomaseid tõendeid ja/või vastavat tehnilist dokumentatsiooni koos vastavate EÜ deklaratsioonidega uuendatakse (seoses koostalitluse komponentide ja/või allsüsteemidega); |
| --- | --- |

(1)

kui kõrvalekalde põhjuseks on käesoleva KTK ebaõige kohaldamine või konstruktsioonivead või seadmete paigaldamise vead, võtab parandusmeetmed asjakohase tõendi taotleja ning asjaomaseid tõendeid ja/või vastavat tehnilist dokumentatsiooni koos vastavate EÜ deklaratsioonidega uuendatakse (seoses koostalitluse komponentide ja/või allsüsteemidega);

| (2) | kui kõrvalekalde põhjuseks on käesoleva KTK või selles viidatud tehnilise kirjelduse vead, algatatakse direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 6 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(2)

kui kõrvalekalde põhjuseks on käesoleva KTK või selles viidatud tehnilise kirjelduse vead, algatatakse direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 6 sätestatud menetlus.

Taotlejad ja/või tarnijad võivad kohaldada tuvastatud vea suhtes oma lahendust, kui veaga seotud muutmistaotlus on muudatuste juhtimise (CCM) protseduuri käigus valideeritud vastavalt määruse (EL) 2016/796 artikli 28 lõikele 2. Valideerimine toimub kolme kuu jooksul pärast täieliku teabe esitamist.

Sellist ajutist lahendust tuvastatud veale, mis ei ekspordi piiranguid teise allsüsteemi, võib rakendada seni, kuni kokkulepitud veaparandus on vastu võetud kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK uues versioonis. Kui tuvastatud veale lahenduse leidmine uues KTK versioonis on vastu võetud, kohaldavad taotlejad ja/või tarnijad vastuvõetud lahendust olemasolevatele veeremiüksustele vastavalt varasemale järgmistest tingimustest:

| (a) | Kui veaparanduse rakendamine ei nõua luba: järgmisel korral, kui veaparandus on tabeli B1.1 rea 1 kohaselt kohustuslik, kuid mitte enne 1.1.2026. |
| --- | --- |

(a)

Kui veaparanduse rakendamine ei nõua luba: järgmisel korral, kui veaparandus on tabeli B1.1 rea 1 kohaselt kohustuslik, kuid mitte enne 1.1.2026.

| (b) | Kui veaparanduse rakendamine nõuab luba: järgmisel uuesti loa andmisel, mis tuleneb veeremiüksuste rongiturvangusüsteemi (ETCS) järjekordsest muudatusest |
| --- | --- |

(b)

Kui veaparanduse rakendamine nõuab luba: järgmisel uuesti loa andmisel, mis tuleneb veeremiüksuste rongiturvangusüsteemi (ETCS) järjekordsest muudatusest

| (c) | Veeremiüksuse rongiturvangusüsteemi osa järgmisel uuendamisel kõrgemale süsteemiversioonile. |
| --- | --- |

(c)

Veeremiüksuse rongiturvangusüsteemi osa järgmisel uuendamisel kõrgemale süsteemiversioonile.

| Märkus. | Koostalitluse komponentide puhul, mille puhul punktis 7.2.10.1 kirjeldatud viisil esitatud teabe tulemus näitab, et puudub mõju ohutusele, toimimisele ja koostalitlusvõimele, ei ole ajakohastamine vajalik. |
| --- | --- |

Märkus.

Vigade parandamine võib mõjutada raudteeäärseid kontrolli ja signaalimise allsüsteeme ning rongisiseseid kontrolli ja signaalimise allsüsteeme. Amet korraldab kogu saadud teabe tõhusa töötlemise, et hõlbustada muudatuste haldamise protsessi tehniliste kirjelduste, sealhulgas katse tehnilise kirjelduse, täiendamiseks ja edasiarendamiseks.

6.5.1.   EÜ sertifikaatide sisu

Vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/250 (22) kirjeldavad teavitatud asutused asjakohastes EÜ sertifikaatides koostalitluse komponentide ja allsüsteemide kasutuspiiranguid ja -tingimusi.

Teavitatud asutused kooskõlastavad ametiga määruse (EL) 2016/796 artikli 29 alusel loodud töörühmas koostalitluse komponentide ja allsüsteemide vigade, kasutuspiirangute ja -tingimuste haldamise viisi asjakohastes EÜ vastavustõendamise sertifikaatides ja nendega kaasnevas tehnilises dokumentatsioonis.

Teavitatud asutuse väljastatud lisatud tehnilises dokumentatsioonis kasutatakse D liites esitatud vormi.

6.5.2.   EÜ deklaratsioonide sisu

Vastavalt rakendusmäärusele (EL) 2019/250 kirjeldab koostalitluse komponendi tootja või allsüsteemi taotleja EÜ vastavusdeklaratsioonis või vastavustõendamisel kasutuspiiranguid ja -tingimusi.

Lisatud tehnilises dokumentatsioonis kasutatakse D liites esitatud vormi.

7.   KONTROLLI JA SIGNAALIMISE ALLSÜSTEEMIDE KTK RAKENDAMINE

7.1.   Sissejuhatus

Käesolevas peatükis on välja toodud KTK rakendamise tehnilised meetmed, eelkõige üleminek A-klassi süsteemidele.

Arvestama peab tõsiasjaga, et KTK rakendamist tuleb aeg-ajalt koordineerida teiste KTKde rakendamisega.

7.2.   Üldiselt kohaldatavad normid

7.2.1.   Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide või nende osade täiendamine või uuendamine

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide täiendamine või uuendamine võib hõlmata süsteemi mingit osa või kõiki osi, nagu on sätestatud punktis 2.2 (Kohaldamisala).

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide eri osi võib seega täiendada või uuendada eraldi, kui sellega ei seata ohtu koostalitlusvõimet.

Vt iga osa põhiparameetrite punktist 4.1 (Sissejuhatus).

7.2.2.   Olemasoleva rongisisese allsüsteemi muudatused

Selles punktis määratakse kindlaks põhimõtted, mida muudatusi haldavad üksused ja lube andvad üksused kohaldavad kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikes 9, artikli 21 lõikes 12 ja IV lisas kirjeldatud EÜ vastavustõendamise menetlusega. Kõnealust menetlust arendatakse edasi rakendusmääruse (EL) 2018/545 artiklites 13, 15 ja 16 ning otsuses 2010/713/EL.

Seda punkti kohaldatakse juhul, kui olemasolevat rongisisesest allsüsteemi või rongisisese allsüsteemi tüüpi muudetakse, sh uuendatakse või täiendatakse. Seda ei kohaldata rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punktis a käsitletud muudatuste korral.

7.2.2.1.   Rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide muudatuste juhtimise eeskirjad

| (1) | Käesoleva KTK tabelis 4.1 kindlaks määratud osadele ja rongisisese allsüsteemi põhiparameetritele, mida muudatus(ed) ei mõjuta, ei ole vaja teha käesoleva KTK sätete kohast vastavushindamist. Muudatusi haldav üksus peab esitama nende osade ja põhiparameetrite nimekirja, mida muudatus mõjutas. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Muudatusi haldav üksus teatab teavitatud asutusele kõigist muudatustest, mis mõjutavad allsüsteemi asjakohas(t)e uusi kontrolle nõudva(te) KTK(de) nõuetele vastavust, kooskõlas rakendusmääruse (EL) 2018/545 artiklitega 15 ja 16 ning otsusega 2010/713/EL ja kohaldades EÜ vastavustõendamise mooduleid SB, SD/SF või SH1 ning asjakohasel juhul direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõiget 5. Kõnealuse teabe peab muudatusi haldav üksus esitama koos vastavate viidetega kehtiva EÜ sertifikaadiga seotud tehnilisele dokumentatsioonile. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Muudatusi haldav üksus peab põhjendama ja dokumenteerima, et säilib kohaldatavate nõuete terviklikkus allsüsteemi tasandil, ning teavitatud asutus peab seda hindama. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Rongisisese allsüsteemi konstruktsiooni peamisi omadusi mõjutavad muudatused on kindlaks määratud tabelis 7.1 (Peamised konstruktsiooniomadused) ja need liigitatakse vastavalt rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punktile c või d; kooskõlas tabeliga 7.1 (Peamised konstruktsiooniomadused) liigitab muudatusi haldav üksus muudatused, mis ei mõjuta peamisi konstruktsiooniomadusi, kuid on nendega seotud vastavalt rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punktile b. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Muudatusi, mis ei ole punktiga 7.2.2.1(4) hõlmatud, käsitatakse muudatustena, mis ei mõjuta peamisi konstruktsiooniomadusi. Muudatusi haldav üksus liigitab need vastavalt rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punktile a või b.







  Märkus. | Muudatusi haldav üksus liigitab punktis 7.2.2.1(4) ja eespoolses punktis esitatud muudatused, ilma et see mõjutaks direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 lõike 12 punktis b kohustuslikuks tehtud ohutushinnangut. |
| --- | --- | --- |

(5)

Märkus.

| (6) | Kõik muudatused on vastavuses kehtivate KTKdega, (23) olenemata nende liigitusest.

  Tabel 7.1


  Peamised konstruktsiooniomadused
















  1. | KTK punkt |
| --- | --- | --- |

(6)

Tabel 7.1

Peamised konstruktsiooniomadused

1.

KTK punkt

| 2. | Seotud peamine konstruktsiooniomadus / peamised konstruktsiooniomadused |
| --- | --- |

2.

Seotud peamine konstruktsiooniomadus / peamised konstruktsiooniomadused

| 3. | Rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punkti b kohased muudatused, mis ei mõjuta peamisi konstruktsiooniomadusi |
| --- | --- |

3.

Rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punkti b kohased muudatused, mis ei mõjuta peamisi konstruktsiooniomadusi

| 4. | Muudatused, mis mõjutavad peamisi konstruktsiooniomadusi, kuid jäävad lubatud parameetrivahemikku, tuleb liigitada rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punkti c alusel |
| --- | --- |

4.

Muudatused, mis mõjutavad peamisi konstruktsiooniomadusi, kuid jäävad lubatud parameetrivahemikku, tuleb liigitada rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punkti c alusel

| 5. | Muudatused, mis mõjutavad peamisi konstruktsiooniomadusi ja jäävad väljapoole lubatud parameetrivahemikku, tuleb seega liigitada rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punkti d alusel |
| --- | --- |

5.

Muudatused, mis mõjutavad peamisi konstruktsiooniomadusi ja jäävad väljapoole lubatud parameetrivahemikku, tuleb seega liigitada rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 15 lõike 1 punkti d alusel

| 4.2.2 | Rongisisesed ETCS-funktsioonid |
| --- | --- |

4.2.2

Rongisisesed ETCS-funktsioonid

Rongisisesed ETCSi seadmed ning A liite kontrolli ja signaalimise KTK tehniliste kirjelduste kogumik

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Kasutage muud A liite tehniliste kirjelduste kogumikku

ETCS-süsteemi seaduslikult kasutatavate versioonide hulk

Ei kohaldata

Ei kohaldata

ETCSi paigaldamine või töölerakendamine;

Seaduslikult kasutatavate ETCS-süsteemi versioonide hulga muutmine A liites esitatud tehniliste kirjelduste kogumist.

ETCSi rongisiseste seadmete paigaldamine

Kõigile punkti 7.2.2.2 tingimustele vastamine (täideviimise identifikaatori muudatus)

Ei kohaldata

Kõigile punkti 7.2.2.2 (funktsiooni identifikaatori muudatus) tingimustele mittevastamine

Rongi terviklikkust käsitleva (mitte juhilt saadud) teabe haldamine

Ei kohaldata

Rongi terviklikkuse kontrolli lisamine või eemaldamine

Ei kohaldata

Rongist saadav ohutu koostepikkuse teave, mis on vajalik liinile pääsemiseks, ja SIL-ohutustase

Ei kohaldata

Ohutu koostepikkuse teabe lisamine või eemaldamine

Ei kohaldata

| 4.2.17.1 | ETCS-süsteemi ühilduvus |
| --- | --- |

4.2.17.1

ETCS-süsteemi ühilduvus

ETCS-süsteemi ühilduvus

Ei kohaldata

Kõigile punkti 7.2.2.4 tingimustele vastava ESC teatise lisamine või eemaldamine

Kõigile punkti 7.2.2.4 tingimustele mittevastava ESC teatise lisamine või eemaldamine

| 4.2.4 | Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR) |
| --- | --- |

4.2.4

Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR)

| 4.2.4.2.1 | GSM-Ri kõne- ja operatiivsiderakendused |
| --- | --- |

4.2.4.2.1

GSM-Ri kõne- ja operatiivsiderakendused

Rongisisene GSM-Ri raadiokõneside ja selle arendusalus

Kõigile punkti 7.2.2.3 tingimustele vastava muu arendusaluse kasutamine

Ei kohaldata

GSM-Ri rongiraadio paigaldamine või töölerakendamine

Kõigile punkti 7.2.2.3 tingimustele mittevastava muu arendusaluse kasutamine.

GSM-Ri kõneside ja operatiivside rakendamine

Kõigile punkti 7.2.2.3 tingimustele vastamine (täideviimise identifikaatori muudatus)

Ei kohaldata

Kõigile punkti 7.2.2.3 (funktsiooni identifikaatori muudatus) tingimustele mittevastamine

GSM-Ri SIM-kõnekaart, mis toetab funktsiooni Group ID 555

Ei kohaldata

SIM-kaardi rühmatunnuse 555 (group ID 555) muutmine

Ei kohaldata

| 4.2.17.3 | ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvus |
| --- | --- |

4.2.17.3

ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvus

Raadiosidesüsteemi ühilduvus

Ei kohaldata

Kõigile punkti 7.2.2.4 tingimustele vastava RSC teatise lisamine või eemaldamine

Kõigile punkti 7.2.2.4 tingimustele mittevastava RSC teatise lisamine või eemaldamine

| 4.2.4 | Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR) |
| --- | --- |

4.2.4

Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR)

| 4.2.4.3.1.1 | GSM-Ri andmeside ETCSi jaoks |
| --- | --- |

4.2.4.3.1.1

GSM-Ri andmeside ETCSi jaoks

| 4.2.4.3.2.1 | GSM-Ri andmeside ATO jaoks |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.1

GSM-Ri andmeside ATO jaoks

Rongisisene GSM-Ri raadioandmeside ja selle arendusalus

Kõigile punkti 7.2.2.3 tingimustele vastava muu arendusaluse kasutamine

Ei kohaldata

GSM-Ri EDORi paigaldamine või töölerakendamine

Kõigile punkti 7.2.2.3 tingimustele mittevastava muu arendusaluse kasutamine

GSM-Ri andmeside ETCS-süsteemi ja automaatse rongijuhtimissüsteemi rakendamiseks

Kõigile punkti 7.2.2.3 tingimustele vastamine (täideviimise identifikaatori muudatus)

Ei kohaldata

Kõigile punkti 7.2.2.3 (funktsiooni identifikaatori muudatus) tingimustele mittevastamine

| 4.2.17.3 | ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvus |
| --- | --- |

4.2.17.3

ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvus

Raadioandmesüsteemi ühilduvus

Ei kohaldata

Kõigile punkti 7.2.2.4 tingimustele vastava RSC teatise lisamine või eemaldamine

Kõigile punkti 7.2.2.4 tingimustele mittevastava RSC teatise lisamine või eemaldamine

| 4.2.4 | Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR) |
| --- | --- |

4.2.4

Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR)

| 4.2.4.1.1 | GSM-Ri põhisidefunktsioon |
| --- | --- |

4.2.4.1.1

GSM-Ri põhisidefunktsioon

Kõne SIM-kaardi GSM-Ri koduvõrk

Ei kohaldata

KTKga ühilduva GSM-Ri SIM-kaardi vahetamine teise KTKga ühilduva GSM-Ri SIM-kaardi vastu, millel on teistsugune GSM-Ri koduvõrk

Ei kohaldata

Andmete vahetamiseks kasutatava SIM-kaardi GSM-Ri koduvõrk

Ei kohaldata

KTKga ühilduva GSM-Ri SIM-kaardi vahetamine teise KTKga ühilduva GSM-Ri SIM-kaardi vastu, millel on teistsugune GSM-Ri koduvõrk

Ei kohaldata

| 4.2.18 | Rongisisesed ATO-funktsioonid |
| --- | --- |

4.2.18

Rongisisesed ATO-funktsioonid

Rongisisese ATO süsteemi versioon

Ei kohaldata

Kõigile punktis 7.2.2.3 esitatud tingimustele vastava ATO süsteemi versiooni muutmine.

Rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi ATO osa lisamine või eemaldamine. ATO operatiivse kasutamise alustamine.

Või kõigile punktis 7.2.2.3 esitatud tingimustele mittevastava ATO süsteemi versiooni muutmine.

Rongisisese ATO rakendamine

Kõigile punkti 7.2.2.3 tingimustele vastamine (täideviimise identifikaatori muudatus)

Ei kohaldata

Kõigile punkti 7.2.2.3 (funktsiooni identifikaatori muudatus) tingimustele mittevastamine

| 7.2.5 | Olemasolevad süsteemid |
| --- | --- |

7.2.5

Olemasolevad süsteemid

Paigaldatud B-klassi süsteemid või muud rongi turvangu, juhtimise ja hoiatuste olemasolevad süsteemid (süsteem ja kui see on kohaldatav, siis ka versioon)

B-klassi süsteemi nõuded jäävad asjaomase liikmesriigi vastutusalasse.

B-klassi süsteemi nõuded jäävad asjaomase liikmesriigi vastutusalasse.

B-klassi rongiturvangusüsteemide lisamine või eemaldamine

B-klassi süsteemi nõuded jäävad asjaomase liikmesriigi vastutusalasse.

On paigaldatud B-klassi või muud olemasolevate süsteemide hulka kuuluvad raadiosüsteemid (süsteem ja kui on kohaldatav, siis ka selle versioon)

B-klassi süsteemi nõuded jäävad asjaomase liikmesriigi vastutusalasse.

B-klassi süsteemi nõuded jäävad asjaomase liikmesriigi vastutusalasse.

Olemasoleva B-klassi raadiosüsteemi lisamine või eemaldamine

B-klassi süsteemi nõuded jäävad asjaomase liikmesriigi vastutusalasse.

| (7) | EÜ vastavustõendamise sertifikaadi koostamisel võib teavitatud asutus viidata järgmisele:






  (a) | – algne EÜ vastavustõendamise sertifikaat – kui see on veel kehtiv – muutumatuks jäänud projektiosade või nende osade puhul, mis on muutunud, kuid ei mõjuta allsüsteemi vastavust; |
| --- | --- | --- |

(7)

(a)

– algne EÜ vastavustõendamise sertifikaat – kui see on veel kehtiv – muutumatuks jäänud projektiosade või nende osade puhul, mis on muutunud, kuid ei mõjuta allsüsteemi vastavust;

| (b) | – algse EÜ vastavustõendamise sertifikaadi muudatused projekti muudetud osade puhul, mis mõjutavad allsüsteemi vastavust EÜ vastavustõendamisel kasutatud kehtivale KTK versioonile. |
| --- | --- |

(b)

– algse EÜ vastavustõendamise sertifikaadi muudatused projekti muudetud osade puhul, mis mõjutavad allsüsteemi vastavust EÜ vastavustõendamisel kasutatud kehtivale KTK versioonile.

| (8) | Igal juhul peab muudatusi haldav üksus tagama, et EÜ sertifikaadiga seotud tehnilist dokumentatsiooni ajakohastatakse vastavalt. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | EÜ sertifikaatidega seotud ajakohastatud tehnilisele dokumentatsioonile viidatakse tehnilises toimikus, mis on lisatud EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile, mille andis muudatusi haldav üksus rongisisese allsüsteemi kohta, mida peetakse muudetud tüübile vastavaks. |
| --- | --- |

(9)

7.2.2.2.   Tingimused rongisiseste ETCS-funktsioonide muutmiseks, mis ei mõjuta peamisi konstruktsiooniomadusi

| (1) | Sihtfunktsioonid (24) jäävad samaks või seatakse olekusse, mida eeldati juba algse sertifikaadi või loa andmisel. Sihtfunktsioon loetakse samaks, kui kohaldatakse punktis 7.2.10 kirjeldatud tehniliste kirjelduste kontrolli (vigade parandamise) protsessi, mis hõlmab vigade parandamise või leevendusmeetmete rakendamist. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ohutuse ja tehnilise ühilduvuse seisukohast olulised liidesed jäävad samaks või seatakse olekusse, mida eeldati juba algse sertifikaadi või loa andmisel. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Ohutushinnangu tulemus (nt standardi EN 50126 kohane ohutusjuhtum) jääb samaks. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Muudatuse tõttu ei lisatud ühtegi uut ohutusega seotud rakenduste tingimust (SRAC) ega koostalitluspiirangut. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Punktis 4.2.1 täpsustatud ühiste ohutusmeetodite hindamisasutus (CSM RA) hindas sõltumatult taotleja riskihinnangut ja tõestas selle käigus, et muudatus ei kahjusta ohutust. Taotleja tõestus sisaldab tõendit selle kohta, et muudatus tegelikult parandab funktsioonide algse kõrvalekalde põhjuseid. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Olenevalt muudatuse liigist:






  (a) | Kui muudatus on tehtud tootevea tõttu: muudatus tehakse teavitatud asutuse poolt heaks kiidetud kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaselt. Teiste moodulite puhul peab olema põhjendatud, et tehtud vastavustõendamine kehtib edasi (25). |
| --- | --- | --- |

(6)

(a)

Kui muudatus on tehtud tootevea tõttu: muudatus tehakse teavitatud asutuse poolt heaks kiidetud kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaselt. Teiste moodulite puhul peab olema põhjendatud, et tehtud vastavustõendamine kehtib edasi (25).

| (b) | Kui muudatus tehakse tehniliste kirjelduste kontrolli tõttu (ajakohastatud tehnilised kirjeldused on A liites tabelis A 2 koos veaparanduse kirjeldustega): on vaja koostalitluse komponentide või allsüsteemide ajakohastatud EÜ konstruktsioonihindamistõendit või EÜ tüübihindamistõendit koos vigade parandamise rakendamisega. Sel juhul kohaldatakse punkti 6.3.3(3). |
| --- | --- |

(b)

Kui muudatus tehakse tehniliste kirjelduste kontrolli tõttu (ajakohastatud tehnilised kirjeldused on A liites tabelis A 2 koos veaparanduse kirjeldustega): on vaja koostalitluse komponentide või allsüsteemide ajakohastatud EÜ konstruktsioonihindamistõendit või EÜ tüübihindamistõendit koos vigade parandamise rakendamisega. Sel juhul kohaldatakse punkti 6.3.3(3).

| (7) | Individuaalse konfiguratsiooni juhtimise abil määratakse kindlaks süsteemi identifikaator (nagu on määratletud punktis 4.2.20.3) ning süsteemi identifikaatori funktsiooni identifikaatorit ei ole pärast muudatust muudetud. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Muudatus on rakendusmääruse (EL) 2018/545 artiklis 5 nõutava konfiguratsiooni juhtimise osa. |
| --- | --- |

(8)

7.2.2.3.   Tingimused raudteedele mõeldud rongisiseste mobiilside funktsioonide või ATO rongisiseste funktsioonide muutmiseks, mis ei mõjuta peamisi konstruktsiooniomadusi

| (1) | Sihtfunktsioonid (26) jäävad samaks või seatakse olekusse, mida eeldati juba algse sertifikaadi või loa andmisel. Sihtfunktsioon loetakse samaks, kui kohaldatakse punktis 7.2.10 kirjeldatud tehniliste kirjelduste kontrolli (vigade parandamise) protsessi, mis hõlmab kas vigade parandamist või leevendusmeetmete rakendamist. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Tehnilise ühilduvuse seisukohast olulised liidesed jäävad samaks või seatakse olekusse, mida eeldati juba algse sertifikaadi või loa andmisel. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Olenevalt muudatuse liigist:






  (a) | Kui muudatus on tehtud tootevea tõttu: muudatus tehakse teavitatud asutuse poolt heaks kiidetud kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaselt. Teiste moodulite puhul peab olema põhjendatud, et tehtud vastavustõendamine kehtib edasi (27). |
| --- | --- | --- |

(3)

(a)

Kui muudatus on tehtud tootevea tõttu: muudatus tehakse teavitatud asutuse poolt heaks kiidetud kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaselt. Teiste moodulite puhul peab olema põhjendatud, et tehtud vastavustõendamine kehtib edasi (27).

| (b) | Kui muudatus tehakse tehniliste kirjelduste kontrolli tõttu (ajakohastatud tehnilised kirjeldused on A liites tabelis A 2 koos veaparanduse kirjeldustega): on vaja koostalitluse komponentide või allsüsteemide ajakohastatud EÜ konstruktsioonihindamistõendit või EÜ tüübihindamistõendit koos vigade parandamise rakendamisega. Sel juhul kohaldatakse punkti 6.3.3(3). |
| --- | --- |

(b)

Kui muudatus tehakse tehniliste kirjelduste kontrolli tõttu (ajakohastatud tehnilised kirjeldused on A liites tabelis A 2 koos veaparanduse kirjeldustega): on vaja koostalitluse komponentide või allsüsteemide ajakohastatud EÜ konstruktsioonihindamistõendit või EÜ tüübihindamistõendit koos vigade parandamise rakendamisega. Sel juhul kohaldatakse punkti 6.3.3(3).

| (4) | Muudatus on rakendusmääruse (EL) 2018/545 artiklis 5 nõutava konfiguratsiooni juhtimise osa. |
| --- | --- |

(4)

7.2.2.4.   Tingimused rongisisese allsüsteemi ETCSi või raadiosüsteemi ühilduvusega seotud muutmiseks, mis ei mõjuta peamisi konstruktsiooniomadusi

| (1) | ESC või RSC teatise lisamise või väljajätmise tõttu ei ole lisatud ega eemaldatud ühtegi ohutusega seotud rakenduste tingimust (SRAC) ega koostalitlusvõime piirangut, mis on seotud tehnilise ühilduvusega võrguga. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | ESC või RSC teatise tõttu ei ole lisatud ega eemaldatud koostalitluspiiranguid (kasutuspiirangud või -tingimused), mis on seotud tehnilise ühilduvusega võrguga. |
| --- | --- |

(2)

7.2.3.   Olemasoleva raudteeäärse allsüsteemi täiendamine või uuendamine

Selles punktis määratakse kindlaks põhimõtted, mida muudatusi haldavad üksused ja lube andvad üksused kohaldavad kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 15 lõikes 9 ja artikli 18 lõikes 6 ning otsuses 2010/713/EL kirjeldatud EÜ vastavustõendamise menetlusega.

7.2.3.1.   Olemasolevate raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide täiendamise või uuendamise haldamise eeskirjad

EÜ vastavustõendamise sertifikaadiga kontrolli ja signaalimise allsüsteemide täiendamisel või uuendamisel kohaldatakse järgmisi eeskirju.

| (1) | Muudatusteks on vaja uut luba, kui need mõjutavad tabelis 7.2 kindlaks määratud põhiparameetreid.

  Tabel 7.2


  Raudteeäärsete põhiparameetrite muudatused, mis eeldavad uut luba








  Põhiparameeter | Muudatus, mis eeldab uut luba |
| --- | --- | --- |
| 4.2.3 | Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid | Kõigile punkti 7.2.3.2 tingimustele mittevastamine |
| 4.2.4
  4.2.4.2 | Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR)
  Kõne- ja operatiivsiderakendused | Kõigile punkti 7.2.3.3 tingimustele mittevastamine |
| 4.2.4
  4.2.4.3 | Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR)
  ETCSi ja ATO andmesiderakendused | Kõigile punkti 7.2.3.3 tingimustele mittevastamine |
| 4.2.19 | Raudteeäärsed ATO-funktsioonid | Kõigile punkti 7.2.3.3 tingimustele mittevastamine |

(1)

Muudatusteks on vaja uut luba, kui need mõjutavad tabelis 7.2 kindlaks määratud põhiparameetreid.

Tabel 7.2

Raudteeäärsete põhiparameetrite muudatused, mis eeldavad uut luba

Põhiparameeter

Muudatus, mis eeldab uut luba

4.2.3

Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid

Kõigile punkti 7.2.3.2 tingimustele mittevastamine

4.2.4

4.2.4.2

Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR)

Kõne- ja operatiivsiderakendused

Kõigile punkti 7.2.3.3 tingimustele mittevastamine

4.2.4

4.2.4.3

Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR)

ETCSi ja ATO andmesiderakendused

Kõigile punkti 7.2.3.3 tingimustele mittevastamine

4.2.19

Raudteeäärsed ATO-funktsioonid

Kõigile punkti 7.2.3.3 tingimustele mittevastamine

| (2) | Muudatusi on lubatud käsitleda üksnes nii, et hinnatakse uuesti neid muudatusi, mis mõjutavad allsüsteemi vastavust EÜ vastavustõendamise jaoks kasutatud kehtivale KTK versioonile. Muudatusi haldav üksus peab põhjendama ja dokumenteerima, et säilib kohaldatavate nõuete terviklikkus allsüsteemi tasandil, ning teavitatud asutus peab seda hindama. |
| --- | --- |

(2)

Muudatusi on lubatud käsitleda üksnes nii, et hinnatakse uuesti neid muudatusi, mis mõjutavad allsüsteemi vastavust EÜ vastavustõendamise jaoks kasutatud kehtivale KTK versioonile. Muudatusi haldav üksus peab põhjendama ja dokumenteerima, et säilib kohaldatavate nõuete terviklikkus allsüsteemi tasandil, ning teavitatud asutus peab seda hindama.

| (3) | Muudatusi haldav üksus teatab teavitatud asutusele kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada allsüsteemi vastavust asjaomas(t)e KTK(de) nõuetele või sertifikaadi kehtivuse tingimustele.
  Kõnealuse teabe peab muudatusi haldav üksus esitama koos vastavate viidetega kehtiva EÜ sertifikaadiga seotud tehnilisele dokumentatsioonile. |
| --- | --- |

(3)

Muudatusi haldav üksus teatab teavitatud asutusele kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada allsüsteemi vastavust asjaomas(t)e KTK(de) nõuetele või sertifikaadi kehtivuse tingimustele.

Kõnealuse teabe peab muudatusi haldav üksus esitama koos vastavate viidetega kehtiva EÜ sertifikaadiga seotud tehnilisele dokumentatsioonile.

| (4) | Teavitatud asutus kehtestab EÜ sertifikaadi, mis kajastab muudatusi, mis mõjutavad vastavust KTK-le. EÜ sertifikaadi koostamisel võib teavitatud asutus viidata järgmisele:






  (a) | algne EÜ sertifikaat – kui see on veel kehtiv – muutumatuks jäänud projektiosade või nende osade puhul, mis on muutunud, kuid ei mõjuta allsüsteemi vastavust; |
| --- | --- | --- |

(4)

Teavitatud asutus kehtestab EÜ sertifikaadi, mis kajastab muudatusi, mis mõjutavad vastavust KTK-le. EÜ sertifikaadi koostamisel võib teavitatud asutus viidata järgmisele:

(a)

algne EÜ sertifikaat – kui see on veel kehtiv – muutumatuks jäänud projektiosade või nende osade puhul, mis on muutunud, kuid ei mõjuta allsüsteemi vastavust;

| (b) | täiendav EÜ sertifikaat (millega muudetakse algset sertifikaati) projekti muudetud osade puhul, mis mõjutavad allsüsteemi vastavust EÜ vastavustõendamisel kasutatud kehtivale KTK versioonile. |
| --- | --- |

(b)

täiendav EÜ sertifikaat (millega muudetakse algset sertifikaati) projekti muudetud osade puhul, mis mõjutavad allsüsteemi vastavust EÜ vastavustõendamisel kasutatud kehtivale KTK versioonile.

| (5) | Igal juhul peab muudatusi haldav üksus tagama, et EÜ sertifikaadiga seotud tehnilist dokumentatsiooni ajakohastatakse vastavalt. |
| --- | --- |

(5)

Igal juhul peab muudatusi haldav üksus tagama, et EÜ sertifikaadiga seotud tehnilist dokumentatsiooni ajakohastatakse vastavalt.

| (6) | „Konfiguratsiooni juhtimine“ – süstemaatiline organisatsiooniline, tehniline ja haldusprotsess, mis on ette nähtud kontrolli ja signaalimise allsüsteemi kogu tööea jaoks, et tagada dokumentide vastavuse ja muudatuste jälgitavuse kehtestamine ja säilitamine nii, et:






  (a) | asjakohasest liidu õigusest ja asjakohastest liikmesriigi eeskirjadest tulenevad nõuded on täidetud; |
| --- | --- | --- |

(6)

„Konfiguratsiooni juhtimine“ – süstemaatiline organisatsiooniline, tehniline ja haldusprotsess, mis on ette nähtud kontrolli ja signaalimise allsüsteemi kogu tööea jaoks, et tagada dokumentide vastavuse ja muudatuste jälgitavuse kehtestamine ja säilitamine nii, et:

(a)

asjakohasest liidu õigusest ja asjakohastest liikmesriigi eeskirjadest tulenevad nõuded on täidetud;

| (b) | muudatused on kontrollitud ja dokumenteeritud tehnilises toimikus või väljaantud loale lisatud toimikus; |
| --- | --- |

(b)

muudatused on kontrollitud ja dokumenteeritud tehnilises toimikus või väljaantud loale lisatud toimikus;

| (c) | on tagatud teabe ja andmete ajakohasus ja täpsus; |
| --- | --- |

(c)

on tagatud teabe ja andmete ajakohasus ja täpsus;

| (d) | asjaomastele osalistele teatatakse muudatustest nõuete kohaselt. |
| --- | --- |

(d)

asjaomastele osalistele teatatakse muudatustest nõuete kohaselt.

7.2.3.2.   Tingimused raudteeäärsete ETCS-funktsioonide täiendamiseks või uuendamiseks, mis eeldab uut kasutuselevõtuluba juhul, kui need ei ole täidetud

| (1) | Põhiparameetri 4.2.3 sihtfunktsioonid (28) jäävad samaks või seatakse olekusse, mida eeldati juba algse sertifikaadi või loa andmisel. Sihtfunktsioon loetakse samaks, kui kohaldatakse punktis 7.2.10 kirjeldatud tehnilise hoolduse (vigade korrigeerimise) protsessi, mis hõlmab vigade korrigeerimise rakendamist või leevendusmeetmete rakendamist. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ohutuse ja tehnilise ühilduvuse seisukohast olulised põhiparameetri 4.2.3 liidesed jäävad samaks või seatakse olekusse, mida eeldati juba algse sertifikaadi või loa andmisel. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Ohutushinnangu tulemus (nt standardi EN 50126 kohane ohutusjuhtum) jääb samaks. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Muudatuse tõttu ei lisatud ühtegi uut ohutusega seotud rakenduste tingimust (SRAC) ega koostalitluspiirangut. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kui see oli punkti 4.2.1 kohaselt nõutav, hindas ühiste ohutusmeetodite hindamisasutus (CSM RA) sõltumatult taotleja riskihinnangut ja tõestas selle käigus, et muudatus ei kahjusta ohutust. Kui muudatus on tingitud tooteveast, sisaldab taotleja tõestus tõendit selle kohta, et muudatus tegelikult parandab toote vea põhjuseid. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Olenevalt muudatuse liigist:






  (a) | Kui muudatus on tehtud tootevea tõttu: muudatus tehakse teavitatud asutuse poolt heaks kiidetud kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaselt. Teiste moodulite puhul peab olema põhjendatud, et tehtud vastavustõendamine kehtib edasi (29). |
| --- | --- | --- |

(6)

(a)

Kui muudatus on tehtud tootevea tõttu: muudatus tehakse teavitatud asutuse poolt heaks kiidetud kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaselt. Teiste moodulite puhul peab olema põhjendatud, et tehtud vastavustõendamine kehtib edasi (29).

| (b) | Kui muudatus tehakse tehniliste kirjelduste kontrolli tõttu (ajakohastatud tehnilised kirjeldused on A liite tabelis A 2 koos veaparanduslahenduse kirjeldustega): on vaja koostalitluse komponentide või allsüsteemide ajakohastatud EÜ tõendit koos vigade parandamise rakendamisega. Sel juhul kohaldatakse punkti 6.3.4(3). |
| --- | --- |

(b)

Kui muudatus tehakse tehniliste kirjelduste kontrolli tõttu (ajakohastatud tehnilised kirjeldused on A liite tabelis A 2 koos veaparanduslahenduse kirjeldustega): on vaja koostalitluse komponentide või allsüsteemide ajakohastatud EÜ tõendit koos vigade parandamise rakendamisega. Sel juhul kohaldatakse punkti 6.3.4(3).

| (7) | Individuaalse konfiguratsiooni juhtimise abil määratakse kindlaks süsteemi identifikaator (nagu on määratletud punktis 4.2.20.3) ning süsteemi identifikaatori funktsiooni identifikaatorit ei ole pärast muudatust muudetud. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Muudatus on punktis 7.2.1b.1.7 määratletud konfiguratsiooni juhtimise osa. |
| --- | --- |

(8)

7.2.3.3.   Tingimused raudteedele mõeldud raudteeäärse mobiilside või raudteeäärsete ATO funktsioonide täiendamiseks või uuendamiseks, mis eeldab uut kasutuselevõtuluba juhul, kui need ei ole täidetud

| (1) | Põhiparameetrite 4.2.4.2, 4.2.4.3 ja 4.2.19 sihtfunktsioonid (30) jäävad samaks või seatakse olekusse, mida eeldati juba algse sertifikaadi või loa andmisel. Sihtfunktsioon loetakse samaks, kui kohaldatakse punktis 7.2.10 kirjeldatud tehniliste kirjelduste kontrolli (vigade parandamise) protsessi, mis hõlmab kas vigade parandamist või leevendusmeetmete rakendamist. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Tehnilise ühilduvuse seisukohast olulised põhiparameetrite 4.2.4.2, 4.2.4.3 ja 4.2.19 liidesed jäävad samaks või seatakse olekusse, mida eeldati juba algse sertifikaadi või loa andmisel. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Olenevalt muudatuse liigist:






  (a) | kui muudatus on tehtud tootevea tõttu: muudatus tehakse teavitatud asutuse poolt heaks kiidetud kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaselt (nt vastavalt moodulitele CH1, SH1, CD, SD). Teiste moodulite puhul (nt CF, SF, SG) peab olema põhjendatud, et tehtud vastavustõendamine kehtib edasi (31); |
| --- | --- | --- |

(3)

(a)

kui muudatus on tehtud tootevea tõttu: muudatus tehakse teavitatud asutuse poolt heaks kiidetud kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaselt (nt vastavalt moodulitele CH1, SH1, CD, SD). Teiste moodulite puhul (nt CF, SF, SG) peab olema põhjendatud, et tehtud vastavustõendamine kehtib edasi (31);

| (b) | kui muudatus tehakse tehniliste kirjelduste kontrolli tõttu (ajakohastatud tehnilised kirjeldused on A liites tabelis A 2 koos veaparanduslahenduse kirjeldustega): on vaja koostalitluse komponentide või allsüsteemide ajakohastatud EÜ tõendit koos vigade parandamise rakendamisega. Sel juhul kohaldatakse punkti 6.3.4(3). |
| --- | --- |

(b)

kui muudatus tehakse tehniliste kirjelduste kontrolli tõttu (ajakohastatud tehnilised kirjeldused on A liites tabelis A 2 koos veaparanduslahenduse kirjeldustega): on vaja koostalitluse komponentide või allsüsteemide ajakohastatud EÜ tõendit koos vigade parandamise rakendamisega. Sel juhul kohaldatakse punkti 6.3.4(3).

| (4) | Muudatus on punktis 7.2.3.1(6) määratletud konfiguratsiooni juhtimise osa. |
| --- | --- |

(4)

7.2.3.4.   Mõju kontrolli ja signaalimise allsüsteemide rongisiseste ja raudteeäärsete osade tehnilisele ühilduvusele

Taristuettevõtjad tagavad, et olemasoleva raudteeäärse allsüsteemi muudatused võimaldavad jätkata KTKga ühilduvate (32) rongisiseste allsüsteemide kasutamist liinidel, kus muudatused aset leiavad.

Seda nõuet ei kohaldata, kui muudatused on tingitud punktides 7.2.9.1(1) ja (4) kindlaks määratud nõuetele vastava uue taseme raudteeäärse rakenduse või ühildamatu rakenduse nõuete rakendamisest (nt muutus uueks M_VERSIONi X-ks, nagu on määratletud punktis 7.4.2.4).

7.2.4.   EÜ tüübi- või projektihindamistõendid

7.2.4.1.   Rongisisene kontrolli ja signaalimise allsüsteem

7.2.4.1.1.   
  Mõisted

| (1) | Rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi esialgse hindamise raamistik
  Esialgse hindamise raamistik on kontrolli ja signaalimise KTK, mida kohaldatakse projekteerimisfaasi alguses, kui taotleja sõlmib lepingu teavitatud asutusega rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi kohta. |
| --- | --- |

(1)

Esialgse hindamise raamistik on kontrolli ja signaalimise KTK, mida kohaldatakse projekteerimisfaasi alguses, kui taotleja sõlmib lepingu teavitatud asutusega rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi kohta.

| (2) | Rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi sertifitseerimise raamistik
  Sertifitseerimise raamistik on kontrolli ja signaalimise KTK, mida kohaldatakse EÜ tüübi- või projektihindamistõendi väljastamise ajal. Tegemist on esialgse hindamise raamistikuga, mida muudeti projekteerimisfaasis jõustunud KTKde muudatustega ja mida kohaldatakse vastavalt B liites kirjeldatud üleminekukorrale. |
| --- | --- |

(2)

Sertifitseerimise raamistik on kontrolli ja signaalimise KTK, mida kohaldatakse EÜ tüübi- või projektihindamistõendi väljastamise ajal. Tegemist on esialgse hindamise raamistikuga, mida muudeti projekteerimisfaasis jõustunud KTKde muudatustega ja mida kohaldatakse vastavalt B liites kirjeldatud üleminekukorrale.

| (3) | Rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi projekteerimise faas
  Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi projekteerimine algab siis, kui taotleja on sõlminud lepingu EÜ vastavustõendamise eest vastutava teavitatud asutusega ja lõpeb EÜ tüübi- või projektihindamistõendi väljastamisega.
  Projekteerimisfaas hõlmab veeremitüüpi integreeritud kontrolli ja signaalimise allsüsteemi ning ühte või mitut tüübivarianti ja -versiooni. Kõigi tüübivariandide ja tüübiversioonide puhul loetakse, et projekteerimisfaas algab samal ajal kui põhitüübi puhul. |
| --- | --- |

(3)

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi projekteerimine algab siis, kui taotleja on sõlminud lepingu EÜ vastavustõendamise eest vastutava teavitatud asutusega ja lõpeb EÜ tüübi- või projektihindamistõendi väljastamisega.

Projekteerimisfaas hõlmab veeremitüüpi integreeritud kontrolli ja signaalimise allsüsteemi ning ühte või mitut tüübivarianti ja -versiooni. Kõigi tüübivariandide ja tüübiversioonide puhul loetakse, et projekteerimisfaas algab samal ajal kui põhitüübi puhul.

| (4) | Rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi tootmise faas
  Tootmisfaas on ajavahemik, mille jooksul võib rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi turule lasta EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni alusel, mis viitab kehtivale EÜ tüübi- või projektihindamistõendile. |
| --- | --- |

(4)

Tootmisfaas on ajavahemik, mille jooksul võib rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi turule lasta EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni alusel, mis viitab kehtivale EÜ tüübi- või projektihindamistõendile.

| (5) | Kasutusel olev veeremiüksus
  Veeremiüksus on kasutusel, kui see on registreeritud kehtiva registreerimiskoodiga „00“ riiklikus raudteeveeremiregistris vastavalt komisjoni otsusele 2007/756/EÜ (33) või Euroopa raudteeveeremiregistris vastavalt komisjoni rakendusotsusele (EL) 2018/1614 (34) ning seda hoitakse ohutus töökorras vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/779 (35). |
| --- | --- |

(5)

Veeremiüksus on kasutusel, kui see on registreeritud kehtiva registreerimiskoodiga „00“ riiklikus raudteeveeremiregistris vastavalt komisjoni otsusele 2007/756/EÜ (33) või Euroopa raudteeveeremiregistris vastavalt komisjoni rakendusotsusele (EL) 2018/1614 (34) ning seda hoitakse ohutus töökorras vastavalt komisjoni rakendusmäärusele (EL) 2019/779 (35).

7.2.4.1.2.   
  EÜ tüübi- või projektihindamistõendiga seotud eeskirjad

| (1) | Teavitatud asutus annab välja sertifitseerimisraamistikule viitava EÜ tüübi- või projektihindamistõendi. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Kui käesoleva KTK läbivaatamine jõustub projekteerimisfaasis, annab teavitatud asutus välja EÜ tüübi- või projektihindamistõendi vastavalt järgmistele eeskirjadele:
  KTKde selliste muudatuste puhul, millele ei viidata B liide, tähendab vastavus esmase hindamise raamistikule vastavust sertifitseerimisraamistikule. Teavitatud asutus annab ilma täiendava hindamiseta välja sertifitseerimisraamistikule viitava EÜ tüübi- või projektihindamistõendi.
  B liites osutatud KTKde muudatuste puhul on nende kohaldamine kohustuslik vastavalt B liites määratletud üleminekukorrale. Kindlaksmääratud üleminekuperioodi jooksul võib teavitatud asutus ilma täiendava hindamiseta välja anda sertifitseerimisraamistikule viitava EÜ tüübi- või projektihindamistõendi. Teavitatud asutus loetleb EÜ tüübi- või projektihindamistõendis kõik punktid (alates tabelist B1.1), mida on hinnatud vastavalt esialgse hindamise raamistikule. |
| --- | --- |

(2)

KTKde selliste muudatuste puhul, millele ei viidata B liide, tähendab vastavus esmase hindamise raamistikule vastavust sertifitseerimisraamistikule. Teavitatud asutus annab ilma täiendava hindamiseta välja sertifitseerimisraamistikule viitava EÜ tüübi- või projektihindamistõendi.

B liites osutatud KTKde muudatuste puhul on nende kohaldamine kohustuslik vastavalt B liites määratletud üleminekukorrale. Kindlaksmääratud üleminekuperioodi jooksul võib teavitatud asutus ilma täiendava hindamiseta välja anda sertifitseerimisraamistikule viitava EÜ tüübi- või projektihindamistõendi. Teavitatud asutus loetleb EÜ tüübi- või projektihindamistõendis kõik punktid (alates tabelist B1.1), mida on hinnatud vastavalt esialgse hindamise raamistikule.

| (3) | Kui projekteerimisfaasis jõustuvad mitu käesoleva KTK läbivaatamist, kohaldatakse eespool nimetatud punkti (2) kõikide läbivaatamiste suhtes järjestikku. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Alati on lubatud (kuid mitte kohustuslik) kasutada mis tahes KTK uusimat versiooni kas täielikult või teatavate punktide puhul, kui käesolevate KTKde läbivaatamisel ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti; juhul kui kohaldatakse üksnes muudetud versiooni konkreetseid punkte, peab taotleja põhjendama ja dokumenteerima, et säilib kohaldatavate nõuete terviklikkus, ning teavitatud asutus peab selle heaks kiitma. |
| --- | --- |

(4)

7.2.4.1.3.   
  EÜ tüübi- või projektihindamistõendi kehtivus

Käesoleva KTK läbivaatamise jõustumisel jääb allsüsteemi EÜ tüübi- või projektihindamistõend kehtima, välja arvatud juhul, kui see tuleb läbi vaadata vastavalt KTK muudatusega seotud konkreetsele üleminekukorrale, nagu on määratletud käesoleva KTK B liide.

7.2.4.2.   Raudteeäärne kontrolli ja signaalimise allsüsteem

Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 4 punkti 2 kohaselt peab raudteeäärne kontrolli ja signaalimise allsüsteem vastama kasutuselevõtuloa taotluse esitamise ajal kehtivale KTK-le.

Käesoleva KTK läbivaatamise jõustumisel jääb allsüsteemi EÜ tüübi- või projektihindamistõend kehtima, välja arvatud juhul, kui see tuleb läbi vaadata vastavalt KTK muudatusega seotud üleminekukorrale, nagu on määratletud käesoleva KTK B liites (tabel B2).

7.2.4.3.   Koostalitluse komponendid

Selle KTK eelmise versiooni alusel juba turule lastud koostalitluse komponentide EÜ projekti- või tüübisertifikaadid jäävad kehtima ka siis, kui käesoleva KTK läbivaatamine jõustub, välja arvatud juhul, kui kontrolli ja signaalimise allsüsteemi tasandil kohaldatakse nõuet, mis mõjutab koostalitluse komponenti (nagu on sätestatud B liite tabelis B1.1 või tabelis B2) või kui käesoleva KTK läbivaatamisel B liite tabelis B3. ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti.

