# Uradni list L 179/2023

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 179 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6614. julij 2023 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 179

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6614. julij 2023

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo o spremembi Sporazuma med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje za imetnike diplomatskih, službenih ali uradnih potnih listov | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1448 z dne 10. maja 2023 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2022/127 glede izplačila predplačil v okviru šolske sheme in o popravku navedene uredbe | 2 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1449 z dne 12. junija 2023 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 glede izplačila pomoči, prenosov med dodelitvami in upravnih pregledov | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1450 z dne 13. julija 2023 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa (razen iz litega železa) ali jekla (razen iz nerjavnega jekla) s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom več kot 406,4 mm s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta | 9 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1451 z dne 13. julija 2023 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2020/2002 glede prijavljanja bolezni in informacij, ki jih morajo države članice predložiti za odobritev obveznih in neobveznih programov izkoreninjenja in poročanje o njih ter v vlogah za status prost bolezni (
  1
  ) | 48 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1452 z dne 13. julija 2023 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 | 57 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1453 z dne 13. julija 2023 o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2021/1533 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam odpremljeni, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima (
  1
  ) | 90 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1454 z dne 13. julija 2023 o izdaji dovoljenja Unije za posamezni biocidni proizvod WESSOCLEAN GOLD LINE v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 93 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1455 z dne 13. julija 2023 o nujnem začasnem dovoljenju za kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat kot krmne dodatke za prežvekovalce s funkcionalnim vampom, enoprste kopitarje in lagomorfe (
  1
  ) | 103 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2023/1456 z dne 10. julija 2023 o imenovanju člana Računskega sodišča | 113 |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2023/1457 z dne 13. julija 2023 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije, ki prispeva k pomorski varnosti v zahodnem Indijskem oceanu in Rdečem morju (EUNAVFOR ATALANTA), ter razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023) | 114 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/1458 z dne 11. julija 2023 o nekaterih začasnih nujnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo v Grčiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 4794)
  (Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno) | 116 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 1/2023 Skupnega odbora Evropske unije in Švice za zračni promet, ustanovljenega na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, z dne 9. junija 2023 o nadomestitvi Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu [2023/1459] | 119 |
| | * | Sklep št. 2/2023 Specializiranega odbora za koordinacijo sistemov socialne varnosti, ustanovljenega s členom 8(1)(p) Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani, z dne 28. junija 2023 glede imenovanja finančne institucije, ki se uporablja kot referenca za določitev obrestne mere za zamujena plačila in menjalnega tečaja za pretvorbe valut, ter določitve datuma, ki se upošteva pri določanju menjalnih tečajev [2023/1460] | 147 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo o spremembi Sporazuma med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje za imetnike diplomatskih, službenih ali uradnih potnih listov

1

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1448 z dne 10. maja 2023 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2022/127 glede izplačila predplačil v okviru šolske sheme in o popravku navedene uredbe

2

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1449 z dne 12. junija 2023 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 glede izplačila pomoči, prenosov med dodelitvami in upravnih pregledov

5

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1450 z dne 13. julija 2023 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa (razen iz litega železa) ali jekla (razen iz nerjavnega jekla) s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom več kot 406,4 mm s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

9

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1451 z dne 13. julija 2023 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2020/2002 glede prijavljanja bolezni in informacij, ki jih morajo države članice predložiti za odobritev obveznih in neobveznih programov izkoreninjenja in poročanje o njih ter v vlogah za status prost bolezni (
  1
  )

1

48

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1452 z dne 13. julija 2023 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036

57

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1453 z dne 13. julija 2023 o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2021/1533 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam odpremljeni, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima (
  1
  )

1

90

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1454 z dne 13. julija 2023 o izdaji dovoljenja Unije za posamezni biocidni proizvod WESSOCLEAN GOLD LINE v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

93

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/1455 z dne 13. julija 2023 o nujnem začasnem dovoljenju za kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat kot krmne dodatke za prežvekovalce s funkcionalnim vampom, enoprste kopitarje in lagomorfe (
  1
  )

1

103

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2023/1456 z dne 10. julija 2023 o imenovanju člana Računskega sodišča

113

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2023/1457 z dne 13. julija 2023 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije, ki prispeva k pomorski varnosti v zahodnem Indijskem oceanu in Rdečem morju (EUNAVFOR ATALANTA), ter razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023)

114

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2023/1458 z dne 11. julija 2023 o nekaterih začasnih nujnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo v Grčiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 4794)
  (Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 4794)

116

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 1/2023 Skupnega odbora Evropske unije in Švice za zračni promet, ustanovljenega na podlagi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, z dne 9. junija 2023 o nadomestitvi Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu [2023/1459]

119

*

Sklep št. 2/2023 Specializiranega odbora za koordinacijo sistemov socialne varnosti, ustanovljenega s členom 8(1)(p) Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani, z dne 28. junija 2023 glede imenovanja finančne institucije, ki se uporablja kot referenca za določitev obrestne mere za zamujena plačila in menjalnega tečaja za pretvorbe valut, ter določitve datuma, ki se upošteva pri določanju menjalnih tečajev [2023/1460]

147

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 14.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/1

---

Obvestilo o začetku veljavnosti Sporazuma med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo o spremembi Sporazuma med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje za imetnike diplomatskih, službenih ali uradnih potnih listov

Sporazum med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo o spremembi Sporazuma med Evropsko unijo in Federativno republiko Brazilijo o odpravi vizumske obveznosti za kratkoročno bivanje za imetnike diplomatskih, službenih ali uradnih potnih listov je začel veljati 1. oktobra 2022, potem ko je bil 4. aprila 2022 končan postopek iz člena 2 Sporazuma.

---

UREDBE

| 14.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/2

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1448

z dne 10. maja 2023

o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2022/127 glede izplačila predplačil v okviru šolske sheme in o popravku navedene uredbe

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (1) ter zlasti člena 44(5) in člena 64(3), točka (b), Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/127 (2) dopolnjuje Uredbo (EU) 2021/2116 s pravili o plačilnih agencijah in drugih organih, finančnem upravljanju, potrditvi obračunov, varščinah in uporabi eura. |
| --- | --- |

(1)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/127 (2) dopolnjuje Uredbo (EU) 2021/2116 s pravili o plačilnih agencijah in drugih organih, finančnem upravljanju, potrditvi obračunov, varščinah in uporabi eura.

| (2) | Države članice se lahko v skladu s členom 44(3b) Uredbe (EU) 2021/2116 odločijo, da izplačajo predplačila v okviru sheme pomoči iz dela II, naslov I, poglavje II, oddelek 1, Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) v zvezi s pomočjo za šolsko leto 2023/2024 in naslednja šolska leta. Da se zagotovi skladno in nediskriminatorno izplačevanje predplačil ter zaščita sredstev Unije, je primerno določiti posebne pogoje za izplačilo predplačil prosilcem v obliki najvišjega odstotka pomoči in zahtevo, da prosilci za pomoč položijo varščino. |
| --- | --- |

(2)

Države članice se lahko v skladu s členom 44(3b) Uredbe (EU) 2021/2116 odločijo, da izplačajo predplačila v okviru sheme pomoči iz dela II, naslov I, poglavje II, oddelek 1, Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (3) v zvezi s pomočjo za šolsko leto 2023/2024 in naslednja šolska leta. Da se zagotovi skladno in nediskriminatorno izplačevanje predplačil ter zaščita sredstev Unije, je primerno določiti posebne pogoje za izplačilo predplačil prosilcem v obliki najvišjega odstotka pomoči in zahtevo, da prosilci za pomoč položijo varščino.

| (3) | Člen 19 Delegirane uredbe (EU) 2022/127 določa posebne primere, v katerih lahko pristojni organ opusti zahtevo po varščini. Glede na to, da je tveganje neizpolnjevanja obveznosti v okviru šolske sheme majhno, kadar so prosilci za pomoč javni organi, je primerno, da se pristojnemu organu dovoli, da opusti zahtevo po varščini za navedene prosilce za pomoč. |
| --- | --- |

(3)

Člen 19 Delegirane uredbe (EU) 2022/127 določa posebne primere, v katerih lahko pristojni organ opusti zahtevo po varščini. Glede na to, da je tveganje neizpolnjevanja obveznosti v okviru šolske sheme majhno, kadar so prosilci za pomoč javni organi, je primerno, da se pristojnemu organu dovoli, da opusti zahtevo po varščini za navedene prosilce za pomoč.

| (4) | V členu 28 Delegirane uredbe (EU) 2022/127 bi se moral naslov nanašati tudi na zaseg varščin, v odstavku 2 pa bi bilo treba zaradi jasnosti dodati sklic na člen 56 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/128 (4) o določitvi postopka za zaseg varščine. |
| --- | --- |

(4)

V členu 28 Delegirane uredbe (EU) 2022/127 bi se moral naslov nanašati tudi na zaseg varščin, v odstavku 2 pa bi bilo treba zaradi jasnosti dodati sklic na člen 56 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/128 (4) o določitvi postopka za zaseg varščine.

| (5) | Delegirano uredbo (EU) 2022/127 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti in popraviti – |
| --- | --- |

(5)

Delegirano uredbo (EU) 2022/127 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti in popraviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba Delegirane uredbe (EU) 2022/127

V poglavju IIIa Delegirane uredbe (EU) 2022/127 se doda naslednji člen:

„Člen 15b

Posebni pogoji za izplačilo predplačil iz člena 44(3b) Uredbe (EU) 2021/2116

1.   Izplačilo predplačil iz člena 44(3b) Uredbe (EU) 2021/2116 ne presega 80 % pomoči, do katere so prosilci za pomoč upravičeni za izvajanje ene ali več naslednjih dejavnosti v šolskem letu:

| (a) | dobavo ali razdeljevanje proizvodov otrokom; |
| --- | --- |

(a)

dobavo ali razdeljevanje proizvodov otrokom;

| (b) | spremljevalne izobraževalne ukrepe; |
| --- | --- |

(b)

spremljevalne izobraževalne ukrepe;

| (c) | ukrepe spremljanja ali vrednotenja; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe spremljanja ali vrednotenja;

| (d) | oglaševanje. |
| --- | --- |

(d)

oglaševanje.

2.   Predplačila iz odstavka 1 se izplačajo, če se položi varščina najmanj v višini zneska predplačila.

3.   Z odstopanjem od člena 19 lahko pristojni organ opusti tudi varnostno zahtevo, če je oseba, odgovorna za izpolnjevanje obveznosti, javni organ.“.

Člen 2

Popravek Delegirane uredbe (EU) 2022/127

Člen 28 Delegirane uredbe (EU) 2022/127 se popravi:

| (1) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Sprostitev in zaseg varščin“; |
| --- | --- |

(1)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Sprostitev in zaseg varščin“;

| (2) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

  „2.   Če je rok za predložitev dokazil o dokončni upravičenosti do dodeljenega zneska potekel in dokazila o upravičenosti niso bila predložena, pristojni organ nemudoma zaseže varščino v skladu s postopkom iz člena 56 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/128 (*).
  Kadar pa tako določajo posebna pravila Unije, se dokaz kljub temu lahko predloži tudi po navedenem datumu ob delnem poplačilu varščine.


  (*)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/128 z dne 21. decembra 2021 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s plačilnimi agencijami in drugimi organi, finančnim upravljanjem, potrditvijo obračunov, pregledi, varščinami in preglednostjo (UL L 20, 31.1.2022, str. 131).“." |
| --- | --- |

(2)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Če je rok za predložitev dokazil o dokončni upravičenosti do dodeljenega zneska potekel in dokazila o upravičenosti niso bila predložena, pristojni organ nemudoma zaseže varščino v skladu s postopkom iz člena 56 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2022/128 (*).

Kadar pa tako določajo posebna pravila Unije, se dokaz kljub temu lahko predloži tudi po navedenem datumu ob delnem poplačilu varščine.

(*)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/128 z dne 21. decembra 2021 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s plačilnimi agencijami in drugimi organi, finančnim upravljanjem, potrditvijo obračunov, pregledi, varščinami in preglednostjo (UL L 20, 31.1.2022, str. 131).“."