Selle aja jooksul on neid koostalitluse komponente lubatud turule lasta ilma uue projekti- või tüübieksamita.

7.2.5.   Olemasolevad süsteemid

Liikmesriigid peavad tagama, et olemasolevate süsteemide funktsioonid ja nende liidesed jäävad muutmata, välja arvatud muudatuste puhul, mis on vajalikud selleks, et parandada nende süsteemide ohutusega seotud vigu (36).

7.2.6.   Spetsiaalsete andmeedastusmoodulite ja B-klassi rongisiseste liideste kättesaadavus

Kui käesoleva KTK kohaldamisalasse kuuluvaid raudteeäärseid rongiturvangusüsteeme A-klassi rongiturvangusüsteemiga ei varustata, peab liikmesriik tagama spetsiaalse andmeedastusmooduli (STM) või toodete ja/või spetsifikatsioonide kättesaadavuse, mis võimaldaksid integreerida selle olemasoleva B-klassi rongiturvangusüsteemi rongisisese A-klassi süsteemiga. Rohkem kui ühe B-klassi süsteemiga varustatud liinide puhul kohaldatakse nõuet vähemalt ühe B-klassi süsteemi suhtes.

Liikmesriik teatab ühe aasta jooksul pärast KTK jõustumist B-klassi süsteemi(d), mille puhul nõue on täidetud.

Rongisisene B-klass ja selle liides peavad olemasolevate toodete puhul, mis on juba tõendanud integreeritust A-klassi KTK-le vastavate toodetega, vastama mis tahes punktis 4.2.6.1 kindlaksmääratud tehnilisele võimalusele. Kui puudub süsteem, mis oleks juba tõendanud integreeritust A-klassi KTK-le vastava rongisisese süsteemiga, peab kättesaadav lahendus olema standarditud liidesega (STM).

Liikmesriik teatab rongisiseste A- ja B-klassi rongiturvangusüsteemide liideste tehnilistest kirjeldustest ühe aasta jooksul pärast KTK jõustumist.

Kui konkreetse B-klassi süsteemi puhul on turul kättesaadav ainult B-klassi ja A-klassi lahendus, mis on integreeritud samadesse seadmetesse, peavad B-klassi tehniliste kirjelduste valdajad (nt tarnija, raudtee-ettevõtja, taristuettevõtja) esitama nende valduses olevate osade tehnilised kirjeldused, mis on vajalikud selleks, et integreerida B-klassi süsteem nõuetele vastava rongisisese ETCSiga. Kogu nende valduses olev intellektuaalomand tehakse kättesaadavaks õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. Tehniliste kirjelduste valdajad tagavad, et esitatud teave on piisav, võimaldamaks teistel tootjatel integreerida B-klassi olemasoleva veeremi mistahes rongisisese ETCSiga.

Sellega seoses tuleb nõuetekohaselt tagada B-klassile ja STMile vaba turg, kus kehtivad õiglased kaubandustingimused. Kui tehnilistel või majanduslikel põhjustel, sealhulgas kohaldatavate intellektuaalomandi õiguste tõttu, ei ole võimalik tagada STMi või B-klassi süsteemi kättesaadavust koos selle täieliku liidese tehnilise kirjeldusega A-klassi süsteemile, teavitavad asjaomased liikmesriigid direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 lõikes 1 osutatud komiteed selle probleemi põhjustest ja leevendusmeetmetest, mida ta kavatseb võtta, et tagada eelkõige välisriikide ettevõtjate juurdepääs taristule.

7.2.7.   B-klassi lisaseadmed A-klassi seadmetega varustatud liinil

ETCSi ja/või RMRiga varustatud liinile võib paigaldada B-klassi raudteeäärseid lisaseadmeid, et võimaldada A-klassiga veel mitteühilduvate veeremite kasutamist rongisisese A-klassi kasutuselevõtu faasis.

Iga taristuettevõtja vastutab selle kontrollimise eest, et raudteeäärne projekt toetab üleminekut A-klassi ja B-klassi vahel ega kehtesta rongisisesele kontrolli ja signaalimise A-klassile lisanõudeid, seega peab raudteeäärne kontrolli ja signaalimise allsüsteem olema projekteeritud nii, nagu kasutaks rongisisene A-klassi kontrolli ja signaalimise süsteem A- ja B-klassi süsteemide vahelist standarditud liidest (STM).

7.2.8.   A-klassi ja B-klassi seadmetega veeremiüksus

Veeremiüksus võib olla varustatud nii A-klassi kui ka B-klassi süsteemidega, et seda oleks võimalik kasutada mitmel liinil.

Asjaomane liikmesriik võib piirata rongisisese B-klassi süsteemi kasutamist liinidel, kus puudub B-klassi raudteeäärne süsteem.

Nii A- kui ka B-klassiga varustatud veeremiüksus peab näitama tehnilist ühilduvust raudteeäärsete A-klassi süsteemidega liinidel, mis on samal ajal varustatud nii A- kui ka B-klassiga. Veeremiüksuse ühilduvuse nõuete kohaselt ei pea veerem lisaks A-klassi süsteemile olema varustatud ka B-klassi süsteemiga, kui liinidele on koos A-klassiga paigaldatud ka B-klassi süsteem.

A-klassiga varustatud veeremiüksuse puhul võib B-klassi rongiturvangusüsteeme rakendada kooskõlas punktidega 4.2.6.1 ja 7.2.6.

7.2.9.   Kohustuslike ja valikuliste funktsioonide tingimused

Raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi EÜ vastavustõendamise taotleja peab kontrollima, kas raudteeäärsed kontrolli- ja signaalimisfunktsioonid, mis on käesolevas KTKs määratletud valikulisena, on allsüsteemide ohutuks ühendamiseks nõutud teistes KTKdes, riiklikes eeskirjades või riskihindamise rakendamisel.

Siseriiklike või valikuliste funktsioonide kasutamine raudteeäärsetes seadmetes peab olema tehniliselt ühilduv ega tohi takistada rongidel selliste taristute kasutamist, mis vastavad üksnes rongisisese A-klassi süsteemi kohustuslikele nõuetele, välja arvatud järgmiste punktides 7.2.9.1 ja 7.2.9.3 esitatud valikuliste rongisiseste funktsioonide puhul: ühe sellise valikulise funktsiooni raudteeäärsest rakendamisest, mis toob kaasa uue kohustusliku rongisisese nõude konkreetsetel liinidel, tuleb teatada vähemalt viis aastat enne seda, kui funktsioon võib muutuda kohustuslikuks rongisiseseks nõudeks. Uuest kohustuslikust rongisisesest nõudest teatatakse taristuregistris ning need taristuregistri muudatused loetletakse võrgustiku teadaandes kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL (37) artikliga 27. Viiest aastast lühem teatamistähtaeg on lubatud üksnes juhul, kui selles on kokku leppinud taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja, kes osutavad teenuseid või kavatsevad (lepingu sõlmimise ajal) nendel liinidel teenuseid osutada. Teatamistähtaja lühendamise kokkuleppest teatatakse Euroopa Komisjonile.

Rongisisene allsüsteem, mille hulka kuulub KERi STM, võib muuta vajalikuks K-liidese rakendamise.

7.2.9.1.   ETCS

| (1) | ETCSi 2. taseme raudteeäärne rakendus, mille puhul rongituvastus puudub või on piiratud (varem ETCSi 3. tase), põhineb rongisisesel teabel rööbastee hõivatuse kindlaksmääramiseks ja nõuab, et rongisisene süsteem oleks võimeline täitma kinnitatud rongi pikkust käsitleva teabe nõudeid, nagu on sätestatud A liite tabeli A2 viitenumbris 27. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | ETCSi 1. taseme raudteeäärse rakenduse jaoks, kus kasutatakse sõidusignaalide uuendamise süsteemi, on nõutav, et rongisisene süsteem oleks varustatud vastava sõidusignaalide uuendamise süsteemi andmevahetusega (Euroloopi või raadio teel), kui käivituskiiruseks on ohutusega seotud põhjustel seatud null (nt kaitse ohtlikes punktides). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Kui ETCSi tööks on vajalik andmeedastus raadioside teel, on nõutud käesolevas KTKs määratletud andmeside osa. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Kui ETCSi raudteeäärne rakendus vajab konkreetset ETCS-süsteemi versiooni, varustatakse rongisisene süsteem seadmetega vastavalt punktis 7.4.2.4.2 loetletud rakendusnõuetele. |
| --- | --- |

(4)

7.2.9.2.   Automaatjuhtimine (ATO)

| (1) | Raudteeäärne ATO: ATO raudteeäärne rakendamine on koostalitlusvõime valikuline funktsioon, mis ei takista tehniliselt selle taristu kasutamist rongis, mis ei ole varustatud rongisisese ATOga. Kui ATO GoA1/2-funktsioone rakendatakse raudteeäärse ETCSi kaudu, kohaldatakse käesoleva KTK A liites esitatud ATO tehnilisi kirjeldusi.







  Märkus. | Kui ATO GoA1/2 funktsiooni rakendatakse üle B-klassi raudteeäärse ala, tuleks kohaldada käesoleva KTK A liites sätestatud raudteeäärse ATO tehnilisi kirjeldusi, et hõlbustada edaspidi ETCSiga varustatavatel liinidel üleminekut ATO-le. |
| --- | --- | --- |

(1)

Märkus.

| (2) | Rongisisene ATO: ATO paigaldamine rongisisesesse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi on kohustuslik, (38) kui ETCS võetakse veeremis esimest korda kasutusele, ning veerem on ette nähtud kasutamiseks ka liinil, mis hõlmab vähemalt ühte ATOga varustatud sektsiooni, kus taristuettevõtja on taristuregistris teatanud teenustest, mis nõuavad kohustuslikku ATO rongisisest rakendamist.







  Märkus. | Kui ATO GoA1/2 funktsiooni rakendatakse üle B-klassi raudteeäärsete liinide, põhineb ATO rongisisene rakendamine taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtjate vahelistel lepingulistel kokkulepetel ning seega puuduvad kohustuslikud ATO GoA1/2 rakendusnõuded, kuni ATO raudteeäärsed ja B-klassi raudteeäärsed liinid viiakse üle täielikult nõuetele vastavale ETCSile, sealhulgas käesoleva KTK A liites sätestatud ATO raudteeäärsetele tehnilistele kirjeldustele. |
| --- | --- | --- |

(2)

Märkus.

7.2.9.3.   RMR

GSM-Ri ja/või FRMCSi rakendatakse punktis 7.3.2 loetletud rakendusnõuete kohaselt.

7.2.10.   Tehnilise kirjelduse ajakohastamine (vigade parandused)

7.2.10.1.   Kohustused muudatuste juhtimise protsessi ajal

ERTMSi tehniliste kirjelduste muudatuste juhtimise (CCM) protsessi käigus ja enne selle KTK järgmise seadusliku vabastuse jõustumist liigitatakse vead tavakasutust takistavaks või tavakasutust mittetakistavaks.

Tavakasutust takistavate vigade puhul rongisiseste süsteemide tootjad, käitajad, näiteks andes teavet vea esinemise kohta tavakasutuses, ja taristuettevõtjad, kellel on raudteeäärse süsteemi tootjate vajalik sisend, kirjeldavad oma tooteid ja süsteemi rakendamist seoses olukorraga, mis on tuvastatud, vastates ERA küsimustikele (mis sisaldavad vigade lahendamist ja leevendusmeetmeid).

Vastused ERA küsimustikele esitatakse kolme kuu jooksul pärast küsimustike avaldamist, eelkõige hindab taristuettevõtja ERA küsimustiku raames, kas:

| (1) | vea mõju ohutusele ja võrgu käitamisele on vastuvõetav; |
| --- | --- |

(1)

vea mõju ohutusele ja võrgu käitamisele on vastuvõetav;

| (2) | vea mõju on koostalitlusvõime seisukohast vastuvõetav, mis tähendab, et:






  (a) | raudteeäärse süsteemi vea parandamise rakendamata jätmine võimaldaks igal uusimale KTK redaktsioonile vastaval ERTMSi veeremiüksusel pakkuda võrgus tavapärast teenust
  või |
| --- | --- | --- |

(2)

vea mõju on koostalitlusvõime seisukohast vastuvõetav, mis tähendab, et:

(a)

raudteeäärse süsteemi vea parandamise rakendamata jätmine võimaldaks igal uusimale KTK redaktsioonile vastaval ERTMSi veeremiüksusel pakkuda võrgus tavapärast teenust

või

| (b) | rongisisese vea parandamise rakendamata jätmine võimaldaks ERTMSi veeremiüksusel pakkuda KTK-le vastavas võrgus tavapärast teenust. |
| --- | --- |

(b)

rongisisese vea parandamise rakendamata jätmine võimaldaks ERTMSi veeremiüksusel pakkuda KTK-le vastavas võrgus tavapärast teenust.

Amet avaldab ERA küsimustike tulemused läbipaistval viisil.

7.2.10.2.   Rongisisese süsteemi ja raudteeäärse süsteemi tootja kohustused

Pärast veaparanduste avaldamist seaduslikus vabastuses ajakohastavad tootjad vastavalt oma koostalitluse komponente ning vastutavad koostalitluse komponentide ajakohasena hoidmise eest, nagu on nõutud punktis 4.2.20.1 (sh nendega seotud EÜ sertifikaatide säilitamine) ja vastavalt B liites (Tabel B3.) kindlaksmääratud üleminekunõuetele. Need ajakohastatud koostalitluse komponendid (sh nendega seotud EÜ sertifikaadid) tehakse kättesaadavaks integreerimiseks asjaomastesse allsüsteemidesse vastavalt B liitele (tabel B3).

| Märkus. | Koostalitluse komponentide puhul, mille puhul eelnevalt punktis 7.2.10.1 kirjeldatud viisil esitatud teave näitab, et puudub mõju ohutusele, toimimisele ja koostalitlusvõimele, ei ole ajakohastamine vajalik. |
| --- | --- |

Märkus.

7.2.10.3.   Taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja kohustused

7.2.10.3.1.   
  Taristuettevõtja kohustused

Kui leitakse, et mõne vea mõju taristuettevõtja võrgule, nagu on kirjeldatud punktis 7.2.10.1, on vastuvõetamatu, teeb taristuettevõtja rongisiseste süsteemide tootjate ERA küsimustikes varem esitatud teabe põhjal kindlaks ERTMSi veeremiüksused, mis juba võivad tema võrgustikus sõita või millel on luba sõita tema võrgustikus, kus puudub lahendus, mis leevendaks tehnilise kirjelduse veast tingitud koostalitlusvõime- või ohutusprobleemi. Kui rongisiseste süsteemide tootjad on teatanud (operaatorite abiga) märkimisväärsest mõjust tema võrgus liikuvatele olemasolevatele veeremiüksustele, võib taristuettevõtja vabatahtlikult otsustada hinnata raudteeäärsete ajutiste leevendusmeetmete rakendamist, et hõlbustada olemasolevatel veeremiüksustel oma teenuste jätkamist seni, kuni on rakendatud rongisisesed vigade parandused.

Taristuettevõtja registreerib vastavas taristuregistri (39) parameetris, milliseid vigade parandusi (st vead, mis takistavad tavakasutust võrgus) rongisisese süsteemi suhtes kohaldatakse. See registreeritakse hiljemalt 12 kuud pärast KTK jõustumist või registreeritakse juhul, kui tema võrgus rakendatakse uusi või ümberehitatud raudteeäärseid rakendusi.

Mõjutatud ERTMSi raudteeäärsete allsüsteemide puhul rakendavad taristuettevõtjad asjakohaseid raudteeäärseid veaparandusi, mis võimaldavad KTK-le vastaval rongisisesel kontrolli ja signaalimise allsüsteemil (sh rongisisese vea parandamise rakendamine) osutada tavapärast teenust kooskõlas käesoleva KTK B liitega (Tabel B2).

Taristuettevõtja ajakohastab vajaduse korral olemasolevat ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvuse kontrolli tüüpi (ESC/RSC) (st see ei tohi kaasa tuua uue ESC/RSC tüübi loomist).

7.2.10.3.2.   
  Raudtee-ettevõtjate kohustused

Raudtee-ettevõtjad võrdlevad taristuregistris veeremiüksuse kasutusalas registreeritud vigade parandusi varem esitatud andmetega, nagu on kirjeldatud punktis 7.2.10.1, et teha kindlaks veeremiüksustes vajalikud vigade parandused.

Mõjutatud ERTMSi rongisiseste allsüsteemide puhul rakendavad raudteeveo-ettevõtjad rongisiseste süsteemide tootjate toel vajalikke veaparandusi rongisisestes kontrolli ja signaalimise allsüsteemides vastavalt käesoleva kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK B liitele (Tabel B1.1. ).

7.3.   RMRi spetsiifilised rakenduseeskirjad

7.3.1.   Raudteeäärsed rajatised

7.3.1.1.   GSM-Ri või FRMCSi paigaldamine on kohustuslik, kui:

| (1) | raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi raadioside osa paigaldatakse esimest korda; Kui FRMCS on liini esimene A-klassi raadiosüsteem, tuleb järgida punkti 7.3.1.3; |
| --- | --- |

(1)

| (2) | juba kasutusel oleva raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi raadiosideosa täiendatakse nii, et see muudab allsüsteemi funktsioone või toimivust. See ei kehti muudatuste puhul, mida peetakse vajalikuks olemasolevate rajatiste ohutusega seotud puudujääkide parandamiseks; |
| --- | --- |

(2)

| (3) | ETCSi 2. taseme rakendamiseks on vaja andmesidet; |
| --- | --- |

(3)

| (4) | ETCSi 1. taseme rakendamine koos raadio teel uuendamisega vajab GSM-R-andmesidet. |
| --- | --- |

(4)

7.3.1.2.   GSM-Ri võib kasutuselt kõrvaldada ainult siis, kui on täidetud järgmised tingimused:

| — | tingimus 1: minimaalne teatamistähtaeg on viis aastat, kui GSM-R-teenused peatatakse. See teavitamine toimub ainult siis, kui tabelis 5.1 ja A liites loetletud FRMCSi rongisisese koostalitluse komponentide tehnilised kirjeldused saavad valmis ja avaldatakse koos käesoleva kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muudatusega, mis võimaldab pakkumismenetluse korraldamist kogu FRMCSi rongisisese varustuse osas. Selline teavitamine toimub taristuregistris ja need taristuregistri muudatused loetletakse võrguaruandes osana direktiivi 2012/34/EL artiklist 27
  ja |
| --- | --- |

—

tingimus 1: minimaalne teatamistähtaeg on viis aastat, kui GSM-R-teenused peatatakse. See teavitamine toimub ainult siis, kui tabelis 5.1 ja A liites loetletud FRMCSi rongisisese koostalitluse komponentide tehnilised kirjeldused saavad valmis ja avaldatakse koos käesoleva kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muudatusega, mis võimaldab pakkumismenetluse korraldamist kogu FRMCSi rongisisese varustuse osas. Selline teavitamine toimub taristuregistris ja need taristuregistri muudatused loetletakse võrguaruandes osana direktiivi 2012/34/EL artiklist 27

ja

| — | tingimus 2: FRMCS on kasutuses.
  Lühem tähtaeg on lubatud juhul, kui selles on kokku leppinud taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja, kes osutavad teenuseid või kavatsevad (lepingu sõlmimise ajal) nendel liinidel teenuseid osutada. Lühema teatamistähtaja kokkuleppest teatatakse Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

—

tingimus 2: FRMCS on kasutuses.

Lühem tähtaeg on lubatud juhul, kui selles on kokku leppinud taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja, kes osutavad teenuseid või kavatsevad (lepingu sõlmimise ajal) nendel liinidel teenuseid osutada. Lühema teatamistähtaja kokkuleppest teatatakse Euroopa Komisjonile.

7.3.1.3.   FRMCSi raudteeäärne rakendamine ilma olemasoleva GSM-Rita on lubatud ainult juhul, kui on täidetud järgmine tingimus:

minimaalne teatamistähtaeg on viis aastat, kui FRMCS-teenused toimivad. Sellist teavitamist saab teha ainult siis, kui tabelis 5.1 ja A liites loetletud FRMCSi rongisisese koostalitluse komponentide tehnilised kirjeldused saavad valmis ning avaldatakse koos käesoleva kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muudatusega, mis võimaldab pakkumismenetluse korraldamist kogu FRMCSi rongisisese varustuse osas. Selline teavitamine toimub taristuregistris ja need taristuregistri muudatused loetletakse võrguaruandes osana direktiivi 2012/34/EL artiklist 27.

Lühem tähtaeg on lubatud juhul, kui selles on kokku leppinud taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja, kes osutavad teenuseid või kavatsevad (lepingu sõlmimise ajal) nendel liinidel teenuseid osutada. Sellest kokkuleppest teatatakse komisjonile.

7.3.2.   Rongisisesed rajatised

| 7.3.2.1. | GSM-Ri paigaldamine veeremile, mida kavatsetakse kasutada liinil, mille vähemalt üks lõik on varustatud GSM-Riga ja mis ei ole varustatud FRMCSiga, või liinil, kus vähemalt üks RBC ei toeta FRMCSi (isegi kui need katavad olemasoleva raadiosidesüsteemi), on kohustuslik juhul, kui:






  (1) | rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi raadio-häälsideosa paigaldatakse esimest korda; |
| --- | --- | --- |

7.3.2.1.

(1)

rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi raadio-häälsideosa paigaldatakse esimest korda;

| (2) | juba turul oleva (B-klassi) rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi raadio-häälsideosa täiendatakse nii, et see muudab allsüsteemi funktsioone või toimivust. See ei kehti muudatuste puhul, mida peetakse vajalikuks olemasolevate rajatiste ohutusega seotud puudujääkide parandamiseks. |
| --- | --- |

(2)

juba turul oleva (B-klassi) rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi raadio-häälsideosa täiendatakse nii, et see muudab allsüsteemi funktsioone või toimivust. See ei kehti muudatuste puhul, mida peetakse vajalikuks olemasolevate rajatiste ohutusega seotud puudujääkide parandamiseks.

| (3) | ETCSi 2. või 1. taseme rakendamine koos raadio teel uuendamisega vajab andmesidet. |
| --- | --- |

(3)

ETCSi 2. või 1. taseme rakendamine koos raadio teel uuendamisega vajab andmesidet.

| 7.3.2.2. | FRMCSi paigaldamine veeremile on kohustuslik veeremiüksustele, mis on ette nähtud käitamiseks liinil, kus taristuettevõtja on teatanud FRMCSi raudteeäärsest rakendamisest:






  (1) | rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi raadio-häälsideosa paigaldatakse esimest korda; |
| --- | --- | --- |

7.3.2.2.

(1)

rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi raadio-häälsideosa paigaldatakse esimest korda;

| (2) | juba turul oleva (B-klassi või GSM-Ri) rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi raadio-häälsideosa täiendatakse nii, et see muudab allsüsteemi funktsioone või toimivust. See ei kehti muudatuste puhul, mida peetakse vajalikuks olemasolevate rajatiste ohutusega seotud puudujääkide parandamiseks; |
| --- | --- |

(2)

juba turul oleva (B-klassi või GSM-Ri) rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi raadio-häälsideosa täiendatakse nii, et see muudab allsüsteemi funktsioone või toimivust. See ei kehti muudatuste puhul, mida peetakse vajalikuks olemasolevate rajatiste ohutusega seotud puudujääkide parandamiseks;

| (3) | ETCSi 2. taseme rakendamiseks on vaja andmesidet. |
| --- | --- |

(3)

ETCSi 2. taseme rakendamiseks on vaja andmesidet.

7.4.   ETCSi spetsiifilised rakenduseeskirjad

7.4.1.   Raudteeäärsed seadmed

Kohaldatakse komisjoni rakendusmääruse (EL) 2017/6 (40) artikleid 1 ja 2 ning I lisa, nagu on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1315/2013 artiklis 47, (41) ning kõiki selle määruse muudatusi.

Euroloopi ja raadio teel sõidusignaalide uuendamise süsteemi ei tohi paigaldada ega käitada, välja arvatud liinidel / raudteeäärsetel aladel, mis on loetletud punktis 7.7 erijuhtumina.

Raudteeäärsed rajatised peavad vastama viitenumbris 13 (alamrühm 40) osutatud ühtlustatud insenerieeskirjadele ja neid käitatakse piiranguteta vastavalt rakendusmääruse (EL) 2019/773 A liites sätestatud kasutuseeskirjadele. Kui amet annab välja direktiivi (EL) 2016/797 artikli 19 kohaseid raudteeäärsete süsteemide lubasid ja riiklik ohutusasutus annab püsiseadmete kasutusele võtmise lubasid, kinnitab ta nõuetele vastavust.

Taristuettevõtja edastab taristuregistri kaudu operaatoritele loa saanud ERTMSi raudteeäärsete seadmete kasutuselevõtu aja ja kuupäeva.

7.4.1.1.   Kiirraudteevõrgustik

Raudteeäärse ETCSi paigaldamine on kohustuslik, kui:

| (1) | paigaldatakse esmakordselt raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi rongiturvangusüsteemi osa (koos B-klassi süsteemiga või ilma selleta) või |
| --- | --- |

(1)

paigaldatakse esmakordselt raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi rongiturvangusüsteemi osa (koos B-klassi süsteemiga või ilma selleta) või

| (2) | täiendatakse olemasolevat raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi rongiturvangusüsteemiosa, kui see muudaks olemasoleva süsteemi funktsioone, talitlusvõimet ja/või koostalitlusega seotud liideseid (raadiosidet). See ei kehti muudatuste kohta, mida peetakse vajalikuks olemasolevate rajatiste ohutusega seotud puudujääkide parandamiseks. |
| --- | --- |

(2)

täiendatakse olemasolevat raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi rongiturvangusüsteemiosa, kui see muudaks olemasoleva süsteemi funktsioone, talitlusvõimet ja/või koostalitlusega seotud liideseid (raadiosidet). See ei kehti muudatuste kohta, mida peetakse vajalikuks olemasolevate rajatiste ohutusega seotud puudujääkide parandamiseks.

7.4.1.2.   Kontrolli ja signaalimise KTK eelmiste versioonide tehniliste kirjelduste kogumik.

Võrgud, mis rakendavad ja käitavad ETCSi liine vastavalt käesoleva KTK varasemate versioonide A lisa tabelis A2.1 esitatud endisele kogumikule nr 1 enne käesoleva KTK jõustumist ning millel on enne 31. detsembrit 2020 kasutusel või ehitamisel üle 1 000 km või 25 % põhivõrgukoridorides, võivad erandkorras jätkata kõnealuste ETCSi tehniliste kirjelduste kasutamist, et võtta need kasutusele seitsme aasta jooksul pärast käesoleva KTK avaldamist uute projektide puhul ja kümne aasta jooksul pärast käesoleva KTK jõustumist võrgu täiustamise või uuendamise projektide puhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| (1) | Teade kavatsuse kohta võtta kasutusele varasem tehniliste kirjelduste kogumik nr 1 ning kavandatud kohaldamisala ja kava on saadetud Euroopa Komisjonile kahe aasta jooksul pärast käesoleva KTK avaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(1)

Teade kavatsuse kohta võtta kasutusele varasem tehniliste kirjelduste kogumik nr 1 ning kavandatud kohaldamisala ja kava on saadetud Euroopa Komisjonile kahe aasta jooksul pärast käesoleva KTK avaldamise kuupäeva.

| (2) | Taristuettevõtja tagab, et kõnealustel liinidel rakendatakse kõiki asjakohaseid veaparandusmeetmeid, mis võimaldavad käesolevale KTK-le vastaval rongisisesel ETCSil (sh rongisisene vigade parandamise rakendamine) osutada tavapärast teenust. |
| --- | --- |

(2)

Taristuettevõtja tagab, et kõnealustel liinidel rakendatakse kõiki asjakohaseid veaparandusmeetmeid, mis võimaldavad käesolevale KTK-le vastaval rongisisesel ETCSil (sh rongisisene vigade parandamise rakendamine) osutada tavapärast teenust.

| (3) | Taristuettevõtja rakendab asjakohaseid veaparandusi ja ühtlustatud või samaväärseid leevendusmeetmeid ameti arvamustes või tehniliste kirjelduste avaldatud redaktsioonides vastavalt punktile 7.2.10. |
| --- | --- |

(3)

Taristuettevõtja rakendab asjakohaseid veaparandusi ja ühtlustatud või samaväärseid leevendusmeetmeid ameti arvamustes või tehniliste kirjelduste avaldatud redaktsioonides vastavalt punktile 7.2.10.

| (4) | Lisaks tuleb iga varasemale tehniliste kirjelduste kogumikule nr 1 vastava taristu muudatusega tagada, et säilivad ka varasemad tingimused (2) ja (3). |
| --- | --- |

(4)

Lisaks tuleb iga varasemale tehniliste kirjelduste kogumikule nr 1 vastava taristu muudatusega tagada, et säilivad ka varasemad tingimused (2) ja (3).

Võrgud, mis rakendavad ja käitavad ETCSi liine vastavalt käesoleva KTK varasemate versioonide A lisa tabelites A2.2 ja A2.3 esitatud endisele kogumikule nr 2 ja nr 3 enne käesoleva KTK jõustumist, võivad erandkorras jätkata nende tehniliste kirjelduste kasutamist, et võtta need kasutusele seitsme aasta jooksul pärast käesoleva KTK jõustumist uute projektide puhul ja kümne aasta jooksul pärast käesoleva KTK jõustumist võrgu ajakohastatud või uuendatud projektide puhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| (1) | Taristuettevõtja tagab, et kõnealustel liinidel rakendatakse kõiki asjakohaseid veaparandusmeetmeid, mis võimaldavad käesolevale KTK-le vastaval rongisisesel ETCSil (sh rongisisene vigade parandamise rakendamine) osutada tavapärast teenust. |
| --- | --- |

(1)

Taristuettevõtja tagab, et kõnealustel liinidel rakendatakse kõiki asjakohaseid veaparandusmeetmeid, mis võimaldavad käesolevale KTK-le vastaval rongisisesel ETCSil (sh rongisisene vigade parandamise rakendamine) osutada tavapärast teenust.

| (2) | Taristuettevõtja rakendab asjakohaseid veaparandusi ja ühtlustatud või samaväärseid leevendusmeetmeid ameti arvamustes või tehniliste kirjelduste avaldatud redaktsioonides vastavalt punktile 7.2.10. |
| --- | --- |

(2)

Taristuettevõtja rakendab asjakohaseid veaparandusi ja ühtlustatud või samaväärseid leevendusmeetmeid ameti arvamustes või tehniliste kirjelduste avaldatud redaktsioonides vastavalt punktile 7.2.10.

| (3) | Lisaks tuleb iga varasemale tehniliste kirjelduste kogumikule nr 2 ja nr 3 vastava taristu muudatusega tagada, et säilivad ka varasemad tingimused (1) ja (2). |
| --- | --- |

(3)

Lisaks tuleb iga varasemale tehniliste kirjelduste kogumikule nr 2 ja nr 3 vastava taristu muudatusega tagada, et säilivad ka varasemad tingimused (1) ja (2).

7.4.1.3.   ETCS-süsteemi versiooni rakenduseeskirjad

Raudteeäärne paigaldis saab valida, milliseid ETCS-funktsioone tuleb rakendada A liites esitatud tehniliste kirjelduste kogumikust. A liite tehnilised kirjeldused sisaldavad järgmiste süsteemi versioonide funktsioone: 1.0, 1.1, 2.0, 2.1, 2.2, 2.3 ja 3.0 Taristuettevõtja teatab vastavalt punktis 7.4.4 kindlaksmääratud protsessile, millised liinid kasutavad millist süsteemi versiooni. Selline teavitamine toimub taristuregistris ja need taristuregistri muudatused loetletakse võrguaruandes osana direktiivi 2012/34/EL artiklist 27.

Raudteeäärne rakendamine, mis viib rongisisese ETCS-süsteemi versioonini 3.0, on lubatud, kui on täidetud järgmine tingimus:

Vähemalt viieaastane teatamistähtaeg liinidel, kus ETCS-süsteemi versioon 3.0 on kohustuslik rongisisene nõue selle võrgus kasutatavatele veeremiüksustele. Teavitamine liinidest, mille puhul on nõutav rongisisese ETCS-süsteemi versioon 3.0 nii loa saanud veeremiüksuste kui ka selle võrgus kasutatavate veeremiüksuste puhul, saab muutuda kohustuslikuks alles pärast käesoleva kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muutmist (42) (vt tabel B1.1). Lühem tähtaeg on lubatud juhul, kui selles on kokku leppinud taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja, kes osutavad teenuseid või kavatsevad (lepingu sõlmimise ajal) nendel liinidel teenuseid osutada. Sellest kokkuleppest teatatakse komisjonile.

7.4.2.   Rongisisesed rajatised

7.4.2.1.   Uued veeremiüksused

Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 kohaselt turule laskmiseks peavad uued veeremiüksused olema varustatud ETCSiga ja valmis kasutamiseks kooskõlas käesoleva KTKga.

7.4.2.2.   Olemasolevad veeremiüksused

Kui olemasolevatele veeremiüksustele antakse direktiivi (EL) 2016/797 artikli 21 kohaselt luba, peavad need olema varustatud ja kasutusvalmis ETCSiga (A-klassi rongiturvangusüsteem) vastavalt käesolevale KTK-le, kui rongisisesesse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi paigaldatakse mis tahes uus B-klassi rongiturvangusüsteem.

Punktide 7.4.2.4.1 ja 7.4.2.4.2 täitmine on kohustuslik, kui veeremiüksuses olemasolevat ETCSi rongisisest osa täiendatakse.

Kui veeremiüksuses parandatakse olemasolevat ETCSi rongisisest funktsiooni, ei ole vaja täita punkte 7.4.2.4.1 ja 7.4.2.4.2.

7.4.2.3.   Kasutusala laiendamise eeskirjad olemasolevatele veeremiüksustele

Järgmisi eeskirju kohaldatakse olemasolevate käitatavate veeremiüksuste suhtes, mis on registreeritud riiklikus raudteeveeremiregistris kooskõlas otsusega 2007/756/EÜ või Euroopa raudteeveeremiregistris kooskõlas rakendusotsusega (EL) 2018/1614.

| (1) | Veeremiüksused peavad vastama käesoleva lisa punktis 7.7 osutatud erijuhtumitel kohaldatavatele asjakohastele erisätetele ning direktiivi (EL) 2016/797 artikli 13 lõike 2 punktides a, c ja d osutatud asjakohastele siseriiklikele eeskirjadele, millest on teavitatud kooskõlas kõnealuse direktiivi artikliga 14. |
| --- | --- |

(1)

Veeremiüksused peavad vastama käesoleva lisa punktis 7.7 osutatud erijuhtumitel kohaldatavatele asjakohastele erisätetele ning direktiivi (EL) 2016/797 artikli 13 lõike 2 punktides a, c ja d osutatud asjakohastele siseriiklikele eeskirjadele, millest on teavitatud kooskõlas kõnealuse direktiivi artikliga 14.

| (2) | ETCSi, GSM-Ri või FRMCSiga juba varustatud veeremiüksuseid ei ole vaja uuendada, välja arvatud juhul, kui see on vajalik tehnilise ühilduvuse tagamiseks ETCSi, GSM-Ri või FRMCSiga. |
| --- | --- |

(2)

ETCSi, GSM-Ri või FRMCSiga juba varustatud veeremiüksuseid ei ole vaja uuendada, välja arvatud juhul, kui see on vajalik tehnilise ühilduvuse tagamiseks ETCSi, GSM-Ri või FRMCSiga.

| (3) | Veeremiüksused, mis ei ole varustatud ETCSiga, peavad paigaldama ETCSi ja vastama A liite tabelis A 2 viidatud tehnilistele kirjeldustele. Punktide 7.4.2.4.1 ja 7.4.2.4.2 täitmine on kohustuslik. |
| --- | --- |

(3)

Veeremiüksused, mis ei ole varustatud ETCSiga, peavad paigaldama ETCSi ja vastama A liite tabelis A 2 viidatud tehnilistele kirjeldustele. Punktide 7.4.2.4.1 ja 7.4.2.4.2 täitmine on kohustuslik.

| (4) | Kui veeremiüksus on ette nähtud kasutamiseks võrgus, kus vähemalt üks sektsioon on varustatud A-klassi RMR-süsteemiga, tuleb veeremiüksustele, mis ei ole veel varustatud A-klassi RMRi raadio-häälsidega, paigaldada raadiovõrguga tehniliselt ühilduv A-klassi RMR-rongiraadio, välja arvatud juhul, kui see võrk paigaldatakse veeremiüksusesse juba paigaldatud B-klassi raadiosidesüsteemiga ühilduvale varasemale B-klassi raadiosidesüsteemile. Sel juhul peab A-klassi RMR-raadio-häälside vastama A liite tabelis A 2 viidatud tehnilistele kirjeldustele. |
| --- | --- |

(4)

Kui veeremiüksus on ette nähtud kasutamiseks võrgus, kus vähemalt üks sektsioon on varustatud A-klassi RMR-süsteemiga, tuleb veeremiüksustele, mis ei ole veel varustatud A-klassi RMRi raadio-häälsidega, paigaldada raadiovõrguga tehniliselt ühilduv A-klassi RMR-rongiraadio, välja arvatud juhul, kui see võrk paigaldatakse veeremiüksusesse juba paigaldatud B-klassi raadiosidesüsteemiga ühilduvale varasemale B-klassi raadiosidesüsteemile. Sel juhul peab A-klassi RMR-raadio-häälside vastama A liite tabelis A 2 viidatud tehnilistele kirjeldustele.

| (5) | Kui veeremiüksuse puhul on nõutud ETCSi paigaldamine vastavalt punktile (3) ja see on ette nähtud käitamiseks laiendatud kasutusala võrgus, mis on varustatud ETCSi 2. tasemega, peavad veeremiüksused, mis ei ole veel varustatud A-klassi RMR-andmesidega, paigaldama vähemalt ühe A-klassi RMR-andmeraadio, mis tehniliselt ühildub raadiovõrguga. Sel juhul peab A-klassi RMR-andmeraadio vastama A liite tabelis A 2 viidatud tehnilistele kirjeldustele. |
| --- | --- |

(5)

Kui veeremiüksuse puhul on nõutud ETCSi paigaldamine vastavalt punktile (3) ja see on ette nähtud käitamiseks laiendatud kasutusala võrgus, mis on varustatud ETCSi 2. tasemega, peavad veeremiüksused, mis ei ole veel varustatud A-klassi RMR-andmesidega, paigaldama vähemalt ühe A-klassi RMR-andmeraadio, mis tehniliselt ühildub raadiovõrguga. Sel juhul peab A-klassi RMR-andmeraadio vastama A liite tabelis A 2 viidatud tehnilistele kirjeldustele.

| (6) | Kui loa saanud veeremiüksuse puhul on direktiivi 2008/57/EÜ artikli 9 kohaselt lubatud KTKsid või nende osi kohaldamata jätta, peab taotleja vastavalt direktiivi 2016/797 artiklile 7 taotlema erandit (erandeid) laiendatud kasutusalaga hõlmatud liikmesriikides. |
| --- | --- |

(6)

Kui loa saanud veeremiüksuse puhul on direktiivi 2008/57/EÜ artikli 9 kohaselt lubatud KTKsid või nende osi kohaldamata jätta, peab taotleja vastavalt direktiivi 2016/797 artiklile 7 taotlema erandit (erandeid) laiendatud kasutusalaga hõlmatud liikmesriikides.

| (7) | Kui kasutusala laiendamise taotlus on kombineeritud uue loa taotlusega, millega ajakohastatakse olemasolevat rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi rongiturvangusüsteemi osa, on kohustuslik täita punkte 7.4.2.4.1 ja 7.4.2.4.2. |
| --- | --- |

(7)

Kui kasutusala laiendamise taotlus on kombineeritud uue loa taotlusega, millega ajakohastatakse olemasolevat rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi rongiturvangusüsteemi osa, on kohustuslik täita punkte 7.4.2.4.1 ja 7.4.2.4.2.

7.4.2.4.   ETCS-süsteemi versiooni rakenduseeskirjad

| 7.4.2.4.1. | Turule lastud rongisisesel ETCSi koostalitluse komponendil peab olema üks järgmistest hulkadest:






  (1) | seaduslikult kasutatavate ETCS-süsteemi versioonide 1.0–2.1 (kaasa arvatud) hulk; |
| --- | --- | --- |

7.4.2.4.1.

(1)

seaduslikult kasutatavate ETCS-süsteemi versioonide 1.0–2.1 (kaasa arvatud) hulk;

| (2) | seaduslikult kasutatavate ETCS-süsteemi versioonide 1.0–2.2 (kaasa arvatud) hulk; |
| --- | --- |

(2)

seaduslikult kasutatavate ETCS-süsteemi versioonide 1.0–2.2 (kaasa arvatud) hulk;

| (3) | seaduslikult kasutatavate ETCS-süsteemi versioonide 1.0–3.0 (kaasa arvatud) hulk. |
| --- | --- |

(3)

seaduslikult kasutatavate ETCS-süsteemi versioonide 1.0–3.0 (kaasa arvatud) hulk.

| 7.4.2.4.2. | Veeremiüksusetüüpi peab integreerima asjakohase rongisisese ETCSi koostalitluse komponendi seaduslikult kasutatavate ETCS-süsteemi versioonide hulga, nagu on määratletud punktis 7.4.2.4.1 (43). Seaduslikult kasutatavate ETCS-süsteemi versioonide nõutav hulk määratakse kindlaks loas kindlaksmääratud veeremiüksusetüübi ettenähtud kasutusala jaoks taristuregistris (44) esitatud teatatud süsteemi versioonide alusel. Veeremiüksusetüüp peab rakendama ETCS-süsteemi versiooni, mis vastab vähemalt teatatud ETCS-süsteemi versioonile, mida hakatakse kohaldama järgmise viie aasta jooksul vastavalt B liites esitatud ajakavale, kui:






  (1) | rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi ETCSi osa paigaldatakse esimest korda
  või |
| --- | --- | --- |

7.4.2.4.2.

(1)

rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi ETCSi osa paigaldatakse esimest korda

või

| (2) | juba turul oleva rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi ETCSi-osa täiendatakse nii, et see muudab allsüsteemi funktsioone. See ei kehti muudatuste puhul, mida peetakse vajalikuks vigade parandamise rakendamiseks, nagu on märgitud punktis 7.2.10. |
| --- | --- |

(2)

juba turul oleva rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi ETCSi-osa täiendatakse nii, et see muudab allsüsteemi funktsioone. See ei kehti muudatuste puhul, mida peetakse vajalikuks vigade parandamise rakendamiseks, nagu on märgitud punktis 7.2.10.

7.4.3.   Siseriiklikud nõuded

| 7.4.3.1. | Liikmesriigid võivad kehtestada riigi tasandil lisanõudeid, eelkõige selleks, et lubada ainult ETCSiga varustatud veeremiüksuste pääsu ETCSiga varustatud liinidele, nii et olemasolevad riigisisesed süsteemid saaks kasutusest kõrvaldada. Sellest teatatakse vähemalt viis aastat enne kasutusest kõrvaldamist. Lühem tähtaeg on lubatud juhul, kui selles on kokku leppinud taristuettevõtja ja raudteeveo-ettevõtja, kes osutavad teenuseid või kavatsevad (lepingu sõlmimise ajal) nendel liinidel teenuseid osutada. Selline teavitamine toimub taristuregistris ja need taristuregistri muudatused loetletakse võrguaruandes osana direktiivi 2012/34/EL artiklist 27 (45). Viieaastane teavitamisperiood ei kehti nende nõuete kohta, mis lubavad ainult ETCSiga varustatud veeremiüksustele juurdepääsu ETCSiga varustatud liinidele, millest teatati võrguaruandes enne käesoleva määruse jõustumist. |
| --- | --- |

7.4.3.1.

| 7.4.3.2. | Liikmesriigid võivad otsustada jätta vedurite ja reisijateveoveeremi KTK punktis 2.2.2 (C) määratletud eriveeremi, sealhulgas maantee-raudteesõidukid, konkreetses kasutusalas ETCSi, RMRi või ATOga varustamise kohustusest välja, kui nende sõidukite käitamine ei takista B-klassi kasutusest kõrvaldamist. Sellest teavitatakse ja see lisatakse võrguaruandes direktiivi 2012/34/EL artikli 27 osana. |
| --- | --- |

7.4.3.2.

| 7.4.3.3. | Liikmesriigid võivad otsustada jätta välja kohustuse varustada ETCSiga reisirongid, mis on mõeldud rangelt kohalikuks kasutamiseks vastavalt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 1 lõike 4 punktile b, ja rohkem kui 20 aastat kasutusel olnud manöövrivedurid, mis sõidavad üksnes siseriikliku võrgu sellisel osal, kus ETCSi ei ole ega plaanita seda ka viie aasta jooksul kasutusele võtta. |
| --- | --- |

7.4.3.3.

7.4.4.   Siseriiklikud rakenduskavad

Liikmesriigid koostavad koostöös asjaomaste taristuettevõtjate ja raudteeveo-ettevõtjatega käesoleva KTK rakendamiseks riikliku kava, arvestades Euroopa Liidu kogu raudteesüsteemi sidusust ja võttes arvesse raudteesüsteemi majanduslikku elujõulisust, koostalitlusvõimet ja ohutust. Liikmesriigid konsulteerivad naaberriikidega raudtee piiriüleste lõikude sidusa kavandamise üle. See kava hõlmab kõiki KTK kohaldamisalasse kuuluvaid liine, sealhulgas TEN-T liine ja sõlmpunkte ning viimase kilomeetri ühendusi.

Liikmesriigid kooskõlastavad protsessi kõigi asjaomaste sidusrühmade vahel, et koostada siseriikliku rakenduskava ERTMSi üldiseks väljatöötamiseks vajalik tehniline ja soovituslik ülemineku finantsstrateegia.

Liikmesriigid lisavad siseriiklikusse rakenduskavasse raudteeveo-ettevõtjate ja taristuettevõtjate väljendatud vajaduste hindamise seoses kontrolli ja signaalimise allsüsteemiga, mis on seotud punktis 7.2.9 loetletud kohustuslike ja valikuliste funktsioonide tingimustega.

Ülaltoodud hindamisele tuginedes otsustavad liikmesriigid üleminekustrateegia, milles kirjeldatakse eeldatavat üldist mõju raudteesüsteemile (võttes liidu perspektiivi) ja seda, kuidas mõju asjaomaste sidusrühmade vahel mittediskrimineerivalt tasakaalustatakse. Selle koordineerimisprotsessi tulemuseks on rakendatava tehnilise ülemineku strateegia ja ülemineku finantsstrateegia määratlemine.

Siseriiklikus rakenduskavas esitatakse teave kõigi uute, uuendatud ja ajakohastatud liinide kohta seoses punktis 7.2.9 loetletud kohustuslike ja valikuliste funktsioonidega, tagades, et raudteeveo-ettevõtjaid teavitatakse vähemalt viis aastat ette, kui võrgus tegutsemise kohta kehtestatakse uued kohustuslikud rongisisesed nõuded. Sellest teavitatakse taristuregistris (46) ja need taristuregistri muudatused loetletakse võrguaruandes osana direktiivi 2012/34/EL artiklist 27. Viieaastane teavitamisperiood ei kehti nõuete kohta, millest teatati võrguaruandes enne käesoleva kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK jõustumist.

Siseriiklikud rakenduskavad hõlmavad vähemalt 20 aastat ja neid ajakohastatakse korrapäraselt vähemalt iga viie aasta järel. Kavades järgitakse H liide

esitatud näidisvormi hõlmatud ajavahemiku esimese viie aasta kohta. Järgmise 15 aasta jooksul järgib kava võimalikult suures ulatuses seda näidisvormi, kuid kasutades vähem üksikasjalikku lähenemisviisi.

Komisjon avaldab siseriiklikud rakenduskavad oma veebisaidil ja teatab nendest liikmesriikidele direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 lõikes 1 osutatud komitee kaudu.

Komisjon koostab riiklike rakenduskavade analüüsi, mis hõlmab muu hulgas kavade võrdlust ja täiendavate koordineerimismeetmete vajaduse kindlakstegemist.