*

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. maja 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 435, 6.12.2021, str. 187.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/127 z dne 7. decembra 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta s pravili o plačilnih agencijah in drugih organih, finančnem upravljanju, potrditvi obračunov, varščinah in uporabi eura (UL L 20, 31.1.2022, str. 95).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/128 z dne 21. decembra 2021 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s plačilnimi agencijami in drugimi organi, finančnim upravljanjem, potrditvijo obračunov, pregledi, varščinami in preglednostjo (UL L 20, 31.1.2022, str. 131).

4

---

| 14.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/5

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1449

z dne 12. junija 2023

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 glede izplačila pomoči, prenosov med dodelitvami in upravnih pregledov

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 25, prvi odstavek, točke (a), (b) in (e), Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (2) in zlasti člena 60(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 44(3b) Uredbe (EU) 2021/2116 je uvedel možnost, da države članice izplačajo predplačila v okviru sheme pomoči iz dela II, naslov I, poglavje II, Uredbe (EU) št. 1308/2013 (v nadaljnjem besedilu: šolska shema) v zvezi s pomočjo za šolsko leto 2023/2024 in naslednja šolska leta. Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/127 (3) dopolnjuje Uredbo (EU) 2021/2116 z določitvijo pravil, med drugim o varščinah, vključno s posebnimi pogoji za izplačilo predplačil pomoči v okviru šolske sheme v obliki najvišjega odstotka pomoči vlagateljem in zahteve, da prosilci za pomoč položijo varščino. |
| --- | --- |

(1)

Člen 44(3b) Uredbe (EU) 2021/2116 je uvedel možnost, da države članice izplačajo predplačila v okviru sheme pomoči iz dela II, naslov I, poglavje II, Uredbe (EU) št. 1308/2013 (v nadaljnjem besedilu: šolska shema) v zvezi s pomočjo za šolsko leto 2023/2024 in naslednja šolska leta. Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/127 (3) dopolnjuje Uredbo (EU) 2021/2116 z določitvijo pravil, med drugim o varščinah, vključno s posebnimi pogoji za izplačilo predplačil pomoči v okviru šolske sheme v obliki najvišjega odstotka pomoči vlagateljem in zahteve, da prosilci za pomoč položijo varščino.

| (2) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/39 (4) določa pravila o uporabi šolske sheme, vključno z vsebino strategij držav članic, ter o zahtevku za pomoč in izplačilu pomoči po izvedbi dejavnosti šolske sheme. Določiti bi bilo treba izvedbena pravila, v skladu s katerimi lahko države članice izplačajo predplačila v okviru šolske sheme. |
| --- | --- |

(2)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/39 (4) določa pravila o uporabi šolske sheme, vključno z vsebino strategij držav članic, ter o zahtevku za pomoč in izplačilu pomoči po izvedbi dejavnosti šolske sheme. Določiti bi bilo treba izvedbena pravila, v skladu s katerimi lahko države članice izplačajo predplačila v okviru šolske sheme.

| (3) | Določiti bi bilo treba pravila o vsebini in pogostosti zahtevkov za predplačila pomoči v okviru šolske sheme, ki jih predložijo prosilci za pomoč, ter dokazilih, ki take zahtevke utemeljujejo. |
| --- | --- |

(3)

Določiti bi bilo treba pravila o vsebini in pogostosti zahtevkov za predplačila pomoči v okviru šolske sheme, ki jih predložijo prosilci za pomoč, ter dokazilih, ki take zahtevke utemeljujejo.

| (4) | Člen 4 Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 določa minimalne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati zahtevki za pomoč, da jih lahko prosilci za pomoč predložijo pristojnim organom, potem ko so bile dejavnosti, na katere se zahtevki za pomoč nanašajo, izvedene, in tako zahtevajo povračilo nastalih stroškov. Določa tudi dokumentarna dokazila, ki so potrebna za utemeljitev navedenih zahtevkov. Obveznost vložitve zahtevka za pomoč bi morala veljati tudi, kadar je prosilec za pomoč prejel predplačilo pomoči. Vendar je primerno določiti posebne zahteve v zvezi z zahtevki za pomoč, za katero so bila izplačana predplačila. |
| --- | --- |

(4)

Člen 4 Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 določa minimalne zahteve, ki jih morajo izpolnjevati zahtevki za pomoč, da jih lahko prosilci za pomoč predložijo pristojnim organom, potem ko so bile dejavnosti, na katere se zahtevki za pomoč nanašajo, izvedene, in tako zahtevajo povračilo nastalih stroškov. Določa tudi dokumentarna dokazila, ki so potrebna za utemeljitev navedenih zahtevkov. Obveznost vložitve zahtevka za pomoč bi morala veljati tudi, kadar je prosilec za pomoč prejel predplačilo pomoči. Vendar je primerno določiti posebne zahteve v zvezi z zahtevki za pomoč, za katero so bila izplačana predplačila.

| (5) | Člen 5 Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 določa pogoje, pod katerimi pristojni organi prosilcem za pomoč izplačajo pomoč za povračilo stroškov, nastalih pri izvajanju dejavnosti šolske sheme. Primerno je določiti pravila za predplačila pomoči, ki jih pristojni organi izplačajo prosilcem za pomoč, in pogoje za izplačilo pomoči, kadar je bilo izplačano predplačilo pomoči. Poleg tega bi bilo treba pogoje v zvezi z dokumentarnimi dokazili iz odstavkov 1 in 2 navedenega člena določiti v členu 4, saj taka dokazila utemeljujejo zahtevke za pomoč. |
| --- | --- |

(5)

Člen 5 Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 določa pogoje, pod katerimi pristojni organi prosilcem za pomoč izplačajo pomoč za povračilo stroškov, nastalih pri izvajanju dejavnosti šolske sheme. Primerno je določiti pravila za predplačila pomoči, ki jih pristojni organi izplačajo prosilcem za pomoč, in pogoje za izplačilo pomoči, kadar je bilo izplačano predplačilo pomoči. Poleg tega bi bilo treba pogoje v zvezi z dokumentarnimi dokazili iz odstavkov 1 in 2 navedenega člena določiti v členu 4, saj taka dokazila utemeljujejo zahtevke za pomoč.

| (6) | Člen 6 Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 določa roke za prenose med finančnimi dodelitvami za šolsko sadje in zelenjavo in za šolsko mleko ter za predložitev obvestil o prenosu Komisiji v zahtevkih za pomoč Unije iz člena 3 navedene uredbe. V skladu s členom 23a(4) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se lahko prenosi izvedejo enkrat na šolsko leto, bodisi pred določitvijo dokončnih dodelitev za naslednje šolsko leto, in sicer med okvirnimi dodelitvami države članice, bodisi po začetku šolskega leta, in sicer med dokončnimi dodelitvami države članice, kadar so bile za zadevno državo članico takšne dodelitve določene. V skladu s členoma 3 in 6 Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 morajo države članice o znesku morebitnih takih prenosov med dokončnimi dodelitvami Komisijo uradno obvestiti do 31. januarja v šolskem letu, v katerem so izvedeni. Da bi se državam članicam zagotovila večja prožnost pri upravljanju njihovih dodelitev in da bi se absorpcija teh dodelitev čim bolj povečala, je primerno, da se državam članicam omogoči, da prenose med dokončnimi dodelitvami države članice izvedejo po navedenem datumu in o njih uradno obvestijo Komisijo do 31. avgusta po zadevnem šolskem letu. |
| --- | --- |

(6)

Člen 6 Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 določa roke za prenose med finančnimi dodelitvami za šolsko sadje in zelenjavo in za šolsko mleko ter za predložitev obvestil o prenosu Komisiji v zahtevkih za pomoč Unije iz člena 3 navedene uredbe. V skladu s členom 23a(4) Uredbe (EU) št. 1308/2013 se lahko prenosi izvedejo enkrat na šolsko leto, bodisi pred določitvijo dokončnih dodelitev za naslednje šolsko leto, in sicer med okvirnimi dodelitvami države članice, bodisi po začetku šolskega leta, in sicer med dokončnimi dodelitvami države članice, kadar so bile za zadevno državo članico takšne dodelitve določene. V skladu s členoma 3 in 6 Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 morajo države članice o znesku morebitnih takih prenosov med dokončnimi dodelitvami Komisijo uradno obvestiti do 31. januarja v šolskem letu, v katerem so izvedeni. Da bi se državam članicam zagotovila večja prožnost pri upravljanju njihovih dodelitev in da bi se absorpcija teh dodelitev čim bolj povečala, je primerno, da se državam članicam omogoči, da prenose med dokončnimi dodelitvami države članice izvedejo po navedenem datumu in o njih uradno obvestijo Komisijo do 31. avgusta po zadevnem šolskem letu.

| (7) | Člen 9 Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 določa posebna pravila o pregledih, ki jih morajo izvajati države članice za uskladitev z zakonodajo o šolski shemi. Ukrepi vključujejo sistematične upravne preglede vseh zahtevkov za pomoč in zahteve glede pregledovanja spremnih dokumentov, predloženih skupaj z zahtevki za pomoč. Primerno je določiti, da se enaka pravila uporabljajo za zahtevke za predplačila pomoči. Poleg tega je na podlagi izkušenj, pridobljenih z izvajanjem šolske sheme, in v interesu dobrega finančnega poslovodenja primerno določiti, da bi bilo treba upravne preglede opraviti pred izplačilom pomoči. |
| --- | --- |

(7)

Člen 9 Izvedbene uredbe (EU) 2017/39 določa posebna pravila o pregledih, ki jih morajo izvajati države članice za uskladitev z zakonodajo o šolski shemi. Ukrepi vključujejo sistematične upravne preglede vseh zahtevkov za pomoč in zahteve glede pregledovanja spremnih dokumentov, predloženih skupaj z zahtevki za pomoč. Primerno je določiti, da se enaka pravila uporabljajo za zahtevke za predplačila pomoči. Poleg tega je na podlagi izkušenj, pridobljenih z izvajanjem šolske sheme, in v interesu dobrega finančnega poslovodenja primerno določiti, da bi bilo treba upravne preglede opraviti pred izplačilom pomoči.

| (8) | Izvedbeno uredbo (EU) 2017/39 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Izvedbeno uredbo (EU) 2017/39 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ker lahko države članice odobrijo predplačila le v zvezi s pomočjo za šolsko leto 2023/2024 in naslednja šolska leta ter da se jim zagotovi dovolj časa za prilagoditev njihovega kontrolnega sistema, je primerno določiti, da se spremembe določb o predplačilih in pregledih uporabljajo samo za pomoč za šolsko leto 2023/2024 in naslednja šolska leta. |
| --- | --- |

(9)

Ker lahko države članice odobrijo predplačila le v zvezi s pomočjo za šolsko leto 2023/2024 in naslednja šolska leta ter da se jim zagotovi dovolj časa za prilagoditev njihovega kontrolnega sistema, je primerno določiti, da se spremembe določb o predplačilih in pregledih uporabljajo samo za pomoč za šolsko leto 2023/2024 in naslednja šolska leta.

| (10) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) 2017/39 se spremeni:

| (1) | v členu 2 se v odstavku 2 vstavi naslednja točka:






  „(ea) | kadar se države članice odločijo izplačati predplačila pomoči v skladu s členom 44(3b) Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), najvišji znesek predplačila, izražen v odstotku pomoči, do katere so prosilci za pomoč upravičeni, in ureditve za dodelitev predplačila; |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 2 se v odstavku 2 vstavi naslednja točka:

„(ea)

kadar se države članice odločijo izplačati predplačila pomoči v skladu s členom 44(3b) Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), najvišji znesek predplačila, izražen v odstotku pomoči, do katere so prosilci za pomoč upravičeni, in ureditve za dodelitev predplačila;

(*1)  Uredba (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (UL L 435, 6.12.2021, str. 187).“;"

| (2) | za členom 3 se vstavi naslednji člen 3a:

  „Člen 3a
  Zahtevki za predplačila pomoči, ki jih vložijo prosilci za pomoč

  1.   Države članice, ki se odločijo izplačati predplačila pomoči v skladu s členom 44(3b) Uredbe (EU) 2021/2116, določijo obliko, vsebino, pogostost in rok za zahtevke za predplačila pomoči, ki jih vložijo prosilci za pomoč.