Siseriiklik rakenduskava sisaldab vähemalt järgmist teavet (47):

| (1) | Eespool kirjeldatud üldine üleminekustrateegia, sealhulgas raudteeveo-ettevõtjate ja taristuettevõtjate väljendatud vajaduste hindamine |
| --- | --- |

(1)

Eespool kirjeldatud üldine üleminekustrateegia, sealhulgas raudteeveo-ettevõtjate ja taristuettevõtjate väljendatud vajaduste hindamine

| (2) | Hetkeolukorra kontekstikirjeldus, sealhulgas:






  (a) | andmed ja arvnäitajad paigaldatud rongiturvangusüsteemide, ATO andmeside ja rongituvastussüsteemide kohta, sealhulgas üksikasjad nende eeliste kohta seoses läbilaskevõime, ohutuse, töökindluse ja toimivuse aspektidega ning õiguslikud viited rongisisese kontrolli- ja signaalimissüsteemi nõuetele; |
| --- | --- | --- |

(2)

Hetkeolukorra kontekstikirjeldus, sealhulgas:

(a)

andmed ja arvnäitajad paigaldatud rongiturvangusüsteemide, ATO andmeside ja rongituvastussüsteemide kohta, sealhulgas üksikasjad nende eeliste kohta seoses läbilaskevõime, ohutuse, töökindluse ja toimivuse aspektidega ning õiguslikud viited rongisisese kontrolli- ja signaalimissüsteemi nõuetele;

| (b) | B-klassi süsteemid ja nende järelejäänud majanduslik kasutusiga, sealhulgas nende meetmete kirjeldus, mis võetakse olemasolevate B-klassi rongiturvangu- ja raadiosüsteemide vaba turu tingimuste tagamiseks, mis on sätestatud punktis 7.2.6. |
| --- | --- |

(b)

B-klassi süsteemid ja nende järelejäänud majanduslik kasutusiga, sealhulgas nende meetmete kirjeldus, mis võetakse olemasolevate B-klassi rongiturvangu- ja raadiosüsteemide vaba turu tingimuste tagamiseks, mis on sätestatud punktis 7.2.6.

| (c) | Rongisisesed CCSi allsüsteemid, mis põhinevad olemasoleval teabel. |
| --- | --- |

(c)

Rongisisesed CCSi allsüsteemid, mis põhinevad olemasoleval teabel.

| (3) | Üleminekustrateegia määratlemine (tulevane staatus) |
| --- | --- |

(3)

Üleminekustrateegia määratlemine (tulevane staatus)

Tehnilise ülemineku strateegia hõlmab teavet ja kavandamist järgmistes valdkondades:

| (1) | ETCSi osa: ETCSi tase ja nõutav süsteemi versioon liinide ja võrkude kaupa; koos üksikasjaliku teabega piiriüleste lõikude ja sõlmede kohta. Vajaduse korral teave arendusaluse ja tasemete ajakohastamise strateegia kohta; |
| --- | --- |

(1)

ETCSi osa: ETCSi tase ja nõutav süsteemi versioon liinide ja võrkude kaupa; koos üksikasjaliku teabega piiriüleste lõikude ja sõlmede kohta. Vajaduse korral teave arendusaluse ja tasemete ajakohastamise strateegia kohta;

| (2) | raadioside osa: teave raadiosüsteemide kohta (nt raadio ahela- või pakettkommutatsioon, ETCSi raadio teel sõidusignaalide uuendamise võimalused); |
| --- | --- |

(2)

raadioside osa: teave raadiosüsteemide kohta (nt raadio ahela- või pakettkommutatsioon, ETCSi raadio teel sõidusignaalide uuendamise võimalused);

| (3) | ATO osa: teave ATO kasutuselevõtu vajaduse kohta; |
| --- | --- |

(3)

ATO osa: teave ATO kasutuselevõtu vajaduse kohta;

| (4) | rongituvastuse osa: teave ülemineku kohta KTK-le vastavale rongituvastussüsteemile; |
| --- | --- |

(4)

rongituvastuse osa: teave ülemineku kohta KTK-le vastavale rongituvastussüsteemile;

| (5) | erijuhtumid: teave erijuhtumite järkjärgulise kaotamise kohta; |
| --- | --- |

(5)

erijuhtumid: teave erijuhtumite järkjärgulise kaotamise kohta;

| (6) | rongisisese CCSi allsüsteemid; |
| --- | --- |

(6)

rongisisese CCSi allsüsteemid;

| (7) | raudteeäärne ja rongisisene finantsteave. |
| --- | --- |

(7)

raudteeäärne ja rongisisene finantsteave.

Kavandamine (võrgukaardid), mis annab ülevaate järgmise 20 aasta jooksul toimuvatest muudatustest seoses järgmisega:

| (1) | Rongiturvangusüsteemi osa:






  (a) | võrgukaart ETCSi kasutuselevõtu kuupäevadega; üksikasjalik teave piiriüleste liinide ja sõlmede kohta; |
| --- | --- | --- |

(1)

Rongiturvangusüsteemi osa:

(a)

võrgukaart ETCSi kasutuselevõtu kuupäevadega; üksikasjalik teave piiriüleste liinide ja sõlmede kohta;

| (b) | kui seda kohaldatakse, siis võrgukaart kuupäevadega, millal B-klassi käitamine ei ole enam lubatud või millal on kohustuslik ainult ETCSi käitamine; ja kui see ei ole sarnane, siis võrgukaart kuupäevadega, millal B-klassi süsteem kasutusest kõrvaldatakse; |
| --- | --- |

(b)

kui seda kohaldatakse, siis võrgukaart kuupäevadega, millal B-klassi käitamine ei ole enam lubatud või millal on kohustuslik ainult ETCSi käitamine; ja kui see ei ole sarnane, siis võrgukaart kuupäevadega, millal B-klassi süsteem kasutusest kõrvaldatakse;

| (2) | Raadioside osa:






  (a) | võrgukaart GSM-Ri kasutuselevõtu kuupäevadega; üksikasjalik teave piiriüleste liinide ja sõlmede kohta; |
| --- | --- | --- |

(2)

Raadioside osa:

(a)

võrgukaart GSM-Ri kasutuselevõtu kuupäevadega; üksikasjalik teave piiriüleste liinide ja sõlmede kohta;

| (b) | kui see on kohaldatav, siis võrgukaart kuupäevadega, millal B-klassi raadioside käitamine ei ole enam lubatud, ja kui see ei ole sarnane, siis võrgukaart kuupäevadega, millal B-klassi raadiosüsteem kasutusest kõrvaldatakse; |
| --- | --- |

(b)

kui see on kohaldatav, siis võrgukaart kuupäevadega, millal B-klassi raadioside käitamine ei ole enam lubatud, ja kui see ei ole sarnane, siis võrgukaart kuupäevadega, millal B-klassi raadiosüsteem kasutusest kõrvaldatakse;

| (c) | võrgukaart FRMCSsi kasutuselevõtu kuupäevadega; |
| --- | --- |

(c)

võrgukaart FRMCSsi kasutuselevõtu kuupäevadega;

| (d) | kui see on kohaldatav, siis võrgukaart kuupäevadega, millal GSM-Ri kasutamine ei ole enam lubatud, ja kui see ei ole sarnane, siis võrgukaart kuupäevadega, millal GSM-Ri süsteem kasutusest kõrvaldatakse; |
| --- | --- |

(d)

kui see on kohaldatav, siis võrgukaart kuupäevadega, millal GSM-Ri kasutamine ei ole enam lubatud, ja kui see ei ole sarnane, siis võrgukaart kuupäevadega, millal GSM-Ri süsteem kasutusest kõrvaldatakse;

| (3) | ATO osa:






  (a) | kui see on kohaldatav, siis võrgukaart ATO kasutuselevõtu kuupäevadega; üksikasjalik teave piiriüleste liinide ja sõlmede kohta. |
| --- | --- | --- |

(3)

ATO osa:

(a)

kui see on kohaldatav, siis võrgukaart ATO kasutuselevõtu kuupäevadega; üksikasjalik teave piiriüleste liinide ja sõlmede kohta.

| (4) | Rongituvastuse osa:






  (a) | võrgukaart, mis sisaldab KTK-le vastava rongituvastussüsteemi kasutuselevõtu kuupäevi. üksikasjalik teave piiriüleste liinide ja sõlmede kohta. |
| --- | --- | --- |

(4)

Rongituvastuse osa:

(a)

võrgukaart, mis sisaldab KTK-le vastava rongituvastussüsteemi kasutuselevõtu kuupäevi. üksikasjalik teave piiriüleste liinide ja sõlmede kohta.

| (5) | Rongisisese CCSi allsüsteemid koos valikulise teabega piiriüleste veeremiüksuste kohta. |
| --- | --- |

(5)

Rongisisese CCSi allsüsteemid koos valikulise teabega piiriüleste veeremiüksuste kohta.

7.5.   ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvuse kontrollide rakendamise eeskirjad

Olemasolevaid veeremiüksusi ja nende vastavaid veeremiüksusetüüpe, mis on varustatud ETCSi ja RMRiga, loetakse kokkusobivaks nende võrgustike ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvuse tüüpidega, kus neid ETCSi ja RMRiga kasutatakse 16. jaanuaril 2020 ilma täiendavate kontrollideta, säilitades olemasolevad kasutuspiirangud või -tingimused.

Veeremiüksuse, selle vastava veeremiüksusetüübi või taristu hilisemat muutmist seoses tehnilise või marsruudi ühilduvusega hallatakse vastavalt käesolevas KTKs ETCSi ja raadiosüsteemi ühilduvuse jaoks kindlaksmääratud nõuetele.

7.6.   Rongituvastussüsteemide spetsiifilised rakenduseeskirjad

Käesoleva KTK kontekstis tähendab rongituvastussüsteem raudtee äärde paigaldatud seadet, mis jälgib sõidukite olemasolu või puudumist kas kogu marsruudi liinil või selle kohalikul lõigul.

Raudteeäärseid süsteeme (nt blokeerimisseadmed või ülesõidukohtade juhtseadmed), mis kasutavad tuvastussüsteemidest pärinevaid andmeid, ei loeta rongituvastussüsteemi osaks.

Käesolevas KTKs on sätestatud nõuded veeremi liidesele ainult sellises ulatuses, mida on vaja ühilduvuse tagamiseks KTKga vastavuses oleva veeremi ning raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi vahel.

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide KTK nõuetele vastavat rongituvastussüsteemi võib rakendada sõltumatult ETCSi või GSM-Ri rakendusest.

Käesoleva KTK nõudeid rongituvastussüsteemidele peab järgima, kui:

| (1) | rongituvastussüsteeme täiendatakse; |
| --- | --- |

(1)

rongituvastussüsteeme täiendatakse;

| (2) | rongituvastussüsteeme uuendatakse, eeldusel et käesoleva KTK nõuete järgimine ei tähenda teiste raudteeäärsete või rongisiseste süsteemide soovimatuid muudatusi või täiendusi; |
| --- | --- |

(2)

rongituvastussüsteeme uuendatakse, eeldusel et käesoleva KTK nõuete järgimine ei tähenda teiste raudteeäärsete või rongisiseste süsteemide soovimatuid muudatusi või täiendusi;

| (3) | rongituvastussüsteeme uuendatakse, kui seda nõuab rongituvastussüsteemist pärinevat teavet kasutavate raudteeäärsete süsteemide täiendus või uuendus; |
| --- | --- |

(3)

rongituvastussüsteeme uuendatakse, kui seda nõuab rongituvastussüsteemist pärinevat teavet kasutavate raudteeäärsete süsteemide täiendus või uuendus;

| (4) | B-klassi rongiturvangusüsteemid eemaldatakse, kui rongituvastus- ja turvangusüsteemid on integreeritud. |
| --- | --- |

(4)

B-klassi rongiturvangusüsteemid eemaldatakse, kui rongituvastus- ja turvangusüsteemid on integreeritud.

Üleminekuetapil tuleb hoolt kanda selle eest, et KTKga ühilduva rongituvastussüsteemi paigaldamine avaldaks minimaalset negatiivset mõju olemasolevale KTKga mitteühilduvale veeremile.

Selle saavutamiseks soovitatakse taristuettevõtjal valida KTKga ühilduv rongituvastussüsteem, mis ühtlasi ühilduks sellel taristul juba sõitva, KTKga mitteühilduva veeremiga.

7.7.   Erijuhtumid

7.7.1.   Sissejuhatus

Allpool loetletud erijuhtumite korral võib kohaldada järgmisi erisätteid.

Erijuhtumid jagunevad kahte kategooriasse: sätteid kohaldatakse püsivalt („P“-juhtum) või ajutiselt, mis tuleb kõrvaldada enne 2040. aastat („T“-juhtum) või enne kuupäeva, mis määratakse kindlaks pärast käesoleva määruse artikli 13 lõikes 5 määratletud läbivaatamisprotsessi („T2“-juhtum).

Allolevates punktides sätestatud erijuhtumeid tuleb lugeda koos 4. peatüki asjaomaste punktidega ja/või seal viidatud tehniliste kirjeldustega.

Erijuhtumid asendavad vastavaid 4. peatükis sätestatud nõudeid.

Kui 4. peatüki asjaomases punktis sätestatud nõuded ei kuulu erijuhtumi alla, ei ole nimetatud nõudeid allolevates punktides korratud ning neid kohaldatakse muutmata kujul.

Veeremi allsüsteemi teavitatud asutus hindab põhiparameetritega 4.2.10 ja 4.2.11 seotud erijuhtumeid, kus märkuste veerus on märgitud, et neid „kohaldatakse veeremiüksuse suhtes“.

Kõik erijuhtumid ja nende asjakohased kuupäevad tuleb KTK tulevaste läbivaatamiste käigus uuesti üle vaadata, et piirata nende tehnilist ja geograafilist kohaldamisala, võttes aluseks hinnangu, mis on antud nende mõju kohta ohutusele, koostalitlusele, piiriülestele teenustele, TEN-T koridoridele ning nende säilitamise või kõrvaldamise praktilise ja majandusliku mõju kohta. Erilist tähelepanu tuleb pöörata ELi rahaliste vahendite kättesaadavusele. Rongituvastussüsteemid ja vastavad lõpptähtajad vaadatakse uuesti läbi vastavalt käesoleva määruse artikli 13 lõikele 5.

Erijuhtumid piirduvad sellise marsruudi või võrgustikuga, mille puhul need on rangelt vajalikud, ja nende puhul võetakse arvesse marsruudi ühilduvuse menetlusi.

7.7.2.   Erijuhtumite loetelu

7.7.2.1.   Belgia

| Erijuhtum | Kategooria | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.2.3:
  kaugus esimese ja viimase telje vahel L – (b1 + b2) (joonis 1) on vähemalt 16 000 mm. |

Erijuhtum

Kategooria

Märkused

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.2.3:

kaugus esimese ja viimase telje vahel L – (b1 + b2) (joonis 1) on vähemalt 16 000 mm.

T

Kohaldatav kiirraudteesüsteemi liinil 1

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

See erijuhtum on seotud TVMi kasutamisega.

| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.7:
  üksiku veeremiüksuse või rongikoosseisu kaal on vähemalt 40 t.
  Kui üksiku veeremiüksuse või rongikoosseisu kaal jääb alla 90 t, peab veeremiüksusele olema paigaldatud manööverdamist tagav süsteem, mille elektribaas on vähemalt 16 000 mm. |
| --- | --- |

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.7:

üksiku veeremiüksuse või rongikoosseisu kaal on vähemalt 40 t.

Kui üksiku veeremiüksuse või rongikoosseisu kaal jääb alla 90 t, peab veeremiüksusele olema paigaldatud manööverdamist tagav süsteem, mille elektribaas on vähemalt 16 000 mm.

T

Kohaldatav kiirraudteeliinidel 1, 2, 3, 4

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

See erijuhtum on seotud TVMi kasutamisega.

7.7.2.2.   Põhja-Iirimaa korral Ühendkuningriik

| Erijuhtum | Kategooria | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.3.1:
  1 600 mm rööpmelaiusega võrgus on rattapöia väikseim laius (BR) 127 mm |

Erijuhtum

Kategooria

Märkused

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.3.1:

1 600 mm rööpmelaiusega võrgus on rattapöia väikseim laius (BR) 127 mm

T

Kohaldatav Põhja-Iirimaal

| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.3.3:
  1 600 mm rööpmelaiusega võrgus on rattaharjade väikseim paksus (Sd) 24 mm. |
| --- | --- |

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.3.3:

1 600 mm rööpmelaiusega võrgus on rattaharjade väikseim paksus (Sd) 24 mm.

T

Kohaldatav Põhja-Iirimaal

| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.4.1:
  lisaks punktis 3.1.4.1 esitatud nõuetele kehtivad liivatamisele mootorrongide veojõu suurendamiseks järgmised nõuded:






  a) | ei ole lubatud esimese telje ees kiirusel kuni 40 km/h ja |
| --- | --- | --- |

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.4.1:

lisaks punktis 3.1.4.1 esitatud nõuetele kehtivad liivatamisele mootorrongide veojõu suurendamiseks järgmised nõuded:

a)

ei ole lubatud esimese telje ees kiirusel kuni 40 km/h ja

| b) | on lubatud ainult juhul, kui saab tõendada, et veel vähemalt kuus mootorrongi telge jäävad laotamise kohast tahapoole. |
| --- | --- |

b)

on lubatud ainult juhul, kui saab tõendada, et veel vähemalt kuus mootorrongi telge jäävad laotamise kohast tahapoole.

T

| 4.2.12. | ETCSi DMI (juhi-masina liides)
  Viide 6:
  ronginumbri sisestamiseks on lubatud kasutada tähtnumbrilist klaviatuuri, kui vastaval eesmärgil kehtestatud tehnilise eeskirjaga on nõutav tähtnumbriliste ronginumbrite toetamine. |
| --- | --- |

4.2.12.

ETCSi DMI (juhi-masina liides)

Viide 6:

ronginumbri sisestamiseks on lubatud kasutada tähtnumbrilist klaviatuuri, kui vastaval eesmärgil kehtestatud tehnilise eeskirjaga on nõutav tähtnumbriliste ronginumbrite toetamine.

T

Ei mõjuta koostalitlust.

| 4.2.12. | ETCSi DMI (juhi-masina liides)
  Viide 6:
  ETCSi DMI-l on lubatud kuvada rongi dünaamilise kiiruse andmeid ühikus miili tunnis (ja näidata „mph“), kui sõidetakse Suurbritannia põhivõrgu liinidel. |
| --- | --- |

4.2.12.

ETCSi DMI (juhi-masina liides)

Viide 6:

ETCSi DMI-l on lubatud kuvada rongi dünaamilise kiiruse andmeid ühikus miili tunnis (ja näidata „mph“), kui sõidetakse Suurbritannia põhivõrgu liinidel.

T

Ei mõjuta koostalitlust.

7.7.2.3.   Prantsusmaa

| Erijuhtum | Kategooria | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.2.3:
  kaugus esimese ja viimase telje vahel L – (b1 + b2) (joonis 1) on vähemalt 16 000 mm. |

Erijuhtum

Kategooria

Märkused

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.2.3:

kaugus esimese ja viimase telje vahel L – (b1 + b2) (joonis 1) on vähemalt 16 000 mm.

T2

Kohaldatav taristu suhtes

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

Erijuhtum on seotud elektriliste ühendustega rööpaahelate kasutamisega.

| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.9:
  rattapaari vastastikuste rataste veerepindade vaheline elektritakistus ei ole suurem kui 0,05 oomi, mõõdetud pingega, mis jääb 1,8 V alalisvoolu ja 2,0 V alalisvoolu vahele (avatud vooluring).
  Lisaks peab mittetraditsioonilise rattapaari puhul („traditsioonilise rattapaari“ all tuleb mõista kahte metallteljel paiknevat monoplokkratast) rattapaari vastastikuste rataste veerepindade reaktants vähemalt 10 ARMS mõõtevoolu ja 2 VRMS avatud pingega olema väiksem kui f/100 millioomi, kui f on 500–40 kHz. |
| --- | --- |

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.9:

rattapaari vastastikuste rataste veerepindade vaheline elektritakistus ei ole suurem kui 0,05 oomi, mõõdetud pingega, mis jääb 1,8 V alalisvoolu ja 2,0 V alalisvoolu vahele (avatud vooluring).

Lisaks peab mittetraditsioonilise rattapaari puhul („traditsioonilise rattapaari“ all tuleb mõista kahte metallteljel paiknevat monoplokkratast) rattapaari vastastikuste rataste veerepindade reaktants vähemalt 10 ARMS mõõtevoolu ja 2 VRMS avatud pingega olema väiksem kui f/100 millioomi, kui f on 500–40 kHz.

T2

Kohaldatav taristu suhtes

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

Erijuhtum võidakse üle vaadata, kui rööpaahelate sageduste haldamisega seotud avatud punkt on suletud.

| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.7:
  üksiku veeremiüksuse või rongikoosseisu kaal on vähemalt 40 t.
  Kui üksiku veeremiüksuse või rongikoosseisu kaal jääb alla 90 t, peab sellele veeremiüksusele olema paigaldatud manööverdamist tagav süsteem, mille teljevahe vastavalt ERA/ERTMS/033281-le on vähemalt 16 000 mm. |
| --- | --- |

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.7:

üksiku veeremiüksuse või rongikoosseisu kaal on vähemalt 40 t.

Kui üksiku veeremiüksuse või rongikoosseisu kaal jääb alla 90 t, peab sellele veeremiüksusele olema paigaldatud manööverdamist tagav süsteem, mille teljevahe vastavalt ERA/ERTMS/033281-le on vähemalt 16 000 mm.

T

Kohaldatav taristu suhtes

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

Erijuhtum on seotud TVMi kasutamisega.

| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.3.2:
  mõõde D (joonis 2) ei tohi olla väiksem kui | 450 mm, olenemata kiirusest. |
| --- | --- | --- |

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.3.2:

mõõde D (joonis 2) ei tohi olla väiksem kui

450 mm, olenemata kiirusest.

T

Kohaldatav taristu suhtes

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.4.1:
  Lisaks KTK nõuetele on lubatud suurim liivakogus üksuse ja rööpa kohta 30 s jooksul: 750 g. |
| --- | --- |

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.4.1:

Lisaks KTK nõuetele on lubatud suurim liivakogus üksuse ja rööpa kohta 30 s jooksul: 750 g.

T2

Erijuhtum on seotud selliste rööpaahelate kasutamisega, millel on suurem tundlikkus seoses rataste ja rööbaste vahelise isolatsioonikihiga Prantsusmaa raudteevõrgustikus tehtud liivatamise tõttu.

7.7.2.4.   Poola

| Erijuhtum | Kategooria | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid |

Erijuhtum

Kategooria

Märkused

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.9:

rattapaari vastastikuste rataste veerepindade vaheline elektritakistus ei ole suurem kui 0,05 oomi, mõõdetud pingega, mis jääb 1,8 V alalisvoolu ja 2,0 V alalisvoolu vahele (avatud vooluring).

Lisaks peab rattapaari vastastikuste rataste veerepindade reaktants vähemalt 10 ARMS mõõtevoolu ja 2 VRMS avatud pingega olema väiksem kui f/100 millioomi, kui f on 500–40 kHz.

T

Kohaldatav taristu suhtes

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

Erijuhtum võidakse üle vaadata, kui rööpaahelate sageduste haldamisega seotud avatud punkt on suletud.

7.7.2.5.   Leedu, Läti ja Eesti

| Erijuhtum | Kategooria | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.3.3:
  1 520 mm rööpmelaiusega võrgus on rattaharjade väikseim paksus (Sd) 20 mm. |

Erijuhtum

Kategooria

Märkused

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.3.3:

1 520 mm rööpmelaiusega võrgus on rattaharjade väikseim paksus (Sd) 20 mm.

T

Kohaldatav taristu suhtes

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

Seda erijuhtumit on vaja seni, kuni 1 520 mm raudteevõrgus liiguvad ČME-vedurid.

| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.3.4:
  1 520 mm rööpmelaiusega võrgus on rattaharjade väikseim paksus (Sh) 26,25 mm. |
| --- | --- |

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.3.4:

1 520 mm rööpmelaiusega võrgus on rattaharjade väikseim paksus (Sh) 26,25 mm.

T

Kohaldatav taristu suhtes

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

Erijuhtumit on vaja seni, kuni 1 520 mm. raudteevõrgus liiguvad ČME-vedurid

| 4.2.11. | Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus
  Viide 77, punkt 3.2.2.4:
  Veeremi tekitatava heite hindamise piirnormid ja nendega seotud parameetrid on esitatud järgmises tabelis: |
| --- | --- |

4.2.11.

Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

Viide 77, punkt 3.2.2.4:

Veeremi tekitatava heite hindamise piirnormid ja nendega seotud parameetrid on esitatud järgmises tabelis:

T

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

Erijuhtum on seotud ALSNi kasutamisega 1 520  mm rööpmelaiusega võrgus.

Sagedusvahemik

Häirevoolu piirnorm [ruutkeskmine väärtus]

15 –21 Hz

21 –29 Hz

29 –35 Hz

65 –85 Hz

167 –184 Hz

408 –432 Hz

468 –492 Hz

568 –592 Hz

708 –732 Hz

768 –792 Hz

4 462,5 –4 537,5 Hz

4 507,5 –4 582,5 Hz

4 962,5 –5 037,5 Hz

5 462,5 –5 537,5 Hz

5 517,5 –5 592,5 Hz

4,1 A

1,0 A

4,1 A

4,1 A

0,4 A

0,35 A

0,35 A

0,35 A

0,35 A

0,35 A

0,2 A

0,2 A

0,2 A

0,2 A

0,2 A

| 4.2.11. | Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus
  Viide 77, punkt 3.2.2.6:
  Veeremi tekitatava heite hindamise piirnormid ja nendega seotud parameetrid on esitatud järgmises tabelis: |
| --- | --- |

4.2.11.

Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

Viide 77, punkt 3.2.2.6:

Veeremi tekitatava heite hindamise piirnormid ja nendega seotud parameetrid on esitatud järgmises tabelis:

T

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

Erijuhtum on seotud ALSNi kasutamisega 1 520  mm rööpmelaiusega võrgus.

Sagedusvahemik

Häirevoolu piirnorm [ruutkeskmine väärtus]

19 –21 Hz

21 –29 Hz

29 –31 Hz

40 –46 Hz

46 –54 Hz

54 –60 Hz

167 –184 Hz

408 –432 Hz

468 –492 Hz

568 –592 Hz

708 –732 Hz

768 –792 Hz

4 507,5 –4 582,5 Hz

4 962,5 –5 037,5 Hz

5 517,5 –5 592,5 Hz

11,6 A

1,0 A

11,6 A

5,0 A

1,3 A

5,0 A

0,4 A

0,35 A

0,35 A

0,35 A

0,35 A

0,35 A

0,2 A

0,2 A

0,2 A

7.7.2.6.   Rootsi

| Erijuhtum | Kategooria | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 4.2.4. | Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR)
  Viide 33, punkt 4.2.3:
  On lubatud turule lasta rongisiseseid kontrolli ja signaalimise allsüsteeme, sealhulgas kahevatiseid GSM-R-rongiraadioid. Allsüsteemid peavad olema suutelised töötama raudteevõrkudes kuni –82 dBm. |

Erijuhtum

Kategooria

Märkused

4.2.4.

Mobiilside funktsioonid raudteedele (RMR)

Viide 33, punkt 4.2.3:

On lubatud turule lasta rongisiseseid kontrolli ja signaalimise allsüsteeme, sealhulgas kahevatiseid GSM-R-rongiraadioid. Allsüsteemid peavad olema suutelised töötama raudteevõrkudes kuni –82 dBm.

P

Ei mõjuta koostalitlust.

| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.2.1:
  Suurim lubatud kahe telje vaheline kaugus ≤ 17,5 m, ai joonisel 1, punkt 3.1.2.1. |
| --- | --- |

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.2.1:

Suurim lubatud kahe telje vaheline kaugus ≤ 17,5 m, ai joonisel 1, punkt 3.1.2.1.

P

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.2.3:
  Väikseim lubatud kaugus esimese ja viimase telje vahel ≥ 4,5 m, L-b1-b2 joonisel 1, punkt 3.1.2.3. |
| --- | --- |

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.2.3:

Väikseim lubatud kaugus esimese ja viimase telje vahel ≥ 4,5 m, L-b1-b2 joonisel 1, punkt 3.1.2.3.

P

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

| 4.2.11. | Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus
  Viide 77, punkt 3.2.2.5: | Sagedusvahemik: 0,0–2,0 Hz |
| --- | --- | --- |

4.2.11.

Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

Viide 77, punkt 3.2.2.5:

Sagedusvahemik: 0,0–2,0 Hz

| | Häirevoolu piirnorm [ruutkeskmine väärtus]: 25,0 A Hindamismeetod: madalpääsfilter |
| --- | --- |

Häirevoolu piirnorm [ruutkeskmine väärtus]: 25,0 A Hindamismeetod: madalpääsfilter

Hindamisparameetrid: (allaskaleerimine 1 kHz-ni, mille järel on) 2,0 Hz 4. järgu Butterworthi madalpääsfilter, mille järel on ideaalne alaldi absoluutväärtuse andmiseks.

Raudteeveeremi suurim häirevool ei tohi ületada 25,0 A sagedusvahemikus 0,0–2,0 Hz. Löökvool võib ületada 45,0 A vähem kui 1,5 sekundit ja 25 A vähem kui 2,5 sekundit.

P

Kohaldatav taristu suhtes

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

7.7.2.7.   Luksemburg

| Erijuhtum | Kategooria | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.4.1:






  (1) | Veeremiüksusele paigutatud liivatamisseadmete väljund ei tohi ületada 0,3 l minutis rööpa kohta. |

Erijuhtum

Kategooria

Märkused

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.4.1:

(1)

Veeremiüksusele paigutatud liivatamisseadmete väljund ei tohi ületada 0,3 l minutis rööpa kohta.

| (2) | Taristuregistris määratletud jaamades on liivatamine keelatud. |
| --- | --- |

(2)

Taristuregistris määratletud jaamades on liivatamine keelatud.

| (3) | Liivatamine pöörangute piirkonnas on keelatud. |
| --- | --- |

(3)

Liivatamine pöörangute piirkonnas on keelatud.

| (4) | Piiranguid ei kohaldata hädapidurdusele. |
| --- | --- |

(4)

Piiranguid ei kohaldata hädapidurdusele.

T

| 4.2.11. | Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus
  Viide 77, punkt 3.2.2.3:
  Üksikute rööbastee vooluahelatega veeremi mõõtmine ja hindamine toimub vastavalt dokumendile GI.II.STC-VF (parameetrid A1, A4, V2 ja D1). |
| --- | --- |

4.2.11.

Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

Viide 77, punkt 3.2.2.3:

Üksikute rööbastee vooluahelatega veeremi mõõtmine ja hindamine toimub vastavalt dokumendile GI.II.STC-VF (parameetrid A1, A4, V2 ja D1).

T

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

Erijuhtumit on vaja seni, kuni kasutatakse rööbastee vooluahelaid (töösagedus 83,3 Hz).

Dokument GI.II.STC.VF on kättesaadav NSA LU veebisaidil  (48).

| 4.2.11. | Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus
  Viide 77, punkt 3.2.2.3:
  Üksikute rööbastee vooluahelatega veeremi mõõtmine ja hindamine toimub vastavalt dokumendile GI.II.STC-VF (parameetrid A5, V2 ja D2). |
| --- | --- |

4.2.11.

Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

Viide 77, punkt 3.2.2.3:

Üksikute rööbastee vooluahelatega veeremi mõõtmine ja hindamine toimub vastavalt dokumendile GI.II.STC-VF (parameetrid A5, V2 ja D2).

T

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

Erijuhtumit on vaja seni, kuni kasutatakse rööbastee vooluahelaid (töösagedus 125 Hz).

Dokument GI.II.STC.VF on kättesaadav NSA LU veebisaidil.

7.7.2.8.   Saksamaa

| Erijuhtum | Kategooria | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.7.1:
  Minimaalne teljekoormus veeremiüksustel, mida kasutatakse taristuregistri kindlatel liinidel, on 5 t.
  Erijuhtum kehtib ainult veeremiüksuste kohta ega muuda viites 77 määratletud rongituvastussüsteemide tehnilisi nõudeid või punktis 7.2.8 esitatud sätteid rakendamise kohta. |

Erijuhtum

Kategooria

Märkused

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.7.1:

Minimaalne teljekoormus veeremiüksustel, mida kasutatakse taristuregistri kindlatel liinidel, on 5 t.

Erijuhtum kehtib ainult veeremiüksuste kohta ega muuda viites 77 määratletud rongituvastussüsteemide tehnilisi nõudeid või punktis 7.2.8 esitatud sätteid rakendamise kohta.

T

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

Erijuhtumit on vaja seni, kuni kasutatakse WSSB tüüpi rööbastee vooluahelaid.

| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.2.2:
  Kuni 140 km/h kiiruse puhul ei tohi vahemaa ai (joonis 1) olla kahe järjestikuse telje vahel (koostu esimese viie telje puhul või kõigi telgede puhul, kui neid on vähem kui viis) väiksem kui 1 000 mm.
  Erijuhtum kehtib ainult veeremiüksuste kohta ega muuda viites 77 määratletud rongituvastussüsteemide tehnilisi nõudeid või punktis 7.2.8 esitatud sätteid rakendamise kohta. |
| --- | --- |

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.2.2:

Kuni 140 km/h kiiruse puhul ei tohi vahemaa ai (joonis 1) olla kahe järjestikuse telje vahel (koostu esimese viie telje puhul või kõigi telgede puhul, kui neid on vähem kui viis) väiksem kui 1 000 mm.

Erijuhtum kehtib ainult veeremiüksuste kohta ega muuda viites 77 määratletud rongituvastussüsteemide tehnilisi nõudeid või punktis 7.2.8 esitatud sätteid rakendamise kohta.

T

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

Erijuhtumit on vaja seni, kuni kasutatakse EUBET 80 tüüpi ülesõidukohtade kaitset.

| 4.2.11. | Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus
  Viide 77, punkt 3.2.2.5: | Sagedusvahemik: 93–110 Hz |
| --- | --- | --- |

4.2.11.

Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

Viide 77, punkt 3.2.2.5:

Sagedusvahemik: 93–110 Hz

Häirevoolu piirnorm [ruutkeskmine väärtus]:

| | 2,8 A (mõjutava üksuse puhul) |
| --- | --- |

2,8 A (mõjutava üksuse puhul)

| | 2 A (veduki puhul) |
| --- | --- |

2 A (veduki puhul)

Hindamismeetod: Ribapääsfiltrid

Hindamisparameetrid:

| — | Ribapääsfiltri omadused:






  — | Kesksagedused: 95, 96, 98, 100, 102, 104, 106 ja 108 Hz |
| --- | --- | --- |

—

Ribapääsfiltri omadused:

—

Kesksagedused: 95, 96, 98, 100, 102, 104, 106 ja 108 Hz

| — | 3 dB ribalaius: 4 Hz |
| --- | --- |

—

3 dB ribalaius: 4 Hz

| — | Butterworth, 6. järk |
| --- | --- |

—

Butterworth, 6. järk

| — | Ruutkeskmise arvutamine:






  — | Integratsiooniaeg: 0,5 s |
| --- | --- | --- |

—

Ruutkeskmise arvutamine:

—

Integratsiooniaeg: 0,5 s

| — | Aja kattumine: 50 % |
| --- | --- |

—

Aja kattumine: 50 %

T

Kohaldatav taristu suhtes

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

Erijuhtum on vajalik, sest kõnealuseid rööpaahelaid võib muuta, lülitades kesksageduse 100 Hz-lt 106,7 Hz-le. See muudaks vananenuks veeremiüksusega seotud riikliku tehnilise eeskirja, mis vajab 100 Hz seiresüsteemi.

7.7.2.9.   Itaalia

| Erijuhtum | Kategooria | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.4.1:
  Lisaks KTK nõuetele tuleb järgida järgmisi kriteeriume.
  Lubatud suurim liivakogus liivatamisseadme kohta 30 sekundi jooksul on:






  1) | Kiirusel v ≤ 140 km/h; 400 g + 100 g |

Erijuhtum

Kategooria

Märkused

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.4.1:

Lisaks KTK nõuetele tuleb järgida järgmisi kriteeriume.

Lubatud suurim liivakogus liivatamisseadme kohta 30 sekundi jooksul on:

1)

Kiirusel v ≤ 140 km/h; 400 g + 100 g

| 2) | Kiirusel v > 140 km/h; 650 g + 150 g |
| --- | --- |

2)

Kiirusel v > 140 km/h; 650 g + 150 g

T

Liiva väljastamise riiklikud väärtused jäävad kehtima seni, kuni on olemas ühtlustatud katsespetsifikatsioonid (praegu puuduvad) tõendamaks, et teistsugused liiva väljastamisviisid on Itaalias töötavate rongituvastussüsteemide jaoks ohutud.

| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.4.2:
  Lisaks KTK nõuetele tuleb järgida järgmisi kriteeriume. |
| --- | --- |

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.4.2:

Lisaks KTK nõuetele tuleb järgida järgmisi kriteeriume.

Granulomeetriline koostis

≥ 85 % liivasegust on terade läbimõõt 0,1–0,6 mm

ning eelkõige:

| | 0,07 mm ÷ 0,1 mm ≤ 3 % liivasegust; |
| --- | --- |

0,07 mm ÷ 0,1 mm ≤ 3 % liivasegust;

| | 0,1 mm ÷ 0,15 mm ≤ 5 % liivasegust; |
| --- | --- |

0,1 mm ÷ 0,15 mm ≤ 5 % liivasegust;

| | 0,15 mm ÷ 0,2 mm ≤ 25 % liivasegust; |
| --- | --- |

0,15 mm ÷ 0,2 mm ≤ 25 % liivasegust;

| | 0,2 mm ÷ 0,3 mm kuni 100 % liivasegust; |
| --- | --- |

0,2 mm ÷ 0,3 mm kuni 100 % liivasegust;

| | 0,3 mm ÷ 0,4 mm kuni 100 % liivasegust; |
| --- | --- |

0,3 mm ÷ 0,4 mm kuni 100 % liivasegust;

| | 0,4 mm ÷ 0,6 mm ≤ 65 % liivasegust; |
| --- | --- |

0,4 mm ÷ 0,6 mm ≤ 65 % liivasegust;

| | 0,6 mm ÷ 1,5 mm ≤ 4 % liivasegust; |
| --- | --- |

0,6 mm ÷ 1,5 mm ≤ 4 % liivasegust;

| | Koostis |
| --- | --- |

Koostis

| | Räniliiv; |
| --- | --- |

Räniliiv;

| | Savi protsent segus: ≤ 2 %; |
| --- | --- |

Savi protsent segus: ≤ 2 %;

| | Niiskuse protsent segus: ≤ 0,5 %. |
| --- | --- |

Niiskuse protsent segus: ≤ 0,5 %.

T

Liivasegu riiklikud väärtused jäävad kehtima seni, kuni on olemas ühtlustatud katsespetsifikatsioonid (praegu puuduvad) tõendamaks, et Itaalias kasutatavate rongituvastussüsteemide puhul on eri liiki liivasegud ohutud.

| 4.2.11. | Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus
  Viide 77, punktid 3.2.2.4 ja 3.2.2.6: | Sagedusvahemik: 82–86 Hz |
| --- | --- | --- |

4.2.11.

Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

Viide 77, punktid 3.2.2.4 ja 3.2.2.6:

Sagedusvahemik: 82–86 Hz

| | Häirevoolu piirnorm [ruutkeskmine väärtus]: 1 125  mA (mõjutava üksuse kohta) |
| --- | --- |

Häirevoolu piirnorm [ruutkeskmine väärtus]: 1 125  mA (mõjutava üksuse kohta)

| | Hindamismeetod: Fourier’ kiirteisendus |
| --- | --- |

Hindamismeetod: Fourier’ kiirteisendus

| | Hindamisparameetrid: ajaaken 1 s, Hanningi aken, 50 % kattumine, kuue järjestikuse akna keskmine |
| --- | --- |

Hindamisparameetrid: ajaaken 1 s, Hanningi aken, 50 % kattumine, kuue järjestikuse akna keskmine

T2

Kohaldatav taristu suhtes

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

| 4.2.2. | Rongisisesed ETCS-funktsioonid |
| --- | --- |

4.2.2.

Rongisisesed ETCS-funktsioonid

| 4.2.3. | Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid
  ETCSi 1. taseme raudteeäärse rakenduse jaoks, kus kasutatakse sõidusignaalide uuendamise süsteemi, on nõutav, et rongisisene süsteem on varustatud vastava raadio teel sõidusignaalide uuendamise andmeedastusega, kui käivituskiiruseks on ohutusega seotud põhjustel seatud null. |
| --- | --- |

4.2.3.

Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid

ETCSi 1. taseme raudteeäärse rakenduse jaoks, kus kasutatakse sõidusignaalide uuendamise süsteemi, on nõutav, et rongisisene süsteem on varustatud vastava raadio teel sõidusignaalide uuendamise andmeedastusega, kui käivituskiiruseks on ohutusega seotud põhjustel seatud null.

P

Kohaldatakse projektide suhtes, millest on Euroopa Komisjonile teatatud hiljemalt 30. juuniks 2020.

7.7.2.10.   Tšehhi Vabariik

| Erijuhtum | Kategooria | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 4.2.11. | Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus
  Viide 77, punktid 3.2.2.4 ja 3.2.2.6: | Sagedusvahemik: 70,5–79,5 Hz |

Erijuhtum

Kategooria

Märkused

4.2.11.

Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

Viide 77, punktid 3.2.2.4 ja 3.2.2.6:

Sagedusvahemik: 70,5–79,5 Hz

| | Häirevoolu piirnorm [ruutkeskmine väärtus]: 1 A |
| --- | --- |

Häirevoolu piirnorm [ruutkeskmine väärtus]: 1 A

| | Hindamismeetod: Ribapääsfiltrid |
| --- | --- |

Hindamismeetod: Ribapääsfiltrid

| | Hindamisparameetrid:






  — | Ribapääsfiltri omadused:






  — | Kesksagedused: 73, 75, 77 Hz (pidev riba) |
| --- | --- | --- | --- |

Hindamisparameetrid:

—

Ribapääsfiltri omadused:

—

Kesksagedused: 73, 75, 77 Hz (pidev riba)

| — | 3 dB ribalaius: 5 Hz |
| --- | --- |

—

3 dB ribalaius: 5 Hz

| — | Butterworth, järk 2*4 |
| --- | --- |

—

Butterworth, järk 2*4

| — | Ruutkeskmise arvutamine:






  — | Integratsiooniaeg: 0,5 s |
| --- | --- | --- |

—

Ruutkeskmise arvutamine:

—

Integratsiooniaeg: 0,5 s

| — | Aja kattumine: vähemalt 75 % |
| --- | --- |

—

Aja kattumine: vähemalt 75 %

| | Sagedusvahemik: 271,5–278,5 Hz |
| --- | --- |

Sagedusvahemik: 271,5–278,5 Hz

| | Häirevoolu piirnorm [ruutkeskmine väärtus]: 0,5 A |
| --- | --- |

Häirevoolu piirnorm [ruutkeskmine väärtus]: 0,5 A

| | Hindamismeetod: Ribapääsfiltrid |
| --- | --- |

Hindamismeetod: Ribapääsfiltrid

| | Hindamisparameetrid:






  — | Ribapääsfiltri omadused:






  — | Kesksagedused: 274, 276 Hz (pidev riba) |
| --- | --- | --- | --- |

Hindamisparameetrid:

—

Ribapääsfiltri omadused:

—

Kesksagedused: 274, 276 Hz (pidev riba)

| — | 3 dB ribalaius: 5 Hz |
| --- | --- |

—

3 dB ribalaius: 5 Hz

| — | Butterworth, järk 2*4 |
| --- | --- |

—

Butterworth, järk 2*4

| — | Ruutkeskmise arvutamine:






  — | Integratsiooniaeg: 0,5 s |
| --- | --- | --- |

—

Ruutkeskmise arvutamine:

—

Integratsiooniaeg: 0,5 s

| — | Aja kattumine: vähemalt 75 % |
| --- | --- |

—

Aja kattumine: vähemalt 75 %

T

Kohaldatav taristu suhtes

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

Erijuhtumit on vaja seni, kuni kasutatakse EFCP tüüpi rööbastee vooluahelaid.

7.7.2.11.   Madalmaad

| Erijuhtum | Kategooria | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 4.2.11. | Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus
  Viide 77, punkt 3.2.2.6: | Sagedusvahemik: 65–85 Hz |

Erijuhtum

Kategooria

Märkused

4.2.11.

Veeremi ning raudteeäärsete kontrolli- ja signaalimisseadmete elektromagnetiline ühilduvus

Viide 77, punkt 3.2.2.6:

Sagedusvahemik: 65–85 Hz

| | (ATBEG piirnorm) |
| --- | --- |

(ATBEG piirnorm)

| | Häirevoolu piirnorm [ruutkeskmine väärtus]: 0,5 A |
| --- | --- |

Häirevoolu piirnorm [ruutkeskmine väärtus]: 0,5 A

| | Hindamismeetod: Ribapääsfiltrid |
| --- | --- |

Hindamismeetod: Ribapääsfiltrid

| | Hindamisparameetrid:






  — | Ribapääsfiltri omadused






  — | Kesksagedus: 75 Hz |
| --- | --- | --- | --- |

Hindamisparameetrid:

—

Ribapääsfiltri omadused

—

Kesksagedus: 75 Hz

| — | 3 dB ribalaius: 20 Hz |
| --- | --- |

—

3 dB ribalaius: 20 Hz

| — | 20 dB ribalaius: 40 Hz |
| --- | --- |

—

20 dB ribalaius: 40 Hz

| — | Ruutkeskmise arvutamine






  — | Integratsiooniaeg: 5 s |
| --- | --- | --- |

—

Ruutkeskmise arvutamine

—

Integratsiooniaeg: 5 s

| — | Aja kattumine: 80 % |
| --- | --- |

—

Aja kattumine: 80 %

Alla 1 s kestvat siiret, mis ületab üksnes ATBEG piirnormi ja mitte GRSi piirnormi, võib eirata.

Sagedusvahemik: 65–85 Hz

(GRS TC piirnorm)

Häirevoolu piirnorm [ruutkeskmine väärtus]: 1,7 A

Hindamismeetod: Ribapääsfiltrid

Hindamisparameetrid:

| — | Ribapääsfiltri omadused






  — | Kesksagedus: 75 Hz |
| --- | --- | --- |

—

Ribapääsfiltri omadused

—

Kesksagedus: 75 Hz

| — | 3 dB ribalaius: 20 Hz |
| --- | --- |

—

3 dB ribalaius: 20 Hz

| — | 20 dB ribalaius: 40 Hz |
| --- | --- |

—

20 dB ribalaius: 40 Hz

| — | Ruutkeskmise arvutamine






  — | Integratsiooniaeg: 1,8 s |
| --- | --- | --- |

—

Ruutkeskmise arvutamine

—

Integratsiooniaeg: 1,8 s

| — | Aja kattumine: 80 % |
| --- | --- |

—

Aja kattumine: 80 %

P

Kohaldatav taristu suhtes

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

Seda erijuhtumit on vaja B-klassi süsteemi ATBEG kontekstis.

Alternatiivne tõendamine, mis viib vastavuseelduseni, on lubatud, kui järgitakse siseriiklikke eeskirju, mis on seotud sel eesmärgil teatatud rööbaste tagasivooluga.

7.7.2.12.   Iirimaa

| Erijuhtum | Kategooria | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.4:
  Rongi esimest telge ei tohi liivatada. |

Erijuhtum

Kategooria

Märkused

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.4:

Rongi esimest telge ei tohi liivatada.

T

Erijuhtum on seotud IE B-klassi süsteemiga ja teatavate rongituvastussüsteemidega, mis nõuavad, et rongi esimesel teljel oleks hea elektriline kontakt rööbasteega.

| 4.2.13.1. | GSM-R DMI (juhi-masina liides)
  Viited 32 ja 33:
  GSM-Ri kasutaja liides (sh klaviatuur ja kuvamisseadmed) ning kõik muud GSM-Ri funktsioonid peavad hõlbustama tähtnumbriliste ronginumbrite kasutamist, nagu on määratletud vastaval eesmärgil kehtestatud riikliku eeskirjaga. |
| --- | --- |

4.2.13.1.

GSM-R DMI (juhi-masina liides)

Viited 32 ja 33:

GSM-Ri kasutaja liides (sh klaviatuur ja kuvamisseadmed) ning kõik muud GSM-Ri funktsioonid peavad hõlbustama tähtnumbriliste ronginumbrite kasutamist, nagu on määratletud vastaval eesmärgil kehtestatud riikliku eeskirjaga.

T

Täiendab, kuid ei asenda teisi KTK nõudeid ronginumbrite haldamise kohta, nii et kõik uued seadmed peavad samuti jääma täielikult vastavusse koostalitlusnõuetega.