  2.   Države članice določijo dokumente, ki se predložijo kot utemeljitev zahtevkov za predplačila pomoči, vključno z dokumenti, potrebnimi za izračun zneska, do katerega so prosilci upravičeni.“

  ; |
| --- | --- |

(2)

za členom 3 se vstavi naslednji člen 3a:

„Člen 3a

Zahtevki za predplačila pomoči, ki jih vložijo prosilci za pomoč

1.   Države članice, ki se odločijo izplačati predplačila pomoči v skladu s členom 44(3b) Uredbe (EU) 2021/2116, določijo obliko, vsebino, pogostost in rok za zahtevke za predplačila pomoči, ki jih vložijo prosilci za pomoč.

2.   Države članice določijo dokumente, ki se predložijo kot utemeljitev zahtevkov za predplačila pomoči, vključno z dokumenti, potrebnimi za izračun zneska, do katerega so prosilci upravičeni.“

| (3) | člen 4 se spremeni:






  (a) | vstavi se naslednji odstavek:

  „1a.   Prosilci za pomoč vložijo zahtevek za pomoč, tudi kadar je bilo izplačano predplačilo, da zahtevajo povračilo stroškov, ki so nastali pri izvajanju dejavnosti šolske sheme. Zahtevek za pomoč se lahko vloži šele, ko se v celoti izvedejo dejavnosti, na katere se zahtevek za pomoč nanaša.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 4 se spremeni:

(a)

vstavi se naslednji odstavek:

„1a.   Prosilci za pomoč vložijo zahtevek za pomoč, tudi kadar je bilo izplačano predplačilo, da zahtevajo povračilo stroškov, ki so nastali pri izvajanju dejavnosti šolske sheme. Zahtevek za pomoč se lahko vloži šele, ko se v celoti izvedejo dejavnosti, na katere se zahtevek za pomoč nanaša.“

| (b) | vstavi se naslednji odstavek 2a:

  „2a.   Če je bilo predplačilo izplačano, zahtevek za pomoč vključuje informacije o znesku tega predplačila.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

vstavi se naslednji odstavek 2a:

„2a.   Če je bilo predplačilo izplačano, zahtevek za pomoč vključuje informacije o znesku tega predplačila.“

| (c) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Države članice določijo dokumente, ki se predložijo kot utemeljitev zahtevkov za pomoč. Minimalni pogoj je, da so zneski, ki se zahtevajo v zahtevkih za pomoč, utemeljeni z dokumentarnimi dokazili, iz katerih je razvidno:






  (a) | da so bile količine dobavljene ali razdeljene in/ali da so bili materiali ali storitve dobavljeni za namene šolske sheme; ter |
| --- | --- | --- |

(c)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Države članice določijo dokumente, ki se predložijo kot utemeljitev zahtevkov za pomoč. Minimalni pogoj je, da so zneski, ki se zahtevajo v zahtevkih za pomoč, utemeljeni z dokumentarnimi dokazili, iz katerih je razvidno:

(a)

da so bile količine dobavljene ali razdeljene in/ali da so bili materiali ali storitve dobavljeni za namene šolske sheme; ter

| (b) | če država članica uporablja sistem na podlagi stroškov, cena dobavljenih, razdeljenih ali dostavljenih proizvodov, materialov ali storitev, skupaj z računom oziroma potrdilom o plačilu oziroma enakovrednim dokazilom.
  V primeru zahtevkov za pomoč, ki se nanašajo na spremljevalne izobraževalne ukrepe ter spremljanje, vrednotenje in obveščanje javnosti, dokumentarna dokazila vsebujejo tudi finančno razčlenitev po dejavnostih in podrobnosti o povezanih stroških.“ |
| --- | --- |

(b)

če država članica uporablja sistem na podlagi stroškov, cena dobavljenih, razdeljenih ali dostavljenih proizvodov, materialov ali storitev, skupaj z računom oziroma potrdilom o plačilu oziroma enakovrednim dokazilom.

V primeru zahtevkov za pomoč, ki se nanašajo na spremljevalne izobraževalne ukrepe ter spremljanje, vrednotenje in obveščanje javnosti, dokumentarna dokazila vsebujejo tudi finančno razčlenitev po dejavnostih in podrobnosti o povezanih stroških.“

| (4) | člen 5 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 5
  Izplačilo pomoči, vključno s predplačili pomoči

  1.   Pristojni organ izplača predplačila pomoči le ob predložitvi zahtevka v skladu s členom 3a te uredbe in, kadar se zahteva polog varščine iz člena 15b Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/127 (*2), dokumentarnih dokazil o pologu varščine, razen če ima pristojni organ že dokazilo, da je bila varščina položena.


  2.   Pomoč za povračilo stroškov, nastalih pri izvajanju šolske sheme, pristojni organ izplača le ob predložitvi zahtevka skupaj z zahtevanimi dokazili v skladu s členom 4. Pomoč se izplača v treh mesecih od datuma vložitve zahtevka za pomoč, razen če so se začele upravne poizvedbe.
  Če je bilo izplačano predplačilo, je izplačilo pomoči enako razliki med zneskom pomoči, ki jo je treba izplačati, in zneskom izplačanega predplačila.



  (*2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/127 z dne 7. decembra 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta s pravili o plačilnih agencijah in drugih organih, finančnem upravljanju, potrditvi obračunov, varščinah in uporabi eura (UL L 20, 31.1.2022, str. 95).“;" |
| --- | --- |

(4)

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Izplačilo pomoči, vključno s predplačili pomoči

1.   Pristojni organ izplača predplačila pomoči le ob predložitvi zahtevka v skladu s členom 3a te uredbe in, kadar se zahteva polog varščine iz člena 15b Delegirane uredbe Komisije (EU) 2022/127 (*2), dokumentarnih dokazil o pologu varščine, razen če ima pristojni organ že dokazilo, da je bila varščina položena.

2.   Pomoč za povračilo stroškov, nastalih pri izvajanju šolske sheme, pristojni organ izplača le ob predložitvi zahtevka skupaj z zahtevanimi dokazili v skladu s členom 4. Pomoč se izplača v treh mesecih od datuma vložitve zahtevka za pomoč, razen če so se začele upravne poizvedbe.