Seega muutub võimalikuks üleminek puhtalt numbrilistele ronginumbritele ja seda kavandatakse niipea, kui kõik Iirimaa rongijuhtimissüsteemid on varustatud ainult numbriliste ronginumbritega.

| 4.2.12. | ETCSi DMI (juhi-masina liides)
  Viide 6:
  ETCSi DMI peab olema konfigureeritav nii, et see saaks näidata lisaks standardsele km/h kuvale kiirust kujul miili/h. Konfigureeritavad valikud on järgmised:






  — | Kuvada kiirusnäidik nii km/h kui ka miili/h allpool esitatud joonisel, nagu on toodud näitena 180 km/h konfiguratsiooni puhul: |
| --- | --- | --- |

4.2.12.

ETCSi DMI (juhi-masina liides)

Viide 6:

ETCSi DMI peab olema konfigureeritav nii, et see saaks näidata lisaks standardsele km/h kuvale kiirust kujul miili/h. Konfigureeritavad valikud on järgmised:

—

Kuvada kiirusnäidik nii km/h kui ka miili/h allpool esitatud joonisel, nagu on toodud näitena 180 km/h konfiguratsiooni puhul:

Image 122

| — | Kuvada kiirusnäidik ainult km/h. |
| --- | --- |

—

Kuvada kiirusnäidik ainult km/h.

T

Täiendab, kuid ei asenda teisi KTK nõudeid juhiliidese haldamise kohta, nii et kõik uued seadmed peavad samuti jääma täielikult vastavusse koostalitlusnõuetega.

Üleminek üksnes km/h kiirusnäidikule muutub seega võimalikuks ja seda kavandatakse niipea, kui Iirimaa raudteevõrk on täielikult varustatud ETCSiga või kui kõik raudteeäärsed kiirusepiirangute märgid on võimalik muuta km/h kujule (st kõik olemasolevad rongid on varustatud km/h kiirusemõõdikuga).

7.7.2.13.   Bulgaaria

| Erijuhtum | Kategooria | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid
  Viide 77, punkt 3.1.2.5:
  Kaugus bx (joonis 1) ei ületa 3 000  mm. |

Erijuhtum

Kategooria

Märkused

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.2.5:

Kaugus bx (joonis 1) ei ületa 3 000  mm.

T

Kohaldatav veeremiüksuste suhtes

7.7.2.14.   Austria

| Erijuhtum | Kategooria | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 4.2.2. | Rongisisesed ETCS-funktsioonid |

Erijuhtum

Kategooria

Märkused

4.2.2.

Rongisisesed ETCS-funktsioonid

| 4.2.3. | Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid
  ETCSi 1. taseme raudteeäärse rakenduse jaoks, kus kasutatakse sõidusignaalide uuendamise süsteemi, on nõutav, et rongisisene süsteem on varustatud vastava Euroloopi sõidusignaalide uuendamise süsteemi andmevahetusega, kui käivituskiiruseks on ohutusega seotud põhjustel seatud null. |
| --- | --- |

4.2.3.

Raudteeäärsed ETCS-funktsioonid

ETCSi 1. taseme raudteeäärse rakenduse jaoks, kus kasutatakse sõidusignaalide uuendamise süsteemi, on nõutav, et rongisisene süsteem on varustatud vastava Euroloopi sõidusignaalide uuendamise süsteemi andmevahetusega, kui käivituskiiruseks on ohutusega seotud põhjustel seatud null.

T

Kohaldatakse projektide suhtes, millest on Euroopa Komisjonile teatatud hiljemalt 30. juuniks 2020.

| 4.2.10. | Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid | Viide 77, punkt 3.1.7.1: |
| --- | --- | --- |

4.2.10.

Raudteeäärsed rongituvastussüsteemid

Viide 77, punkt 3.1.7.1:

Väikseim lubatud teljekoormus piiramatuks kasutamiseks võrgus on madalapõhjaliste vagunite puhul 2,0 t.

Erijuhtum kehtib ainult madalapõhjaliste vagunite kohta; see ei muuda viites 77 määratletud rongituvastussüsteemide tehnilisi nõudeid või punktis 7.2.8 esitatud sätteid rakendamise kohta.

T2

Kohaldatav madalapõhjaliste vagunite kohta

A liide (49)

Viited

Iga põhiparameetri viite kohta (käesoleva KTK punkt 4) on alljärgnevas tabelis märgitud vastavad kohustuslikud tehnilised kirjeldused tabeli A 2 viite kaudu.

Tabel A 1

Viited põhiparameetrite ja kohustuslike tehniliste kirjelduste vahel

| Viide 4. peatükis | Viitenumber (vt tabel A 2) |
| --- | --- |
| 4.1 | |
| 4.1 a | Tahtlikult välja jäetud |
| 4.1 b | Tahtlikult välja jäetud |
| 4.1 c | 3, 102 |
| 4.2.1 | |
| 4.2.1 a | 27 |
| 4.2.2 | |
| 4.2.2 a | 14 |
| 4.2.2 b | 4, 13, 60, 104 |
| 4.2.2 c | 31, 37 b, 37 c, 37 d |
| 4.2.2 d | 20 |
| 4.2.2 e | 6 |
| 4.2.2 f | 7, 81, 82 |
| 4.2.2 g | Tahtlikult välja jäetud |
| 4.2.2 h | 87 |
| 4.2.3 | |
| 4.2.3 a | 14 |
| 4.2.3 b | 4, 13, 60 |
| 4.2.4 | |
| 4.2.4 a | 64, 65 |
| 4.2.4 b | 66 |
| 4.2.4 c | 67 |
| 4.2.4 d | 68 |
| 4.2.4 e | 73, 74 |
| 4.2.4 f | 32, 33 |
| 4.2.4 g | 48 |
| 4.2.4 h | 69, 70 |
| 4.2.4 i | Tahtlikult välja jäetud |
| 4.2.4 j | 71, 72 |
| 4.2.4 k | 75, 76 |
| 4.2.4 l | 93, 94, 95, 99 |
| 4.2.4 m | 93, 94, 95 |
| 4.2.4 n | 96 |
| 4.2.4 o | 97 |
| 4.2.5 | |
| 4.2.5 a | 64, 65 |
| 4.2.5 b | 10a, 10b, 10d, 34, 39, 40 |
| 4.2.5 c | 19, 20 |
| 4.2.5 d | 9, 43 |
| 4.2.5 e | 16, 50 |
| 4.2.5 f | 93, 94, 95 |
| 4.2.5 g | Tahtlikult välja jäetud |
| 4.2.5 h | 86, 10a, 10d, 33, 34 |
| 4.2.5 i | 86, 10a, 10c, 10d, 92, 94, 95 |
| 4.2.5 j | 10a, 10b, 10c, 10d, 39, 40, 92, 94, 95 |
| 4.2.6 | |
| 4.2.6 a | 8, 25, 26, 36 c, 49, 52 |
| 4.2.6 b | 29, 45 |
| 4.2.6 c | 46 |
| 4.2.6 d | 10a,10b, 10d, 34 |
| 4.2.6 e | 10a, 20 |
| 4.2.6 f | Tahtlikult välja jäetud |
| 4.2.6 g | 92, 10a, 10b, 10c, 10d |
| 4.2.6 h | 87, 89 |
| 4.2.6 i | 90 |
| 4.2.6 j | 10a, 10d, 34 |
| 4.2.6 k | 92, 10a, 10c, 10d |
| 4.2.6 l | 92, 93, 99, 94, 95 |
| 4.2.7 | |
| 4.2.7 a | 12 |
| 4.2.7 b | 63 |
| 4.2.7 c | 34, 10a, 10b, 10d |
| 4.2.7 d | 9 |
| 4.2.7 e | 16 |
| 4.2.7 f | 92, 10a, 10b, 10c, 10d |
| 4.2.7 g | 34, 10a, 10d |
| 4.2.7 h | 92, 10a, 10c, 10d |
| 4.2.8 | |
| 4.2.8 a | 10d, 11, 79, 83 |
| 4.2.9 | |
| 4.2.9 a | 23 |
| 4.2.10 | |
| 4.2.10 a | 77 (punkt 3.1) |
| 4.2.11 | |
| 4.2.11 a | 77 (punkt 3.2) |
| 4.2.12 | |
| 4.2.12 a | 6 |
| 4.2.13 | |
| 4.2.13 a | 32, 33 |
| 4.2.13 b | 93, 94 |
| 4.2.14 | |
| 4.2.14 a | 5 |
| 4.2.15 | |
| 4.2.15 a | 38 |
| 4.2.15 b | 101 |
| 4.2.17 | |
| 4.2.17 a | 103 |
| 4.2.18 | |
| 4.2.18 a | 84, 85 |
| 4.2.18 b | 98 |
| 4.2.18 c | 88 |
| 4.2.18 d | 87 |
| 4.2.19 | |
| 4.2.19 a | 84, 85 |
| 4.2.19 b | 98 |

Viide 4. peatükis

Viitenumber (vt tabel A 2)

4.1

4.1 a

Tahtlikult välja jäetud

4.1 b

Tahtlikult välja jäetud

4.1 c

3, 102

4.2.1

4.2.1 a

27

4.2.2

4.2.2 a

14

4.2.2 b

4, 13, 60, 104

4.2.2 c

31, 37 b, 37 c, 37 d

4.2.2 d

20

4.2.2 e

6

4.2.2 f

7, 81, 82

4.2.2 g

Tahtlikult välja jäetud

4.2.2 h

87

4.2.3

4.2.3 a

14

4.2.3 b

4, 13, 60

4.2.4

4.2.4 a

64, 65

4.2.4 b

66

4.2.4 c

67

4.2.4 d

68

4.2.4 e

73, 74

4.2.4 f

32, 33

4.2.4 g

48

4.2.4 h

69, 70

4.2.4 i

Tahtlikult välja jäetud

4.2.4 j

71, 72

4.2.4 k

75, 76

4.2.4 l

93, 94, 95, 99

4.2.4 m

93, 94, 95

4.2.4 n

96

4.2.4 o

97

4.2.5

4.2.5 a

64, 65

4.2.5 b

10a, 10b, 10d, 34, 39, 40

4.2.5 c

19, 20

4.2.5 d

9, 43

4.2.5 e

16, 50

4.2.5 f

93, 94, 95

4.2.5 g

Tahtlikult välja jäetud

4.2.5 h

86, 10a, 10d, 33, 34

4.2.5 i

86, 10a, 10c, 10d, 92, 94, 95

4.2.5 j

10a, 10b, 10c, 10d, 39, 40, 92, 94, 95

4.2.6

4.2.6 a

8, 25, 26, 36 c, 49, 52

4.2.6 b

29, 45

4.2.6 c

46

4.2.6 d

10a,10b, 10d, 34

4.2.6 e

10a, 20

4.2.6 f

Tahtlikult välja jäetud

4.2.6 g

92, 10a, 10b, 10c, 10d

4.2.6 h

87, 89

4.2.6 i

90

4.2.6 j

10a, 10d, 34

4.2.6 k

92, 10a, 10c, 10d

4.2.6 l

92, 93, 99, 94, 95

4.2.7

4.2.7 a

12

4.2.7 b

63

4.2.7 c

34, 10a, 10b, 10d

4.2.7 d

9

4.2.7 e

16

4.2.7 f

92, 10a, 10b, 10c, 10d

4.2.7 g

34, 10a, 10d

4.2.7 h

92, 10a, 10c, 10d

4.2.8

4.2.8 a

10d, 11, 79, 83

4.2.9

4.2.9 a

23

4.2.10

4.2.10 a

77 (punkt 3.1)

4.2.11

4.2.11 a

77 (punkt 3.2)

4.2.12

4.2.12 a

6

4.2.13

4.2.13 a

32, 33

4.2.13 b

93, 94

4.2.14

4.2.14 a

5

4.2.15

4.2.15 a

38

4.2.15 b

101

4.2.17

4.2.17 a

103

4.2.18

4.2.18 a

84, 85

4.2.18 b

98

4.2.18 c

88

4.2.18 d

87

4.2.19

4.2.19 a

84, 85

4.2.19 b

98

Tehnilised kirjeldused

Kui tabelis A 2 loetletud dokument sisaldab kopeerimise või viitamise kaudu teise dokumendi selgelt kindlaks tehtud alapunkti, peetakse ainult seda alapunkti tabelis A 2 loetletud dokumendi osaks.

Kui tabelis A 2 loetletud dokument viitab kohustuslikus või normatiivses korras dokumendile, mida ei ole tabelis A 2 loetletud, arvestatakse viidatud dokumenti käesoleva KTK eesmärgil alati vastuvõetava tõendina põhiparameetritele vastavuse kohta (mida saab kasutada koostalitluse komponentide ja allsüsteemide sertifitseerimiseks ning selle jaoks ei ole vaja KTKd tulevikus läbi vaadata), mitte kohustusliku tehnilise kirjeldusena.

| Märkus. | Tabelis A 2 märkega „reserveeritud“ tähistatud tehnilised kirjeldused on loetletud avatud punktidena ka F liites, kui vastavate avatud punktide sulgemiseks on vaja osutada siseriiklikele eeskirjadele. Avatud punktina loetlemata reserveeritud dokumente kavatsetakse käsitada süsteemi täiustusena. |
| --- | --- |

Märkus.

Tabel A 2

Kohustuslike tehniliste kirjelduste loend

| Viitenr | ETCSi arendusalus 4 redaktsioon 1; RMR GSM-Ri arendusalus 1 hooldusredaktsioon 1 + FRMCSi arendusalus 0; ATO arendusalus 1 redaktsioon 1 |
| --- | --- |
| Viide | Tehnilise kirjelduse pealkiri | Versioon | Märkused |
| 1 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 2 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 3 | SUBSET-023 | Terminite ja lühendite sõnastik | 4.0.0 | |
| 4 | SUBSET-026 | Süsteeminõude kirjeldus | 4.0.0 | |
| 5 | SUBSET-027 | FISi juriidiline registreerimine | 4.0.0 | |
| 6 | ERA_ERTMS_015560 | ETCSi juhi-masina liides | 4.0.0 | |
| 7 | SUBSET-034 | Rongiliides FIS | 4.0.0 | |
| 8 | SUBSET-035 | Spetsiaalne andmeedastusmoodul FFFIS | 4.0.0 | |
| 9 | SUBSET-036 | FFFIS Eurobalise’i jaoks | 4.0.0 | |
| 10a | SUBSET-037-1 | EuroRadio FIS GSM-R – 1. osa
  [Sidekiht ja koordineerimisfunktsioon] | 4.0.0 | |
| 10b | SUBSET-037-2 | EuroRadio FIS – 2. osa
  [Ohutuskiht] | 4.0.0 | |
| 10c | SUBSET-037-3 | EuroRadio FIS – 3. osa
  [FRMCSi liides] | 4.0.0 | |
| 10d | SUBSET-146 | ERTMSi läbiv turve | 4.0.0 | |
| 11 | SUBSET-038 | Võrguväline võtmehaldus FIS | 4.0.0 | |
| 12 | SUBSET-039 | FIS RBC/RBC üleandmiseks | 4.0.0 | |
| 13 | SUBSET-040 | Mõõtmis- ja projekteerimiseeskirjad | 4.0.0 | |
| 14 | SUBSET-041 | Koostalitlusvõimenõuded | 4.0.0 | |
| 15 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 16 | SUBSET-044 | FFFIS Euroloopi jaoks | 2.4.0 | |
| 17 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 18 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 19 | SUBSET-047 | Raudteeäärne ja rongisisene FIS sõidusignaalide uuendamiseks raadio teel | 4.0.0 | |
| 20 | SUBSET-048 | Rongisisene FFFIS sõidusignaalide uuendamiseks raadio teel | 3.0.0 | |
| 21 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 22 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 23 | SUBSET-054 | ETCSi muutujatele väärtuste määramise kohustused ja eeskirjad | 4.0.0 | |
| 24 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 25 | SUBSET-056 | STM FFFISi ohutu aja kiht | 3.0.0 | |
| 26 | SUBSET-057 | STM FFFISi ohutu lingi kiht | 3.1.0 | |
| 27 | SUBSET-091 | ETCSi tehnilise koostalitlusvõime ohutusnõuded | 4.0.0 | |
| 28 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 29 | SUBSET-102 | K-liidese katsespetsifikatsioon | 2.0.0 | |
| 30 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 31 | SUBSET-094 | Rongisisese võrdluskatseseadme funktsionaalsed nõuded | 3.1.0 | |
| 32 | EIRENE FRS | GSM-Ri funktsionaalnõuete kirjeldus | 8.1.0 | Märkus 7 |
| 33 | EIRENE SRS | GSM-Ri süsteeminõuete kirjeldus | 16.1.0 | Märkus 7 |
| 34 | A11T6001 | (MORANE) Raadioülekande FFFIS EuroRadio jaoks | 14.0.0 | |
| 35 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 36 a | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 36 b | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 36 c | SUBSET-074-2 | FFFIS STMi katsejuhtumite dokument | 4.0.0 | |
| 37 a | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 37 b | SUBSET-076-5-2 | Omadustega seotud katsejuhtumid | 3.3.0 | |
| 37 c | SUBSET-076-6-3 | Katsetoimingute järjestused | 3.2.0 | |
| 37 d | SUBSET-076-7 | Katsespetsifikatsioonide kohaldamisala | 3.3.0 | |
| 37 e | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 38 | EN 16494 | Raudteerakendused. Nõuded ERTMSi raudteeäärsetele signaalidele | 2015 | |
| 39 | SUBSET-092-1 | ERTMSi EuroRadio vastavusnõuded | 4.0.0 | |
| 40 | SUBSET-092-2 | ERTMSi EuroRadio katsejuhtumite ohutuskiht | 4.0.0 | |
| 41 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 42 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 43 | SUBSET-085 | Eurobalise FFFISi katsespetsifikatsioon | 4.0.0 | |
| 44 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 45 | SUBSET-101 | K-liidese tehniline kirjeldus | 2.0.0 | |
| 46 | SUBSET-100 | G-liidese tehniline kirjeldus | 2.0.0 | |
| 47 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 48 | Reserveeritud | Mobiilsete seadmete GSM-Ri katsespetsifikatsioon | | Märkus 3 |
| 49 | SUBSET-059 | MTMi toimivusnõuded | 4.0.0 | |
| 50 | SUBSET-103 | Euroloopi katsespetsifikatsioon | 1.1.0 | |
| 51 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 52 | SUBSET-058 | FFFIS STMi rakenduskiht | 4.0.0 | |
| 53 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 54 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 55 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 56 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 57 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 58 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 59 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 60 | SUBSET-104 | ETCS-süsteemi versiooni haldamine | 4.0.0 | |
| 61 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 62 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 63 | SUBSET-098 | RBC-RBC turvalise side liides | 4.0.0 | |
| 64 | EN 301 515 | Globaalne mobiilsidesüsteem (GSM); Nõuded GSMi käitamiseks raudteedel | 3.0.0 | Märkus 1 |
| 65 | TS 102 281 | Üksikasjalikud nõuded GSMi käitamiseks raudteedel | 3.1.1 | Märkus 2 |
| 66 | TS 103 169 | ASCI koostalitluse valikud | 1.1.1 | |
| 67 | (MORANE) P 38 T 9001 | FFFIS GSM-Ri SIM-kaartide jaoks | 6.0.0 | Märkus 7 |
| 68 | ETSI TS 102 610 | Raudtee telekommunikatsioon; GSM; UUIE kasutamine GSMi käitamiseks raudteedel | 1.3.0 | |
| 69 | (MORANE) F 10 T 6002 | FFFS suure prioriteetsusega kutsungite kinnitamiseks | 5 | |
| 70 | (MORANE) F 12 T 6002 | FIS suure prioriteetsusega kutsungite kinnitamiseks | 5 | |
| 71 | (MORANE) E 10 T 6001 | FFFS funktsionaalseks adresseerimiseks | 4.1 | |
| 72 | (MORANE) E 12 T 6001 | FIS funktsionaalseks adresseerimiseks | 5.1 | |
| 73 | (MORANE) F 10 T6001 | FFFS asukohast sõltuvaks adresseerimiseks | 4 | |
| 74 | (MORANE) F 12 T6001 | FIS asukohast sõltuvaks adresseerimiseks | 3 | |
| 75 | (MORANE) F 10 T 6003 | FFFS funktsionaalsete numbrite esitamiseks vastuvõtjatele ja kutsungit edastavatele osapooltele | 4 | |
| 76 | (MORANE) F 12 T 6003 | FIS funktsionaalsete numbrite esitamiseks kutsungi vastuvõtjatele ja edastajatele | 4 | |
| 77 | ERA/ERTMS/033281 | Raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemi ja muude allsüsteemide vahelised liidesed | 5.0 | Märkus 6 |
| 78 | Tahtlikult välja jäetud | | | Märkus 5 |
| 79 | SUBSET-114 | KMC-ETCSi üksuse võrguväline KM FIS | 4.0.0 | |
| 80 | Tahtlikult välja jäetud | | | Märkus 4 |
| 81 | SUBSET-119 | Rongiliides FFFIS | 4.0.0 | |
| 82 | SUBSET-120 | Rongiliides – ohutusnõuded | 4.0.0 | |
| 83 | SUBSET-137 | Veebipõhine võtmehaldus FFFIS | 4.0.0 | |
| 84 | SUBSET-125 | ERTMS/ATO
  Süsteeminõude kirjeldus | 1.0.0 | |
| 85 | SUBSET-126 | ATO-OB/ATO-TS FFFISi rakendusleht | 1.0.0 | |
| 86 | SUBSET-148 | ATO-OB/ATO-TS FFFISi transpordi- ja turvakihid | 1.0.0 | |
| 87 | SUBSET-130 | ATO-OB/ETCS-OB FFFIS
  Rakenduskiht | 1.0.0 | |
| 88 | SUBSET-139 | ATO OB/veeremi FFFISi rakenduskiht | 1.0.0 | |
| 89 | SUBSET-143 | Liidese tehnilise kirjelduse sidekihid rongisisese side jaoks | 1.0.0 | |
| 90 | SUBSET-147 | CSS Consisti võrgu sidekihid FFFIS | 1.0.0 | |
| 91 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 92 | FFFIS-7950 | FRMCS FFFIS | 1.0.0 | Märkus 8 |
| 93 | FU-7120 | FRMCS FRS | 1.0.0 | Märkus 9 |
| 94 | AT-7800 | FRMCS SRS | 1.0.0 | Märkus 9 |
| 95 | FIS-7970 | FRMCS FIS | 1.0.0 | Märkus 8 |
| 96 | Reserveeritud | [FFFIS FRMCSi profiili jaoks – täidetakse hiljem] | | |
| 97 | Reserveeritud | [FRMCSi katse tehniline kirjeldus – täidetakse hiljem] | | |
| 98 | SUBSET-151 | ATO-OB/ATO-TSi katsespetsifikatsioonid | Reserveeritud | |
| 99 | TOBA-7510 | Rongisisene FRMCS TOBA FRS | 1.0.0 | Märkus 9 |
| 100 | Tahtlikult välja jäetud | | | |
| 101 | 21E089 | Ühtlustatud teadetetahvlite tehnilised eeskirjad | 1- | |
| 102 | 13E154 | ERTMS/ATO sõnastik | 2- | |
| 103 | TD/011REC1028 | ESC/RSC tehniline dokument | ERA veebisaidil avaldatud versioon | |
| 104 | SUBSET-153 | Erandid rongisiseste süsteemiversioonide vähendatud hulkade suhtes | Reserveeritud | |
| Märkus 1. | Kohustuslikud on standardi EN 301 515 punktis 2.1 loetletud tehniliste kirjelduste alapunktid, mis on viitenumbrite 32 ja 33 all tähistatud viitega „MI“. |

Viitenr

ETCSi arendusalus 4 redaktsioon 1; RMR GSM-Ri arendusalus 1 hooldusredaktsioon 1 + FRMCSi arendusalus 0; ATO arendusalus 1 redaktsioon 1

Viide

Tehnilise kirjelduse pealkiri

Versioon

Märkused

1

Tahtlikult välja jäetud

2

Tahtlikult välja jäetud

3

SUBSET-023

Terminite ja lühendite sõnastik

4.0.0

4

SUBSET-026

Süsteeminõude kirjeldus

4.0.0

5

SUBSET-027

FISi juriidiline registreerimine

4.0.0

6

ERA_ERTMS_015560

ETCSi juhi-masina liides

4.0.0

7

SUBSET-034

Rongiliides FIS

4.0.0

8

SUBSET-035

Spetsiaalne andmeedastusmoodul FFFIS

4.0.0

9

SUBSET-036

FFFIS Eurobalise’i jaoks

4.0.0

10a

SUBSET-037-1

EuroRadio FIS GSM-R – 1. osa

[Sidekiht ja koordineerimisfunktsioon]

4.0.0

10b

SUBSET-037-2

EuroRadio FIS – 2. osa

[Ohutuskiht]

4.0.0

10c

SUBSET-037-3

EuroRadio FIS – 3. osa

[FRMCSi liides]

4.0.0

10d

SUBSET-146

ERTMSi läbiv turve

4.0.0

11

SUBSET-038

Võrguväline võtmehaldus FIS

4.0.0

12

SUBSET-039

FIS RBC/RBC üleandmiseks

4.0.0

13

SUBSET-040

Mõõtmis- ja projekteerimiseeskirjad

4.0.0

14

SUBSET-041

Koostalitlusvõimenõuded

4.0.0

15

Tahtlikult välja jäetud

16

SUBSET-044

FFFIS Euroloopi jaoks

2.4.0

17

Tahtlikult välja jäetud

18

Tahtlikult välja jäetud

19

SUBSET-047

Raudteeäärne ja rongisisene FIS sõidusignaalide uuendamiseks raadio teel

4.0.0

20

SUBSET-048

Rongisisene FFFIS sõidusignaalide uuendamiseks raadio teel

3.0.0

21

Tahtlikult välja jäetud

22

Tahtlikult välja jäetud

23

SUBSET-054

ETCSi muutujatele väärtuste määramise kohustused ja eeskirjad

4.0.0

24

Tahtlikult välja jäetud

25

SUBSET-056

STM FFFISi ohutu aja kiht

3.0.0

26

SUBSET-057

STM FFFISi ohutu lingi kiht

3.1.0

27

SUBSET-091

ETCSi tehnilise koostalitlusvõime ohutusnõuded

4.0.0

28

Tahtlikult välja jäetud

29

SUBSET-102

K-liidese katsespetsifikatsioon

2.0.0

30

Tahtlikult välja jäetud

31

SUBSET-094

Rongisisese võrdluskatseseadme funktsionaalsed nõuded

3.1.0

32

EIRENE FRS

GSM-Ri funktsionaalnõuete kirjeldus

8.1.0

Märkus 7

33

EIRENE SRS

GSM-Ri süsteeminõuete kirjeldus

16.1.0

Märkus 7

34

A11T6001

(MORANE) Raadioülekande FFFIS EuroRadio jaoks

14.0.0

35

Tahtlikult välja jäetud

36 a

Tahtlikult välja jäetud

36 b

Tahtlikult välja jäetud

36 c

SUBSET-074-2

FFFIS STMi katsejuhtumite dokument

4.0.0

37 a

Tahtlikult välja jäetud

37 b

SUBSET-076-5-2

Omadustega seotud katsejuhtumid

3.3.0

37 c

SUBSET-076-6-3

Katsetoimingute järjestused

3.2.0

37 d

SUBSET-076-7

Katsespetsifikatsioonide kohaldamisala

3.3.0

37 e

Tahtlikult välja jäetud

38

EN 16494

Raudteerakendused. Nõuded ERTMSi raudteeäärsetele signaalidele

2015

39

SUBSET-092-1

ERTMSi EuroRadio vastavusnõuded

4.0.0

40

SUBSET-092-2

ERTMSi EuroRadio katsejuhtumite ohutuskiht

4.0.0

41

Tahtlikult välja jäetud

42

Tahtlikult välja jäetud

43

SUBSET-085

Eurobalise FFFISi katsespetsifikatsioon

4.0.0

44

Tahtlikult välja jäetud

45

SUBSET-101

K-liidese tehniline kirjeldus

2.0.0

46

SUBSET-100

G-liidese tehniline kirjeldus

2.0.0

47

Tahtlikult välja jäetud

48

Reserveeritud

Mobiilsete seadmete GSM-Ri katsespetsifikatsioon

Märkus 3

49

SUBSET-059

MTMi toimivusnõuded

4.0.0

50

SUBSET-103

Euroloopi katsespetsifikatsioon

1.1.0

51

Tahtlikult välja jäetud

52

SUBSET-058

FFFIS STMi rakenduskiht

4.0.0

53

Tahtlikult välja jäetud

54

Tahtlikult välja jäetud

55

Tahtlikult välja jäetud

56

Tahtlikult välja jäetud

57

Tahtlikult välja jäetud

58

Tahtlikult välja jäetud

59

Tahtlikult välja jäetud

60

SUBSET-104

ETCS-süsteemi versiooni haldamine

4.0.0

61

Tahtlikult välja jäetud

62

Tahtlikult välja jäetud

63

SUBSET-098

RBC-RBC turvalise side liides

4.0.0

64

EN 301 515

Globaalne mobiilsidesüsteem (GSM); Nõuded GSMi käitamiseks raudteedel

3.0.0

Märkus 1

65

TS 102 281

Üksikasjalikud nõuded GSMi käitamiseks raudteedel

3.1.1

Märkus 2

66

TS 103 169

ASCI koostalitluse valikud

1.1.1

67

(MORANE) P 38 T 9001

FFFIS GSM-Ri SIM-kaartide jaoks

6.0.0

Märkus 7

68

ETSI TS 102 610

Raudtee telekommunikatsioon; GSM; UUIE kasutamine GSMi käitamiseks raudteedel

1.3.0

69

(MORANE) F 10 T 6002

FFFS suure prioriteetsusega kutsungite kinnitamiseks

5

70

(MORANE) F 12 T 6002

FIS suure prioriteetsusega kutsungite kinnitamiseks

5

71

(MORANE) E 10 T 6001

FFFS funktsionaalseks adresseerimiseks

4.1

72

(MORANE) E 12 T 6001

FIS funktsionaalseks adresseerimiseks

5.1

73

(MORANE) F 10 T6001

FFFS asukohast sõltuvaks adresseerimiseks

4

74

(MORANE) F 12 T6001

FIS asukohast sõltuvaks adresseerimiseks

3

75

(MORANE) F 10 T 6003

FFFS funktsionaalsete numbrite esitamiseks vastuvõtjatele ja kutsungit edastavatele osapooltele

4

76

(MORANE) F 12 T 6003

FIS funktsionaalsete numbrite esitamiseks kutsungi vastuvõtjatele ja edastajatele

4

77

ERA/ERTMS/033281

Raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemi ja muude allsüsteemide vahelised liidesed

5.0

Märkus 6

78

Tahtlikult välja jäetud

Märkus 5

79

SUBSET-114

KMC-ETCSi üksuse võrguväline KM FIS

4.0.0

80

Tahtlikult välja jäetud

Märkus 4

81

SUBSET-119

Rongiliides FFFIS

4.0.0

82

SUBSET-120

Rongiliides – ohutusnõuded

4.0.0

83

SUBSET-137

Veebipõhine võtmehaldus FFFIS

4.0.0

84

SUBSET-125

ERTMS/ATO

Süsteeminõude kirjeldus

1.0.0

85

SUBSET-126

ATO-OB/ATO-TS FFFISi rakendusleht

1.0.0

86

SUBSET-148

ATO-OB/ATO-TS FFFISi transpordi- ja turvakihid

1.0.0

87

SUBSET-130

ATO-OB/ETCS-OB FFFIS

Rakenduskiht

1.0.0

88

SUBSET-139

ATO OB/veeremi FFFISi rakenduskiht

1.0.0

89

SUBSET-143

Liidese tehnilise kirjelduse sidekihid rongisisese side jaoks

1.0.0

90

SUBSET-147

CSS Consisti võrgu sidekihid FFFIS

1.0.0

91

Tahtlikult välja jäetud

92

FFFIS-7950

FRMCS FFFIS

1.0.0

Märkus 8

93

FU-7120

FRMCS FRS

1.0.0

Märkus 9

94

AT-7800

FRMCS SRS

1.0.0

Märkus 9

95

FIS-7970

FRMCS FIS

1.0.0

Märkus 8

96

Reserveeritud

[FFFIS FRMCSi profiili jaoks – täidetakse hiljem]

97

Reserveeritud

[FRMCSi katse tehniline kirjeldus – täidetakse hiljem]

98

SUBSET-151

ATO-OB/ATO-TSi katsespetsifikatsioonid

Reserveeritud

99

TOBA-7510

Rongisisene FRMCS TOBA FRS

1.0.0

Märkus 9

100

Tahtlikult välja jäetud

101

21E089

Ühtlustatud teadetetahvlite tehnilised eeskirjad

1-

102

13E154

ERTMS/ATO sõnastik

2-

103

TD/011REC1028

ESC/RSC tehniline dokument

ERA veebisaidil avaldatud versioon

104

SUBSET-153

Erandid rongisiseste süsteemiversioonide vähendatud hulkade suhtes

Reserveeritud

Märkus 1.

Kohustuslikud on standardi EN 301 515 punktis 2.1 loetletud tehniliste kirjelduste alapunktid, mis on viitenumbrite 32 ja 33 all tähistatud viitega „MI“.

| Märkus 2. | Kohustuslikud on standardi TS 102 281 tabelites 1 ja 2 loetletud muutmistaotlused, mis mõjutavad viitenumbrites 32 ja 33 allviitega „MI“ tähistatud alapunkte. |
| --- | --- |

Märkus 2.

Kohustuslikud on standardi TS 102 281 tabelites 1 ja 2 loetletud muutmistaotlused, mis mõjutavad viitenumbrites 32 ja 33 allviitega „MI“ tähistatud alapunkte.

| Märkus 3. | Viitenumbri 48 all on üksnes GSM-Ri mobiilsideseadmete katsetamise juhud. Esialgu „reserveeritud“. Kui lepitakse kokku KTK tulevases läbivaatamises, kehtestatakse neis tabelites olemas olevate ühtlustatud katsejuhtude kataloog mobiilsideseadmete ja -võrkude hindamiseks vastavalt käesoleva KTK punktis 6.1.2 esitatud korrale. |
| --- | --- |

Märkus 3.

Viitenumbri 48 all on üksnes GSM-Ri mobiilsideseadmete katsetamise juhud. Esialgu „reserveeritud“. Kui lepitakse kokku KTK tulevases läbivaatamises, kehtestatakse neis tabelites olemas olevate ühtlustatud katsejuhtude kataloog mobiilsideseadmete ja -võrkude hindamiseks vastavalt käesoleva KTK punktis 6.1.2 esitatud korrale.

| Märkus 4. | Turule lastud tooted on juba kooskõlastatud GSM-Riga (juhi-masina liides) seotud raudteeveo-ettevõtjate vajadustega ning täielikult koostalitlusvõimelised, mistõttu puudub vajadus standardi järele kontrolli ja signaalimise KTKs. |
| --- | --- |

Märkus 4.

Turule lastud tooted on juba kooskõlastatud GSM-Riga (juhi-masina liides) seotud raudteeveo-ettevõtjate vajadustega ning täielikult koostalitlusvõimelised, mistõttu puudub vajadus standardi järele kontrolli ja signaalimise KTKs.

| Märkus 5. | Viitenumbri 78 all esitamiseks mõeldud teave on kantud viitenumbri 27 alla (SUBSET-091). |
| --- | --- |

Märkus 5.

Viitenumbri 78 all esitamiseks mõeldud teave on kantud viitenumbri 27 alla (SUBSET-091).

| Märkus 6. | See dokument ei ole seotud ETCSi, RMRi ega ATO arendusalusega. |
| --- | --- |

Märkus 6.

See dokument ei ole seotud ETCSi, RMRi ega ATO arendusalusega.

| Märkus 7. | Kontrolli ja signaalimise KTKs on kohustuslikud vaid MI nõuded. |
| --- | --- |

Märkus 7.

Kontrolli ja signaalimise KTKs on kohustuslikud vaid MI nõuded.

| Märkus 8. | Neid ETCSi ja ATO rongisiseste seadmetega seotud tehnilisi kirjeldusi tuleb täielikult rakendada. |
| --- | --- |

Märkus 8.

Neid ETCSi ja ATO rongisiseste seadmetega seotud tehnilisi kirjeldusi tuleb täielikult rakendada.

| Märkus 9. | Neid FRMCSi rongisiseste seadmetega seotud tehnilisi kirjeldusi nende kehtivas versioonis ei loeta rongisiseste seadmete pakkumismenetluse läbiviimisel täielikuks. |
| --- | --- |

Märkus 9.

Neid FRMCSi rongisiseste seadmetega seotud tehnilisi kirjeldusi nende kehtivas versioonis ei loeta rongisiseste seadmete pakkumismenetluse läbiviimisel täielikuks.

Tabel A 3

Standardite loetelu

Allolevas tabelis loetletud standardite versiooni ja nende hilisemate muudatuste kohaldamine sertifitseerimismenetluses, kui need avaldatakse ühtlustatud standardina, on asjakohane viis, et järgida täielikult rakendusmääruse (EL) nr 402/2013 I lisas esitatud riskijuhtimisprotsessi, ilma et see piiraks käesoleva KTK punktide 4 ja 6 kohaldamist.

| Nr | Viide | Dokumendi nimi ja märkused | Versioon | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A1 | EN 50126-1 | Raudteealased rakendused – Töökindluse, kasutatavuse, hooldatavuse ja ohutuse (TKHO) määratlemine ning esitlemine. Osa 1: Põhinõuded ja üldprotseduur | 2017 | 1 |
| A2 | EN 50128 | Raudteealased rakendused – Kommunikatsiooni-, signalisatsiooni- ja andmetöötlussüsteemid – Raudtee juhtimis- ja turvangusüsteemide tarkvara | 2011 + A2:2020 | |
| A3 | EN 50129 | Raudteealased rakendused – Kommunikatsiooni-, signalisatsiooni- ja andmetöötlussüsteemid – Ohutusega seotud elektroonilised signalisatsioonisüsteemid | 2018 + AC:2019 | 1 |
| A4 | EN 50159 | Raudteealased rakendused – Kommunikatsiooni-, signalisatsiooni- ja andmetöötlussüsteemid | 2010 + A1:2020 | 1 |
| A5 | EN 50126-2 | Raudteealased rakendused – Töökindluse, kasutatavuse, hooldatavuse ja ohutuse (TKHO) määratlemine ning esitlemine. Osa 2: Süsteemide ohutuslik lähenemisviis | 2017 | 1, 2 |
| Märkus 1. | Kõnealune standard on ühtlustatud: vt komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiviga 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta, () ja komisjoni 27. märtsi 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/453, milles käsitletakse raudteetoodete ühtlustatud standardeid, mis on koostatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ (ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta) toetuseks, () kus on viidatud ka avaldatud parandustele. |

Nr

Viide

Dokumendi nimi ja märkused

Versioon

Märkus

A1

EN 50126-1

Raudteealased rakendused – Töökindluse, kasutatavuse, hooldatavuse ja ohutuse (TKHO) määratlemine ning esitlemine. Osa 1: Põhinõuded ja üldprotseduur

2017

1

A2

EN 50128

Raudteealased rakendused – Kommunikatsiooni-, signalisatsiooni- ja andmetöötlussüsteemid – Raudtee juhtimis- ja turvangusüsteemide tarkvara

2011 + A2:2020

A3

EN 50129

Raudteealased rakendused – Kommunikatsiooni-, signalisatsiooni- ja andmetöötlussüsteemid – Ohutusega seotud elektroonilised signalisatsioonisüsteemid

2018 + AC:2019

1

A4

EN 50159

Raudteealased rakendused – Kommunikatsiooni-, signalisatsiooni- ja andmetöötlussüsteemid

2010 + A1:2020

1

A5

EN 50126-2

Raudteealased rakendused – Töökindluse, kasutatavuse, hooldatavuse ja ohutuse (TKHO) määratlemine ning esitlemine. Osa 2: Süsteemide ohutuslik lähenemisviis

2017

1, 2

Märkus 1.

Kõnealune standard on ühtlustatud: vt komisjoni teatis, mis on seotud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiviga 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta, () ja komisjoni 27. märtsi 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/453, milles käsitletakse raudteetoodete ühtlustatud standardeid, mis on koostatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ (ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta) toetuseks, () kus on viidatud ka avaldatud parandustele.

| Märkus 2. | Ette nähtud kasutamiseks koos standardiga EN 50126-1:2017. |
| --- | --- |

Märkus 2.

Ette nähtud kasutamiseks koos standardiga EN 50126-1:2017.

Tabel A 4

Kohustuslike standardite loetelu akrediteeritud laborite puhul

| Nr | Viide | Dokumendi nimi ja märkused | Versioon | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A6 | ISO/IEC 17025 | Katse- ja kalibreerimislaborite üldnõuded | 2017 | |

Nr

Viide

Dokumendi nimi ja märkused

Versioon

Märkus

A6

ISO/IEC 17025

Katse- ja kalibreerimislaborite üldnõuded

2017

B liide

B1.   Rongisisese allsüsteemi nõuete ja üleminekukorra muutmine

Tabel B1.1

Rongisisesele kontrolli ja signaalimise allsüsteemile kehtestatud üleminekukord
   (55)

| Nr | KTK punkt(id) | KTK punkt(id) eelmises versioonis | KTK muudatuse selgitus | Üleminekukord |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekteerimisfaas algas pärast KTK jõustumist | Projekteerimisfaas algas enne KTK jõustumist | Tootmisfaas | Kasutusel olev veeremiüksus |
| Rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi vigade parandamine |
| 1 | A liide + punkt 7.2.10.3 | Tehnilistes arvamustes avaldatud vigade parandamiste rakendamine ei ole kohustuslik | Kontrolli ja signaalimise allsüsteemid, kus registreeritud vigade parandamiste rakendamine on kohustuslik ETCS-funktsioonide puhul kuni süsteemi versioonini 2.1 ja GSM-R. | Enne 1. jaanuari 2026 avaldatud seaduslike vabastuste (koos tehniliste kirjelduste säilitamisega) puhul:
  Kui kasutusala puhul avastatakse üks või mitu registreeritud viga mille pihul on vaja uut luba:
  veeremiüksusetüüpi integreeritud kontrolli ja signaalimise allsüsteem rakendab vajalikud vigade parandused hiljemalt kuus kuud pärast asjaomaste koostalitluse komponentide ajakohastamist.







  Märkus. | Kui kasutusala puhul avastatakse üks või mitu registreeritud viga ja vaja on uut luba, loetakse veeremiüksuse tüüpi integreeritud kontrolli ja signaalimise allsüsteem vastavaks asjaomaste koostalitluse komponentide ajakohastamisele (nagu on määratletud tabelis B3). |

Nr

KTK punkt(id)

KTK punkt(id) eelmises versioonis

KTK muudatuse selgitus

Üleminekukord

Projekteerimisfaas algas pärast KTK jõustumist

Projekteerimisfaas algas enne KTK jõustumist

Tootmisfaas

Kasutusel olev veeremiüksus

Rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi vigade parandamine

1

A liide + punkt 7.2.10.3

Tehnilistes arvamustes avaldatud vigade parandamiste rakendamine ei ole kohustuslik

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemid, kus registreeritud vigade parandamiste rakendamine on kohustuslik ETCS-funktsioonide puhul kuni süsteemi versioonini 2.1 ja GSM-R.

Enne 1. jaanuari 2026 avaldatud seaduslike vabastuste (koos tehniliste kirjelduste säilitamisega) puhul:

Kui kasutusala puhul avastatakse üks või mitu registreeritud viga mille pihul on vaja uut luba:

veeremiüksusetüüpi integreeritud kontrolli ja signaalimise allsüsteem rakendab vajalikud vigade parandused hiljemalt kuus kuud pärast asjaomaste koostalitluse komponentide ajakohastamist.

Märkus.

Kui kasutusala puhul avastatakse üks või mitu registreeritud viga ja vaja on uut luba, loetakse veeremiüksuse tüüpi integreeritud kontrolli ja signaalimise allsüsteem vastavaks asjaomaste koostalitluse komponentide ajakohastamisele (nagu on määratletud tabelis B3).

Enne 1. jaanuari 2026 avaldatud seaduslike vabastuste (koos tehniliste kirjelduste säilitamisega) puhul:

Kui kasutusala puhul tuvastatakse üks või mitu registreeritud viga:

veeremiüksusesse integreeritud kontrolli ja signaalimise allsüsteem rakendab vajalikud vigade parandused hiljemalt

| — | üks aasta pärast asjaomaste koostalitluse komponentide ajakohastamist (nagu on määratletud tabelis B3), kui uut luba ei ole vaja,
  või |
| --- | --- |

—

üks aasta pärast asjaomaste koostalitluse komponentide ajakohastamist (nagu on määratletud tabelis B3), kui uut luba ei ole vaja,

või

| — | üks aasta pärast veeremiüksusetüübi ajakohastamist, kui on vaja uut luba. |
| --- | --- |

—

üks aasta pärast veeremiüksusetüübi ajakohastamist, kui on vaja uut luba.

Pärast 1. jaanuari 2026 avaldatud seaduslike vabastuste (koos tehniliste kirjelduste säilitamisega) puhul:

Kui kasutusala puhul avastatakse üks või mitu registreeritud viga mille pihul on vaja uut luba:

veeremiüksusetüüpi integreeritud kontrolli ja signaalimise allsüsteem rakendab vigade parandamiste täieliku hoolduspaketi hiljemalt kuus kuud pärast asjaomaste koostalitluse komponentide ajakohastamist.

| Märkus. | Kui kasutusala puhul avastatakse üks või mitu registreeritud viga ja vaja on uut luba, loetakse veeremiüksuse tüüpi integreeritud kontrolli ja signaalimise allsüsteem vastavaks asjaomaste koostalitluse komponentide ajakohastamisele (nagu on määratletud tabelis B3). |
| --- | --- |

Märkus.

Kui kasutusala puhul avastatakse üks või mitu registreeritud viga ja vaja on uut luba, loetakse veeremiüksuse tüüpi integreeritud kontrolli ja signaalimise allsüsteem vastavaks asjaomaste koostalitluse komponentide ajakohastamisele (nagu on määratletud tabelis B3).

Pärast 1. jaanuari 2026 avaldatud seaduslike vabastuste (koos tehniliste kirjelduste säilitamisega) puhul:

Kui kasutusala puhul avastatakse üks või mitu registreeritud viga:

veeremiüksusesse integreeritud kontrolli ja signaalimise allsüsteem rakendab vigade parandamiste täieliku hoolduspaketi hiljemalt

| — | üks aasta pärast asjaomaste koostalitluse komponentide ajakohastamist (nagu on määratletud tabelis B3), kui uut luba ei ole vaja,
  või |
| --- | --- |

—

üks aasta pärast asjaomaste koostalitluse komponentide ajakohastamist (nagu on määratletud tabelis B3), kui uut luba ei ole vaja,

või

| — | üks aasta pärast veeremitüübi ajakohastamist, kui on vaja uut luba. |
| --- | --- |

—

üks aasta pärast veeremitüübi ajakohastamist, kui on vaja uut luba.

Rongisiseste ETCSi seadmete paigaldamine

2

Punktid 7.4.2.1 ja 7.4.3

Punktides 7.4.2.1.2. ja 7.4.3.2 sätestatakse erandid ETCSiga varustatavatele uutele veeremiüksustele

Punkt 7.4.2.1.2 ja punkti 7.4.3 alapunkt 2 kustutatakse.

Kõik uued veeremiüksused peavad olema varustatud ETCSiga.

Vahetult kohaldatav

| Märkus. | Projekteerimisfaas, mida alustati pärast KTK jõustumist, on siin seotud ETCSita veeremiüksuste „RST projekteerimisfaasiga“. |
| --- | --- |

Märkus.

Projekteerimisfaas, mida alustati pärast KTK jõustumist, on siin seotud ETCSita veeremiüksuste „RST projekteerimisfaasiga“.

Eriveeremile kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2026 seoses 7.4.3.2.

Kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2028

| Märkus. | Projekteerimisfaas, mida alustati enne KTK jõustumist, on siin seotud ETCSita veeremiüksuste „RST projekteerimisfaasiga“. |
| --- | --- |

Märkus.

Projekteerimisfaas, mida alustati enne KTK jõustumist, on siin seotud ETCSita veeremiüksuste „RST projekteerimisfaasiga“.

Eriveeremile kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2030 seoses 7.4.3.2.

Kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2030

| Märkus. | Tootmisfaas on siin seotud „RST tootmisfaasiga“ ETCSita veeremiüksuste puhul |
| --- | --- |

Märkus.

Tootmisfaas on siin seotud „RST tootmisfaasiga“ ETCSita veeremiüksuste puhul

Ei kohaldata

3

Punkt 7.4.2.2

Punkti 7.4.2.2 kohaldatakse ainult olemasolevate kiirraudteel kasutatavate veeremiüksuste uuendamisel

Punkti 7.4.2.2 kohaldatakse veeremiüksusetüübi ja/või uut luba nõudvate veeremiüksuste suhtes

Vahetult kohaldatavad

Eriveeremile kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2026.

Kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2028

| Märkus. | Jääb vahetult kohaldatavaks kiirraudteel kasutatavate veeremiüksuste suhtes vastavalt eelmisele kontrolli ja signaalimise KTK-le. |
| --- | --- |

Märkus.

Jääb vahetult kohaldatavaks kiirraudteel kasutatavate veeremiüksuste suhtes vastavalt eelmisele kontrolli ja signaalimise KTK-le.

Eriveeremile kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2030.

Ei kohaldata

Ei kohaldata

4

Punkt 7.4.2.3 (3)

Punkti 7.4.2.4 kasutusala laiendamine: erandid ETCSi paigaldamiseks punktis (3)

Punkti 7.4.2.4 kasutusala laiendamine: punktis (3) kustutatud erandid

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2030

ETCS-süsteemi versioonid

5

A liide – punktid 7.4.2.4.1 ja 7.4.2.4.2 seaduslikult kasutatavate ETCS-süsteemi versioonide 1.0–2.1 (k.a) puhul

Minimaalne vähendatud rongisisene hulk on hulk kuni ETCS-süsteemi versioonini 2.0.

Minimaalne vähendatud rongisisene hulk on hulk kuni ETCS-süsteemi versioonini 2.1.

Kohaldatav kolm aastat pärast KTK jõustumist

Kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2030

Kohaldatakse uutele veeremiüksustele alates 1. jaanuarist 2030

Ei kohaldata

6

A liide – punktid 7.4.2.4.1 ja 7.4.2.4.2 seaduslikult kasutatavate ETCS-süsteemi versioonide 1.0–2.2 (k.a) puhul

Ei kohaldata

Teatatud ETCS-funktsioonide rongisisene rakendamine alates süsteemi versioonist 2.2.

Projekteerimisfaas algas pärast taristuettevõtja teadet ja teatamine toimub pärast 1. jaanuari 2025:

ETCS-süsteemi versioon 2.2 on vahetult kohaldatav.

ETCS-süsteemi versiooni 2.2 kohaldatakse juhul, kui projekteerimisfaas ei ole lõppenud hiljemalt järgmiste kuupäevade vahel:

| — | 1. jaanuar 2030; |
| --- | --- |

—

1. jaanuar 2030;

| — | viis aastat pärast taristuettevõtja teate kuupäeva. |
| --- | --- |

—

viis aastat pärast taristuettevõtja teate kuupäeva.

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Projekteerimisfaas algas enne taristuettevõtja teadet või teade esitatakse enne 1. jaanuari 2025:

ETCS-süsteemi versiooni 2.2 kohaldatakse juhul, kui projekteerimisfaas ei ole lõppenud hiljemalt järgmiste kuupäevade vahel:

| — | 1. jaanuar 2030; |
| --- | --- |

—

1. jaanuar 2030;

| — | viis aastat pärast taristuettevõtja teate kuupäeva. |
| --- | --- |

—

viis aastat pärast taristuettevõtja teate kuupäeva.

7

A liide – punktid 7.4.2.4.1, 7.4.2.4.2 ja 7.4.1.3 seaduslikult kasutatavate ETCS-süsteemi versioonide 1.0–3.0 (k.a) puhul

Ei kohaldata

Teatatud ETCS-funktsioonide rongisisene rakendamine alates süsteemi versioonist 3.0 (52)
  .

Ei kohaldata.

| Märkus. | Üleminekukord pärast kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muudatuse jõustumist (53):
  Projekteerimisfaas algas pärast taristuettevõtja teadet ja teatamine toimub kahe aasta möödumisel kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muutmisest: | ETCS-süsteemi versioon 3.0 on vahetult kohaldatav. |
| --- | --- | --- |

Märkus.

Üleminekukord pärast kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muudatuse jõustumist (53):

Projekteerimisfaas algas pärast taristuettevõtja teadet ja teatamine toimub kahe aasta möödumisel kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muutmisest:

ETCS-süsteemi versioon 3.0 on vahetult kohaldatav.

Ei kohaldata.

| Märkus. | Üleminekukord pärast kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muudatuse jõustumist (52):
  ETCS-süsteemi versiooni 3.0 kohaldatakse juhul, kui projekteerimisfaas ei ole lõppenud hiljemalt järgmiste kuupäevade vahel:






  — | viis aastat pärast kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muudatust; |
| --- | --- | --- |

Märkus.

Üleminekukord pärast kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muudatuse jõustumist (52):

ETCS-süsteemi versiooni 3.0 kohaldatakse juhul, kui projekteerimisfaas ei ole lõppenud hiljemalt järgmiste kuupäevade vahel:

—

viis aastat pärast kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muudatust;

| — | viis aastat pärast taristuettevõtja teate kuupäeva |
| --- | --- |

—

viis aastat pärast taristuettevõtja teate kuupäeva

Ei kohaldata.

| Märkus. | Üleminekukord pärast kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muudatuse jõustumist (52): | Teatatud ETCS-süsteemi versioon 3.0 on kohustuslik, kui see on vajalik selleks, et tagada ühilduvus ETCS TS 3.0 ETCSi raudteeäärse paigaldisega |
| --- | --- | --- |

Märkus.

Üleminekukord pärast kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muudatuse jõustumist (52):

Teatatud ETCS-süsteemi versioon 3.0 on kohustuslik, kui see on vajalik selleks, et tagada ühilduvus ETCS TS 3.0 ETCSi raudteeäärse paigaldisega

Ei kohaldata.

| Märkus. | Üleminekukord pärast kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muudatuse jõustumist (53): | Teatatud ETCS-süsteemi versioon 3.0 on kohustuslik, kui see on vajalik selleks, et tagada ühilduvus ETCS TS 3.0 ETCSi raudteeäärse paigaldisega |
| --- | --- | --- |

Märkus.

Üleminekukord pärast kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muudatuse jõustumist (53):

Teatatud ETCS-süsteemi versioon 3.0 on kohustuslik, kui see on vajalik selleks, et tagada ühilduvus ETCS TS 3.0 ETCSi raudteeäärse paigaldisega

Projekteerimisfaas algas enne taristuettevõtja teadet ning teatamine toimub enne kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muudatuse jõustumist:

| | vt üleminekukord veerus „Projekteerimisfaas algas enne KTK jõustumist“. |
| --- | --- |

vt üleminekukord veerus „Projekteerimisfaas algas enne KTK jõustumist“.

8

A liide – punkt 7.4.2.3 (7)

Kohustuslik süsteemi versiooni 2.0 või kõrgema versiooni kasutusala laiendamise korral

Süsteemi versiooni 2.1 või kõrgema versiooni kasutamise kohustuslikuks muutmise õiguslik jõustamine kasutusala laiendamise korral ainult siis, kui kasutusala laiendamine on kombineeritud uue loa taotlusega

Vahetult kohaldatav

Vahetult kohaldatavad

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Endised tehniliste kirjelduste kogumikud nr 2 ja 3

9

A liide – tabel A 2

A liide – tabel A 2 2 – tehniliste kirjelduste kogumik nr 2

A liite tehnilised kirjeldused tabelis A 2 ei hõlma ETCSi süsteemi versiooni 2.0, sest minimaalne vähendatud rongisisene hulk on hulk kuni ETCSi süsteemi versioonini 2.1.

Kohaldatav kolm aastat pärast KTK jõustumist

Igal juhul tuleb vastava üleminekuperioodi jooksul järgida punktis 7.2.10 esitatud vigade parandamise sätteid.

Ühtegi piirangut ei tohi eksportida teise allsüsteemi.

Kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2030

Igal juhul tuleb vastava üleminekuperioodi jooksul järgida punktis 7.2.10 esitatud vigade parandamise sätteid.

Ühtegi piirangut ei tohi eksportida teise allsüsteemi.

Kohaldatakse uutele veeremiüksustele alates 1. jaanuarist 2030

Igal juhul tuleb vastava üleminekuperioodi jooksul järgida punktis 7.2.10 esitatud vigade parandamise sätteid.

Ühtegi piirangut ei tohi eksportida teise allsüsteemi.

Ei kohaldata

Igal juhul tuleb vastava üleminekuperioodi jooksul järgida punktis 7.2.10 esitatud vigade parandamise sätteid.

Ühtegi piirangut ei tohi eksportida teise allsüsteemi.

10

A liide – tabel A 2

A liide – tabel A 2 3 – tehniliste kirjelduste kogumik nr 3

A liites esitatud tehnilistes kirjeldustes on tabelis A 2 endise kogumiku nr 3 kokkulepitud parandatud vigadega versioon.

Kohaldatav kolm aastat pärast KTK jõustumist

Igal juhul tuleb vastava üleminekuperioodi jooksul järgida punktis 7.2.10 esitatud vigade parandamise sätteid.

Ühtegi piirangut ei tohi eksportida teise allsüsteemi.

Kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2030

Igal juhul tuleb vastava üleminekuperioodi jooksul järgida punktis 7.2.10 esitatud vigade parandamise sätteid.

Ühtegi piirangut ei tohi eksportida teise allsüsteemi.

Kohaldatakse uutele veeremiüksustele alates 1. jaanuarist 2032

Igal juhul tuleb vastava üleminekuperioodi jooksul järgida punktis 7.2.10 esitatud vigade parandamise sätteid.

Ühtegi piirangut ei tohi eksportida teise allsüsteemi.

Ei kohaldata

Igal juhul tuleb vastava üleminekuperioodi jooksul järgida punktis 7.2.10 esitatud vigade parandamise sätteid.

Ühtegi piirangut ei tohi eksportida teise allsüsteemi.

CMD

11

4.2.2 (b) – külma liikumise tuvastamine

Valikuline CMD

Kohustuslik CMD

Vahetult kohaldatav, kui ETCS paigaldatakse veeremiüksuse konstruktsiooni esimest korda.

Kohaldatav alates 1. jaanuarist 2028, kui ETCS paigaldatakse veeremiüksuse konstruktsiooni esimest korda.

Kohaldatakse uutele veeremiüksustele, mis tuuakse turule alates 1. jaanuarist 2030.

Ei kohaldata

Rongisisese ATO rakendamine

12

Punkt 4.2.18 + punkt 7.2.9.2

Ei kohaldata

Rongisisese ATO tehniline kirjeldus ja rakendusnõuded

Projekteerimisfaas algas pärast taristuettevõtja teadet ja teatamine toimub pärast 1. jaanuari 2025:

Rongisisese ATO nõuded on vahetult kohaldatavad.

Projekteerimisfaas algas enne taristuettevõtja teadet ja teatamine toimub enne 1. jaanuari 2025:

Rongisisese ATO nõudeid kohaldatakse, kui projekteerimisfaas ei ole lõppenud hiljemalt järgmiste kuupäevade vahelisel ajal:

| — | 1. jaanuar 2030; |
| --- | --- |

—

1. jaanuar 2030;

| — | viis aastat pärast taristuettevõtja teate kuupäeva. |
| --- | --- |

—

viis aastat pärast taristuettevõtja teate kuupäeva.

Rongisisese ATO nõudeid kohaldatakse, kui projekteerimisfaas ei ole lõppenud hiljemalt järgmiste kuupäevade vahelisel ajal:

| — | 1. jaanuar 2030; |
| --- | --- |

—

1. jaanuar 2030;

| — | viis aastat pärast taristuettevõtja teate kuupäeva. |
| --- | --- |

—

viis aastat pärast taristuettevõtja teate kuupäeva.

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi rongisisene modulaarsus

13

Viide 90

- punkt 5.2.2.2

Ei kohaldata

Ethernetil põhineva platvormi kohustuslik rakendamine

Uus nõue tabelis 5.1 määratletud koostalitluse komponentide rühmitamise korral

Kohaldatakse kaks aastat pärast KTK jõustumist uute veeremiüksusekonstruktsioonide puhul, mille jaoks on vaja esmast luba

Kohaldatakse seitse aastat pärast KTK jõustumist uute veeremiüksusekonstruktsioonide puhul, mille jaoks on vaja esmast luba

Ei kohaldata

Ei kohaldata

14

A liide – CCSi ja RST liidesed

Viitenumbrid 81, 82, 88, 90

Ei kohaldata

Rongisiseste liideste kohustuslik rakendamine kontrolli ja signaalimise allsüsteemi ja veeremi allsüsteemi vahel

Kohaldatakse kaks aastat pärast KTK jõustumist uute veeremiüksusekonstruktsioonide puhul, mille jaoks on vaja esmast luba

Kohaldatakse seitse aastat pärast KTK jõustumist uute veeremiüksusekonstruktsioonide puhul, mille jaoks on vaja esmast luba

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Rongisisese FRMCSi rakendamine

15

Punkt 7.3.2.2

Ei kohaldata

Rongisisese FRMCSi rakendamine (54)

Ei kohaldata.

| Märkus. | Üleminekukord pärast KTK muutmist:
  Projekteerimisfaas algas pärast taristuettevõtja teadet ning teatamine toimub kahe aasta möödumisel kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muudatuse jõustumisest: Rongisisese FRMCSi rakendamine on vahetult kohaldatav. |
| --- | --- |

Märkus.

Üleminekukord pärast KTK muutmist:

Projekteerimisfaas algas pärast taristuettevõtja teadet ning teatamine toimub kahe aasta möödumisel kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muudatuse jõustumisest: Rongisisese FRMCSi rakendamine on vahetult kohaldatav.

Ei kohaldata.

| Märkus. | Üleminekukord pärast KTK muutmist:
  Rongisisest FRMCSi kohaldatakse, kui projekteerimisfaas ei ole lõppenud hiljemalt järgmiste kuupäevade vahelisel ajal:






  — | viis aastat pärast kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muutmist; |
| --- | --- | --- |

Märkus.

Üleminekukord pärast KTK muutmist:

Rongisisest FRMCSi kohaldatakse, kui projekteerimisfaas ei ole lõppenud hiljemalt järgmiste kuupäevade vahelisel ajal:

—

viis aastat pärast kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK muutmist;

| — | viis aastat pärast taristuettevõtja teate kuupäeva. |
| --- | --- |

—

viis aastat pärast taristuettevõtja teate kuupäeva.

Ei kohaldata.

| Märkus. | Rongisisese FRMCSi rakendamine on kohustuslik, kui see on vajalik koostalitluseks ainult FRMCSi raudteeäärse paigaldisega |
| --- | --- |

Märkus.

Rongisisese FRMCSi rakendamine on kohustuslik, kui see on vajalik koostalitluseks ainult FRMCSi raudteeäärse paigaldisega

Ei kohaldata.

| Märkus. | Rongisisese FRMCSi rakendamine on kohustuslik, kui see on vajalik koostalitluseks ainult FRMCSi raudteeäärse paigaldisega |
| --- | --- |

Märkus.

Rongisisese FRMCSi rakendamine on kohustuslik, kui see on vajalik koostalitluseks ainult FRMCSi raudteeäärse paigaldisega

Projekteerimisfaas algas enne taristuettevõtja teadet:

vt üleminekukord veerus „Projekteerimisfaas algas enne KTK jõustumist“.

Osaline täitmine

16

Punkt 6.1.1.2

Punktid 6.1.1.3 ja 6.4.3 tunnistatakse kehtetuks.

Seoses 6.1.1.2 ei ole kohustuslikke funktsioone, liideseid ja toimivust enam võimalik välja jätta, välja arvatud juhul, kui need on loetletud G liide.

Kolm aastat pärast KTK jõustumist. Kui kasutatakse osalist täitmist, tuleb kasutustingimus lisada nende turule laskmise loale, millega tagatakse nõuete täitmine rongiturvangusüsteemi osa järgmise uuendamise korral.

Seitse aastat pärast KTK jõustumist

Ei kohaldata

Ei kohaldata

DMI teate tõlge

17

E liide

DMI teadete kohustuslik ühtlustatud tõlge puudub

DMI teadete ühtlustatud tõlge

Vahetult kohaldatav

Seitse aastat pärast KTK jõustumist

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Tabel B1.2

Veeremi allsüsteemi üleminekukord
   (56)

| Nr | KTK punkt(id) | KTK punkt(id) eelmises versioonis | KTK muudatuse selgitus | Üleminekukord |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekteerimisfaas algas pärast KTK jõustumist | Projekteerimisfaas algas enne KTK jõustumist | Tootmisfaas | Kasutusel olev veerem |
| 1 | Viide 77 | V4 – veeremiüksuse sageduse haldamine ei ole täielikult määratletud | V5 – veeremiüksuse sageduse haldamine on täielikult määratletud | Vahetult kohaldatav, välja arvatud punkt 3.2.2. Käesolevat punkti kohaldatakse kaks aastat pärast KTK jõustumist uute veeremiüksusekonstruktsioonide puhul, mille jaoks on vaja rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 14 lõike 1 punktis a määratletud esmast luba.
  Kohaldatav seitse aastat pärast KTK jõustumist muudetud veeremiüksusekonstruktsioonide suhtes, millele nõutakse uut luba, nagu on määratletud rakendusmääruse 2018/545 artikli 14 lõike 1 punktis d. | Kohaldatav 7 aastat pärast KTK jõustumist | Ei kohaldata | Ei kohaldata |

Nr

KTK punkt(id)

KTK punkt(id) eelmises versioonis

KTK muudatuse selgitus

Üleminekukord

Projekteerimisfaas algas pärast KTK jõustumist

Projekteerimisfaas algas enne KTK jõustumist

Tootmisfaas

Kasutusel olev veerem

1

Viide 77

V4 – veeremiüksuse sageduse haldamine ei ole täielikult määratletud

V5 – veeremiüksuse sageduse haldamine on täielikult määratletud

Vahetult kohaldatav, välja arvatud punkt 3.2.2. Käesolevat punkti kohaldatakse kaks aastat pärast KTK jõustumist uute veeremiüksusekonstruktsioonide puhul, mille jaoks on vaja rakendusmääruse (EL) 2018/545 artikli 14 lõike 1 punktis a määratletud esmast luba.

Kohaldatav seitse aastat pärast KTK jõustumist muudetud veeremiüksusekonstruktsioonide suhtes, millele nõutakse uut luba, nagu on määratletud rakendusmääruse 2018/545 artikli 14 lõike 1 punktis d.

Kohaldatav 7 aastat pärast KTK jõustumist

Ei kohaldata

Ei kohaldata

B2.   Raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi nõuete ja üleminekukordade muutmine

Tabel B2

Rongisisese kontrolli ja signaalimise allsüsteemi üleminekukord

| Nr | KTK punkt(id) | KTK punkt(id) eelmises versioonis | KTK muudatuse selgitus | Üleminekukord |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi vigade parandamine |
| 1 | A liide
  - punktid 7.4.1.2 ja 7.2.10.3 | Tehniliste kirjelduste 1., 2. ja 3. kogumik ilma vigade parandamiseta | Tabel A2 sisaldab funktsioonide ajakohastamist ühte tehniliste kirjelduste kogumikku. | Raudteeäärsed kontrolli ja signaalimise allsüsteemid, mis on edasijõudnud arendus- või kasutusjärgus, peavad rakendama punktis 7.2.10.1 kirjeldatud lubamatute vigade paranduste kogumit






  — | kahe aasta jooksul pärast taristuettevõtja otsuse avaldamist, kui uut luba ei ole vaja; |

Nr

KTK punkt(id)

KTK punkt(id) eelmises versioonis

KTK muudatuse selgitus

Üleminekukord

Raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi vigade parandamine

1

A liide

- punktid 7.4.1.2 ja 7.2.10.3

Tehniliste kirjelduste 1., 2. ja 3. kogumik ilma vigade parandamiseta

Tabel A2 sisaldab funktsioonide ajakohastamist ühte tehniliste kirjelduste kogumikku.

Raudteeäärsed kontrolli ja signaalimise allsüsteemid, mis on edasijõudnud arendus- või kasutusjärgus, peavad rakendama punktis 7.2.10.1 kirjeldatud lubamatute vigade paranduste kogumit

—

kahe aasta jooksul pärast taristuettevõtja otsuse avaldamist, kui uut luba ei ole vaja;

| — | kahe aasta ja kuue kuu jooksul pärast taristuettevõtja otsuse avaldamist, kui on vaja uut luba. |
| --- | --- |

—

kahe aasta ja kuue kuu jooksul pärast taristuettevõtja otsuse avaldamist, kui on vaja uut luba.

Raudteeäärsed kontrolli ja signaalimise allsüsteemid, mis võetakse kasutusele pärast käesoleva KTK jõustumist ja mis ei ole edasijõudnud arengujärgus, peavad otseselt vastama käesolevas KTKs ajakohastatud tehnilistele kirjeldustele.

Raudteeäärse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi täiustamine

2

ETCS: A liide; + punkt 7.4.1.3

Ei kohaldata

Uued ETCSi funktsioonid süsteemi versioonidest 2.2–3.0

Kui neid rakendatakse (valikuline raudteeäärne funktsioon), vahetult kohaldatav ETCSiga varustatud liinidele

3

ETCS: A liide; tabel A.2 – viide 38, 101

Teadetetahvli määratlus põhineb standardil 06E068

EN 16494 ja ühtlustatud teadetetahvlite tehnilistel eeskirjadel

Vahetult kohaldatav, kui:

| — | teadetetahvlid paigaldatakse esimest korda ERTMSiga varustatud liinile (mis ei ole edasijõudnud arendusjärgus), isegi kui samal ajal on paigaldatud ka B-klassi süsteem,
  või |
| --- | --- |

—

teadetetahvlid paigaldatakse esimest korda ERTMSiga varustatud liinile (mis ei ole edasijõudnud arendusjärgus), isegi kui samal ajal on paigaldatud ka B-klassi süsteem,

või

| — | teadetetahvlid paigaldatakse taristu allsüsteemi uuendamise või täiendamise käigus (mis ei ole edasijõudnud arengujärgus) ERTMSiga varustatud liinile. |
| --- | --- |

—

teadetetahvlid paigaldatakse taristu allsüsteemi uuendamise või täiendamise käigus (mis ei ole edasijõudnud arengujärgus) ERTMSiga varustatud liinile.

Ühtlustatud teadetetahvlite paigaldamise suhtes kohaldatavate nõuete üksikasjalikud sätted on esitatud A liite tabelis A.2 – viitenumber 101 dokumendis.

4

4.2.19

Tehnilised kirjeldused puuduvad

Raudteeäärse ATO rakendamine

Kui rakendatakse (valikuline raudteeäärne funktsioon), on see vahetult kohaldatav ATO GoA1/2 rakendamiseks ETCSiga varustatud liinidel.

5

FRMCSi raadiosüsteem

Tehnilised kirjeldused puuduvad

Uus FRMCSi tehniliste kirjelduste kogum

Kui rakendatakse (valikuline raudteeäärne funktsioon), on see vahetult kohaldatav FRMCSi projektide suhtes, kui FRMCSi tehnilised kirjeldused on lõpule viidud ning avaldatud koos käesoleva kontrolli ja signaalimise KTK muudatusega.

Osaline täitmine

6

Ei kohaldata

Punktid 6.1.1.3 ja 6.4.3 tunnistatakse kehtetuks.

Rakendamise korral peavad kõik funktsioonid, talitlusvõime ja liidesed või talitlusvõime vastama peatükile 4 (sealhulgas A liites viidatud tehnilistele kirjeldustele).

Seitse aastat pärast KTK jõustumist

Varasemad tehniliste kirjelduste kogumid nr 1, 2 ja 3

7

A liide – tabel A 2

A liide – tabel A 2 1 – tehniliste kirjelduste kogum nr 1, tabel A 2 2 – tehniliste kirjelduste kogum nr 2; tabel A 2 3 – tehniliste kirjelduste kogum nr 3

Tabel A 2 sisaldab funktsioonide ajakohastamist ühte tehniliste kirjelduste kogumikku.

Punktis 7.4.1.2 kindlaksmääratud nõuded ja tähtajad.

B3.   Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse komponentide nõuete ja üleminekukordade muutmine

Tabel B3

Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse komponentide üleminekukord

Vastavalt punktile 7.2.4.3 Koostalitluse komponendid kohaldatakse kontrolli ja signaalimise allsüsteemidele määratud üleminekuperioode koostalitluse komponentide suhtes, kui käesolevas tabelis ei ole sätestatud teisiti.

| Nr | KTK punkt(id) | KTK punkt(id) eelmises versioonis | KTK muudatuse selgitus | Üleminekukord |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | A liide
  - punkt 4.2.20.1
  - punkt 7.2.10.2 | Tehnilised arvamused artikli 10 kohaste vigade kohta ei ole õiguslikult siduvad | Vigade parandamise rakendamine rongisisestes ERTMSi koostalitluse komponentides olemasolevate kontrolli ja signaalimise allsüsteemide funktsionaalsuse tagamiseks, ETCS kuni süsteemi versioonini 2.1 ja GSM-R. | Kui veeremiüksuse loas märgitud kasutusala puhul avastatakse üks või mitu registreeritud viga:






  a) | enne 1. jaanuari 2026 avaldatud (vigade parandamise tehniliste kirjeldustega) seaduslike vabastuste puhul: veeremiüksusesse integreeritud ERTMSi rongisisesed koostalitluse komponendid peavad rakendama loas täpsustatud kasutusalas vajalikke vigade parandusi hiljemalt 18 kuu jooksul pärast taristuettevõtja otsuse avaldamist; |

Nr

KTK punkt(id)

KTK punkt(id) eelmises versioonis

KTK muudatuse selgitus

Üleminekukord

1

A liide

- punkt 4.2.20.1

- punkt 7.2.10.2

Tehnilised arvamused artikli 10 kohaste vigade kohta ei ole õiguslikult siduvad

Vigade parandamise rakendamine rongisisestes ERTMSi koostalitluse komponentides olemasolevate kontrolli ja signaalimise allsüsteemide funktsionaalsuse tagamiseks, ETCS kuni süsteemi versioonini 2.1 ja GSM-R.

Kui veeremiüksuse loas märgitud kasutusala puhul avastatakse üks või mitu registreeritud viga:

a)

enne 1. jaanuari 2026 avaldatud (vigade parandamise tehniliste kirjeldustega) seaduslike vabastuste puhul: veeremiüksusesse integreeritud ERTMSi rongisisesed koostalitluse komponendid peavad rakendama loas täpsustatud kasutusalas vajalikke vigade parandusi hiljemalt 18 kuu jooksul pärast taristuettevõtja otsuse avaldamist;

| b) | pärast 1. jaanuari 2026 avaldatud (vigade parandamise tehniliste kirjeldustega) seaduslike vabastuste puhul: veeremiüksusesse integreeritud ERTMSi rongisisesed koostalitluse komponendid peavad vastama käesolevas KTKs hoitavatele tehnilistele kirjeldustele 18 kuud pärast taristuettevõtja otsuse avaldamist. |
| --- | --- |

b)

pärast 1. jaanuari 2026 avaldatud (vigade parandamise tehniliste kirjeldustega) seaduslike vabastuste puhul: veeremiüksusesse integreeritud ERTMSi rongisisesed koostalitluse komponendid peavad vastama käesolevas KTKs hoitavatele tehnilistele kirjeldustele 18 kuud pärast taristuettevõtja otsuse avaldamist.

Seda üleminekukorda võib kohaldada paindlikult kokkuleppel rongisisese allsüsteemi EÜ vastavustõendamise taotleja ja raudteeveo-ettevõtjaga, kui on täidetud üldine üleminekukord (vastavalt tabelile B1.1 ja tabelile B3).

| Märkus. | Kui asjaomase kasutusala puhul vigu ei registreerita, parandatakse vead kohustuslikus korras vastavalt osalise täitmise etapiga seotud üleminekukorrale. |
| --- | --- |

Märkus.

Kui asjaomase kasutusala puhul vigu ei registreerita, parandatakse vead kohustuslikus korras vastavalt osalise täitmise etapiga seotud üleminekukorrale.

2

A liide

- punkt 4.2.20.1

- punkt 7.2.10.2

Tehnilised arvamused artikli 10 kohaste vigade kohta ei ole õiguslikult siduvad

Vigade parandamise rakendamine raudteeäärsetes ERTMSi koostalitluse komponentides uute raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide projektide funktsionaalsuse tagamiseks, ETCS kuni süsteemi versioonini 2.1 ja GSM-R.

ERTMSi raudteeäärsed koostalitluse komponendid, mis on integreeritud raudteeäärsesse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi, mille projekt ei ole edasijõudnud arengujärgus, peavad otseselt vastama käesolevas KTKs säilitatavale tehniliste kirjelduste komplektile.

3

A liide

- punkt 4.2.20.1

- punkt 7.2.10.2

Tehnilised arvamused artikli 10 kohaste vigade kohta ei ole õiguslikult siduvad

Vigade parandamiste rakendamine raudteeäärsetes ERTMSi koostalitluse komponentides olemasolevate raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide projektide puhul (st raudteeäärne allsüsteem, mis on edasijõudnud arengujärgus või toimiv)

ERTMSi raudteeäärse koostalitluse komponendid, mis on integreeritud raudteeäärsesse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi, mille projekt on edasijõudnud arengujärgus või mis integreeritakse toimivasse raudteeäärsesse kontrolli ja signaalimise allsüsteemi, peavad rakendama loas määratletud kasutusala jaoks vastuvõetamatute raudteeäärsete vigade suhtes kindlaksmääratud parandusmeetmete kogumit 18 kuu jooksul pärast taristuettevõtja otsuse avaldamist.

4

A liite tabel A.2

Viited 90, 92

- 5.2.2.2

Ei kohaldata

Ethernetil põhineva side rakendamine integreerimiseks rongisisese ATO koostalitluse komponentide ja rongisisese FRMCSi koostalitluse komponentidega

Uued rongisisese ETCSi koostalitluse komponendid, mis lastakse turule kahe aasta jooksul pärast KTK jõustumist, peavad rakendama Etherneti-põhiseid ühendusi, mida on vaja ATO ja FRMCS-süsteemi liidestamiseks vastavalt viitenumbrile 90 (punktid 3.1.1.2 ja 3.1.1.3) ning viitenumbrile 92 (punkt 7.2).

C liide

Käesolevas liites on esitatud eri ESC/RSC (koostalitluse komponent) teatise vormid.

C.1 liide.   ESC teatise vorm

ETCS-SÜSTEEMI ÜHILDUVUSE TEATISE VORM

ETCS-SÜSTEEMI ÜHILDUVUSE TEATIS

ETCS-süsteemi ühilduvuse teatise dokument [dokumendi number]
   (57)

Taotleja:

[Ärinimi]

[Täielik postiaadress]

Kinnitab omal vastutusel, et järgmine allsüsteem (58):

[Allsüsteemi nimi/lühikirjeldus, asjakohane konfiguratsioon, allsüsteemi kordumatu tunnus]

millele käesolevas teatises viidatakse, on läbinud asjakohased kontrollid, mis vastavad järgmisele ESC tüübile (järgmistele ESC-tüüpidele):

[Viide: ESC tüübi tähised, mis on avaldatud ameti tehnilises dokumendis]

ja seda on hinnanud järgmine teavitatud asutus:

[Ärinimi]

[Registreerimisnumber]

[Täielik aadress]

Kooskõlas järgmis(t)e aruandega (aruannetega):

[Aruande (aruannete) number (numbrid), väljaandmise kuupäev(ad)]

Kohaldatakse järgmisi kasutustingimusi ja muid piiranguid (59)
   (60):

[Viide kasutustingimuste ja muude piirangute loeteluga dokumendile]

Arvesse on võetud järgmisi ESC koostalitluse komponentide teatisi:

[Märkida ESC koostalitluse komponentide teatiste kasutamine]

Viide varasemale ETCS-süsteemi ühilduvuse teatisele (vajaduse korral)

[jah/ei]

Koostatud:

[kuupäev PP/KK/AAAA]

Taotleja allkiri,

ees- ja perekonnanimi:

C.2 liide.   ECS koostalitluse komponentide teatise vorm

ESC KOOSTALITLUSE KOMPONENDI TEATISE VORM

ESC KOOSTALITLUSE KOMPONENDI TEATIS

ETCS-süsteemi ühilduvuse teatise dokument koostalitluse komponendi kohta [dokumendi number]
   (61)

Taotleja:

[Ärinimi]

[Täielik postiaadress]

Kinnitab omal vastutusel, et järgmine koostalitluse komponent (62):

[koostalitluse komponendi nimi/lühikirjeldus, asjakohane konfiguratsioon, koostalitluse komponendi kordumatu tunnus]

millele käesolevas teatises viidatakse, on läbinud asjakohased kontrollid, mis vastavad järgmisele ESC tüübile (järgmistele ESC-tüüpidele):

[Viide: ESC tüübi tähised, mis on avaldatud ameti tehnilises dokumendis]

ja seda on hinnanud järgmine teavitatud asutus:

[Ärinimi]

[Registreerimisnumber]

[Täielik aadress]

Kooskõlas järgmis(t)e aruandega (aruannetega):

[Aruande (aruannete) number (numbrid), väljaandmise kuupäev(ad)]

Kohaldatakse järgmisi kasutustingimusi ja muid piiranguid (63)
   (64):

[Viide kasutustingimuste ja muude piirangute loeteluga dokumendile]

Viide varasemale ETCSi koostalitluse komponendi süsteemi ühilduvuse teatisele (vajaduse korral)

[jah/ei]

Koostatud:

[kuupäev PP/KK/AAAA]

Taotleja allkiri,

ees- ja perekonnanimi:

C.3 liide.   RSC teatise vorm

RAADIOSÜSTEEMI ÜHILDUVUSE TEATISE VORM

RAADIOSÜSTEEMI ÜHILDUVUSE TEATIS

Raadiosüsteemi ühilduvuse teatise dokument [dokumendi number]
   (65)

Taotleja:

[Ärinimi]

[Täielik postiaadress]

Kinnitab omal vastutusel, et järgmine allsüsteem (66):

[Allsüsteemi nimi/lühikirjeldus, asjakohane konfiguratsioon, allsüsteemi kordumatu tunnus]

millele käesolevas teatises viidatakse, on läbinud asjakohased kontrollid, mis vastavad järgmisele RSC tüübile (järgmistele RSC tüüpidele):

[Viide: RSC tüübi tähised, mis on avaldatud ameti tehnilises dokumendis]

ja seda on hinnanud järgmine teavitatud asutus:

[Ärinimi]

[Registreerimisnumber]

[Täielik aadress]

Kooskõlas järgmis(t)e aruandega (aruannetega):

[Aruande (aruannete) number (numbrid), väljaandmise kuupäev(ad)]

Kohaldatakse järgmisi kasutustingimusi ja muid piiranguid (67)
   (68):

[Viide kasutustingimuste ja muude piirangute loeteluga dokumendile]

Arvesse on võetud järgmisi RSC koostalitluse komponentide teatisi:

[Märkida RSC koostalitluse komponentide teatiste kasutamine]

Viide varasemale raadiosüsteemi ühilduvuse teatisele (vajaduse korral)

[jah/ei]

Koostatud:

[kuupäev PP/KK/AAAA]

Taotleja allkiri,

ees- ja perekonnanimi:

C.4 liide.   RSC koostalitluse komponendi teatise vorm

RSC KOOSTALITLUSE KOMPONENDI TEATISE VORM

RSC KOOSTALITLUSE KOMPONENDI TEATIS

Raadiosüsteemi ühilduvuse teatise dokument koostalitluse komponendi kohta [dokumendi number]
   (69)

Taotleja:

[Ärinimi]

[Täielik postiaadress]

Kinnitab omal vastutusel, et järgmine koostalitluse komponent (70):

[koostalitluse komponendi nimi/lühikirjeldus, asjakohane konfiguratsioon, koostalitluse komponendi kordumatu tunnus]

millele käesolevas teatises viidatakse, on läbinud asjakohased kontrollid, mis vastavad järgmisele RSC tüübile (järgmistele RSC tüüpidele):

[Viide: RSC tüübi tähised, mis on avaldatud ameti tehnilises dokumendis]

ja seda on hinnanud järgmine teavitatud asutus:

[Ärinimi]

[Registreerimisnumber]

[Täielik aadress]

Kooskõlas järgmis(t)e aruandega (aruannetega):

[Aruande (aruannete) number (numbrid), väljaandmise kuupäev(ad)]

Kohaldatakse järgmisi kasutustingimusi ja muid piiranguid (71)
   (72):

[Viide kasutustingimuste ja muude piirangute loeteluga dokumendile]

Viide varasemale raadio koostalitluse komponendi süsteemi ühilduvuse teatisele (vajaduse korral)

[jah/ei]

Koostatud:

[kuupäev PP/KK/AAAA]

Taotleja allkiri,

ees- ja perekonnanimi:

C.5 liide.   Kombineeritud ESC/RSC teatise vorm

ETCSi JA RAADIOSÜSTEEMI ÜHILDUVUSE TEATISE VORM

ETCSi JA RAADIOSÜSTEEMI ÜHILDUVUSE TEATIS

ETCSi ja RSC süsteemi ühilduvuse teatise dokument [dokumendi number]
   (73)

Taotleja:

[Ärinimi]

[Täielik postiaadress]

Kinnitab omal vastutusel, et järgmine allsüsteem (74):

[Allsüsteemi nimi/lühikirjeldus, asjakohane konfiguratsioon, allsüsteemi kordumatu tunnus]

millele käesolevas teatises viidatakse, on läbinud asjakohased kontrollid, mis vastavad järgmistele ESC ja RSC tüüpidele

[Viide: ESC tüübi ja RSC tüübi tähised, mis on avaldatud ameti tehnilises dokumendis]

ja seda on hinnanud järgmine teavitatud asutus:

[Ärinimi]

[Registreerimisnumber]

[Täielik aadress]

Kooskõlas järgmis(t)e aruandega (aruannetega):

[Aruande (aruannete) number (numbrid), väljaandmise kuupäev(ad)]

Kohaldatakse järgmisi kasutustingimusi ja muid piiranguid (75)
   (76):

[Viide kasutustingimuste ja muude piirangute loeteluga dokumendile]

Arvesse on võetud järgmisi ESC ja RSC koostalitluse komponentide teatisi:

[Märkida ESC ja RSC koostalitluse komponentide teatiste kasutamine]

Viide varasemale ETCSi ja RSC süsteemi ühilduvuse teatisele (vajaduse korral)

[jah/ei]

Koostatud:

[kuupäev PP/KK/AAAA]

Taotleja allkiri,

ees- ja perekonnanimi:

C.6 liide.   Kombineeritud ESC/RSC koostalitluse komponentide teatise vorm

KOMBINEERITUD ESC/RSC KOOSTALITLUSE KOMPONENTIDE TEATISE VORM

KOMBINEERITUD ESC JA RSC KOOSTALITLUSE KOMPONENDI TEATIS

ETCS- ja raadiosüsteemi ühilduvuse teatise dokument koostalitluse komponendi kohta [dokumendi number]
   (77)

Taotleja:

[Ärinimi]

[Täielik postiaadress]

Kinnitab omal vastutusel, et järgmine koostalitluse komponent (78):

[koostalitluse komponendi nimi/lühikirjeldus, asjakohane konfiguratsioon, koostalitluse komponendi kordumatu tunnus]

millele käesolevas teatises viidatakse, on läbinud asjakohased kontrollid, mis vastavad järgmistele ESC ja RSC tüüpidele

[Viide: ESC tüübi ja RSC tüübi tähised, mis on avaldatud ameti tehnilises dokumendis]

ja seda on hinnanud järgmine teavitatud asutus:

[Ärinimi]

[Registreerimisnumber]

[Täielik aadress]

Kooskõlas järgmis(t)e aruandega (aruannetega):

[Aruande (aruannete) number (numbrid), väljaandmise kuupäev(ad)]

Kohaldatakse järgmisi kasutustingimusi ja muid piiranguid (79)
   (80):

[Viide kasutustingimuste ja muude piirangute loeteluga dokumendile]

Viide varasemale ESC ja raadio koostalitluse komponendi süsteemi ühilduvuse teatisele (vajaduse korral)

[jah/ei]

Koostatud:

[kuupäev PP/KK/AAAA]

Taotleja allkiri,

ees- ja perekonnanimi:

D liide

Käesolevas liites on esitatud tingimuste, piirangute ja lisafunktsioonide kirjelduse vorm.

Vormi ja selle kasutamist kirjeldav dokument on ameti veebilehel ERTMSi jaotises.

E liide

ETCSi juhi-masina liideses kuvatavate ühtlustatud tekstiviidete ja sõnumite loetelu

Tabel E1

ETCSi vedurijuhi-masina liideses kuvatavate ühtlustatud tekstiviidete ja sõnumite loetelu

| Identifitseerimisnumber | Tekstviide/-sõnum |
| --- | --- |
| 1 | Tänuavaldus |
| 2 | Liide |
| 3 | Õhukindel |
| 4 | ATO andmed |
| 5 | Kas ATO andmesisestus on lõpetatud? |
| 6 | ATO andmete vaade |
| 7 | ATO vajab andmeid |
| 8 | ATO valija |
| 9 | Teljekoormuse kategooria |
| 10 | Baliisi lugemise viga |
| 11 | BMM-reaktsiooni inhibitsioon |
| 12 | Pidurdusprotsent |
| 13 | Erksus |
| 14 | Teabevahetuse viga |
| 15 | Võtke ühendust viimase RBCga |
| 16 | Jätkake SM-režiimis |
| 17 | Andmed |
| 18 | Andmevaade |
| 19 | Kust(uta) |
| 20 | Juhi ID |
| 21 | Hädapeatumine |
| 22 | Andmesisestuse lõpp |
| 23 | Sisestage andmed |
| 24 | Sisestage RBC andmed |
| 25 | FS-režiimi sisenemine |
| 26 | OS-režiimi sisenemine |
| 27 | SM-režiimi sisenemine |
| 28 | Välju manööverdamisest |
| 29 | Väljuge SM-režiimist |
| 30 | Algatage SM-režiim |
| 31 | Keel |
| 32 | Pikkus (m) |
| 33 | Tase |
| 34 | Raudteeületuskoht ei ole kaitstud |
| 35 | Veeremi gabariit |
| 36 | Peamine |
| 37 | Säilitada manööverdamine |
| 38 | Suurim kiirus |
| 39 | NL ei ole enam lubatud |
| 40 | Nr |
| 41 | Tasemele üleminekul ei saadud liikumisluba |
| 42 | Rööbastee kirjeldus puudub |
| 43 | Libisemiskindlad rööpad |
| 44 | Mittejuhtiv |
| 45 | Läbisõidumõõdik on kahjustatud |
| 46 | Sisse |
| 47 | Käitatav süsteemiversioon |
| 48 | Väljaspool GCd |
| 49 | Eiramine |
| 50 | PT-režiimi vahemaa on ületatud |
| 51 | Raadioandmed |
| 52 | Raadiovõrgu ID |
| 53 | Raadiovõrgu registreerimine ebaõnnestus |
| 54 | RBC andmed |
| 55 | Kas RBC andmesisestus on lõpetatud? |
| 56 | RBC ID |
| 57 | RBC telefoninumber |
| 58 | Tühistage BMM-reaktsiooni inhibitsioon |
| 59 | Eemaldage VBC |
| 60 | Kas „Eemaldage VBC“ sisestus on lõpetatud? |
| 61 | Marsruut ebasobiv – teljekoormuse kategooria |
| 62 | Marsruut ebasobiv – veeremi gabariit |
| 63 | Marsruut ebasobiv – veosüsteem |
| 64 | Kontrollimatu liikumine |
| 65 | RV-režiimi vahemaa on ületatud |
| 66 | Ohutu koostepikkus ei ole enam kättesaadav |
| 67 | Valige liik |
| 68 | Seadistage VBC |
| 69 | Kas „Seadistage VBC“ sisestus on lõpetatud? |
| 70 | Seadistused |
| 71 | SH-st keeldutud |
| 72 | SH taotlus ebaõnnestus |
| 73 | SH peatamise korraldus |
| 74 | Manööverdamine |
| 75 | Libedad rööpad |
| 76 | SMist keeldutud |
| 77 | SMi taotlus ebaõnnestus |
| 78 | Eri |
| 79 | Konkreetse andmesisestuse valik |
| 80 | SR-režiimi vahemaa on ületatud |
| 81 | SR-režiimi kiirus/vahemaa |
| 82 | Kas „SR-režiimi kiirus/vahemaa“ sisestus on lõpetatud? |
| 83 | SR-režiimi peatamise korraldus |
| 84 | Valvekäitamine |
| 85 | Algus |
| 86 | Süsteemi versioon |
| 87 | Raudteeäärse süsteemi rike |
| 88 | Raudteeäärne süsteem ei ühildu |
| 89 | Rongikategooria |
| 90 | Rongi andmed |
| 91 | Rongi andmed on muudetud |
| 92 | Kas „Rongi andmed“ sisestus on lõpetatud? |
| 93 | Rongi terviklikkus |
| 94 | Rong lükatakse tagasi |
| 95 | Ronginumber |
| 96 | Rongi tüüp |
| 97 | EOA/LOA loata läbimine |
| 98 | Kasutage lühikest numbrit |
| 99 | Kinnitage ATO andmed |
| 100 | Kinnitage [NTC nimi] andmed |
| 101 | Kinnitage „VBC eemaldamine“ |
| 102 | Kinnitage „VBC seadistamine“ |
| 103 | Kinnitage rongi andmed |
| 104 | VBC[n] seadista kood |
| 105 | VBC kood |
| 106 | Maht |
| 107 | Jah |
| 108 | [NTC nimi] pidurduse nõue |
| 109 | Kas [NTC nimi] andmesisestus on lõpetatud? |
| 110 | [NTC nimi] ebaõnnestus |
| 111 | [NTC nimi] ei ole kättesaadav |
| 112 | [NTC nimi] vajab andmeid |

Identifitseerimisnumber

Tekstviide/-sõnum

1

Tänuavaldus

2

Liide

3

Õhukindel

4

ATO andmed

5

Kas ATO andmesisestus on lõpetatud?

6

ATO andmete vaade

7

ATO vajab andmeid

8

ATO valija

9

Teljekoormuse kategooria

10

Baliisi lugemise viga

11

BMM-reaktsiooni inhibitsioon

12

Pidurdusprotsent

13

Erksus

14

Teabevahetuse viga

15

Võtke ühendust viimase RBCga

16

Jätkake SM-režiimis

17

Andmed

18

Andmevaade

19

Kust(uta)

20

Juhi ID

21

Hädapeatumine

22

Andmesisestuse lõpp

23

Sisestage andmed

24

Sisestage RBC andmed

25

FS-režiimi sisenemine

26

OS-režiimi sisenemine

27

SM-režiimi sisenemine

28

Välju manööverdamisest

29

Väljuge SM-režiimist

30

Algatage SM-režiim

31

Keel

32

Pikkus (m)

33

Tase

34

Raudteeületuskoht ei ole kaitstud

35

Veeremi gabariit

36

Peamine

37

Säilitada manööverdamine

38

Suurim kiirus

39

NL ei ole enam lubatud

40

Nr

41

Tasemele üleminekul ei saadud liikumisluba

42

Rööbastee kirjeldus puudub

43

Libisemiskindlad rööpad

44

Mittejuhtiv

45

Läbisõidumõõdik on kahjustatud

46

Sisse

47

Käitatav süsteemiversioon

48

Väljaspool GCd

49

Eiramine

50

PT-režiimi vahemaa on ületatud

51

Raadioandmed

52

Raadiovõrgu ID

53

Raadiovõrgu registreerimine ebaõnnestus

54

RBC andmed

55

Kas RBC andmesisestus on lõpetatud?

56

RBC ID

57

RBC telefoninumber

58

Tühistage BMM-reaktsiooni inhibitsioon

59

Eemaldage VBC

60

Kas „Eemaldage VBC“ sisestus on lõpetatud?

61

Marsruut ebasobiv – teljekoormuse kategooria

62

Marsruut ebasobiv – veeremi gabariit

63

Marsruut ebasobiv – veosüsteem

64

Kontrollimatu liikumine

65

RV-režiimi vahemaa on ületatud

66

Ohutu koostepikkus ei ole enam kättesaadav

67

Valige liik

68

Seadistage VBC

69

Kas „Seadistage VBC“ sisestus on lõpetatud?