Če je bilo izplačano predplačilo, je izplačilo pomoči enako razliki med zneskom pomoči, ki jo je treba izplačati, in zneskom izplačanega predplačila.

(*2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/127 z dne 7. decembra 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta s pravili o plačilnih agencijah in drugih organih, finančnem upravljanju, potrditvi obračunov, varščinah in uporabi eura (UL L 20, 31.1.2022, str. 95).“;"

*2

| (5) | v členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

  „2.   Prenosi med dokončnimi dodelitvami v skladu s členom 23a(4), tretji pododstavek, točka (b), Uredbe (EU) št. 1308/2013 se, kadar niso bili izvedeni prenosi med okvirnimi dodelitvami, sporočijo bodisi v zahtevku za pomoč Unije iz člena 3 te uredbe bodisi v uradnem obvestilu iz drugega pododstavka tega odstavka.
  Kadar države članice prenesejo dokončne dodelitve po 31. januarju v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, o tem uradno obvestijo Komisijo do 31. avgusta po zadevnem šolskem letu.“
  ; |
| --- | --- |

(5)

v členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Prenosi med dokončnimi dodelitvami v skladu s členom 23a(4), tretji pododstavek, točka (b), Uredbe (EU) št. 1308/2013 se, kadar niso bili izvedeni prenosi med okvirnimi dodelitvami, sporočijo bodisi v zahtevku za pomoč Unije iz člena 3 te uredbe bodisi v uradnem obvestilu iz drugega pododstavka tega odstavka.

Kadar države članice prenesejo dokončne dodelitve po 31. januarju v skladu s prvim pododstavkom tega odstavka, o tem uradno obvestijo Komisijo do 31. avgusta po zadevnem šolskem letu.“

| (6) | člen 9 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomestita z naslednjim:

  „1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za uskladitev s to uredbo. Ti ukrepi vključujejo sistematične upravne preglede vseh zahtevkov za predplačila pomoči iz člena 3a in zahtevkov za pomoč iz člena 4, in sicer pred izplačilom. Države članice za vsak zahtevek preverijo reprezentativni vzorec spremnih dokumentov, predloženih skupaj z zahtevkom.“
  ; |
| --- | --- | --- |

(6)

člen 9 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za uskladitev s to uredbo. Ti ukrepi vključujejo sistematične upravne preglede vseh zahtevkov za predplačila pomoči iz člena 3a in zahtevkov za pomoč iz člena 4, in sicer pred izplačilom. Države članice za vsak zahtevek preverijo reprezentativni vzorec spremnih dokumentov, predloženih skupaj z zahtevkom.“

| (b) | odstavek 2 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se črta;

| (c) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   V primeru zahtevka za pomoč, ki se nanaša na dobavo in razdeljevanje proizvodov ter spremljevalne izobraževalne ukrepe, se upravni pregledi, opravljeni v zvezi z zahtevki za pomoč iz člena 4, dopolnijo s pregledi na kraju samem v skladu s členom 10.“
  . |
| --- | --- |

(c)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   V primeru zahtevka za pomoč, ki se nanaša na dobavo in razdeljevanje proizvodov ter spremljevalne izobraževalne ukrepe, se upravni pregledi, opravljeni v zvezi z zahtevki za pomoč iz člena 4, dopolnijo s pregledi na kraju samem v skladu s členom 10.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1(2) do (4) in (6) se uporablja za pomoč od šolskega leta 2023/2024 dalje.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. junija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 435, 6.12.2021, str. 187.

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/127 z dne 7. decembra 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta s pravili o plačilnih agencijah in drugih organih, finančnem upravljanju, potrditvi obračunov, varščinah in uporabi eura (UL L 20, 31.1.2022, str. 95).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/39 z dne 3. novembra 2016 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pomočjo Unije za oskrbo izobraževalnih ustanov s sadjem in zelenjavo, bananami ter mlekom (UL L 5, 10.1.2017, str. 1).

4

---

| 14.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/9

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1450

z dne 13. julija 2023

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa (razen iz litega železa) ali jekla (razen iz nerjavnega jekla) s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom več kot 406,4 mm s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) in zlasti člena 11(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

| (1) | Evropska komisija je z izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/804 (2) uvedla protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa (razen iz litega železa) ali jekla (razen iz nerjavnega jekla) s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom več kot 406,4 mm s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: prvotni ukrepi). Za preiskavo, zaradi katere so bili uvedeni prvotni ukrepi, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz prvotna preiskava. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija je z izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/804 (2) uvedla protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa (razen iz litega železa) ali jekla (razen iz nerjavnega jekla) s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom več kot 406,4 mm s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: prvotni ukrepi). Za preiskavo, zaradi katere so bili uvedeni prvotni ukrepi, se v nadaljnjem besedilu uporablja izraz prvotna preiskava.

2

| (2) | Veljavna protidampinška dajatev znaša od 29,2 % do 41,4 % na uvoz izdelkov vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, 45,6 % za nevzorčene sodelujoče družbe in 54,9 % za vse druge družbe iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „Kitajska“). |
| --- | --- |

(2)

Veljavna protidampinška dajatev znaša od 29,2 % do 41,4 % na uvoz izdelkov vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, 45,6 % za nevzorčene sodelujoče družbe in 54,9 % za vse druge družbe iz Ljudske republike Kitajske („LRK“ ali „Kitajska“).

1.2   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov

Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov

| (3) | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnosti ukrepov prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (4) | Zahtevek za pregled je 10. februarja 2022 vložilo Evropsko združenje za jeklene cevi (v nadaljnjem besedilu: vložnik ali ESTA) v imenu industrije Unije, ki proizvaja nekatere brezšivne cevi iz železa (razen iz litega železa) ali jekla (razen iz nerjavnega jekla) s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom več kot 406,4 mm, v smislu člena 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek temelji na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode, povzročene industriji Unije. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek za pregled je 10. februarja 2022 vložilo Evropsko združenje za jeklene cevi (v nadaljnjem besedilu: vložnik ali ESTA) v imenu industrije Unije, ki proizvaja nekatere brezšivne cevi iz železa (razen iz litega železa) ali jekla (razen iz nerjavnega jekla) s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom več kot 406,4 mm, v smislu člena 11(2) osnovne uredbe. Zahtevek temelji na izhodišču, da bi iztek veljavnosti ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode, povzročene industriji Unije.