70

Seadistused

71

SH-st keeldutud

72

SH taotlus ebaõnnestus

73

SH peatamise korraldus

74

Manööverdamine

75

Libedad rööpad

76

SMist keeldutud

77

SMi taotlus ebaõnnestus

78

Eri

79

Konkreetse andmesisestuse valik

80

SR-režiimi vahemaa on ületatud

81

SR-režiimi kiirus/vahemaa

82

Kas „SR-režiimi kiirus/vahemaa“ sisestus on lõpetatud?

83

SR-režiimi peatamise korraldus

84

Valvekäitamine

85

Algus

86

Süsteemi versioon

87

Raudteeäärse süsteemi rike

88

Raudteeäärne süsteem ei ühildu

89

Rongikategooria

90

Rongi andmed

91

Rongi andmed on muudetud

92

Kas „Rongi andmed“ sisestus on lõpetatud?

93

Rongi terviklikkus

94

Rong lükatakse tagasi

95

Ronginumber

96

Rongi tüüp

97

EOA/LOA loata läbimine

98

Kasutage lühikest numbrit

99

Kinnitage ATO andmed

100

Kinnitage [NTC nimi] andmed

101

Kinnitage „VBC eemaldamine“

102

Kinnitage „VBC seadistamine“

103

Kinnitage rongi andmed

104

VBC[n] seadista kood

105

VBC kood

106

Maht

107

Jah

108

[NTC nimi] pidurduse nõue

109

Kas [NTC nimi] andmesisestus on lõpetatud?

110

[NTC nimi] ebaõnnestus

111

[NTC nimi] ei ole kättesaadav

112

[NTC nimi] vajab andmeid

F liide (81)

Avatud punktid

| Avatud punkt | Märkused |
| --- | --- |
| Töökindluse ja käideldavuse nõuded | Sagedasti esinevad halvenenud tingimused, mida põhjustavad kontrolli- ja signaalseadmete tõrked, vähendavad süsteemi ohutust. Vt punkt 4.2.1.2. |

Avatud punkt

Märkused

Töökindluse ja käideldavuse nõuded

Sagedasti esinevad halvenenud tingimused, mida põhjustavad kontrolli- ja signaalseadmete tõrked, vähendavad süsteemi ohutust. Vt punkt 4.2.1.2.

G liide

Osaline täitmine

Olenemata käesolevas KTKs lubatud võimalustest, nt punktis 7.3.2 või alamrühmas 34, on võimalik käesolevast KTKst kõrvale kalduda tingimusel, et punkti 6.1.1.2 sätete järgimine ja kõrvalekalle vastab ühele allpool esitatud kategooriatest ja piirdub allpool esitatud tabelis määratletud juhtudega:

| (1) | Funktsioonid, mis nõuavad olemasolevate rajatiste ajakohastamist, mis ohustaks veeremiüksustesse juba lubatud riistvara ajakohastamist käsitleva projekti majanduslikku elujõulisust |
| --- | --- |

(1)

Funktsioonid, mis nõuavad olemasolevate rajatiste ajakohastamist, mis ohustaks veeremiüksustesse juba lubatud riistvara ajakohastamist käsitleva projekti majanduslikku elujõulisust

| (2) | Süsteemi versioonides 2.2 ja 3.0 sisalduvaid funktsioone ei rakendata ajutiselt seni, kuni puuduvad funktsioonid ei ole kavandatud kasutusala jaoks vajalikud, tingimusel et selliseid funktsioone rakendatakse järgmistest tingimustest varasema ajal:






  (a) | Kui puuduva funktsiooni rakendamine ei nõua luba: järgmisel korral, kui veaparandus on tabeli B1.1 rea 1 kohaselt kohustuslik, kuid mitte enne 1.1.2026. |
| --- | --- | --- |

(2)

Süsteemi versioonides 2.2 ja 3.0 sisalduvaid funktsioone ei rakendata ajutiselt seni, kuni puuduvad funktsioonid ei ole kavandatud kasutusala jaoks vajalikud, tingimusel et selliseid funktsioone rakendatakse järgmistest tingimustest varasema ajal:

(a)

Kui puuduva funktsiooni rakendamine ei nõua luba: järgmisel korral, kui veaparandus on tabeli B1.1 rea 1 kohaselt kohustuslik, kuid mitte enne 1.1.2026.

| (b) | Kui puuduva funktsiooni rakendamine nõuab luba: järgmisel uuesti loa andmisel, mis tuleneb veeremiüksuste rongiturvangusüsteemi (ETCS) järjekordsest muudatusest |
| --- | --- |

(b)

Kui puuduva funktsiooni rakendamine nõuab luba: järgmisel uuesti loa andmisel, mis tuleneb veeremiüksuste rongiturvangusüsteemi (ETCS) järjekordsest muudatusest

| (c) | ETCSi rongiturvangusüsteemi osa järgmisel uuendamisel kõrgemale süsteemiversioonile. |
| --- | --- |

(c)

ETCSi rongiturvangusüsteemi osa järgmisel uuendamisel kõrgemale süsteemiversioonile.

Kuni süsteemiversioonide 2.2 ja 3.0 täieliku funktsionaalsuse rakendamiseni deklareeritakse need veeremiüksused vastavalt süsteemiversioonidena 2.1 ja 2.2.

| (3) | Alamrühma 34 valikud koostalitluse komponendi tasandil: kui see on funktsionaalselt asjakohane teatavate signaalide või funktsioonide välistamiseks







  KTK nõude osaline täitmine | Tingimused ja leevendusmeetmed | Osalise täitmise ulatus |
| --- | --- | --- | --- |
| SUBSET-091 ohutusnõudeid, mille tulemuseks on DMI SIL 2, ei tohi rakendada. | DMI SIL 2-ni viivate ohutusnõuetega seotud ohte leevendatakse asjakohaste meetmetega. | Lubatud ainult olemasoleva ETCSi osa uuendamise korral (DMI SIL 0-ga). |
| Mõned käesolevas KTKs sisalduvad uued funktsioonid on rongisiseste süsteemide hulkadest välja jäetud kuni versioonideni 2.1 ja 2.2. Vähendatud hulgad täpsustatakse jaotises SUBSET-153. | Märkus. | Üksikud CR-lahendused, mis on välja jäetud, avaldatakse ERA veebisaidil, et ajutiselt välja arendada rongisiseste süsteemide hulgad kuni versioonideni 2.1 ja 2.2. Pärast SUBSET-153 avaldamist ajakohastab raudteeveerem oma tooteid, kui need ei vasta konsolideeritud tehnilistele kirjeldustele vastavalt tabelis B.1 loetletud üleminekuklauslile osalise täitmise kohta. |

(3)

Alamrühma 34 valikud koostalitluse komponendi tasandil: kui see on funktsionaalselt asjakohane teatavate signaalide või funktsioonide välistamiseks

KTK nõude osaline täitmine

Tingimused ja leevendusmeetmed

Osalise täitmise ulatus

SUBSET-091 ohutusnõudeid, mille tulemuseks on DMI SIL 2, ei tohi rakendada.

DMI SIL 2-ni viivate ohutusnõuetega seotud ohte leevendatakse asjakohaste meetmetega.

Lubatud ainult olemasoleva ETCSi osa uuendamise korral (DMI SIL 0-ga).

Mõned käesolevas KTKs sisalduvad uued funktsioonid on rongisiseste süsteemide hulkadest välja jäetud kuni versioonideni 2.1 ja 2.2. Vähendatud hulgad täpsustatakse jaotises SUBSET-153.

Märkus.

Üksikud CR-lahendused, mis on välja jäetud, avaldatakse ERA veebisaidil, et ajutiselt välja arendada rongisiseste süsteemide hulgad kuni versioonideni 2.1 ja 2.2. Pärast SUBSET-153 avaldamist ajakohastab raudteeveerem oma tooteid, kui need ei vasta konsolideeritud tehnilistele kirjeldustele vastavalt tabelis B.1 loetletud üleminekuklauslile osalise täitmise kohta.

Järgmised rongisisesed funktsioonid, mis mõjutavad rongisisese ETCSi süsteemi versiooni, ei kuulu vähendatud rongisisese süsteemi hulka versioonini 2.1:

| | CR968; CR988; CR1238; CR1244; CR1302; CR1344; CR1346; CR1350; CR1359; CR1363; CR1367; CR1374; CR1375; CR1379; CR1397. |
| --- | --- |

CR968; CR988; CR1238; CR1244; CR1302; CR1344; CR1346; CR1350; CR1359; CR1363; CR1367; CR1374; CR1375; CR1379; CR1397.

Järgmised rongisisesed funktsioonid, mis mõjutavad rongisisese ETCSi süsteemi versiooni, ei kuulu vähendatud rongisisese süsteemi hulka versioonini 2.2:

| | CR968; CR988; CR1244; CR1302; CR1344; CR1346; CR1350; CR1359; CR1363; CR1367; CR1374; CR1375; CR1379; CR1397. |
| --- | --- |

CR968; CR988; CR1244; CR1302; CR1344; CR1346; CR1350; CR1359; CR1363; CR1367; CR1374; CR1375; CR1379; CR1397.

Alamrühm 34: allsüsteemi tasandil kättesaadavad valikud on kättesaadavad ka koostalitluse komponendi tasandil.

See funktsioon ei ole raudteeveeremi täielikult koostalitlusvõimeliseks käitamiseks vajalik.

Koostalitluse komponentidel ei pea olema elekterveoga seotud funktsioone, kui need komponendid on ette nähtud kontaktõhuliinist sõltumatu mootoriga varustatud veeremiüksuste jaoks.

H liide

Käesolevas liites on esitatud riikliku rakenduskava vorm.

VÄLJAANDMISE AASTA

RIIKLIK RAKENDUSKAVA

[LIIKMESRIIK]

Sisukord

| 1. | ÜLDINE ÜLEMINEKUSTRATEEGIA TUTVUSTUS | 522 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | HETKEOLUKORRA ÜLDINE KONTEKSTIKIRJELDUS | 522 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | A-klassi süsteemide, ATO ja rongituvastuse osa kontekstikirjeldus | 522 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | A-klassi süsteemide, ATO ja rongituvastuse osa kasutuselevõtu hetkeolukord | 522 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Kasu läbilaskevõime, ohutuse, töökindluse ja toimivusega seotud aspektide seisukohast | 531 |
| --- | --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Kehtivad kohustuslikud rongisisesed nõuded | 531 |
| --- | --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtu hetkeolukord | 532 |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | teave ESC/RSC tüübi kohta, mis on seotud liinide ja tegevustega raudteeäärse/rongisisese integreerimise eesmärgil. | 532 |
| --- | --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Teave piiriüleste liinide kohta. | 532 |
| --- | --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Teave sõlmede kohta | 532 |
| --- | --- | --- |

2.1.7.

| 2.2. | B-klassi süsteemide kontekstikirjeldus | 532 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | B-klassi süsteemide hetkeolukord | 533 |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Avatud turutingimuste tagamiseks võetud meetmed | 537 |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

| 3. | TEHNILISE ÜLEMINEKU STRATEEGIA | 537 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | ETCSi osa tehnilise ülemineku strateegia | 537 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Arendusaluse ja tasemete ajakohastamise strateegia | 539 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.2. | Raadioside osa tehnilise ülemineku strateegia | 540 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ATO osa tehnilise ülemineku strateegia | 544 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Rongituvastuse osa tehnilise ülemineku strateegia | 546 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Konkreetsete juhtumite üleminekustrateegia | 548 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Rongisiseste CCSi allsüsteemide tehnilise ülemineku strateegia | 548 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 4. | RAUDTEEÄÄRNE JA RONGISISENE FINANTSTEAVE. | 548 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | KAVANDAMINE | 548 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Rongiturvangusüsteemi osa kavandamine | 548 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Kuupäev, millal ETCS võetakse kasutusele | 548 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | B-klassi rongiturvangusüsteemide kasutusest kõrvaldamine | 548 |
| --- | --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | Teave piiriüleste liinide kohta. | 549 |
| --- | --- | --- |

5.1.3.

| 5.1.4. | Teave sõlmede kohta | 549 |
| --- | --- | --- |

5.1.4.

| 5.2. | Raadioside osa kavandamine | 549 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Kuupäevad, millal GSM-R kasutusele võetakse | 549 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | B-klassi raadiosüsteemide kasutusest kõrvaldamine | 550 |
| --- | --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | Kuupäevad, millal FRMCS võetakse kasutusele | 551 |
| --- | --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | GSM-Ri kasutusest kõrvaldamine | 551 |
| --- | --- | --- |

5.2.4.

| 5.2.5. | Teave piiriüleste liinide kohta. | 552 |
| --- | --- | --- |

5.2.5.

| 5.2.6. | Teave sõlmede kohta | 552 |
| --- | --- | --- |

5.2.6.

| 5.3. | ATO osa kavandamine | 552 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Teave piiriüleste liinide kohta. | 552 |
| --- | --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Teave sõlmede kohta | 552 |
| --- | --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | Rongituvastuse osa kavandamine | 552 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Teave piiriüleste liinide kohta. | 553 |
| --- | --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Teave sõlmede kohta | 553 |
| --- | --- | --- |

5.4.2.

| 5.5. | Rongisiseste CCSi allsüsteemide kavandamine | 553 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Teave piiriüleste veeremiüksuste kohta. | 553 |
| --- | --- | --- |

5.5.1.

| 6. | UUED KOHUSTUSLIKUD RONGISISESED NÕUDED | 553 |
| --- | --- | --- |

6.

1.   ÜLDINE ÜLEMINEKUSTRATEEGIA TUTVUSTUS

[Selles punktis võib liikmesriik kirjeldada kasutuselevõtu üldist strateegiat.]

2.   HETKEOLUKORRA ÜLDINE KONTEKSTIKIRJELDUS

2.1.   A-klassi süsteemide, ATO ja rongituvastuse osa kontekstikirjeldus

2.1.1.   A-klassi süsteemide, ATO ja rongituvastuse osa kasutuselevõtu hetkeolukord

[See jagu sisaldab fakte ja arvandmeid paigaldatud A-klassi (nii rongiturvangusüsteemi kui ka raadioseadmete), ATO ja rongituvastussüsteemide hetkeolukorra kohta.

Teave tuleks esitada koos kaardi ja tabeliga, mis sisaldab asjakohast teavet iga süsteemi kasutuselevõtu hetkeolukorra kohta.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis esitatud teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

–   A-klassi rongiturvangusüsteemi kasutuselevõtu hetkeolukord

| [Vajaduse korral lisada selgitav tekst ETCSi kasutuselevõtu hetkeolukorra kohta.] |
| --- |

[Vajaduse korral lisada selgitav tekst ETCSi kasutuselevõtu hetkeolukorra kohta.]

Joonis 1

ETCSi kasutuselevõtu hetkeolukord

| [Lisada siia lünka kaart, mis näitab ETCSi kasutuselevõtu hetkeolukorda. Lisatud kaardil peab olema selgelt näidatud, kas ETCS on juba kasutusel või üksnes paigaldatud, kuid ei ole veel kasutusel.


  Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, mis juba vähemalt paigaldavad ETCSi, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrgu liinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.] |
| --- |

[Lisada siia lünka kaart, mis näitab ETCSi kasutuselevõtu hetkeolukorda. Lisatud kaardil peab olema selgelt näidatud, kas ETCS on juba kasutusel või üksnes paigaldatud, kuid ei ole veel kasutusel.

Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, mis juba vähemalt paigaldavad ETCSi, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrgu liinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.]

Tabel 1

ETCSi kasutuselevõtu hetkeolukord

| Tunnus | Liin | Kasutuselevõtu hetkeolukord | ETCSi rakendamise kohustuslik tähtaeg | Lisateave | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hetkeolukord | ETCSi kasutuselevõtu kuupäev | Pikkus | Tase(med) | Arendusalus ja süsteemi versioon |
| [Lisada liini identifitseerimisnumber] | [Lisada liini nimi] | [Lisada ETCSi liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Kasutusel olev ETCS / paigaldatud ETCS] | [Liinide puhul, millel on juba kasutusel olev ETCS. Märkige siia ETCSi kasutuselevõtu kuupäev] | [Lisada ELi määrustega kehtestatud liini ETCSi seadmetega varustamise viimane tähtaeg] | [Lisada liini kogupikkus] | [Lisada rakendatud ETCSi tase(med)] | [Lisada arendusalus ja rakendatud ETCSi süsteemiversioon] | [Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi] |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Tunnus

Liin

Kasutuselevõtu hetkeolukord

ETCSi rakendamise kohustuslik tähtaeg

Lisateave

Märkus

Hetkeolukord

ETCSi kasutuselevõtu kuupäev

Pikkus

Tase(med)

Arendusalus ja süsteemi versioon

[Lisada liini identifitseerimisnumber]

[Lisada liini nimi]

[Lisada ETCSi liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Kasutusel olev ETCS / paigaldatud ETCS]

[Liinide puhul, millel on juba kasutusel olev ETCS. Märkige siia ETCSi kasutuselevõtu kuupäev]

[Lisada ELi määrustega kehtestatud liini ETCSi seadmetega varustamise viimane tähtaeg]

[Lisada liini kogupikkus]

[Lisada rakendatud ETCSi tase(med)]

[Lisada arendusalus ja rakendatud ETCSi süsteemiversioon]

[Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi]

–   ATO süsteemi kasutuselevõtu hetkeolukord

[See punkt on kohustuslik üksnes juhul, kui ATO kasutuselevõtt on juba alanud.]

| [Vajaduse korral lisada selgitav tekst ATO kasutuselevõtu kohta.] |
| --- |

[Vajaduse korral lisada selgitav tekst ATO kasutuselevõtu kohta.]

Joonis 2

ATO kasutuselevõtu hetkeolukord

| [Lisada siia lünka kaart, mis näitab ATO kasutuselevõtu hetkeolukorda. Lisatud kaardil peab olema selgelt näidatud, kas ATO on juba kasutusel või üksnes paigaldatud, kuid ei ole veel kasutusel.


  Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, mis juba vähemalt paigaldavad ATOt, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrgu liinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.] |
| --- |

[Lisada siia lünka kaart, mis näitab ATO kasutuselevõtu hetkeolukorda. Lisatud kaardil peab olema selgelt näidatud, kas ATO on juba kasutusel või üksnes paigaldatud, kuid ei ole veel kasutusel.

Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, mis juba vähemalt paigaldavad ATOt, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrgu liinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.]

Tabel 2

ATO kasutuselevõtu hetkeolukord

| Tunnus | Liin | ATO kasutuselevõtu hetkeolukord | Lisateave | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hetkeolukord | ATO kasutuselevõtu kuupäev | Pikkus | Arendusalus | Muud ATO kasutuselevõtuga seotud aspektid (nt GoA) |
| [Lisada liini identifitseerimisnumber] | [Lisada liini nimi] | [Lisada ATO liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Kasutusel olev ATO / ATO on paigaldatud] | [Liinide puhul, millel on juba kasutusel olev ATO. Siia märkida ATO kasutuselevõtu kuupäev] | [Lisada liini kogupikkus] | [Lisada rakendatud ATO arendusalus] | [Siia sisestada ...] | [Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi] |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Tunnus

Liin

ATO kasutuselevõtu hetkeolukord

Lisateave

Märkus

Hetkeolukord

ATO kasutuselevõtu kuupäev

Pikkus

Arendusalus

Muud ATO kasutuselevõtuga seotud aspektid (nt GoA)

[Lisada liini identifitseerimisnumber]

[Lisada liini nimi]

[Lisada ATO liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Kasutusel olev ATO / ATO on paigaldatud]

[Liinide puhul, millel on juba kasutusel olev ATO. Siia märkida ATO kasutuselevõtu kuupäev]

[Lisada liini kogupikkus]

[Lisada rakendatud ATO arendusalus]

[Siia sisestada ...]

[Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi]

–   A-klassi raadiosüsteemi kasutuselevõtu hetkeolukord

| [Vajaduse korral lisada siia selgitav tekst A-klassi raadiosüsteemi hetkeolukorra kohta.] |
| --- |

[Vajaduse korral lisada siia selgitav tekst A-klassi raadiosüsteemi hetkeolukorra kohta.]

Joonis 3

GSM-Ri kasutuselevõtu hetkeolukord

| [Lisada siia lünka kaart, mis näitab GSM-Ri kasutuselevõtu hetkeolukorda. Lisatud kaardil peab olema selgelt näidatud, kas GSM-R on juba kasutusel või üksnes paigaldatud, kuid ei ole veel kasutusel.


  Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, mis juba vähemalt paigaldavad GSM-Ri, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrgu liinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.] |
| --- |

[Lisada siia lünka kaart, mis näitab GSM-Ri kasutuselevõtu hetkeolukorda. Lisatud kaardil peab olema selgelt näidatud, kas GSM-R on juba kasutusel või üksnes paigaldatud, kuid ei ole veel kasutusel.

Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, mis juba vähemalt paigaldavad GSM-Ri, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrgu liinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.]

Joonis 4

FRMCSi kasutuselevõtu hetkeolukord

| [Lisada siia lünka kaart, mis näitab FRMCSi kasutuselevõtu hetkeolukorda. Lisatud kaardil peab olema selgelt näidatud, kas FRMCS on juba kasutusel või üksnes paigaldatud, kuid ei ole veel kasutusel.


  Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, mis juba vähemalt paigaldavad FRMCSi, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrgu liinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.


  Selle kaardi lisamine on kohustuslik üksnes juhul, kui FRMCSi kasutuselevõtt on juba alanud.] |
| --- |

[Lisada siia lünka kaart, mis näitab FRMCSi kasutuselevõtu hetkeolukorda. Lisatud kaardil peab olema selgelt näidatud, kas FRMCS on juba kasutusel või üksnes paigaldatud, kuid ei ole veel kasutusel.

Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, mis juba vähemalt paigaldavad FRMCSi, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrgu liinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.

Selle kaardi lisamine on kohustuslik üksnes juhul, kui FRMCSi kasutuselevõtt on juba alanud.]

Tabel 3

GSM-Ri kasutuselevõtu hetkeolukord

| | | GSM-Ri kasutuselevõtu hetkeolukord | Lisateave | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunnus | Liin | Hetkeolukord | GSM-Ri kasutuselevõtu kuupäev | Pikkus | GSM-Ri kõneside / GSM-Ri andmeside | Arendusalus |
| [Lisada liini identifitseerimisnumber] | [Lisada liini nimi] | [Lisada GSM-Ri liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Kasutusel olev GSM-R/GSM-R on paigaldatud] | [Liinide puhul, millel on juba kasutusel olev GSM-Ri raadiosüsteem. Lisada siia A-klassi raadiosüsteemi kasutuselevõtu kuupäev] | [Lisada liini kogupikkus] | [Täpsustada, kas on paigaldatud GSM-Ri kõneside või andmeside] | [Lisada rakendatud GSM-Ri arendusalus] | [Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi] |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

GSM-Ri kasutuselevõtu hetkeolukord

Lisateave

Märkus

Tunnus

Liin

Hetkeolukord

GSM-Ri kasutuselevõtu kuupäev

Pikkus

GSM-Ri kõneside / GSM-Ri andmeside

Arendusalus

[Lisada liini identifitseerimisnumber]

[Lisada liini nimi]

[Lisada GSM-Ri liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Kasutusel olev GSM-R/GSM-R on paigaldatud]

[Liinide puhul, millel on juba kasutusel olev GSM-Ri raadiosüsteem. Lisada siia A-klassi raadiosüsteemi kasutuselevõtu kuupäev]

[Lisada liini kogupikkus]

[Täpsustada, kas on paigaldatud GSM-Ri kõneside või andmeside]

[Lisada rakendatud GSM-Ri arendusalus]

[Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi]

Tabel 4

FRMCSi kasutuselevõtu hetkeolukord

| | | FRMCSi kasutuselevõtu hetkeolukord | Lisateave | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tunnus | Liin | Hetkeolukord | FRMCSi kasutuselevõtu kuupäev | Pikkus | GSM-Ri seisund | Arendusalus |
| [Lisada liini identifitseerimisnumber] | [Lisada liini nimi] | [Lisada FRMCSi liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Kasutusel olev FRMCS / FRMCS on paigaldatud] | [Liinide puhul, millel on juba kasutusel olev FRMCSi raadiosüsteem. Lisada siia A-klassi raadiosüsteemi kasutuselevõtu kuupäev] | [Lisada liini kogupikkus] | [Täpsustada liini seisund seoses GSM-Riga. Kasutusel olev GSM-R / GSM-R ei ole kasutusel] | [Lisada rakendatud FRMCSi arendusalus] | [Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi] |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

FRMCSi kasutuselevõtu hetkeolukord

Lisateave

Märkus

Tunnus

Liin

Hetkeolukord

FRMCSi kasutuselevõtu kuupäev

Pikkus

GSM-Ri seisund

Arendusalus

[Lisada liini identifitseerimisnumber]

[Lisada liini nimi]

[Lisada FRMCSi liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Kasutusel olev FRMCS / FRMCS on paigaldatud]

[Liinide puhul, millel on juba kasutusel olev FRMCSi raadiosüsteem. Lisada siia A-klassi raadiosüsteemi kasutuselevõtu kuupäev]

[Lisada liini kogupikkus]

[Täpsustada liini seisund seoses GSM-Riga. Kasutusel olev GSM-R / GSM-R ei ole kasutusel]

[Lisada rakendatud FRMCSi arendusalus]

[Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi]

[Sealhulgas tabel 4 (FRMCSi kasutuselevõtu hetkeolukord) on kohustuslik üksnes juhul, kui FRMCS kasutuselevõtt on juba alanud]

–   KTK-le vastava rongituvastussüsteemi kasutuselevõtu hetkeolukord

| [Vajaduse korral lisada selgitav tekst KTK-le vastava rongituvastussüsteemi kasutuselevõtu kohta.] |
| --- |

[Vajaduse korral lisada selgitav tekst KTK-le vastava rongituvastussüsteemi kasutuselevõtu kohta.]

Joonis 5

KTK-LE VASTAVA RONGITUVASTUSE kasutuselevõtu hetkeolukord

| [Lisada siia lünka kaart, mis näitab KTK-le vastava rongituvastuse kasutuselevõtu hetkeolukorda. Lisatud kaart peab sisaldama selget teavet selle kohta, kas KTK-le vastav rongituvastus on juba kasutusel või kas see on ainult paigaldatud, kuid ei ole veel kasutusel.


  Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, mis juba vähemalt paigaldavad KTK-le vastavat rongituvastust, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrgu liinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.] |
| --- |

[Lisada siia lünka kaart, mis näitab KTK-le vastava rongituvastuse kasutuselevõtu hetkeolukorda. Lisatud kaart peab sisaldama selget teavet selle kohta, kas KTK-le vastav rongituvastus on juba kasutusel või kas see on ainult paigaldatud, kuid ei ole veel kasutusel.

Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, mis juba vähemalt paigaldavad KTK-le vastavat rongituvastust, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrgu liinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.]

Tabel 5

KTK-le vastava rongituvastuse kasutuselevõtu hetkeolukord

| Tunnus | Liin | KTK-le vastava rongituvastuse kasutuselevõtu hetkeolukord | Lisateave | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hetkeolukord | KTK-le vastava rongituvastuse kasutuselevõtu kuupäev | Pikkus | [Muud asjakohased aspektid seoses KTK nõuetele vastavate rongituvastussüsteemide kasutuselevõtuga] |
| [Lisada liini identifitseerimisnumber] | [Lisada liini nimi] | [Lisada KTK nõuetele vastava rongituvastuse liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. KTK nõuetele vastav rongituvastussüsteem kasutusel / KTK nõuetele vastav rongituvastussüsteem paigaldatud] | [Liinide puhul, millel KTK nõuetele vastav rongituvastussüsteem on juba kasutusel. Märkige siia KTK nõuetele vastava rongituvastussüsteemi kasutuselevõtu kuupäev] | [Lisada liini kogupikkus] | [Siia sisestada ...] | [Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |

Tunnus

Liin

KTK-le vastava rongituvastuse kasutuselevõtu hetkeolukord

Lisateave

Märkus

Hetkeolukord

KTK-le vastava rongituvastuse kasutuselevõtu kuupäev

Pikkus

[Muud asjakohased aspektid seoses KTK nõuetele vastavate rongituvastussüsteemide kasutuselevõtuga]

[Lisada liini identifitseerimisnumber]

[Lisada liini nimi]

[Lisada KTK nõuetele vastava rongituvastuse liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. KTK nõuetele vastav rongituvastussüsteem kasutusel / KTK nõuetele vastav rongituvastussüsteem paigaldatud]

[Liinide puhul, millel KTK nõuetele vastav rongituvastussüsteem on juba kasutusel. Märkige siia KTK nõuetele vastava rongituvastussüsteemi kasutuselevõtu kuupäev]

[Lisada liini kogupikkus]

[Siia sisestada ...]

[Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi]

2.1.2.   Kasu läbilaskevõime, ohutuse, töökindluse ja toimivusega seotud aspektide seisukohast

[See punkt sisaldab teavet kasude kohta, mida pakuvad KTK-le vastavad A-klassi (nii rongiturvangusüsteemi kui ka raadio), ATO ja rongituvastussüsteemid läbilaskevõime, ohutuse, töökindluse ja toimivuse osas.

Täielikkuse huvides esitatakse selles punktis nii kasu mõõtmiseks kasutatud meetod kui ka faktid ja arvud mõju kohta.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

| [Lisada läbilaskevõime, ohutuse, töökindluse ja toimivuse seisukohast saadava kasu mõõtmiseks kasutatavate meetodite/näitajate kirjeldus] |
| --- |

[Lisada läbilaskevõime, ohutuse, töökindluse ja toimivuse seisukohast saadava kasu mõõtmiseks kasutatavate meetodite/näitajate kirjeldus]

Tabel 6

Eeldatav kasu läbilaskevõime, ohutuse, töökindluse ja toimivuse seisukohast

| Kasu järgmises: | Süsteemi mõju | Sotsiaalmõju | Sidusrühmad |
| --- | --- | --- | --- |
| Läbilaskevõime | [Lisada süsteemi mõju näitajad seoses läbilaskevõimega.


  Näiteks: sõiduaja vähenemise protsent rongi kohta, intervalliaja lühendamise protsent ...] | [Lisada läbilaskevõimega seotud sotsiaalmõju näitajad.


  Näiteks: kõikide reisijate poolt kokku hoitud sõiduaja tunnid aastas] | [Lisada vajadust väljendavad sidusrühmad ja liikmesriigisisesed kokkulepped väljendatud vajaduste rahuldamiseks] |
| Ohutus | [Lisada süsteemi mõju näitajad seoses ohutusega.


  Näiteks: SPAD vähenemine (%)] | [Lisada ohutusega seotud sotsiaalmõju näitajad.


  Näiteks: surmajuhtumite arvu vähendamine aastas] | [Lisada vajadust väljendavad sidusrühmad ja liikmesriigisisesed kokkulepped väljendatud vajaduste rahuldamiseks] |
| Töökindlus | [Lisada süsteemi mõju näitajad seoses töökindlusega.


  Näiteks: riketest tingitud rongi hilinemise vähenemine (%)] | [Lisada töökindlusega seotud sotsiaalse mõju näitajad.


  Näiteks: reisijate kaotatud tundide eeldatava arvu vähenemine] | [Lisada vajadust väljendavad sidusrühmad ja liikmesriigisisesed kokkulepped väljendatud vajaduste rahuldamiseks] |
| Toimivus | [Lisada süsteemi mõju näitajad seoses toimivusega] | [Lisada toimivusega seotud sotsiaalse mõju näitajad] | [Lisada vajadust väljendavad sidusrühmad ja liikmesriigisisesed kokkulepped väljendatud vajaduste rahuldamiseks] |
| ... | ... | ... | |

Kasu järgmises:

Süsteemi mõju

Sotsiaalmõju

Sidusrühmad

Läbilaskevõime

[Lisada süsteemi mõju näitajad seoses läbilaskevõimega.

Näiteks: sõiduaja vähenemise protsent rongi kohta, intervalliaja lühendamise protsent ...]

[Lisada läbilaskevõimega seotud sotsiaalmõju näitajad.

Näiteks: kõikide reisijate poolt kokku hoitud sõiduaja tunnid aastas]

[Lisada vajadust väljendavad sidusrühmad ja liikmesriigisisesed kokkulepped väljendatud vajaduste rahuldamiseks]

Ohutus

[Lisada süsteemi mõju näitajad seoses ohutusega.

Näiteks: SPAD vähenemine (%)]

[Lisada ohutusega seotud sotsiaalmõju näitajad.

Näiteks: surmajuhtumite arvu vähendamine aastas]

[Lisada vajadust väljendavad sidusrühmad ja liikmesriigisisesed kokkulepped väljendatud vajaduste rahuldamiseks]

Töökindlus

[Lisada süsteemi mõju näitajad seoses töökindlusega.

Näiteks: riketest tingitud rongi hilinemise vähenemine (%)]

[Lisada töökindlusega seotud sotsiaalse mõju näitajad.

Näiteks: reisijate kaotatud tundide eeldatava arvu vähenemine]

[Lisada vajadust väljendavad sidusrühmad ja liikmesriigisisesed kokkulepped väljendatud vajaduste rahuldamiseks]

Toimivus

[Lisada süsteemi mõju näitajad seoses toimivusega]

[Lisada toimivusega seotud sotsiaalse mõju näitajad]

[Lisada vajadust väljendavad sidusrühmad ja liikmesriigisisesed kokkulepped väljendatud vajaduste rahuldamiseks]

...

...

...

[Kasude ja mõju loetelu saab olenevalt liikmesriigi tehtud analüüsist kohandada]

2.1.3.   Kehtivad kohustuslikud rongisisesed nõuded

[See punkt sisaldab kehtivat riiklikku õiguslikku viidet rongisisese kontrolli ja signaalimise nõuetele. Kui need nõuded on võrgu eri liinidel erinevad, tuleb selgelt kindlaks määrata, milliseid nõudeid igal konkreetsel juhul kohaldatakse.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

| [Vajaduse korral lisada selgitav tekst seoses kehtiva riikliku õigusliku viitega rongisisese kontrolli ja signaalimise nõuetele.] |
| --- |

[Vajaduse korral lisada selgitav tekst seoses kehtiva riikliku õigusliku viitega rongisisese kontrolli ja signaalimise nõuetele.]

Tabel 7

Teave investeerimiskava kohta

| Aasta | Sidusrühmad | Tegevus |
| --- | --- | --- |
| [Lisada aasta, millal investeering tehakse] | [Märkige siia, milline sidusrühm (millised sidusrühmad) investeeringu teeb] | [Lisada siia selle investeeringuga ette nähtud tegevus(ed)] |
| | | |
| | | |
| | | |

Aasta

Sidusrühmad

Tegevus

[Lisada aasta, millal investeering tehakse]

[Märkige siia, milline sidusrühm (millised sidusrühmad) investeeringu teeb]

[Lisada siia selle investeeringuga ette nähtud tegevus(ed)]

Tabel 8

Praegused rongisisese kontrolli ja signaalimise nõuded

| Geograafiline kohaldamisala | Riiklik õiguslik viide rongisisese kontrolli ja signaalimise nõuetele |
| --- | --- |
| [Lisada geograafiline kohaldamisala, milles erinõudeid praegu kohaldatakse. Näiteks: terve võrk või konkreetsed liinid.] | [Lisada õiguslik viide rongisisese kontrolli ja signaalimise nõuetele või täpsustada kohaldatav nõue.] |
| | |
| | |
| | |

Geograafiline kohaldamisala

Riiklik õiguslik viide rongisisese kontrolli ja signaalimise nõuetele

[Lisada geograafiline kohaldamisala, milles erinõudeid praegu kohaldatakse. Näiteks: terve võrk või konkreetsed liinid.]

[Lisada õiguslik viide rongisisese kontrolli ja signaalimise nõuetele või täpsustada kohaldatav nõue.]

2.1.4.   Rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kasutuselevõtu hetkeolukord

[Selles punktis kajastatakse fakte ja arvandmeid rongisiseste kontrolli ja signaalimise allsüsteemide hetkeolukorra kohta, põhinedes kättesaadaval teabel.]

2.1.5.   teave ESC/RSC tüübi kohta, mis on seotud liinide ja tegevustega raudteeäärse/rongisisese integreerimise eesmärgil.

[Selles punktis kajastatakse ESC/RSC tüüpide hetkeolukorda seni, kuni need on olemas.]

2.1.6.   Teave piiriüleste liinide kohta.

[Selles punktis esitatakse piiriüleste liinide hetkeseis.]

2.1.7.   Teave sõlmede kohta

[Selles punktis esitatakse sõlmede hetkeseis.]

2.2.   B-klassi süsteemide kontekstikirjeldus

[See punkt ei ole kohustuslik nendes liikmesriikides, kes on B-klassi kasutusest kõrvaldamise juba lõpule viinud.]

2.2.1.   B-klassi süsteemide hetkeolukord

[See punkt sisaldab B-klassi süsteemide hetkeolukorra ja nende majandusliku kasutusea kontekstikirjeldust. Täielikkuse huvides peab teave sisaldama vähemalt järgmist:

| — | Paigaldatud B-klassi süsteemide kontekstikirjeldus. |
| --- | --- |

—

Paigaldatud B-klassi süsteemide kontekstikirjeldus.

| — | Olemasolevate B-klassi süsteemide järelejäänud majanduslik kasutusiga. |
| --- | --- |

—

Olemasolevate B-klassi süsteemide järelejäänud majanduslik kasutusiga.

Teave praegu igale liinile paigaldatud B-klassi süsteemi kohta esitatakse koos kaardi ja asjakohase teabega tabeliga.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

–   B-klassi rongiturvangusüsteemi hetkeolukord

| [Lisada selgitav tekst praegu paigaldatud erinevate B-klassi rongiturvangusüsteemide ja nende järelejäänud majandusliku kasutusea kohta.] |
| --- |

[Lisada selgitav tekst praegu paigaldatud erinevate B-klassi rongiturvangusüsteemide ja nende järelejäänud majandusliku kasutusea kohta.]

Joonis 6

Paigaldatud B-klassi rongiturvangusüsteem

| [Lisada siia lünka kaart, mis näitab, millised liinid jäävad praegu veel paigaldatud B-klassi rongiturvangusüsteemiga.


  Lisatud kaardil peab olema selgelt näidatud, kas B-klassi rongiturvangusüsteem on endiselt kasutusel, kas see on paigaldatud, kuid ei ole kasutusel, või seda kõrvaldatakse juba kasutuselt. Kui olemasolevaid B-klassi rongiturvangusüsteeme on rohkem kui üks, peab kaardil olema näidatud ka igale liinile paigaldatud B-klass.


  Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, kuhu on endiselt paigaldatud B-klassi rongiturvangusüsteem, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrgu liinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.] |
| --- |

[Lisada siia lünka kaart, mis näitab, millised liinid jäävad praegu veel paigaldatud B-klassi rongiturvangusüsteemiga.

Lisatud kaardil peab olema selgelt näidatud, kas B-klassi rongiturvangusüsteem on endiselt kasutusel, kas see on paigaldatud, kuid ei ole kasutusel, või seda kõrvaldatakse juba kasutuselt. Kui olemasolevaid B-klassi rongiturvangusüsteeme on rohkem kui üks, peab kaardil olema näidatud ka igale liinile paigaldatud B-klass.

Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, kuhu on endiselt paigaldatud B-klassi rongiturvangusüsteem, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrgu liinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.]

Tabel 9

Paigaldatud B-klassi rongiturvangusüsteem

| Tunnus | Liin | Hetkeolukord | Pikkus | Paigaldatud B-klassi rongiturvangusüsteem | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Lisada liini identifitseerimisnumber] | [Lisada liini nimi] | [Lisada B-klassi rongiturvangusüsteemi hetkeolukord liinil. On kasutusel / paigaldatud, kuid ei ole kasutusel / on kasutuselt kõrvaldamisel] | [Lisada liini kogupikkus] | [Lisada paigaldatud B-klassi rongiturvangusüsteem] | [Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi] |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |

Tunnus

Liin

Hetkeolukord

Pikkus

Paigaldatud B-klassi rongiturvangusüsteem

Märkus

[Lisada liini identifitseerimisnumber]

[Lisada liini nimi]

[Lisada B-klassi rongiturvangusüsteemi hetkeolukord liinil. On kasutusel / paigaldatud, kuid ei ole kasutusel / on kasutuselt kõrvaldamisel]

[Lisada liini kogupikkus]

[Lisada paigaldatud B-klassi rongiturvangusüsteem]

[Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi]

–   B-klassi raadiosüsteemi hetkeolukord

| [Lisada selgitav tekst praegu paigaldatud erinevate B-klassi raadiosüsteemide ja nende järelejäänud majandusliku kasutusea kohta.] |
| --- |

[Lisada selgitav tekst praegu paigaldatud erinevate B-klassi raadiosüsteemide ja nende järelejäänud majandusliku kasutusea kohta.]

Joonis 7

Paigaldatud B-klassi raadiosüsteemid

| [Lisada siia lünka kaart, mis näitab, millistel liinidel on praegu veel paigaldatud B-klassi raadiosüsteem.


  Lisatud kaardil peab olema selgelt näidatud, kas B-klassi raadiosüsteem on endiselt kasutusel, kas see on paigaldatud, kuid ei ole kasutusel, või seda kõrvaldatakse juba kasutuselt. Kui olemasolevaid B-klassi raadiosüsteeme on rohkem kui üks, peab kaardil olema näidatud ka igale liinile paigaldatud B-klass.


  Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, kuhu on endiselt paigaldatud B-klassi raadiosüsteem, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrgu liinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.] |
| --- |

[Lisada siia lünka kaart, mis näitab, millistel liinidel on praegu veel paigaldatud B-klassi raadiosüsteem.

Lisatud kaardil peab olema selgelt näidatud, kas B-klassi raadiosüsteem on endiselt kasutusel, kas see on paigaldatud, kuid ei ole kasutusel, või seda kõrvaldatakse juba kasutuselt. Kui olemasolevaid B-klassi raadiosüsteeme on rohkem kui üks, peab kaardil olema näidatud ka igale liinile paigaldatud B-klass.

Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, kuhu on endiselt paigaldatud B-klassi raadiosüsteem, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrgu liinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.]

Tabel 10

Paigaldatud B-klassi raadiosüsteemid

| Tunnus | Liin | Hetkeolukord | Pikkus | Paigaldatud B-klassi raadiosüsteem | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Lisada liini identifitseerimisnumber] | [Lisada liini nimi] | [Lisada B-klassi raadiosüsteemi hetkeolukord liinil. On kasutusel / paigaldatud, kuid ei ole kasutusel / on kasutuselt kõrvaldamisel] | [Lisada liini kogupikkus] | [Lisada paigaldatud B-klassi raadiosüsteem] | [Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi] |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |

Tunnus

Liin

Hetkeolukord

Pikkus

Paigaldatud B-klassi raadiosüsteem

Märkus

[Lisada liini identifitseerimisnumber]

[Lisada liini nimi]

[Lisada B-klassi raadiosüsteemi hetkeolukord liinil. On kasutusel / paigaldatud, kuid ei ole kasutusel / on kasutuselt kõrvaldamisel]

[Lisada liini kogupikkus]

[Lisada paigaldatud B-klassi raadiosüsteem]

[Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi]

2.2.2.   Avatud turutingimuste tagamiseks võetud meetmed

[See punkt sisaldab selle meetme kirjeldust, mis võetakse olemasolevate B-klassi süsteemide vaba turu tingimuste tagamiseks, mis on sätestatud punktis 7.2.3.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

| [Lisada konkreetsed meetmed, mis võetakse võrku paigaldatud olemasolevate B-klassi süsteemide vaba turu tingimuste tagamiseks, mis on sätestatud punktis 7.2.3. Esitatavas teabes peab olema selgelt määratletud iga paigaldatud B-klassi süsteemi erimeede, st tuleb lisada vähemalt järgmine teave:







  — | B-klassi toote tüübid ja/või tehnilised kirjeldused, mis on olemasoleva veeremi mis tahes rongisisese ETCSiga integreerimiseks avalikult kättesaadavad. |
| --- | --- |

[Lisada konkreetsed meetmed, mis võetakse võrku paigaldatud olemasolevate B-klassi süsteemide vaba turu tingimuste tagamiseks, mis on sätestatud punktis 7.2.3. Esitatavas teabes peab olema selgelt määratletud iga paigaldatud B-klassi süsteemi erimeede, st tuleb lisada vähemalt järgmine teave:

—

B-klassi toote tüübid ja/või tehnilised kirjeldused, mis on olemasoleva veeremi mis tahes rongisisese ETCSiga integreerimiseks avalikult kättesaadavad.

| — | B-klassi toote ja/või tehnilise kirjelduse kättesaadavuse tagamiseks võetud meede. |
| --- | --- |

—

B-klassi toote ja/või tehnilise kirjelduse kättesaadavuse tagamiseks võetud meede.

| — | Kinnitus funktsionaalsete ja liidese tehniliste kirjelduste kättesaadavuse kohta. Sealhulgas link tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

—

Kinnitus funktsionaalsete ja liidese tehniliste kirjelduste kättesaadavuse kohta. Sealhulgas link tehnilisele kirjeldusele.

| — | Kui tehnilistel või ärilistel põhjustel ei ole kättesaadavust võimalik tagada, täpsustada leevendusmeetmed.] |
| --- | --- |

—

Kui tehnilistel või ärilistel põhjustel ei ole kättesaadavust võimalik tagada, täpsustada leevendusmeetmed.]

3.   Tehnilise ülemineku strateegia

3.1.   ETCSi osa tehnilise ülemineku strateegia

[See punkt sisaldab ETCSi osa tehnilise ülemineku strateegia, sealhulgas ETCSi taseme ja süsteemi versiooni kohta vajalikku teavet ja kavandamist liinide ja võrkude kaupa.

Täielikkuse huvides tuleb esitada vähemalt järgmine teave:

| — | ETCSi tasandit ja süsteemiversiooni käsitleva otsuse põhjendused iga liini või liini tüübi puhul. |
| --- | --- |

—

ETCSi tasandit ja süsteemiversiooni käsitleva otsuse põhjendused iga liini või liini tüübi puhul.

| — | Kasutuselevõtustrateegia. Rongisisene või raudteeäärne kattuvus. |
| --- | --- |

—

Kasutuselevõtustrateegia. Rongisisene või raudteeäärne kattuvus.

| — | Tabel, mis sisaldab iga liini puhul kasutuselevõtu kavandamise kuupäevi, ETCSi taset, süsteemi versiooni, B-klassi kasutusest kõrvaldamise kavandamise kuupäevi liinil ja muud asjakohast teavet. Tabelis esitatakse täielik teave järgmise 20 aasta jooksul toimuvate muutuste kohta. |
| --- | --- |

—

Tabel, mis sisaldab iga liini puhul kasutuselevõtu kavandamise kuupäevi, ETCSi taset, süsteemi versiooni, B-klassi kasutusest kõrvaldamise kavandamise kuupäevi liinil ja muud asjakohast teavet. Tabelis esitatakse täielik teave järgmise 20 aasta jooksul toimuvate muutuste kohta.

Tabelis esitatud liinid koos tabelis 1 (ETCSi kasutuselevõtu hetkeolukord) esitatud liinidega hõlmavad kõiki KTK kohaldamisalasse kuuluvaid võrgu liine, sealhulgas sõlmpunkte ning viimase kilomeetri ühendusi.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis esitatud teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

–   Rakendatud lahenduse kirjeldus

| [Lisada erinevad rakendatud lahendused ja konkreetsed põhjused selle lahenduse valimiseks võrgu või iga liini tüübi puhul.] |
| --- |

[Lisada erinevad rakendatud lahendused ja konkreetsed põhjused selle lahenduse valimiseks võrgu või iga liini tüübi puhul.]

–   ETCSi rakendamise kasutuselevõtu strateegia

| [Lisada ETCSi rakendamise üleminekustrateegia üksikasjad.


  Näiteks: rongisisene või raudteeäärne kattuvus, kavandatud kuupäevad, millal lubatakse ainult ETCSiga varustatud raudteesõidukite käitamine.] |
| --- |

[Lisada ETCSi rakendamise üleminekustrateegia üksikasjad.

Näiteks: rongisisene või raudteeäärne kattuvus, kavandatud kuupäevad, millal lubatakse ainult ETCSiga varustatud raudteesõidukite käitamine.]

–   ETCSi kasutuselevõtu ja B-klassi kasutusest kõrvaldamise kavandamine

| [Vajaduse korral lisada selgitav tekst ETCSi kasutuselevõtu kavandamise ja B-klassi kasutusest kõrvaldamise kohta.] |
| --- |

[Vajaduse korral lisada selgitav tekst ETCSi kasutuselevõtu kavandamise ja B-klassi kasutusest kõrvaldamise kohta.]

Tabel 11

ETCSi kasutuselevõtu ja B-klassi rongiturvangusüsteemi kasutusest kõrvaldamise kavandamine

| Tunnus | Liin | ETCSi kasutuselevõtu kavandamine | B-klassi rongiturvangusüsteemi kasutusest kõrvaldamise kavandamine | Lisateave kasutuselevõtu kohta | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hetkeolukord | Kuupäev, millal ETCS kasutusele võetakse | ETCSi rakendamise kohustuslik tähtaeg | Kuupäevad, millal ainult ETCSiga varustatud raudteesõidukitel on lubatud sõita | Kuupäevad, mil B-klassi kasutamine ei ole enam lubatud | Kuupäevad, mil B-klass kõrvaldatakse kasutusest | Pikkus | Tase(med) | Arendusalus ja süsteemi versioon | Meetme liik |
| [Lisada liini identifitseerimisnumber] | [Lisada liini nimi] | [Lisada ETCSi liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Ehitamisel / ei ole veel ehitusjärgus] | [Lisada kuupäev, millal ETCS kasutusele võetakse.] | [Lisada ELi määrustega kehtestatud liini ETCSi seadmetega varustamise viimane tähtaeg] | [Lisada, millal ainult ETCSiga raudteesõidukitel on lubatud liinil sõita] | [Kui liinil on B-klassi rongiturvangusüsteem, märkida siia kuupäev, mil B-klassi kasutamine ei ole enam lubatud] | [Kui see ei ole sarnane eelmise veeruga, siis sisestada siia kuupäev, millal B-klassi süsteem kasutusest kõrvaldatakse] | [Lisada liini kogupikkus] | [Lisada ETCSi tase(med), mida rakendatakse] | [Lisada arendusalus ja ETCSi süsteemiversioon, mida hakatakse rakendama] | [Lisada ETCSi meetme liik. Uus/uuendamine/täiendamine] | [Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi] |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Tunnus

Liin

ETCSi kasutuselevõtu kavandamine

B-klassi rongiturvangusüsteemi kasutusest kõrvaldamise kavandamine

Lisateave kasutuselevõtu kohta

Märkus

Hetkeolukord

Kuupäev, millal ETCS kasutusele võetakse

ETCSi rakendamise kohustuslik tähtaeg

Kuupäevad, millal ainult ETCSiga varustatud raudteesõidukitel on lubatud sõita

Kuupäevad, mil B-klassi kasutamine ei ole enam lubatud

Kuupäevad, mil B-klass kõrvaldatakse kasutusest

Pikkus

Tase(med)

Arendusalus ja süsteemi versioon

Meetme liik

[Lisada liini identifitseerimisnumber]

[Lisada liini nimi]

[Lisada ETCSi liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Ehitamisel / ei ole veel ehitusjärgus]

[Lisada kuupäev, millal ETCS kasutusele võetakse.]

[Lisada ELi määrustega kehtestatud liini ETCSi seadmetega varustamise viimane tähtaeg]

[Lisada, millal ainult ETCSiga raudteesõidukitel on lubatud liinil sõita]

[Kui liinil on B-klassi rongiturvangusüsteem, märkida siia kuupäev, mil B-klassi kasutamine ei ole enam lubatud]

[Kui see ei ole sarnane eelmise veeruga, siis sisestada siia kuupäev, millal B-klassi süsteem kasutusest kõrvaldatakse]

[Lisada liini kogupikkus]

[Lisada ETCSi tase(med), mida rakendatakse]

[Lisada arendusalus ja ETCSi süsteemiversioon, mida hakatakse rakendama]

[Lisada ETCSi meetme liik. Uus/uuendamine/täiendamine]

[Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi]

3.1.1.   Arendusaluse ja tasemete ajakohastamise strateegia

[Vajaduse korral on selles punktis toodud teave ETCSi arendusaluste tehnilise ülemineku strateegia ja selle kavandamise kohta, näiteks 2. arendusaluselt 3. arendusalusele ja/või 1. tasemelt 2. tasemele.]

3.2.   Raadioside osa tehnilise ülemineku strateegia

[See punkt sisaldab teavet raadioside osa tehnilise ülemineku strateegia kohta ja selle kavandamist, sealhulgas teavet raadiosüsteemide kohta (nt raadio ahela- või pakettkommutatsioon, ETCSi raadio teel sõidusignaalide uuendamise võimalused);

Täielikkuse huvides tuleb esitada vähemalt järgmine teave:

| — | GSM-Ri kasutuselevõtu strateegia. Rongisisene või raudteeäärne kattuvus A-klassi raadioside osa kasutuselevõtmisel. |
| --- | --- |

—

GSM-Ri kasutuselevõtu strateegia. Rongisisene või raudteeäärne kattuvus A-klassi raadioside osa kasutuselevõtmisel.

| — | Järgmise põlvkonna sidesüsteemi(de) kasutuselevõtu strateegia. |
| --- | --- |

—

Järgmise põlvkonna sidesüsteemi(de) kasutuselevõtu strateegia.

| — | Tabel, mis sisaldab iga liini puhul GSM-Ri kasutuselevõtu ja B-klassi raadioside osa kasutusest kõrvaldamise, rakendatud raadio ahela- või ainult pakettkommutatsiooni kavandamise kuupäevi ja muud asjakohast teavet. Tabelis esitatakse täielik teave järgmise 20 aasta jooksul toimuvate muutuste kohta. |
| --- | --- |

—

Tabel, mis sisaldab iga liini puhul GSM-Ri kasutuselevõtu ja B-klassi raadioside osa kasutusest kõrvaldamise, rakendatud raadio ahela- või ainult pakettkommutatsiooni kavandamise kuupäevi ja muud asjakohast teavet. Tabelis esitatakse täielik teave järgmise 20 aasta jooksul toimuvate muutuste kohta.

| — | Tabel, mis sisaldab iga liini kohta FRMCSi kasutuselevõtu kavandamise kuupäevi, vajaduse korral sõidusignaalide raadio teel uuendamise võimalusi, GSM-Ri kasutusest kõrvaldamise kavandamist ja muud asjakohast teavet. Tabelis esitatakse täielik teave järgmise 20 aasta jooksul toimuvate muutuste kohta. |
| --- | --- |

—

Tabel, mis sisaldab iga liini kohta FRMCSi kasutuselevõtu kavandamise kuupäevi, vajaduse korral sõidusignaalide raadio teel uuendamise võimalusi, GSM-Ri kasutusest kõrvaldamise kavandamist ja muud asjakohast teavet. Tabelis esitatakse täielik teave järgmise 20 aasta jooksul toimuvate muutuste kohta.

Nendes tabelites esitatud liinid koos tabelis 4 (FRMCSi kasutuselevõtu hetkeolukord) ja tabelis 3 (GSM-Ri kasutuselevõtu hetkeolukord) esitatud liinidega hõlmavad kõiki KTK kohaldamisalasse kuuluvaid võrgu liine, sealhulgas sõlmpunkte ning viimase kilomeetri ühendusi.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis esitatud teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

–   GSM-Ri kasutuselevõtu strateegia

| [Lisada teave GSM-Ri kasutuselevõtu strateegia kohta.


  Näiteks: üleminekustrateegia (rongisisene või raudteeäärne kattuvus) seoses B-klassi raadioside osaga, raadio ahela- või ainult pakettkommutatsiooni rakendamisega ...] |
| --- |

[Lisada teave GSM-Ri kasutuselevõtu strateegia kohta.

Näiteks: üleminekustrateegia (rongisisene või raudteeäärne kattuvus) seoses B-klassi raadioside osaga, raadio ahela- või ainult pakettkommutatsiooni rakendamisega ...]

–   Järgmise põlvkonna sidesüsteemi(de) kasutuselevõtu strateegia

| [Lisada järgmise põlvkonna sidesüsteemide kasutuselevõtmise üleminekustrateegia üksikasjad.] |
| --- |

[Lisada järgmise põlvkonna sidesüsteemide kasutuselevõtmise üleminekustrateegia üksikasjad.]

–   GSM-Ri kasutuselevõtu ja B-klassi raadiosüsteemide kasutusest kõrvaldamise kavandamine

| [Vajaduse korral lisada siia selgitav tekst GSM-Ri kasutuselevõtu kavandamise ja B-klassi raadioside osa kasutusest kõrvaldamise kohta.] |
| --- |

[Vajaduse korral lisada siia selgitav tekst GSM-Ri kasutuselevõtu kavandamise ja B-klassi raadioside osa kasutusest kõrvaldamise kohta.]

Tabel 12

GSM-Ri kasutuselevõtu ja B-klassi raadioside osa kasutusest kõrvaldamise kavandamine

| Tunnus | Liin | GSM-Ri kasutuselevõtu kavandamine | B-klassi raadio kasutusest kõrvaldamise kavandamine | Lisateave | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hetkeolukord | Elluviimine | Kuupäev, mil GSM-Ri võetakse kasutusele | Kuupäevad, mil B-klassi kasutamine ei ole enam lubatud | Kuupäevad, mil B-klass kõrvaldatakse kasutusest | Pikkus | GSM-Ri kõneside / GSM-Ri andmeside | Arendusalus | Ahela-/pakettkommutatsioon | Meetme liik |
| [Lisada liini identifitseerimisnumber] | [Lisada liini nimi] | [Lisada GSM-Ri liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Ehitamisel / ei ole veel ehitusjärgus] | [Lisada kuupäev, millal ehitus algas või eeldatavasti algab.] | [Lisada kuupäev, millal GSM-R kasutusele võetakse] | [Kui liinil on B-klassi raadiosüsteem, märkida siia kuupäev, mil B-klassi kasutamine ei ole enam lubatud.] | [Kui see ei ole sarnane eelmise veeruga, siis sisestada siia kuupäev, millal B-klassi süsteem kasutusest kõrvaldatakse] | [Lisada liini kogupikkus] | [Täpsustada, kas on paigaldatud GSM-Ri kõneside või andmeside] | [Lisada rakendatava GSM-Ri arendusalus] | [Lisada siia, kas rakendatakse raadio ahela- või ainult pakettkommutatsiooni] | [Lisada raadioosa meetme liik. Uus/uuendamine/täiendamine] | [Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi] |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Tunnus

Liin

GSM-Ri kasutuselevõtu kavandamine

B-klassi raadio kasutusest kõrvaldamise kavandamine

Lisateave

Märkus

Hetkeolukord

Elluviimine

Kuupäev, mil GSM-Ri võetakse kasutusele

Kuupäevad, mil B-klassi kasutamine ei ole enam lubatud

Kuupäevad, mil B-klass kõrvaldatakse kasutusest

Pikkus

GSM-Ri kõneside / GSM-Ri andmeside

Arendusalus

Ahela-/pakettkommutatsioon

Meetme liik

[Lisada liini identifitseerimisnumber]

[Lisada liini nimi]

[Lisada GSM-Ri liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Ehitamisel / ei ole veel ehitusjärgus]

[Lisada kuupäev, millal ehitus algas või eeldatavasti algab.]

[Lisada kuupäev, millal GSM-R kasutusele võetakse]

[Kui liinil on B-klassi raadiosüsteem, märkida siia kuupäev, mil B-klassi kasutamine ei ole enam lubatud.]

[Kui see ei ole sarnane eelmise veeruga, siis sisestada siia kuupäev, millal B-klassi süsteem kasutusest kõrvaldatakse]

[Lisada liini kogupikkus]

[Täpsustada, kas on paigaldatud GSM-Ri kõneside või andmeside]

[Lisada rakendatava GSM-Ri arendusalus]

[Lisada siia, kas rakendatakse raadio ahela- või ainult pakettkommutatsiooni]

[Lisada raadioosa meetme liik. Uus/uuendamine/täiendamine]

[Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi]

–   FRMCSi kasutuselevõtu ja GSM-Ri kasutusest kõrvaldamise kavandamine

| [Vajaduse korral lisada selgitav tekst FRMCSi kasutuselevõtu ja GSM-Ri kasutusest kõrvaldamise kavandamise kohta.] |
| --- |

[Vajaduse korral lisada selgitav tekst FRMCSi kasutuselevõtu ja GSM-Ri kasutusest kõrvaldamise kavandamise kohta.]

Tabel 13

FRMCSi kasutuselevõtu ja GSM-Ri kasutusest kõrvaldamise kavandamine

| Tunnus | Liin | FRMCSi kasutuselevõtu kavandamine | GSM-Ri kasutusest kõrvaldamise kavandamine | Lisateave | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hetkeolukord | Elluviimine | Kuupäev, millal FRMCS võetakse kasutusele | Kuupäevad, millal GSM-Ri kasutamine ei ole enam lubatud | Kuupäevad, millal GSM-R kasutusest kõrvaldatakse | Pikkus | Arendusalus | Olemasolev GSM-Ri seisund | Meetme liik |
| [Lisada liini identifitseerimisnumber] | [Lisada liini nimi] | [Lisada FRMCSi liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Ehitamisel / ei ole veel ehitusjärgus] | [Lisada kuupäev, millal ehitus algas või eeldatavasti algab] | [Lisada kuupäev, millal FRMCS kasutusele võetakse] | [Kui liinil on GSM-Ri süsteem, märkida siia kuupäev, mil GSM-Ri kasutamine ei ole enam lubatud.] | [Kui see ei ole sarnane eelmise veeruga, siis sisestage siia kuupäev, millal GSM-Ri süsteem kasutusest kõrvaldatakse] | [Lisada liini kogupikkus] | [Lisada rakendatava FRMCSi arendusalus] | [Täpsustada liini seisund seoses GSM-Riga. GSM-R ei ole kasutusel / GSM-R võetakse kasutusele enne FRMCSi / olemasolev GSM-R ei ole ette nähtud] | [Lisada raadioosa meetme liik. Uus/uuendamine/täiendamine] | [Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi] |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Tunnus

Liin

FRMCSi kasutuselevõtu kavandamine

GSM-Ri kasutusest kõrvaldamise kavandamine

Lisateave

Märkus

Hetkeolukord

Elluviimine

Kuupäev, millal FRMCS võetakse kasutusele

Kuupäevad, millal GSM-Ri kasutamine ei ole enam lubatud

Kuupäevad, millal GSM-R kasutusest kõrvaldatakse

Pikkus

Arendusalus

Olemasolev GSM-Ri seisund

Meetme liik

[Lisada liini identifitseerimisnumber]

[Lisada liini nimi]

[Lisada FRMCSi liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Ehitamisel / ei ole veel ehitusjärgus]

[Lisada kuupäev, millal ehitus algas või eeldatavasti algab]

[Lisada kuupäev, millal FRMCS kasutusele võetakse]

[Kui liinil on GSM-Ri süsteem, märkida siia kuupäev, mil GSM-Ri kasutamine ei ole enam lubatud.]

[Kui see ei ole sarnane eelmise veeruga, siis sisestage siia kuupäev, millal GSM-Ri süsteem kasutusest kõrvaldatakse]

[Lisada liini kogupikkus]

[Lisada rakendatava FRMCSi arendusalus]

[Täpsustada liini seisund seoses GSM-Riga. GSM-R ei ole kasutusel / GSM-R võetakse kasutusele enne FRMCSi / olemasolev GSM-R ei ole ette nähtud]

[Lisada raadioosa meetme liik. Uus/uuendamine/täiendamine]

[Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi]

3.3.   ATO osa tehnilise ülemineku strateegia

[See punkt sisaldab teavet ATO osa tehnilise ülemineku strateegia kohta ja selle kavandamist, sealhulgas teavet ATO kasutuselevõtu vajaduse kohta.

Täielikkuse huvides tuleb esitada vähemalt järgmine teave:

| — | Kasutuselevõtustrateegia. ATO kasutuselevõtu põhjus. |
| --- | --- |

—

Kasutuselevõtustrateegia. ATO kasutuselevõtu põhjus.

| — | Tabel, mis sisaldab iga liini kohta ATO kasutuselevõtu kavandamise kuupäevi ja muud asjakohast teavet. Tabelis esitatakse täielik teave järgmise 20 aasta jooksul toimuvate muutuste kohta. Selle tabeli lisamine on kohustuslik üksnes juhul, kui ATOt hakatakse eeldatavasti rakendama järgmise 20 aasta jooksul. |
| --- | --- |

—

Tabel, mis sisaldab iga liini kohta ATO kasutuselevõtu kavandamise kuupäevi ja muud asjakohast teavet. Tabelis esitatakse täielik teave järgmise 20 aasta jooksul toimuvate muutuste kohta. Selle tabeli lisamine on kohustuslik üksnes juhul, kui ATOt hakatakse eeldatavasti rakendama järgmise 20 aasta jooksul.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis esitatud teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

–   ATO kasutuselevõtu strateegia

| [Lisada ATO kasutuselevõtu strateegia üksikasjad, sealhulgas teave kasutuselevõtu põhjuse kohta.] |
| --- |

[Lisada ATO kasutuselevõtu strateegia üksikasjad, sealhulgas teave kasutuselevõtu põhjuse kohta.]

–   ATO kasutuselevõtu kavandamine

| [Vajaduse korral lisada selgitav tekst ATO kasutuselevõtu kavandamise kohta.] |
| --- |

[Vajaduse korral lisada selgitav tekst ATO kasutuselevõtu kavandamise kohta.]

Tabel 14

ATO kasutuselevõtu kavandamine

| Tunnus | Liin | ATO kasutuselevõtu kavandamine | Lisateave | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hetkeolukord | Kuupäev, millal ATO kasutusele võetakse | Pikkus | Arendusalus | Muud ATO kasutuselevõtuga seotud aspektid (nt GoA) |
| [Lisada liini identifitseerimisnumber] | [Lisada liini nimi] | [Lisada ATO liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Ehitamisel / ei ole veel ehitusjärgus] | [Lisada kuupäev, millal ATO kasutusele võetakse] | [Lisada liini kogupikkus] | [Lisada rakendatava ATO arendusalus] | [Siia sisestada ...] | [Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi] |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Tunnus

Liin

ATO kasutuselevõtu kavandamine

Lisateave

Märkus

Hetkeolukord

Kuupäev, millal ATO kasutusele võetakse

Pikkus

Arendusalus

Muud ATO kasutuselevõtuga seotud aspektid (nt GoA)

[Lisada liini identifitseerimisnumber]

[Lisada liini nimi]

[Lisada ATO liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Ehitamisel / ei ole veel ehitusjärgus]

[Lisada kuupäev, millal ATO kasutusele võetakse]

[Lisada liini kogupikkus]

[Lisada rakendatava ATO arendusalus]

[Siia sisestada ...]

[Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi]

3.4.   Rongituvastuse osa tehnilise ülemineku strateegia

[Käesolev punkt sisaldab teavet KTK-le vastava rongituvastuse osa tehnilise ülemineku strateegia kohta ja selle kavandamist.

Täielikkuse huvides tuleb esitada vähemalt järgmine teave:

| — | Kasutuselevõtustrateegia. Teave ülemineku kohta KTK-le vastavale rongituvastussüsteemile. |
| --- | --- |

—

Kasutuselevõtustrateegia. Teave ülemineku kohta KTK-le vastavale rongituvastussüsteemile.

| — | Tabel, mis sisaldab iga liini kohta KTK-le vastava rongituvastussüsteemi kasutuselevõtu kavandamise kuupäevi ja muud asjakohast teavet. Tabelis esitatakse täielik teave järgmise 20 aasta jooksul toimuvate muutuste kohta.

  Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis teabe esitamiseks, on esitatud allpool.] |
| --- | --- |

—

Tabel, mis sisaldab iga liini kohta KTK-le vastava rongituvastussüsteemi kasutuselevõtu kavandamise kuupäevi ja muud asjakohast teavet. Tabelis esitatakse täielik teave järgmise 20 aasta jooksul toimuvate muutuste kohta.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

–   KTK-le vastava rongituvastussüsteemi kasutuselevõtu strateegia

| [Lisada KTK-le vastavale rongituvastussüsteemile ülemineku strateegia üksikasjad.] |
| --- |

[Lisada KTK-le vastavale rongituvastussüsteemile ülemineku strateegia üksikasjad.]

–   KTK-le vastava rongituvastussüsteemi kasutuselevõtu kavandamine

| [Vajaduse korral lisada selgitav tekst KTK-le vastava rongituvastussüsteemi kasutuselevõtu kavandamise kohta.] |
| --- |

[Vajaduse korral lisada selgitav tekst KTK-le vastava rongituvastussüsteemi kasutuselevõtu kavandamise kohta.]

Tabel 15

KTK-le vastava rongituvastuse kasutuselevõtu kavandamine

| Tunnus | Liin | KTK-le vastava rongituvastuse kasutuselevõtu kavandamine | Lisateave | Märkus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hetkeolukord | KTK-le vastava rongituvastuse kasutuselevõtu kuupäev | Pikkus | Meetme liik | [Muud asjakohased aspektid seoses KTK nõuetele vastavate rongituvastussüsteemide kasutuselevõtuga] |
| [Lisada liini identifitseerimisnumber] | [Lisada liini nimi] | [Lisada KTK nõuetele vastava rongituvastuse liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Ehitamisel / ei ole veel ehitusjärgus] | Märkida siia kuupäev, millal KTK nõuetele vastav rongituvastus kasutusele võetakse] | [Lisada liini kogupikkus] | [Lisada rongituvastuse osa meetme liik. Uus/uuendamine/täiendamine] | [Siia sisestada ...] | [Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi] |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Tunnus

Liin

KTK-le vastava rongituvastuse kasutuselevõtu kavandamine

Lisateave

Märkus

Hetkeolukord

KTK-le vastava rongituvastuse kasutuselevõtu kuupäev

Pikkus

Meetme liik

[Muud asjakohased aspektid seoses KTK nõuetele vastavate rongituvastussüsteemide kasutuselevõtuga]

[Lisada liini identifitseerimisnumber]

[Lisada liini nimi]

[Lisada KTK nõuetele vastava rongituvastuse liinil kasutuselevõtu hetkeolukord. Ehitamisel / ei ole veel ehitusjärgus]

Märkida siia kuupäev, millal KTK nõuetele vastav rongituvastus kasutusele võetakse]

[Lisada liini kogupikkus]

[Lisada rongituvastuse osa meetme liik. Uus/uuendamine/täiendamine]

[Siia sisestada ...]

[Kui see on asjakohane, lisada siia täiendavaid märkusi]

3.5.   Konkreetsete juhtumite üleminekustrateegia

[Käesolev punkt sisaldab teavet ja tehnilise ülemineku strateegia kohta ja selle kavandamist konkreetsetel juhtudel, mis on esitatud kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK punktis 7.7.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

| [Lisada siia kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK punktis 7.7 nimetatud erijuhtumite ülemineku strateegia üksikasjad.


  Esitatud teabes tuleb selgelt kindlaks määrata, millise konkreetse marsruudi või konkreetse võrguga on iga konkreetne juhtum piiratud, ja vajaduse korral asjakohased ülemineku kuupäevad.] |
| --- |

[Lisada siia kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK punktis 7.7 nimetatud erijuhtumite ülemineku strateegia üksikasjad.

Esitatud teabes tuleb selgelt kindlaks määrata, millise konkreetse marsruudi või konkreetse võrguga on iga konkreetne juhtum piiratud, ja vajaduse korral asjakohased ülemineku kuupäevad.]

3.6.   Rongisiseste CCSi allsüsteemide tehnilise ülemineku strateegia

[See punkt sisaldab teavet rongisiseste CCSi allsüsteemide tehnilise ülemineku strateegia kohta ja selle kavandamist.]

4.   Raudteeäärne ja rongisisene finantsteave.

[Selles punktis esitatakse teave olemasolevate vahendite, rahastamisallikate ja vajalike finantsvajaduste kohta.]

5.   Kavandamine

[Kõigi käesolevasse punkti lisatavate võrgukaartide puhul esitatakse kaardil kavandamisülevaade järgmise 20 aasta jooksul toimuvatest muutustest.]

5.1.   Rongiturvangusüsteemi osa kavandamine

5.1.1.   Kuupäev, millal ETCS võetakse kasutusele

[See punkt sisaldab võrgukaarti, mis annab ülevaate ETCSi kasutuselevõtu kuupäevadest.

See punkt ei ole kohustuslik nendele liikmesriikidele, kes on ETCSi kasutuselevõtu juba lõpule viinud kõigil KTK kohaldamisalasse kuuluvatel liinidel, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused, ning kes ei näe järgmise 20 aasta jooksul ette ühtegi täiendust, uuendamist ega uut liini.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis esitatud teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

Joonis 8

Võrgukaart. ETCSi kasutuselevõtu kuupäevad

| [Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate ETCSi kasutuselevõtu kuupäevadest järgmise 20 aasta jooksul. Kaardil peavad olema selgelt märgitud ECTSi kasutuselevõtu kuupäevad, tase ja süsteemi versioon.


  Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, millel on ette nähtud ETCSi uus, uuendatud või ajakohastatud rakendus, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.] |
| --- |

[Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate ETCSi kasutuselevõtu kuupäevadest järgmise 20 aasta jooksul. Kaardil peavad olema selgelt märgitud ECTSi kasutuselevõtu kuupäevad, tase ja süsteemi versioon.

Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, millel on ette nähtud ETCSi uus, uuendatud või ajakohastatud rakendus, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.]

5.1.2.   B-klassi rongiturvangusüsteemide kasutusest kõrvaldamine

[See punkt sisaldab võrgukaarti, mis annab ülevaate kuupäevadest, mil B-klassi kasutamine ei ole enam lubatud. Kui see ei ole sarnane, sisaldab see punkt ka võrgukaarti, mis annab ülevaate B-klassi süsteemi kasutusest kõrvaldamise kuupäevadest.

See punkt ei ole kohustuslik nendele liikmesriikidele, kes on juba lõpetanud oma B-klassi turvangusüsteemide kasutusest kõrvaldamise või kes ei ole kunagi kasutanud B-klassi rongiturvangusüsteemi.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis esitatud teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

Joonis 9

Võrgukaart. Kuupäevad, millal B-klassi käitamine ei ole enam lubatud

| [Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate kuupäevadest, mil B-klassi kasutamine ei ole enam lubatud järgmise 20 aasta jooksul.


  Isegi kui kaardil on esitatud ainult need liinid, mille puhul B-klassi kasutamine ei ole enam lubatud, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.] |
| --- |

[Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate kuupäevadest, mil B-klassi kasutamine ei ole enam lubatud järgmise 20 aasta jooksul.

Isegi kui kaardil on esitatud ainult need liinid, mille puhul B-klassi kasutamine ei ole enam lubatud, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.]

Joonis 10

Võrgukaart. B-klassi rongiturvangusüsteemi kasutuselt kõrvaldamise kuupäevad

| [Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate B-klassi süsteemi kasutusest kõrvaldamise kuupäevadest järgmise 20 aasta jooksul.


  Isegi kui kaardil on esitatud ainult need liinid, mille puhul B-klassi rongiturvangusüsteem kavatsetakse kasutusest kõrvaldada, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.


  Selle kaardi lisamine ei ole kohustuslik, kui see sarnaneb eelmise kaardiga. Joonis 9. Võrgukaart. Kuupäevad, millal B-klassi käitamine ei ole enam lubatud] |
| --- |

[Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate B-klassi süsteemi kasutusest kõrvaldamise kuupäevadest järgmise 20 aasta jooksul.

Isegi kui kaardil on esitatud ainult need liinid, mille puhul B-klassi rongiturvangusüsteem kavatsetakse kasutusest kõrvaldada, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.

Selle kaardi lisamine ei ole kohustuslik, kui see sarnaneb eelmise kaardiga. Joonis 9. Võrgukaart. Kuupäevad, millal B-klassi käitamine ei ole enam lubatud]

5.1.3.   Teave piiriüleste liinide kohta.

[Selles punktis esitatakse üksikasjalik teave piiriüleste liinide kavandamise kohta.]

5.1.4.   Teave sõlmede kohta

[Selles punktis esitatakse üksikasjalik teave sõlmede kavandamise kohta.]

5.2.   Raadioside osa kavandamine

5.2.1.   Kuupäevad, millal GSM-R kasutusele võetakse

[See punkt sisaldab võrgukaarti, mis annab ülevaate GSM-Ri kasutuselevõtu kuupäevadest.

See punkt ei ole kohustuslik nendele liikmesriikidele, kes on GSM-Ri juba kasutusele võtnud kõigil KTK kohaldamisalasse kuuluvatel liinidel, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis esitatud teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

Joonis 11

Võrgukaart. Kuupäevad, millal GSM-R kasutusele võetakse

| [Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate GSM-Ri kasutuselevõtu kuupäevadest järgmise 20 aasta jooksul. Kaardil peavad olema selgelt märgitud kuupäevad, millal GSM-R kasutusele võetakse, ja kas kasutusele võetakse GSM-Ri kõneside või andmeside.


  Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, millel on ette nähtud GSM-Ri rakendamine, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.] |
| --- |

[Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate GSM-Ri kasutuselevõtu kuupäevadest järgmise 20 aasta jooksul. Kaardil peavad olema selgelt märgitud kuupäevad, millal GSM-R kasutusele võetakse, ja kas kasutusele võetakse GSM-Ri kõneside või andmeside.

Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, millel on ette nähtud GSM-Ri rakendamine, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.]

5.2.2.   B-klassi raadiosüsteemide kasutusest kõrvaldamine

[See punkt sisaldab võrgukaarti, mis annab ülevaate kuupäevadest, millal B-klassi raadioside kasutamine ei ole enam lubatud. Kui see ei ole sarnane, sisaldab see punkt ka võrgukaarti, mis annab ülevaate B-klassi raadiosüsteemi kasutusest kõrvaldamise kuupäevadest.

See punkt ei ole kohustuslik nendele liikmesriikidele, kes on oma B-klassi raadiosüsteemid juba kasutusest kõrvaldanud.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis esitatud teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

Joonis 12

Võrgukaart. Kuupäevad, millal B-klassi raadioside käitamine ei ole enam lubatud

| [Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate kuupäevadest, millal B-klassi raadioside kasutamine ei ole järgmise 20 aasta jooksul enam lubatud.

  Isegi kui kaardil on esitatud ainult need liinid, mille puhul B-klassi raadioside kasutamine ei ole enam lubatud, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.] |
| --- |

[Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate kuupäevadest, millal B-klassi raadioside kasutamine ei ole järgmise 20 aasta jooksul enam lubatud.

Isegi kui kaardil on esitatud ainult need liinid, mille puhul B-klassi raadioside kasutamine ei ole enam lubatud, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.]

Joonis 13

Võrgukaart. B-klassi raadiosüsteemi kasutusest kõrvaldamise kuupäevad

| [Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate B-klassi raadiosüsteemi kasutusest kõrvaldamise kuupäevadest järgmise 20 aasta jooksul.


  Isegi kui kaardil on esitatud ainult need liinid, mille puhul B-klassi raadiosüsteem kavatsetakse kasutusest kõrvaldada, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.


  Selle kaardi lisamine ei ole kohustuslik, kui see sarnaneb eelmise kaardiga (Joonis 12. Võrgukaart. Kuupäevad, millal B-klassi raadioside käitamine ei ole enam lubatud)] |
| --- |

[Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate B-klassi raadiosüsteemi kasutusest kõrvaldamise kuupäevadest järgmise 20 aasta jooksul.

Isegi kui kaardil on esitatud ainult need liinid, mille puhul B-klassi raadiosüsteem kavatsetakse kasutusest kõrvaldada, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.

Selle kaardi lisamine ei ole kohustuslik, kui see sarnaneb eelmise kaardiga (Joonis 12. Võrgukaart. Kuupäevad, millal B-klassi raadioside käitamine ei ole enam lubatud)]

5.2.3.   Kuupäevad, millal FRMCS võetakse kasutusele

[See punkt sisaldab võrgukaarti, mis annab ülevaate FRMCSi kasutuselevõtu kuupäevadest.

See punkt ei ole kohustuslik nendele liikmesriikidele, kes ei näe järgmise 20 aasta jooksul ette FRMCSi rakendamist.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis esitatud teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

Joonis 14

Võrgukaart. Kuupäevad, millal FRMCS võetakse kasutusele

| [Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate FRMCSi kasutuselevõtu kuupäevadest järgmise 20 aasta jooksul. Kaardil peavad olema selgelt määratletud kuupäevad, millal FRMCS kasutusele võetakse.


  Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, millel on ette nähtud FRMCSi rakendamine, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.] |
| --- |

[Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate FRMCSi kasutuselevõtu kuupäevadest järgmise 20 aasta jooksul. Kaardil peavad olema selgelt määratletud kuupäevad, millal FRMCS kasutusele võetakse.

Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, millel on ette nähtud FRMCSi rakendamine, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.]

5.2.4.   GSM-Ri kasutusest kõrvaldamine

[See punkt sisaldab võrgukaarti, mis annab ülevaate kuupäevadest, mil GSM-Ri raadioside kasutamine ei ole enam lubatud. Kui see ei ole sarnane, sisaldab see punkt ka võrgukaarti, mis annab ülevaate GSM-R-süsteemi kasutusest kõrvaldamise kuupäevadest.

See punkt ei ole kohustuslik nendele liikmesriikidele, kes ei näe järgmise 20 aasta jooksul ette GSM-Ri rakendamist.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

Joonis 15

Võrgukaart. Kuupäevad, millal GSM-Ri raadioside käitamine ei ole enam lubatud

| [Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate kuupäevadest, millal GSM-Ri raadioside kasutamine ei ole järgmise 20 aasta jooksul enam lubatud.

  Isegi kui kaardil on esitatud ainult need liinid, mille puhul GSM-Ri raadioside kasutamine ei ole enam lubatud, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.] |
| --- |

[Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate kuupäevadest, millal GSM-Ri raadioside kasutamine ei ole järgmise 20 aasta jooksul enam lubatud.

Isegi kui kaardil on esitatud ainult need liinid, mille puhul GSM-Ri raadioside kasutamine ei ole enam lubatud, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.]

Joonis 16

Võrgukaart. Kuupäevad, millal GSM-Ri süsteem kasutusest kõrvaldatakse

| [Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate GSM-Ri raadiosüsteemi kasutusest kõrvaldamise kuupäevadest järgmise 20 aasta jooksul.


  Isegi kui kaardil on esitatud ainult need liinid, mille puhul GSM-Ri raadiosüsteem kavatsetakse kasutusest kõrvaldada, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.

  Selle kaardi lisamine ei ole kohustuslik, kui see sarnaneb eelmise kaardiga (Joonis 15. Võrgukaart. Kuupäevad, millal GSM-Ri raadioside käitamine ei ole enam lubatud)] |
| --- |

[Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate GSM-Ri raadiosüsteemi kasutusest kõrvaldamise kuupäevadest järgmise 20 aasta jooksul.

Isegi kui kaardil on esitatud ainult need liinid, mille puhul GSM-Ri raadiosüsteem kavatsetakse kasutusest kõrvaldada, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.

Selle kaardi lisamine ei ole kohustuslik, kui see sarnaneb eelmise kaardiga (Joonis 15. Võrgukaart. Kuupäevad, millal GSM-Ri raadioside käitamine ei ole enam lubatud)]

5.2.5.   Teave piiriüleste liinide kohta.

[Selles punktis esitatakse üksikasjalik teave piiriüleste liinide kavandamise kohta.]

5.2.6.   Teave sõlmede kohta

[Selles punktis esitatakse üksikasjalik teave sõlmede kavandamise kohta.]

5.3.   ATO osa kavandamine

[See punkt sisaldab võrgukaarti, mis annab ülevaate ATO kasutuselevõtu kuupäevadest.

See punkt ei ole kohustuslik nendele liikmesriikidele, kes ei näe järgmise 20 aasta jooksul ette ATO kasutusele võtmist.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis esitatud teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

Joonis 17

Võrgukaart. Kuupäevad, millal ATO kasutusele võetakse

| [Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate ATO kasutuselevõtu kuupäevadest järgmise 20 aasta jooksul. Kaardil peavad olema selgelt määratletud kuupäevad, millal ATO kasutusele võetakse.


  Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, millel on ette nähtud ATO rakendamine, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.] |
| --- |

[Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate ATO kasutuselevõtu kuupäevadest järgmise 20 aasta jooksul. Kaardil peavad olema selgelt määratletud kuupäevad, millal ATO kasutusele võetakse.

Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, millel on ette nähtud ATO rakendamine, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.]

5.3.1.   Teave piiriüleste liinide kohta.

[Selles punktis esitatakse üksikasjalik teave piiriüleste liinide kavandamise kohta]

5.3.2.   Teave sõlmede kohta

[Selles punktis esitatakse üksikasjalik teave sõlmede kavandamise kohta]

5.4.   Rongituvastuse osa kavandamine

[See punkt sisaldab võrgukaarti, mis annab ülevaate KTK-le vastava rongituvastussüsteemi kasutuselevõtu kuupäevadest.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis esitatud teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

Joonis 18

Võrgukaart. KTK-le vastava rongituvastussüsteemi kasutuselevõtu kuupäevad

| [Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate KTK-le vastava rongituvastussüsteemi kasutuselevõtu kuupäevadest järgmise 20 aasta jooksul. Kaardil peavad olema selgelt määratletud kuupäevad, millal KTK-le vastav rongituvastussüsteem kasutusele võetakse.


  Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, millel on ette nähtud KTK-le vastava rongituvastussüsteemi rakendamine, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.] |
| --- |

[Lisada siia lünka võrgukaart, mis annab ülevaate KTK-le vastava rongituvastussüsteemi kasutuselevõtu kuupäevadest järgmise 20 aasta jooksul. Kaardil peavad olema selgelt määratletud kuupäevad, millal KTK-le vastav rongituvastussüsteem kasutusele võetakse.

Isegi kui kaardil on märgitud ainult need liinid, millel on ette nähtud KTK-le vastava rongituvastussüsteemi rakendamine, peavad kaardil olema näidatud kõik KTK kohaldamisalasse kuuluvad võrguliinid, sealhulgas sõlmpunktid ja viimase kilomeetri ühendused. Kaart ja selle selgitus peavad olema selgelt nähtavad.]

5.4.1.   Teave piiriüleste liinide kohta.

[Selles punktis esitatakse üksikasjalik teave piiriüleste liinide kavandamise kohta.]

5.4.2.   Teave sõlmede kohta

[Selles punktis esitatakse üksikasjalik teave sõlmede kavandamise kohta.]

5.5.   Rongisiseste CCSi allsüsteemide kavandamine

[Selles punktis on toodud rongisiseste CCSi allsüsteemide paigaldamise kavandamise kirjeldus ja kuupäevad]

5.5.1.   Teave piiriüleste veeremiüksuste kohta.

[See punkt on valikuline ja selles tuleks esitada üksikasjalik teave piiriüleste veeremiüksuste kavandamise kohta.]

6.   Uued kohustuslikud rongisisesed nõuded

[See punkt sisaldab teavet uute kohustuslike rongisiseste nõuete kohta, mis on vajalikud võrgus töötamiseks, tagades, et raudteeveo-ettevõtjaid teavitatakse vähemalt viis aastat ette.

Vorm, mis tuleb täita käesolevas punktis teabe esitamiseks, on esitatud allpool.]

| [Vajaduse korral lisada siia selgitav tekst uute kohustuslike rongisiseste nõuete kohta, mis on vajalikud võrgus kasutamiseks.] |
| --- |

[Vajaduse korral lisada siia selgitav tekst uute kohustuslike rongisiseste nõuete kohta, mis on vajalikud võrgus kasutamiseks.]

Tabel 16

Uued kohustuslikud rongisisesed nõuded

| Geograafiline kohaldamisala | Uued rongisisese kontrolli ja signaalimise nõuded | Kohaldamise kuupäev |
| --- | --- | --- |
| [Lisada geograafiline kohaldamisala, milles hakatakse kohaldama erinõudeid. Näiteks: terve võrk või konkreetsed liinid.] | [Lisada õiguslik viide uutele rongisisese kontrolli ja signaalimise nõuetele või täpsustada uusi rongisisese kontrolli ja signaalimise nõudeid.] | [Lisada uue rongisisese kontrolli ja signaalimise nõude kohaldamise kuupäev. Kõige varem on nõutav viieaastane periood.] |
| | | |
| | | |
| | | |

Geograafiline kohaldamisala

Uued rongisisese kontrolli ja signaalimise nõuded

Kohaldamise kuupäev

[Lisada geograafiline kohaldamisala, milles hakatakse kohaldama erinõudeid. Näiteks: terve võrk või konkreetsed liinid.]

[Lisada õiguslik viide uutele rongisisese kontrolli ja signaalimise nõuetele või täpsustada uusi rongisisese kontrolli ja signaalimise nõudeid.]

[Lisada uue rongisisese kontrolli ja signaalimise nõude kohaldamise kuupäev. Kõige varem on nõutav viieaastane periood.]

---

(1)  Halvenenud tingimused on tõrgete käsitlemiseks loodud töötingimused. Kontrolli ja signaalimise allsüsteemide kavandamisel on nendega arvestatud.

1

(2)  Kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTKs ei ole praegu täpsustatud koostalitlusnõuet blokeerimisseadmete, ülesõidukohtade ning kontrolli ja signaalimise allsüsteemi teatud muude elementide suhtes.

2

(3)  Käesolevas dokumendis viitab mõiste ATO ERTMSi/ATO tehnilistele kirjeldustele, mis on A-klassi rongide automaatjuhtimine.

3

(4)  Mõnes käesolevas KTKs viidatud dokumendis kasutatakse terminit „ERTMS“ (Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem), et viidata süsteemile, mis hõlmab ETCSi, RMRi ja ATOt, ning ETCSile viidatakse terminiga „ERTMS/ETCS“.

4

(5)  Mõlema A-klassi süsteemi puhul kasutatakse mõistet RMR-süsteem. Kui viidatakse ühele konkreetsele nendest A-klassi süsteemidest, kasutatakse mõisteid GSM-R või FRMCS.

5

(6)  Komisjoni 30. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 402/2013 riskihindamise ühise ohutusmeetodi kohta ja määruse (EÜ) nr 352/2009 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 121, 3.5.2013, lk 8).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102).

7

(8)  Komisjoni 4. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/545, millega kehtestatakse raudteeveeremile ja raudteeveeremi tüübile loa andmise menetluse praktiline kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/797 (ELT L 90, 6.4.2018, lk 66).

8

(9)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228).

9

(10)  Kooskõlas komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärusega (EL) 2019/773, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/757/EL (ELT L 139 I, 27.5.2019, lk 5).

10

(11)  Vastavalt komisjoni 13. märtsi 2013. aasta määrusele (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid“ koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (ELT L 104, 12.4.2013, lk 1).

11

(12)  Taristu KTK on komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1299/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „taristu“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 1).

12

(13)  Energiavarustuse KTK on komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1301/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 179).

13

(14)  Komisjoni 4. oktoobri 2011. aasta rakendusotsus 2011/665/EL lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registri kohta (ELT L 264, 8.10.2011, lk 32).

14

(15)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/777, milles käsitletakse raudteetaristuregistri ühiseid kirjeldusi ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/880/EL (ELT L 139 I, 27.5.2019, lk 312).

15

(16)  Koostalitluse komponendi korrektse kasutamise kontrollimine on osa üldisest rongisiseste ja raudteeäärsete kontrolli ja signaalimise allsüsteemide EÜ vastavustõendamisest, nagu on selgitatud punktides 6.3.3 ja 6.3.4.

16

(17)  Komisjoni 9. novembri 2010. aasta otsus 2010/713/EL, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ alusel vastu võetud koostalitluse tehnilistes kirjeldustes kasutatavaid vastavushindamise, kasutuskõlblikkuse hindamise ja EÜ vastavustõendamise menetluse mooduleid (ELT L 319, 4.12.2010, lk 1).

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

18

(19)  See hõlmab ameti ESC/RSC tehnilises dokumendis osutatud dokumente.

19

(20)  Sel juhul toimub üleminekute haldamise hindamine kooskõlas siseriiklike tehniliste kirjeldustega.

20

(21)  See hõlmab ameti ESC/RSC tehnilises dokumendis osutatud dokumente.

21

(22)  Komisjoni 12. veebruari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/250, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 kohast raudtee koostalitluse komponentide ja allsüsteemide EÜ deklaratsioonide ja sertifikaatide näidisvormi, lubatud veeremiüksuse tüübile vastavuse deklaratsiooni näidist ja allsüsteemi EÜ vastavustõendamise menetlust ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 201/2011 (ELT L 42, 13.2.2019, lk 9).

22

(23)  Ameti soovituse 2017/3 kohaselt vastab olukorras, kus pärast muutmist puudub vajadus uue loa järele, kehtiv KTK sellele, mida kasutati algsel sertifitseerimisel. Kui uut luba on vaja, vastab kehtiv KTK uusimale KTK-le.

23

(24)  Sihtfunktsioonid viitavad ETCS-funktsioonidele, mida hinnati allsüsteemi EÜ sertifikaadis. Ameti avaldatud tehnilisi arvamusi, millega parandatakse KTKs sisalduvaid vigu, võetakse arvesse sellise funktsionaalsuse määratlemiseks, mida eeldati juba algse sertifikaadi või loa andmisel.

24

(25)  Kõik tegevused, mis on vajalikud muudatuste tegemiseks väljaspool kvaliteedijuhtimissüsteemi, mille teavitatud asutus heaks kiitis, võivad vajada teavitatud asutuse poolset lisauurimist või -katseid.

25

(26)  Sihtfunktsioonid osutavad mobiilside funktsioonidele, mida hinnati allsüsteemi EÜ sertifikaadis. Ameti avaldatud tehnilisi arvamusi ja tehniliste kirjelduste redaktsioonides olevaid vigade parandusi, millega parandatakse KTKs sisalduvaid vigu, võetakse arvesse sellise funktsionaalsuse määratlemiseks, mida eeldati juba algse sertifikaadi või loa andmisel.

26

(27)  Kõik tegevused, mis on vajalikud muudatuste tegemiseks väljaspool kvaliteedijuhtimissüsteemi, mille teavitatud asutus heaks kiitis, võivad vajada teavitatud asutuse poolset lisauurimist või -katseid.

27

(28)  Sihtfunktsioonid viitavad ETCS-funktsioonidele, mida hinnati allsüsteemi EÜ sertifikaadis. Ameti avaldatud tehnilisi arvamusi ja tehniliste kirjelduste redaktsioonides olevaid vigade parandusi, millega parandatakse KTKs sisalduvaid vigu, võetakse arvesse sellise funktsionaalsuse määratlemiseks, mida eeldati juba algse sertifikaadi või loa andmisel.

28

(29)  Kõik tegevused, mis on vajalikud muudatuste tegemiseks väljaspool kvaliteedijuhtimissüsteemi, mille teavitatud asutus heaks kiitis, võivad vajada teavitatud asutuse poolset lisauurimist või -katseid, nagu on kirjeldatud otsuses 2010/713/EL.

29

(30)  Sihtfunktsioonid osutavad mobiilside funktsioonidele, mida hinnati allsüsteemi EÜ sertifikaadis. Ameti avaldatud tehnilisi arvamusi, millega parandatakse KTKs sisalduvaid vigu, võetakse arvesse sellise funktsionaalsuse määratlemiseks, mida eeldati juba algse sertifikaadi või loa andmisel.

30

(31)  Kõik tegevused, mis on vajalikud muudatuste tegemiseks väljaspool kvaliteedijuhtimissüsteemi, mille teavitatud asutus heaks kiitis, võivad vajada teavitatud asutuse poolset lisauurimist või -katseid.

31

(32)  Rongisiseseid allsüsteeme koos kasutustingimuste ja -piirangute või tuvastamata puudustega ei loeta selle alapunkti nõuetele vastavaks.

32

(33)  Komisjoni 9. novembri 2007. aasta otsus 2007/756/EÜ, millega võetakse vastu direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud riikliku raudteeveeremi registri ühised tehnilised kirjeldused (ELT L 305, 23.11.2007, lk 30).

33

(34)  Komisjoni 25. oktoobri 2018. aasta rakendusotsus (EL) 2018/1614, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 47 osutatud veeremiregistrite kirjeldused ning muudetakse komisjoni otsust 2007/756/EÜ ja tunnistatakse see kehtetuks (ELT L 268, 26.10.2018, lk 53).

34

(35)  Komisjoni 16. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/779, millega kehtestatakse veeremiüksuste hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise üksikasjalikud eeskirjad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile (EL) 2016/798 ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 445/2011 (ELT L 139 I, 27.5.2019, lk 360).

35

(36)  Funktsionaalsuse laiendamist ei peeta ohutusega seotud vea leevendamiseks.

36

(37)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (uuesti sõnastatud) (ELT L 343, 14.12.2012, lk 32).