1.3   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov

Začetek pregleda zaradi izteka ukrepov

| (5) | Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato je 12. maja 2022 na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe začela pregled zaradi izteka ukrepov v zvezi z uvozom nekaterih brezšivnih cevi iz železa (razen iz litega železa) ali jekla (razen iz nerjavnega jekla) s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom več kot 406,4 mm s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevna država) v Unijo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (3) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je po posvetovanju z odborom, ustanovljenim s členom 15(1) osnovne uredbe, ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato je 12. maja 2022 na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe začela pregled zaradi izteka ukrepov v zvezi z uvozom nekaterih brezšivnih cevi iz železa (razen iz litega železa) ali jekla (razen iz nerjavnega jekla) s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom več kot 406,4 mm s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: zadevna država) v Unijo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (3) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku).

Uradnem listu Evropske unije

3

1.4   Pripombe glede začetka preiskave

Pripombe glede začetka preiskave

| (6) | Po objavi obvestila o začetku so sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki postavili vprašanje, ali dejstvo, da nobeden od proizvajalcev Unije, vzorčenih v prvotni preiskavi, ni sodeloval pri zahtevku za ta pregled, pomeni popolno okrevanje zadevnih družb od dampinškega in škodljivega uvoza. |
| --- | --- |

(6)

Po objavi obvestila o začetku so sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki postavili vprašanje, ali dejstvo, da nobeden od proizvajalcev Unije, vzorčenih v prvotni preiskavi, ni sodeloval pri zahtevku za ta pregled, pomeni popolno okrevanje zadevnih družb od dampinškega in škodljivega uvoza.

| (7) | Komisija je najprej ugotovila, da proizvajalci izvozniki niso podvomili v dejstvo, da zahtevek izpolnjuje pogoje iz člena 5(4) osnovne uredbe. Vložilo ga je Evropsko združenje za jeklene cevi, ki predstavlja več kot 25 % celotne proizvodnje Unije, podprli pa so ga proizvajalci Unije, ki predstavljajo več kot 50 % celotne proizvodnje EU. Drugič, proizvajalec Unije Huta Batory je bil vzorčen v obeh preiskavah, in sicer v prvotni preiskavi in v pregledu zaradi izteka ukrepov. Tretjič, družba Valcovni Trub Chomutov AS, drugi vzorčeni proizvajalec v prvotni preiskavi, je podprla zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov, vendar je Komisija ni vključila v vzorec. Nazadnje, drugi dve družbi, ki sta bili vzorčeni v prvotni preiskavi, tj. Arcelor Mittal Tubular Products Roman in Vallourec Deutschland GmbH, sta izstopili s trga Unije ali ga zapuščata. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je najprej ugotovila, da proizvajalci izvozniki niso podvomili v dejstvo, da zahtevek izpolnjuje pogoje iz člena 5(4) osnovne uredbe. Vložilo ga je Evropsko združenje za jeklene cevi, ki predstavlja več kot 25 % celotne proizvodnje Unije, podprli pa so ga proizvajalci Unije, ki predstavljajo več kot 50 % celotne proizvodnje EU. Drugič, proizvajalec Unije Huta Batory je bil vzorčen v obeh preiskavah, in sicer v prvotni preiskavi in v pregledu zaradi izteka ukrepov. Tretjič, družba Valcovni Trub Chomutov AS, drugi vzorčeni proizvajalec v prvotni preiskavi, je podprla zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepov, vendar je Komisija ni vključila v vzorec. Nazadnje, drugi dve družbi, ki sta bili vzorčeni v prvotni preiskavi, tj. Arcelor Mittal Tubular Products Roman in Vallourec Deutschland GmbH, sta izstopili s trga Unije ali ga zapuščata. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (8) | Poleg tega so proizvajalci izvozniki trdili, da se pregled zaradi izteka ukrepov začne, kadar zahtevek zanj vsebuje dovolj dokazov o tem, da bi bila posledica izteka ukrepov verjetno nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode ter da mora biti potrditev verjetnosti podprta z dejanskimi dokazi. V podporo svojim trditvam so poudarili, da kitajski proizvajalci izvozniki nikoli ne bodo vedeli, kakšna je normalna vrednost zaradi različnih metod za uporabo cen v reprezentativni državi. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega so proizvajalci izvozniki trdili, da se pregled zaradi izteka ukrepov začne, kadar zahtevek zanj vsebuje dovolj dokazov o tem, da bi bila posledica izteka ukrepov verjetno nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode ter da mora biti potrditev verjetnosti podprta z dejanskimi dokazi. V podporo svojim trditvam so poudarili, da kitajski proizvajalci izvozniki nikoli ne bodo vedeli, kakšna je normalna vrednost zaradi različnih metod za uporabo cen v reprezentativni državi.

| (9) | Komisija je opozorila, da je preučila točnost in ustreznost predloženih dokazov ter v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek te preiskave. V vsakem primeru proizvajalci izvozniki niso predložili primera nezadostnih dokazov, zato ta trditev ni bila podprta z ustrezno utemeljitvijo. Kar zadeva normalno vrednost, so imeli proizvajalci izvozniki dovolj priložnosti, da preverijo uporabljene metode in normalno vrednost, izračunano v zahtevku. Zato je bila njihova trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je opozorila, da je preučila točnost in ustreznost predloženih dokazov ter v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ugotovila, da obstajajo zadostni dokazi, ki upravičujejo začetek te preiskave. V vsakem primeru proizvajalci izvozniki niso predložili primera nezadostnih dokazov, zato ta trditev ni bila podprta z ustrezno utemeljitvijo. Kar zadeva normalno vrednost, so imeli proizvajalci izvozniki dovolj priložnosti, da preverijo uporabljene metode in normalno vrednost, izračunano v zahtevku. Zato je bila njihova trditev zavrnjena.