37

(38)  Kohustuslik ATO rongisisese rakendamise nõue ei ole seotud tehnilise ühilduvusega, kuid see on seotud regulatiivse vajadusega, et liikmesriigid või taristuettevõtja ei töötaks välja konkreetset stimuleerimismehhanismi ATO rongisiseseks rakendamiseks veeremite jaoks, mis rakendavad ETCSi esimest korda.

38

(39)  Võrguaruannet saab kasutada vahendina juhul, kui taristuregistrit ei ole sellest muudatusest teatamiseks veel ajakohastatud.

39

(40)  Komisjoni 5. jaanuari 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/6 Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi Euroopa arenduskava kohta (ELT L 3, 6.1.2017, lk 6).

40

(41)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

41

(42)  See muudatus hõlmab FRMCSi rongisisese süsteemi tehniliste kirjelduste avaldamist või raudteeäärseid projekteerimis- ja käitamiseeskirju, mis on seotud manöövri funktsiooniga, mille üle tehakse järelevalvet.

42

(43)  Kui määruse (EL) 2016/919 punkti 7.4.2.3 alapunkti 3 alapunkti b alusel kasutatakse tehniliste kirjelduste kogumikku nr 1, jääb kehtima nõue tagada vastavus kehtestatud tehniliste kirjelduste kogumikule nr 2 või nr 3 hiljemalt 1. juuliks 2023.

43

(44)  Taristuregistri teatatud süsteemiversioonide muudatused loetletakse võrguaruandes vastavalt direktiivi 2012/34/EL artiklile 27.

44

(45)  Võrguaruannet saab kasutada vahendina juhul, kui taristuregistrit ei ole sellest muudatusest teatamiseks veel ajakohastatud.

45

(46)  Võrguaruannet saab kasutada vahendina juhul, kui taristuregistrit ei ole sellest muudatusest teatamiseks veel ajakohastatud.

46

(47)  Siseriikliku rakenduskava vorm on esitatud H liites.

47

(48)  
  „NSA LU“ tähendab „National Safety Authority of Luxembourg“: Administration des Chemins de Fer (ACF), www.railinfra.lu (veebisait).

48

(49)  KTK varasemates versioonides nimetati seda A lisaks. Mõnes tabeli A–2 dokumendis loetakse viiteid kontrolli ja signaalimise KTK A lisale kui viiteid kontrolli ja signaalimise KTK A liitele.

49

(50)  
  ELT C 282, 10.8.2018, lk 6.

50

(51)  
  ELT L 95, 30.3.2020, lk 1.

51

(52)

52

| Märkus. | Kui liikmesriik on sidusrühmadega kokku leppinud uue ETCS-süsteemi versiooni 3.0 rakendamises (vt punkt 7.4.4), teatab taristuettevõtja kuupäevad, millal rongisisese ETCS-süsteemi versioon 3.0 muutub kohustuslikuks rongisiseseks nõudeks vastavalt punktile 7.4.1.3. Kõik neid liine kasutavad veeremiüksused peavad rakendama rongisisese ETCS-süsteemi versiooni 3.0. |
| --- | --- |

Märkus.

Märkus.

Kui liikmesriik on sidusrühmadega kokku leppinud uue ETCS-süsteemi versiooni 3.0 rakendamises (vt punkt 7.4.4), teatab taristuettevõtja kuupäevad, millal rongisisese ETCS-süsteemi versioon 3.0 muutub kohustuslikuks rongisiseseks nõudeks vastavalt punktile 7.4.1.3. Kõik neid liine kasutavad veeremiüksused peavad rakendama rongisisese ETCS-süsteemi versiooni 3.0.

(53)  See puudutab kontrolli ja signaalimise allsüsteemi KTK uut seaduslikku vabastust koos täielike FRMCSi ja DAC valmisoleku kirjeldustega.

53

(54)

54

| Märkus. | Kui liikmesriik on sidusrühmadega kokku leppinud FRMCSi rakendamises (vt punkt 7.4.4), teatab taristuettevõtja kuupäevad, millal rongisisese FRMCSi süsteem muutub kohustuslikuks rongisiseseks nõudeks vastavalt punktile 7.3.1. Kõik neid liine kasutavad veeremiüksused peavad rakendama rongisisest FRMCSi süsteemi. |
| --- | --- |

Märkus.

Märkus.

Kui liikmesriik on sidusrühmadega kokku leppinud FRMCSi rakendamises (vt punkt 7.4.4), teatab taristuettevõtja kuupäevad, millal rongisisese FRMCSi süsteem muutub kohustuslikuks rongisiseseks nõudeks vastavalt punktile 7.3.1. Kõik neid liine kasutavad veeremiüksused peavad rakendama rongisisest FRMCSi süsteemi.

(55)  Punktis 7.2.4.1.1 on esitatud faaside määratlus.

55

(56)  Punktis 7.2.4.1.1 on esitatud faaside määratlus.

56

(57)  Nurksulgudes [] oleva teabe eesmärk on aidata kasutajal täita vorm korrektselt ja ammendavalt.

57

(58)  Allsüsteemi peab selle kirjelduse abil olema võimalik üheselt tuvastada ja jälgida.

58

(59)  Kui viidatakse kasutustingimuste ja muude piirangute loetelule, peab see loetelu olema lube väljaandvale üksusele kättesaadav.

59

(60)  Kasutatakse piirangute ja lisafunktsioonide vormi kontrolli ja signaalimise KTK D liide.

60

(61)  Nurksulgudes [] oleva teabe eesmärk on aidata kasutajal täita vorm korrektselt ja ammendavalt.

61

(62)  Koostalitluse komponenti peab selle kirjelduse abil olema võimalik üheselt tuvastada ja jälgida.

62

(63)  Kui viidatakse kasutustingimuste ja muude piirangute loetelule, peab see loetelu olema lube väljaandvale üksusele kättesaadav.

63

(64)  Kasutatakse piirangute ja lisafunktsioonide vormi kontrolli ja signaalimise KTK D liide.

64

(65)  Nurksulgudes [] oleva teabe eesmärk on aidata kasutajal täita vorm korrektselt ja ammendavalt.

65

(66)  Allsüsteemi peab selle kirjelduse abil olema võimalik üheselt tuvastada ja jälgida.

66

(67)  Kui viidatakse kasutustingimuste ja muude piirangute loetelule, peab see loetelu olema lube väljaandvale üksusele kättesaadav.

67

(68)  Kasutatakse piirangute ja lisafunktsioonide vormi kontrolli ja signaalimise KTK D liide.

68

(69)  Nurksulgudes [ ] oleva teabe eesmärk on aidata kasutajal täita vorm korrektselt ja ammendavalt.

69

(70)  Koostalitluse komponenti peab selle kirjelduse abil olema võimalik üheselt tuvastada ja jälgida.

70

(71)  Kui viidatakse kasutustingimuste ja muude piirangute loetelule, peab see loetelu olema lube väljaandvale üksusele kättesaadav.

71

(72)  Kasutatakse piirangute ja lisafunktsioonide vormi kontrolli ja signaalimise KTK D liide.

72

(73)  Nurksulgudes [] oleva teabe eesmärk on aidata kasutajal täita vorm korrektselt ja ammendavalt.

73

(74)  Allsüsteemi peab selle kirjelduse abil olema võimalik üheselt tuvastada ja jälgida.

74

(75)  Kui viidatakse kasutustingimuste ja muude piirangute loetelule, peab see loetelu olema lube väljaandvale üksusele kättesaadav.

75

(76)  Kasutatakse piirangute ja lisafunktsioonide vormi kontrolli ja signaalimise KTK D liide.

76

(77)  Nurksulgudes [] oleva teabe eesmärk on aidata kasutajal täita vorm korrektselt ja ammendavalt.

77

(78)  Koostalitluse komponenti peab selle kirjelduse abil olema võimalik üheselt tuvastada ja jälgida.

78

(79)  Kui viidatakse kasutustingimuste ja muude piirangute loetelule, peab see loetelu olema lube väljaandvale üksusele kättesaadav.

79

(80)  Kasutatakse piirangute ja lisafunktsioonide vormi kontrolli ja signaalimise KTK D liide.

80

(81)  KTK varasemates versioonides nimetati seda G lisaks. Viiteid kontrolli ja signaalimise KTK G lisale loetakse kui viiteid kontrolli ja signaalimise KTK F liitele.

81

---

II LISA

Sisukord

| 1. | SISSEJUHATUS | 555 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | LÜHENDID, AKRONÜÜMID | 555 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | B-KLASSI SÜSTEEMID | 555 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | B-klassi süsteemide tingimused | 555 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Käesoleva lisa kasutamine | 555 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | B-klassi rongiturvangusüsteemide loetelu | 555 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | B-klassi raadio-häälsidesüsteemide loetelu | 558 |
| --- | --- | --- |

3.4.

1.   SISSEJUHATUS

Käesolev lisa sisaldab juhtkäskude ja signaalimise KTKs osutatud rongiturvangu- ja raadioside-pärandsüsteemide loetelu.

2.   LÜHENDID, AKRONÜÜMID

Pärandsüsteemide nimena kasutatavaid akronüüme on selgitatud punktis 3.3 ja punktis 3.4 esitatud tabelis.

RDD: viitedokumentide andmebaas (https://rdd.era.europa.eu/RDD/).

3.   B-KLASSI SÜSTEEMID

3.1.   B-klassi süsteemide tingimused

Üleeuroopalise raudteevõrgu B-klassi süsteemid on piiratud hulk rongiturvangu- ja raadioside-pärandsüsteeme, mis olid üleeuroopalises raudteevõrgus kasutusel enne 20. aprilli 2001.

Euroopa Liidu raudteevõrgu muude osade B-klassi süsteemid on piiratud hulk rongiturvangu- ja raadioside-pärandsüsteeme, mis olid selles võrguosas kasutusel enne 1. juulit 2015.

3.2.   Käesoleva lisa kasutamine

Käesolev lisa põhineb liikmesriikidelt, Norralt, Šveitsilt ja Ühendkuningriigilt saadud teabel ning on kooskõlas käesoleva KTK sätetega.

Käesoleva määruse I lisa punktis 3.1 on sätestatud: „B-klassi süsteemidele esitatavate nõuete eest vastutab asjaomane liikmesriik“. Tehniliste kirjelduste üksikasjad on esitatud viitedokumentide andmebaasis.

3.3.   B-klassi rongiturvangusüsteemide loetelu

| Liikmesriik | Pärandsüsteemi nimi (1) | Kohaldamisala | Versiooni identifitseerimine | Viimase kasutuselevõtuloa kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | INDUSI I 60 (2) | Kogu võrk | | |
| PZB 90 (3) | Kogu võrk | AT/DE | |
| LZB (LZB L72, LZB L72 CE I ja LZB L72 CE II) | Kogu võrk | | |
| Belgia | Crocodile | Kogu võrk | | |
| TBL 1 | Kogu võrk |
| TBL 2 | Kogu võrk |
| TVM 430 | Kogu võrk |
| TBL1+ | Ainult väljaspool TEN-võrku |
| KVB | Juurdepääs kiirliinile 1 |
| Bulgaaria | EBICAB 700 | Kogu võrk | BU | |
| Horvaatia | INDUSI I 60 (2) | Kogu võrk | | |
| Tšehhi | LS | Kogu võrk | | |
| Taani | ZUB 123 | Kogu võrk | SW02A (versioon 1.37, väljaanne 04) | 2.2.2004 |
| Eesti | ALSN | Kogu võrk | | |
| Soome | ATP-VR/RHK | Kogu võrk | | |
| Prantsusmaa | Crocodile | Kogu võrk | | |
| KVB | Kogu võrk |
| TVM 300 | Kiirliinid |
| TVM 430 | Kiirliinid |
| KVBP | Pariisi linna(lähi)piirkond |
| KCVP | Pariisi linna(lähi)piirkond |
| KCVB | Pariisi linna(lähi)piirkond |
| NEXTEO | Pariisi linna(lähi)piirkond |
| DAAT | Kogu võrk |
| Saksamaa | PZB 90 | Kogu võrk | AT/DE | |
| LZB (LZB L72, LZB L72 CE I ja LZB L72 CE II) (4) | Kogu võrk | |
| GNT (Geschwindigkeitsüberwachung für NeiTech-Züge) (5) | Kogu raudteevõrk (suurema külgkiirendusega marsruudid kallutusseadmega rongide jaoks) | |
| Ungari | EVM | Kogu võrk | | |
| Iirimaa | CAWS | Kogu võrk | | |
| ATP | Kogu võrk |
| Itaalia | SCMT + RSC | Kogu võrk | | |
| SCMT | Kogu võrk |
| SSC | Ainult väljaspool TEN-võrku |
| Läti | ALSN | Kogu võrk | | |
| Leedu | ALSN | Kogu võrk | | |
| Norra (6) | ATC (7) | Kogu võrk | 2 | 1993 |
| Poola | SHP | Kogu võrk | | |
| Radiostop-funktsiooniga PKP-raadiosidesüsteem | Kogu võrk |
| Portugal | INDUSI I 60 | Cascaisi liin väljaspool TEN-võrku | PT | |
| EBICAB 700 (CONVEL) | Kogu võrk | |
| Rumeenia | INDUSI I 60 (2) | Kogu võrk | | |
| Slovaki Vabariik | LS | Kogu võrk | LS04, LS05, LS06 | |
| Sloveenia | INDUSI I 60  (2) | Kõik põhiliinid ja kolm piirkondlikku liini | | |
| Hispaania | ASFA | Kogu võrk | | |
| EBICAB 900 | Vahemere-koridor. Lõik „La Encina – Barcelona Sants“ | ES |
| LZB | Kiirliin „Madrid – Sevilla/Toledo/Málaga“ C5 ümberistumisliin (Madrid). Lõik „Humanes – Mostoles el Soto“ | ES |
| Rootsi | ATC (7) | Kogu võrk, v.a Linköping-Västervik/Kisa | 2 | |
| | Linköping-Västervik/Kisa | R | |
| Šveits (6) | EuroSIGNUM (8) | Kogu võrk | | |
| EuroZUB (6) | Kogu võrk |
| Madalmaad | Esimese põlvkonna ATB | Kogu võrk | | |
| Uue põlvkonna ATB | Kogu võrk |
| Põhja-Iirimaa korral Ühendkuningriik | GW ATP | Ainult konkreetsetel liinidel | | |
| RETB | Ainult konkreetsetel liinidel |
| TPWS/AWS | Kogu võrk |
| Chiltern-ATP | Ainult konkreetsetel liinidel |
| Mehaanilised rongipeatused | Ainult konkreetsetel liinidel |

Liikmesriik

Pärandsüsteemi nimi (1)

Kohaldamisala

Versiooni identifitseerimine

Viimase kasutuselevõtuloa kuupäev

Austria

INDUSI I 60 (2)

Kogu võrk

PZB 90 (3)

Kogu võrk

AT/DE

LZB (LZB L72, LZB L72 CE I ja LZB L72 CE II)

Kogu võrk

Belgia

Crocodile

Kogu võrk

TBL 1

Kogu võrk

TBL 2

Kogu võrk

TVM 430

Kogu võrk

TBL1+

Ainult väljaspool TEN-võrku

KVB

Juurdepääs kiirliinile 1

Bulgaaria

EBICAB 700

Kogu võrk

BU

Horvaatia

INDUSI I 60 (2)

Kogu võrk

Tšehhi

LS

Kogu võrk

Taani

ZUB 123

Kogu võrk

SW02A (versioon 1.37, väljaanne 04)

2.2.2004

Eesti

ALSN

Kogu võrk

Soome

ATP-VR/RHK

Kogu võrk

Prantsusmaa

Crocodile

Kogu võrk

KVB

Kogu võrk

TVM 300

Kiirliinid

TVM 430

Kiirliinid

KVBP

Pariisi linna(lähi)piirkond

KCVP

Pariisi linna(lähi)piirkond

KCVB

Pariisi linna(lähi)piirkond

NEXTEO

Pariisi linna(lähi)piirkond

DAAT

Kogu võrk

Saksamaa

PZB 90

Kogu võrk

AT/DE

LZB (LZB L72, LZB L72 CE I ja LZB L72 CE II) (4)

Kogu võrk

GNT (Geschwindigkeitsüberwachung für NeiTech-Züge) (5)

Kogu raudteevõrk (suurema külgkiirendusega marsruudid kallutusseadmega rongide jaoks)

Ungari

EVM

Kogu võrk

Iirimaa

CAWS

Kogu võrk

ATP

Kogu võrk

Itaalia

SCMT + RSC

Kogu võrk

SCMT

Kogu võrk

SSC

Ainult väljaspool TEN-võrku

Läti

ALSN

Kogu võrk

Leedu

ALSN

Kogu võrk

Norra (6)

ATC (7)

Kogu võrk

2

1993

Poola

SHP

Kogu võrk

Radiostop-funktsiooniga PKP-raadiosidesüsteem

Kogu võrk

Portugal

INDUSI I 60

Cascaisi liin väljaspool TEN-võrku

PT

EBICAB 700 (CONVEL)

Kogu võrk

Rumeenia

INDUSI I 60 (2)

Kogu võrk

Slovaki Vabariik

LS

Kogu võrk

LS04, LS05, LS06

Sloveenia

INDUSI I 60  (2)

Kõik põhiliinid ja kolm piirkondlikku liini

Hispaania

ASFA

Kogu võrk

EBICAB 900

Vahemere-koridor. Lõik „La Encina – Barcelona Sants“

ES

LZB

Kiirliin „Madrid – Sevilla/Toledo/Málaga“ C5 ümberistumisliin (Madrid). Lõik „Humanes – Mostoles el Soto“

ES

Rootsi

ATC (7)

Kogu võrk, v.a Linköping-Västervik/Kisa

2

Linköping-Västervik/Kisa

R

Šveits (6)

EuroSIGNUM (8)

Kogu võrk

EuroZUB (6)

Kogu võrk

Madalmaad

Esimese põlvkonna ATB

Kogu võrk

Uue põlvkonna ATB

Kogu võrk

Põhja-Iirimaa korral Ühendkuningriik

GW ATP

Ainult konkreetsetel liinidel

RETB

Ainult konkreetsetel liinidel

TPWS/AWS

Kogu võrk

Chiltern-ATP

Ainult konkreetsetel liinidel

Mehaanilised rongipeatused

Ainult konkreetsetel liinidel

3.4.   B-klassi raadio-häälsidesüsteemide loetelu (9)

| Liikmesriik | Pärandsüsteemi nimi (10) | Kohaldamisala | Versiooni identifitseerimine | Viimase kasutuselevõtuloa kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austria | UIC raadiosidesüsteem, peatükid 1–4 + 6 | | | |
| Bulgaaria | UIC raadiosidesüsteem, peatükk Bulgaaria | | | |
| Horvaatia | Raudteel kasutatav analoog-raadiosidesüsteem (RDU) – kooskõlas UIC 751–3ga | | | |
| Tšehhi | SRD | | | |
| Eesti | Eesti Raudtee raadiosidevõrk | Kogu võrk | | |
| Saksamaa | Analoog-raadiosidesüsteem Radio Germany – kooskõlas UIC 751–3ga (kõik peatükid): | | | |
| — | TGL 43886 März 1987, UKW-Verkehrsfunktechnik , Zugfunksystem |

Liikmesriik

Pärandsüsteemi nimi (10)

Kohaldamisala

Versiooni identifitseerimine

Viimase kasutuselevõtuloa kuupäev

Austria

UIC raadiosidesüsteem, peatükid 1–4 + 6

Bulgaaria

UIC raadiosidesüsteem, peatükk Bulgaaria

Horvaatia

Raudteel kasutatav analoog-raadiosidesüsteem (RDU) – kooskõlas UIC 751–3ga

Tšehhi

SRD

Eesti

Eesti Raudtee raadiosidevõrk

Kogu võrk

Saksamaa

Analoog-raadiosidesüsteem Radio Germany – kooskõlas UIC 751–3ga (kõik peatükid):

—

TGL 43886 März 1987, UKW-Verkehrsfunktechnik , Zugfunksystem

Endise Ida-Saksamaa liinid, mis on paigaldatud enne 1990. aastat

| — | funktsionaalnõude kirjeldus raadioside kohta madalsagedusega raudteemarsruutidel (Lastenheft Zugfunk auf Strecken mit einfachen betrieblichen Verhältnissen), avatud simpleksedastusrežiimi üksikasjalik standard |
| --- | --- |

—

funktsionaalnõude kirjeldus raadioside kohta madalsagedusega raudteemarsruutidel (Lastenheft Zugfunk auf Strecken mit einfachen betrieblichen Verhältnissen), avatud simpleksedastusrežiimi üksikasjalik standard

Madalsagedusega raudteemarsruudid

| — | funktsionaalnõude kirjeldus kaherežiimilise kasutajaliidese kohta digi- ja analoogseadme CabRadio ning manööverdustööde puhul kasutatava digitaalse raadiosidesüsteemi puhul – 2. osa (Lastenheft Dualmode Bedienteil für digitalen und analogen Zugfunk digitalen Rangierfunk – Teil 2 – Funktionale Anforderungen; üksikasjalik standard seadme CabRadio juhi-masina liidese kohta, mille ülesanne on sujuvalt lülituda GSM-Rilt ümber analoog-raadiosidesüsteemile ja vastupidi ning mida kasutatakse üleminekuperioodil |
| --- | --- |

—

funktsionaalnõude kirjeldus kaherežiimilise kasutajaliidese kohta digi- ja analoogseadme CabRadio ning manööverdustööde puhul kasutatava digitaalse raadiosidesüsteemi puhul – 2. osa (Lastenheft Dualmode Bedienteil für digitalen und analogen Zugfunk digitalen Rangierfunk – Teil 2 – Funktionale Anforderungen; üksikasjalik standard seadme CabRadio juhi-masina liidese kohta, mille ülesanne on sujuvalt lülituda GSM-Rilt ümber analoog-raadiosidesüsteemile ja vastupidi ning mida kasutatakse üleminekuperioodil

GSM-R võrguga katmata marsruudid

Kreeka

CH – Kreeka Raudtee raadiosidesüsteem (VHF)

Kogu võrk, v.a Kiato – Ateena lennujaama lõik ja Egio-Kiato (vaba liinilõik).

Ungari

UIC raadiosidesüsteem, peatükid 1–4

UIC raadiosidesüsteem, peatükid 1–4 + 6 (Iiri süsteem)

Iirimaa

UIC raadiosidesüsteem, peatükid 1–4 + 6 (Iiri süsteem)

Itaalia

GSM-P

GSM-R-iga katmata liinidel

Läti

LDZ raadiosidesüsteem

DMR

Kogu võrk

Leedu

Leedu Raudtee rongiraadiosidesüsteem

Kõik liinilõigud piirialade jaamade vahel

Manööverdustööde raadiosidesüsteem

Kogu võrk (manööverduseks)

Poola

PKP raadiosidesüsteem

Kogu võrk

Portugal

UIC raadiosidesüsteem, peatükid 1–4 (Cascaisi liinile paigaldatud TTT-raadiosidesüsteem)

Cascaisi liin väljaspool TEN-võrku

TTT-raadiosüsteem CP_N (RSC – Rádio Solo-Comboio)

Kogu võrk

Rumeenia

CFRi raadivõrk

Slovakkia

450 Mhz UIC (kanal C)

Multikom (160 MHz ja 450 MHz)

BOSCH (160 MHz)

OMEGA (160 MHz)

SRO (160 MHz)

| 1. | Kohalik raadiovõrk (jaamad Vrutky, Presov, Plavec, Kysak) |
| --- | --- |

1.

Kohalik raadiovõrk (jaamad Vrutky, Presov, Plavec, Kysak)

| 2. | Kohalik raadiovõrk (Bratislava–Zilina, Bratislava – Dunajska Streda – Komarno, Trnava – Kuty liinide piirkond) |
| --- | --- |

2.

Kohalik raadiovõrk (Bratislava–Zilina, Bratislava – Dunajska Streda – Komarno, Trnava – Kuty liinide piirkond)

| 3. | Kohalik raadiovõrk (liini Nove Mesto nad Vahom – Myjava piirkond) |
| --- | --- |

3.

Kohalik raadiovõrk (liini Nove Mesto nad Vahom – Myjava piirkond)

| 4. | ZSRi siseraadiovõrk (ZSRi osakonnad Zvoleni, Zilina ja Trnava piirkonnas) |
| --- | --- |

4.

ZSRi siseraadiovõrk (ZSRi osakonnad Zvoleni, Zilina ja Trnava piirkonnas)

| 5. | Raadiovõrk SRO kohalike liinide jaoks |
| --- | --- |

5.

Raadiovõrk SRO kohalike liinide jaoks

Sloveenia

Raudteel kasutatav analoog-raadiosidesüsteem (RDZ) – kooskõlas UIC 751–3ga

Kõik põhiliinid ja viis piirkondlikku liini

Hispaania

UIC raadiosidesüsteem, peatükid 1–4 + 6

Põhja-Iirimaa korral Ühendkuningriik

RETB (häälside)

Ainult RETB-liinid

---

(1)  Kuigi kaks või enam liikmesriiki kasutavad üht ja sama süsteemi, ei pruugi need omavahel ühilduda: arvesse tuleb võtta versioone.

(2)  Aktsepteeritakse kõrgema versiooniga (nt PZB 90) varustatud veeremit.

(3)  Kõik uued lubatud veeremiüksused peavad olema varustatud PZB 90ga.

(4)  LZB-liinidel kasutamiseks ette nähtud esimesed veeremiüksused peavad olema varustatud sõidukisisese süsteemiga, mis on suuteline ühenduma vähemalt L72 ja CE Iga.

(5)  GNT saab töötada ainult ühenduses PZB 90ga.

(6)  Teadmiseks.

(7)  Varem „EBICAB 700“.

(8)  Šveitsi B-klassi süsteemid on keelatud ETCS B3-kategooria veeremiüksuste puhul.

(9)  Loetelu põhineb komisjoni 7. novembri 2006. aasta otsuses 2006/860/EÜ (mis käsitleb üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega muudetakse A-lisa 28. märtsi 2006. aasta otsuses 2006/679/EÜ, mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust) (EÜT L 342, 7.12.2006, lk 1) ja komisjoni 28. märtsi 2006. aasta otsuses 2006/679/EÜ (mis käsitleb üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku kontrolli ja signaalimise alasüsteemi tehnilisi koostalitlusnõudeid) (EÜT L 284, 16.10.2006, lk 1) esitatud teabel.

(10)  Kuigi kaks või enam liikmesriiki kasutavad üht ja sama süsteemi, ei pruugi need omavahel ühilduda: arvesse tuleb võtta versioone.

---

OTSUSED

| 8.9.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 222/561 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 222/561

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2023/1696,

10. august 2023,

millega muudetakse rakendusotsust 2011/665/EL seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 48 osutatud lubatud veeremitüüpide Euroopa registri kirjeldusega

(teatavaks tehtud numbri C(2023) 5020 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 11 ja artikli 48 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kuna raudteetranspordil peaks olema keskne roll vähese CO2 heitega transpordisüsteemis, nagu on ette nähtud Euroopa rohelises kokkuleppega ning säästva ja aruka liikuvuse strateegiaga, ning võttes arvesse selle valdkonna arengut, on praegused koostalitlusvõime tehnilised kirjeldused (KTK) vaja läbi vaadata. |
| --- | --- |

(1)

Kuna raudteetranspordil peaks olema keskne roll vähese CO2 heitega transpordisüsteemis, nagu on ette nähtud Euroopa rohelises kokkuleppega ning säästva ja aruka liikuvuse strateegiaga, ning võttes arvesse selle valdkonna arengut, on praegused koostalitlusvõime tehnilised kirjeldused (KTK) vaja läbi vaadata.

| (2) | 24. jaanuaril 2020 palus komisjon kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/796 (2) artikli 19 lõikega 1 Euroopa Liidu Raudteeametil (edaspidi „raudteeamet“) koostada soovitused, millega toetatakse komisjoni delegeeritud otsuses (EL) 2017/1474 (3) esitatud valitud konkreetseid eesmärke, et integreerida need koostalitluse parandamiseks KTKdesse. See võimaldab ka hõlbustada, täiustada ja arendada raudteeveoteenuseid liidu piires ning liidu ja kolmandate riikide vahel ning aitab lõpule viia ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomise ja siseturu järkjärgulise väljakujundamise. |
| --- | --- |

(2)

24. jaanuaril 2020 palus komisjon kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/796 (2) artikli 19 lõikega 1 Euroopa Liidu Raudteeametil (edaspidi „raudteeamet“) koostada soovitused, millega toetatakse komisjoni delegeeritud otsuses (EL) 2017/1474 (3) esitatud valitud konkreetseid eesmärke, et integreerida need koostalitluse parandamiseks KTKdesse. See võimaldab ka hõlbustada, täiustada ja arendada raudteeveoteenuseid liidu piires ning liidu ja kolmandate riikide vahel ning aitab lõpule viia ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomise ja siseturu järkjärgulise väljakujundamise.

| (3) | Raudteeamet andis 30. juunil 2022 välja soovituse ERA 1175-1218 (4) mitme KTK kohta, mis on seotud delegeeritud otsuse (EL) 2017/1474 artiklite 4–6 ja 8–10 kohaste konkreetsete eesmärkide elluviimisega. |
| --- | --- |

(3)

Raudteeamet andis 30. juunil 2022 välja soovituse ERA 1175-1218 (4) mitme KTK kohta, mis on seotud delegeeritud otsuse (EL) 2017/1474 artiklite 4–6 ja 8–10 kohaste konkreetsete eesmärkide elluviimisega.

| (4) | Raudteeameti soovituse tulemusena muudab komisjon mitut KTKd, sealhulgas juhtkäskude ja signaalimise KTKd, (5) vedurite ja reisijateveoveeremi KTKd (6) ning vagunite KTKd, (7) mis on asjakohased lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registri (ERATV) jaoks. |
| --- | --- |

(4)

Raudteeameti soovituse tulemusena muudab komisjon mitut KTKd, sealhulgas juhtkäskude ja signaalimise KTKd, (5) vedurite ja reisijateveoveeremi KTKd (6) ning vagunite KTKd, (7) mis on asjakohased lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registri (ERATV) jaoks.

| (5) | Seepärast on vaja läbi vaadata lubatud veeremitüüpide Euroopa registri parameetrid, et viia need kooskõlla asjaomaste KTKde läbivaatamisega. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on vaja läbi vaadata lubatud veeremitüüpide Euroopa registri parameetrid, et viia need kooskõlla asjaomaste KTKde läbivaatamisega.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 kohase raudtee koostalitluse ja ohutuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi (EL) 2016/797 artikli 51 kohase raudtee koostalitluse ja ohutuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2011/665/EL II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Euroopa Liidu Raudteeametile ja liikmesriikidele.

Brüssel, 10. august 2023

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Adina-Ioana VĂLEAN

---

(1)  
  ELT L 138, 26.5.2016, lk 44.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/796, mis käsitleb Euroopa Liidu Raudteeametit ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 881/2004 (ELT L 138, 26.5.2016, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 8. juuni 2017. aasta delegeeritud otsus (EL) 2017/1474, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 seoses koostalitluse tehniliste kirjelduste koostamise, vastuvõtmise ja läbivaatamise konkreetsete eesmärkidega (ELT L 210, 15.8.2017, lk 5).

3

(4)  Euroopa Liidu Raudteeameti soovitus ERA 1175-1218, mis käsitleb 2022. aasta KTK läbivaatamispaketti „Digitaalne raudtee ja keskkonnahoidlik kaubavedu“.

4

(5)  Komisjoni 27. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/919 Euroopa Liidu raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 158, 15.6.2016, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 18. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1302/2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem“ koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228).

6

(7)  Komisjoni 13. märtsi 2013. aasta määrus (EL) nr 321/2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid“ koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (ELT L 104, 12.4.2013, lk 1).

7

---

LISA

1. jagu

Rakendusotsuse 2011/665/EL II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Tabelis 2 asendatakse rida 4.5.1 järgmisega:












  „4.5.1 | Erinevate liinikategooriate lubatud kasulik koormus | [arv] t liinikategooria kohta [märgijada] | EI | EI | JAH | EI | JAH“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

Tabelis 2 asendatakse rida 4.5.1 järgmisega:

„4.5.1

Erinevate liinikategooriate lubatud kasulik koormus

[arv] t liinikategooria kohta [märgijada]

EI

EI

JAH

EI

JAH“

| 2) | Tabelisse 2 lisatakse järgmine rida 4.5.1.1:












  „4.5.1.1 | EN liinikategooria(d) | [märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist valimine (võimalik teha mitu valikut) | JAH | JAH | EI | JAH | JAH“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

Tabelisse 2 lisatakse järgmine rida 4.5.1.1:

„4.5.1.1

EN liinikategooria(d)

[märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist valimine (võimalik teha mitu valikut)

JAH

JAH

EI

JAH

JAH“

| 3) | Tabeli 2 reas 4.5.2 asendatakse teises veerus olev tekst „Projekteeritud mass“ tekstiga „Projekteeritud ja tegelik mass“. |
| --- | --- |

3)

Tabeli 2 reas 4.5.2 asendatakse teises veerus olev tekst „Projekteeritud mass“ tekstiga „Projekteeritud ja tegelik mass“.

| 4) | Tabelisse 2 lisatakse järgmised read 4.5.2.4 ja 4.5.2.5:












  „4.5.2.4 | Tegelik mass töörežiimil | [arv] kg | JAH | JAH | EI | EI | JAH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.5.2.5 | Tegelik mass tavalise kasuliku koormusega | [arv] kg | JAH | JAH | EI | EI | JAH“ |

4)

Tabelisse 2 lisatakse järgmised read 4.5.2.4 ja 4.5.2.5:

„4.5.2.4

Tegelik mass töörežiimil

[arv] kg

JAH

JAH

EI

EI

JAH

4.5.2.5

Tegelik mass tavalise kasuliku koormusega

[arv] kg

JAH

JAH

EI

EI

JAH“

| 5) | Tabelisse 2 lisatakse järgmised read 4.9.3.1 ja 4.9.3.2:












  „4.9.3.1 | Paigaldatud rattaharjade õlitamise seade | (JAH/EI) | JAH | JAH | EI | JAH | JAH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.9.3.2 | Õlitusseadme kasutamise takistamise võimalus (ainult kui õlitusseade on paigaldatud) | (JAH/EI) | JAH | JAH | EI | JAH | JAH“ |

5)

Tabelisse 2 lisatakse järgmised read 4.9.3.1 ja 4.9.3.2:

„4.9.3.1

Paigaldatud rattaharjade õlitamise seade

(JAH/EI)

JAH

JAH

EI

JAH

JAH

4.9.3.2

Õlitusseadme kasutamise takistamise võimalus (ainult kui õlitusseade on paigaldatud)

(JAH/EI)

JAH

JAH

EI

JAH

JAH“

| 6) | Tabelisse 2 lisatakse järgmine rida 4.10.16:












  „4.10.16 | Veerem, mis on võimeline veojõu tarvis elektrienergiat salvestama ja millel on paigalseisus kontaktõhuliinist laadimise funktsioon | [Kaks valikut] JAH/EI | JAH | EI | EI | JAH | JAH“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6)

Tabelisse 2 lisatakse järgmine rida 4.10.16:

„4.10.16

Veerem, mis on võimeline veojõu tarvis elektrienergiat salvestama ja millel on paigalseisus kontaktõhuliinist laadimise funktsioon

[Kaks valikut] JAH/EI

JAH

EI

EI

JAH

JAH“

| 7) | Tabeli 2 read 4.13.1.1–4.13.1.9 asendatakse järgmisega:












  „4.13.1.1 | Rongisisesed ETCSi seadmed ning juhtkäskude ja signaalimise KTK tehniliste kirjelduste kogumik, mis on esitatud A liites | [märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist | JAH | JAH | EI | JAH | EI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.13.1.5 | Paigaldatud B-klassi süsteemid või muud rongi turvangu, juhtimise ja hoiatuste pärandsüsteemid (süsteem ja kui see on kohaldatav, siis ka versioon) | [märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist valimine (võimalik teha mitu valikut) | JAH | JAH | EI | JAH | JAH |
| 4.13.1.7 | Rongisisese ETCSi rakendamine | [märgijada] | JAH | JAH | EI | JAH | EI |
| 4.13.1.8 | ETCSi süsteemi ühilduvus | [märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist valimine (võimalik teha mitu valikut) | JAH | JAH | EI | JAH | JAH |
| 4.13.1.9 | Rongi terviklikkust käsitleva (mitte juhilt saadud) teabe haldamine | [Kaks valikut] JAH/EI | JAH | JAH | EI | JAH | JAH“ |

7)

Tabeli 2 read 4.13.1.1–4.13.1.9 asendatakse järgmisega:

„4.13.1.1

Rongisisesed ETCSi seadmed ning juhtkäskude ja signaalimise KTK tehniliste kirjelduste kogumik, mis on esitatud A liites

[märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist

JAH

JAH

EI

JAH

EI

4.13.1.5

Paigaldatud B-klassi süsteemid või muud rongi turvangu, juhtimise ja hoiatuste pärandsüsteemid (süsteem ja kui see on kohaldatav, siis ka versioon)

[märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist valimine (võimalik teha mitu valikut)

JAH

JAH

EI

JAH

JAH

4.13.1.7

Rongisisese ETCSi rakendamine

[märgijada]

JAH

JAH

EI

JAH

EI

4.13.1.8

ETCSi süsteemi ühilduvus

[märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist valimine (võimalik teha mitu valikut)

JAH

JAH

EI

JAH

JAH

4.13.1.9

Rongi terviklikkust käsitleva (mitte juhilt saadud) teabe haldamine

[Kaks valikut] JAH/EI

JAH

JAH

EI

JAH

JAH“

| 8) | Tabelisse 2 lisatakse järgmised read 4.13.1.10 ja 4.13.1.11:












  „4.13.1.10 | Rongist saadav ohutu koostepikkuse teave, mis on vajalik liinile pääsemiseks, ja vastav SIL-ohutustase | [märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist | JAH | JAH | EI | JAH | JAH |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.13.1.11 | ETCSi süsteemi seaduslikult kasutatavate versioonide hulk | [märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist | JAH | JAH | EI | JAH | JAH“ |

8)

Tabelisse 2 lisatakse järgmised read 4.13.1.10 ja 4.13.1.11:

„4.13.1.10

Rongist saadav ohutu koostepikkuse teave, mis on vajalik liinile pääsemiseks, ja vastav SIL-ohutustase

[märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist

JAH

JAH

EI

JAH

JAH

4.13.1.11

ETCSi süsteemi seaduslikult kasutatavate versioonide hulk

[märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist

JAH

JAH

EI

JAH

JAH“

| 9) | Tabelis 2 asendatakse punktid 4.13.2.1–4.13.2.12 järgmisega:












  „4.13.2.1 | Rongisisene GSM-R raadiokõneside ja selle võrdlusalus | [märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist | JAH | JAH | EI | JAH | EI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.13.2.3 | On paigaldatud B-klassi või muud pärandsüsteemide hulka kuuluvad raadiosüsteemid (süsteem ja kui on kohaldatav, siis ka selle versioon) | [märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist valimine (võimalik teha mitu valikut) | JAH | JAH | EI | JAH | JAH |
| 4.13.2.5 | Raadiosidesüsteemi ühilduvus | [märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist valimine (võimalik teha mitu valikut) | JAH | JAH | EI | JAH | JAH |
| 4.13.2.6 | GSM-R kõneside ja operatiivside rakendamine | [märgijada] | JAH | JAH | EI | JAH | EI |
| 4.13.2.7 | Rongisisene GSM-R raadioandmeside ja selle võrdlusalus | [märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist | JAH | JAH | EI | JAH | EI |
| 4.13.2.8 | Raadioandmesüsteemi ühilduvus | [märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist valimine (võimalik teha mitu valikut) | JAH | JAH | EI | JAH | JAH |
| 4.13.2.9 | GSM-R andmesiderakendus ETCSi süsteemi ja automaatse rongijuhtimissüsteemi rakendamiseks | [märgijada] | JAH | JAH | EI | JAH | EI |
| 4.13.2.10 | SIM-kõnekaardi GSM-Ri koduvõrk | [märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist | JAH | JAH | EI | JAH | JAH |
| 4.13.2.11 | Andmete vahetamiseks kasutatava SIM-kaardi GSM-Ri koduvõrk | [märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist | JAH | JAH | EI | JAH | JAH |
| 4.13.2.12 | GSM-R SIM-kõnekaart, mis toetab funktsiooni Group ID 555 | [Kaks valikut] JAH/EI | JAH | JAH | EI | JAH | JAH“ |

9)

Tabelis 2 asendatakse punktid 4.13.2.1–4.13.2.12 järgmisega:

„4.13.2.1

Rongisisene GSM-R raadiokõneside ja selle võrdlusalus

[märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist

JAH

JAH

EI

JAH

EI

4.13.2.3

On paigaldatud B-klassi või muud pärandsüsteemide hulka kuuluvad raadiosüsteemid (süsteem ja kui on kohaldatav, siis ka selle versioon)

[märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist valimine (võimalik teha mitu valikut)

JAH

JAH

EI

JAH

JAH

4.13.2.5

Raadiosidesüsteemi ühilduvus

[märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist valimine (võimalik teha mitu valikut)

JAH

JAH

EI

JAH

JAH

4.13.2.6

GSM-R kõneside ja operatiivside rakendamine

[märgijada]

JAH

JAH

EI

JAH

EI

4.13.2.7

Rongisisene GSM-R raadioandmeside ja selle võrdlusalus

[märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist

JAH

JAH

EI

JAH

EI

4.13.2.8

Raadioandmesüsteemi ühilduvus

[märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist valimine (võimalik teha mitu valikut)

JAH

JAH

EI

JAH

JAH

4.13.2.9

GSM-R andmesiderakendus ETCSi süsteemi ja automaatse rongijuhtimissüsteemi rakendamiseks

[märgijada]

JAH

JAH

EI

JAH

EI

4.13.2.10

SIM-kõnekaardi GSM-Ri koduvõrk

[märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist

JAH

JAH

EI

JAH

JAH

4.13.2.11

Andmete vahetamiseks kasutatava SIM-kaardi GSM-Ri koduvõrk

[märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist

JAH

JAH

EI

JAH

JAH

4.13.2.12

GSM-R SIM-kõnekaart, mis toetab funktsiooni Group ID 555

[Kaks valikut] JAH/EI

JAH

JAH

EI

JAH

JAH“

| 10) | Tabelisse 2 lisatakse järgmised read 4.13.3–4.13.3.2:












  „4.13.3 | Automaatjuhtimine (ATO) | Jaotis
  (andmeid ei ole) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.13.3.1 | Rongisisese ATO süsteemi versioon | [märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist | JAH | JAH | EI | JAH | EI |
| 4.13.3.2 | Rongisisese ATO rakendamine | [märgijada] | JAH | JAH | EI | JAH | EI“ |

10)

Tabelisse 2 lisatakse järgmised read 4.13.3–4.13.3.2:

„4.13.3

Automaatjuhtimine (ATO)

Jaotis

(andmeid ei ole)

4.13.3.1

Rongisisese ATO süsteemi versioon

[märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist

JAH

JAH

EI

JAH

EI

4.13.3.2

Rongisisese ATO rakendamine

[märgijada]

JAH

JAH

EI

JAH

EI“

| 11) | Tabelisse 2 lisatakse järgmised read 4.15–4.15.3:












  „4.15 | Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioonid | Jaotis (andmeid ei ole) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.15.1 | Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsiooni(de) olemasolu ja liik | [märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist valimine (võimalik teha mitu valikut) | EI | EI | JAH | EI | EI |
| 4.15.2 | Rööbastelt mahasõidu ennetamise ja tuvastamise funktsioon | [Kaks valikut] JAH/EI | JAH | EI | EI | EI | EI |
| 4.15.3 | Rööbastelt mahasõidu vältimise ja avastamise signaali töötlus | [Kaks valikut] JAH/EI | JAH | EI | EI | EI | EI“ |

11)

Tabelisse 2 lisatakse järgmised read 4.15–4.15.3:

„4.15

Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsioonid

Jaotis (andmeid ei ole)

4.15.1

Rööbastelt mahasõidu tuvastamise ja ennetamise funktsiooni(de) olemasolu ja liik

[märgijada] Eelnevalt kindlaks määratud loendist valimine (võimalik teha mitu valikut)

EI

EI

JAH

EI

EI

4.15.2

Rööbastelt mahasõidu ennetamise ja tuvastamise funktsioon

[Kaks valikut] JAH/EI

JAH

EI

EI

EI

EI

4.15.3

Rööbastelt mahasõidu vältimise ja avastamise signaali töötlus

[Kaks valikut] JAH/EI

JAH

EI

EI

EI

EI“

| 12) | III lisas teise tabeli kohal olev sissejuhatav lause ja teine tabel asendatakse järgmisega:

  „kus
  väli 1 (numbrikohad 1 ja 2) määratakse veeremitüübi kategooria ja alamkategooria kohaselt kooskõlas järgmise tabeliga:







  Kood | Kategooria | Alamkategooria |
| --- | --- | --- | --- |
| 11 | Veoüksus | Vedur |
| 12 | Jõuseade (või mootorvagun) |
| 13 | Jõuallikaga reisirongikoosseis |
| 14 | Reserveeritud |
| 15 | Reserveeritud |
| 16 | Rööbasbuss |
| 17 | Manöövrivedur |
| 18 | Tramm-rong |
| 19 | Muu (vt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 1 lõige 4) |
| 31 | Jõuallikata reisiveerem | Reisivagun |
| 32 | Reserveeritud |
| 33 | Pagasivagun |
| 34 | Reserveeritud |
| 35 | Autovagun |
| 36 | Juhikabiiniga reisivagun |
| 37 | Reserveeritud |
| 38 | Juhikabiiniga pagasivagun |
| 39 | Püsiv reisivagunikoosseis |
| 40 | Reserveeritud |
| 41 | Muu |
| 42–49 | Reserveeritud |
| 51 | Kaubavagunid (jõuallikata) | Kaubavagun |
| 52 | Reserveeritud |
| 53 | Püsiv kaubavagunite koosseis |
| 54 | Ühilduva(te) maanteesõiduki(te)ga seotud eraldi pöördvankrid |
| 55–59 | | Reserveeritud |
| 71 | Eriveerem | Jõuallikaga eriveerem

  koodi ei kasutata pärast käesoleva muutmisotsuse jõustumise kuupäeva |
| 72 | Teemasinad (OTM) |
| 73 | Jõuallikata eriveerem

  koodi ei kasutata pärast käesoleva muutmisotsuse jõustumise kuupäeva |
| 74 | Taristu kontrolli sõidukid |
| 75 | Keskkonnasõidukid |
| 76 | Hädaolukorraks ettenähtud sõidukid |
| 77 | Maantee-raudteesõidukid |
| 78 | | Reserveeritud |
| 79 | | Reserveeritud“ |

12)

III lisas teise tabeli kohal olev sissejuhatav lause ja teine tabel asendatakse järgmisega:

„kus

väli 1 (numbrikohad 1 ja 2) määratakse veeremitüübi kategooria ja alamkategooria kohaselt kooskõlas järgmise tabeliga:

Kood

Kategooria

Alamkategooria

11

Veoüksus

Vedur

12

Jõuseade (või mootorvagun)

13

Jõuallikaga reisirongikoosseis

14

Reserveeritud

15

Reserveeritud

16

Rööbasbuss

17

Manöövrivedur

18

Tramm-rong

19

Muu (vt direktiivi (EL) 2016/797 artikli 1 lõige 4)

31

Jõuallikata reisiveerem

Reisivagun

32

Reserveeritud

33

Pagasivagun

34

Reserveeritud

35

Autovagun

36

Juhikabiiniga reisivagun

37

Reserveeritud

38

Juhikabiiniga pagasivagun

39

Püsiv reisivagunikoosseis

40

Reserveeritud

41

Muu

42–49

Reserveeritud

51

Kaubavagunid (jõuallikata)

Kaubavagun

52

Reserveeritud

53

Püsiv kaubavagunite koosseis

54

Ühilduva(te) maanteesõiduki(te)ga seotud eraldi pöördvankrid

55–59

Reserveeritud

71

Eriveerem

Jõuallikaga eriveerem

koodi ei kasutata pärast käesoleva muutmisotsuse jõustumise kuupäeva

72

Teemasinad (OTM)

73

Jõuallikata eriveerem

koodi ei kasutata pärast käesoleva muutmisotsuse jõustumise kuupäeva

74

Taristu kontrolli sõidukid

75

Keskkonnasõidukid

76

Hädaolukorraks ettenähtud sõidukid

77

Maantee-raudteesõidukid

78

Reserveeritud

79

Reserveeritud“

---