| (10) | Poleg tega so proizvajalci izvozniki navedli, da so poslovne dejavnosti proizvajalcev Unije v zvezi z zadevnim izdelkom veliko bolj odvisne od razmer na zunanjih trgih kot od pogojev v Uniji in da poslabšanja izvoza vložnikov od leta 2019 ni mogoče pripisati uvozu s poreklom iz Kitajske. Trdili so tudi, da je bil poleg slabe izvozne učinkovitosti del negativnih razvojnih trendov v Uniji pripisan tudi izbruhu pandemije COVID-19, zlasti leta 2020. Poleg tega so trdili, da so bili stroški proizvodnje na tono ki so znašali od 1 245 EUR do 1 291 EUR in so bili navedeni v zahtevku, znatno nižji od tistih, ki so bili sporočeni v prvotni preiskavi. |
| --- | --- |

(10)

Poleg tega so proizvajalci izvozniki navedli, da so poslovne dejavnosti proizvajalcev Unije v zvezi z zadevnim izdelkom veliko bolj odvisne od razmer na zunanjih trgih kot od pogojev v Uniji in da poslabšanja izvoza vložnikov od leta 2019 ni mogoče pripisati uvozu s poreklom iz Kitajske. Trdili so tudi, da je bil poleg slabe izvozne učinkovitosti del negativnih razvojnih trendov v Uniji pripisan tudi izbruhu pandemije COVID-19, zlasti leta 2020. Poleg tega so trdili, da so bili stroški proizvodnje na tono ki so znašali od 1 245 EUR do 1 291 EUR in so bili navedeni v zahtevku, znatno nižji od tistih, ki so bili sporočeni v prvotni preiskavi.

| (11) | Komisija je opozorila, da je v fazi zahtevka dovolj, da se predložijo dokazi na podlagi informacij, ki so vložniku pod razumnimi pogoji na voljo in ki kažejo, da v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja ali ponovitve škode. Četudi bi bile trditve proizvajalcev izvoznikov, da se gospodarski položaj industrije Unije ni poslabšal zaradi uvoza iz Kitajske, temveč zaradi drugih dejavnikov, pravilne, predloženi argumenti niso postavili pod vprašaj dejstva, da je uvoz iz Kitajske ostal znaten v absolutnem smislu in glede na tržni deležu. Poleg tega je iz dokazov iz zahtevka razvidno, da se bo škoda v primeru izteka ukrepov verjetno ponovila. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je opozorila, da je v fazi zahtevka dovolj, da se predložijo dokazi na podlagi informacij, ki so vložniku pod razumnimi pogoji na voljo in ki kažejo, da v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost nadaljevanja ali ponovitve škode. Četudi bi bile trditve proizvajalcev izvoznikov, da se gospodarski položaj industrije Unije ni poslabšal zaradi uvoza iz Kitajske, temveč zaradi drugih dejavnikov, pravilne, predloženi argumenti niso postavili pod vprašaj dejstva, da je uvoz iz Kitajske ostal znaten v absolutnem smislu in glede na tržni deležu. Poleg tega je iz dokazov iz zahtevka razvidno, da se bo škoda v primeru izteka ukrepov verjetno ponovila. Trditev je bila zato zavrnjena.

| (12) | Proizvajalci izvozniki so trdili tudi, da je družba Tenaris glede na svojo gospodarsko uspešnost pred učinki pandemije in po njih zasedala močan in normalen položaj. V primeru družbe Tubos Reunidos SA je vrednost prodaje ostala na isti ravni v obdobju treh zaporednih let, ki se je začelo leta 2018, od leta 2020 naprej pa se vrednost prodaje povečuje. Zmanjšal se je le izvoz v tretje države, razen na trg ZDA. V podporo svojim trditvam o položaju proizvajalcev EU so predložili dokaze o ambicioznih načrtih obeh družb, da bosta vlagali in razširili ali nadgradili svoje proizvodne obrate v Uniji. |
| --- | --- |

(12)

Proizvajalci izvozniki so trdili tudi, da je družba Tenaris glede na svojo gospodarsko uspešnost pred učinki pandemije in po njih zasedala močan in normalen položaj. V primeru družbe Tubos Reunidos SA je vrednost prodaje ostala na isti ravni v obdobju treh zaporednih let, ki se je začelo leta 2018, od leta 2020 naprej pa se vrednost prodaje povečuje. Zmanjšal se je le izvoz v tretje države, razen na trg ZDA. V podporo svojim trditvam o položaju proizvajalcev EU so predložili dokaze o ambicioznih načrtih obeh družb, da bosta vlagali in razširili ali nadgradili svoje proizvodne obrate v Uniji.

| (13) | Komisija je opozorila, da se kazalniki škode ne analizirajo na ravni posameznih proizvajalcev, temveč na ravni celotne industrije Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 11 zgoraj, je v zvezi s celotno industrijo Unije zahtevek vseboval zadostne dokaze o nadaljevanju ali ponovitvi škode v primeru izteka ukrepov. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je opozorila, da se kazalniki škode ne analizirajo na ravni posameznih proizvajalcev, temveč na ravni celotne industrije Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 11 zgoraj, je v zvezi s celotno industrijo Unije zahtevek vseboval zadostne dokaze o nadaljevanju ali ponovitvi škode v primeru izteka ukrepov. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (14) | Proizvajalci izvozniki so trdili tudi, da se trg Unije sooča s hitrim povečanjem uvoza iz Tajske, kar močno vpliva na učinek izvedenih ukrepov in tržni položaj vložnikov. Poleg tega zaščitni ukrepi zajemajo tudi zadevni izdelek in bodo veljali do 30. junija 2024. |
| --- | --- |

(14)

Proizvajalci izvozniki so trdili tudi, da se trg Unije sooča s hitrim povečanjem uvoza iz Tajske, kar močno vpliva na učinek izvedenih ukrepov in tržni položaj vložnikov. Poleg tega zaščitni ukrepi zajemajo tudi zadevni izdelek in bodo veljali do 30. junija 2024.

| (15) | Komisija je ugotovila, da zadevne strani s svojimi trditvami v zvezi z uvozom iz Tajske niso uspele vzbuditi dvomov o dokazih iz zahtevka v zvezi z nadaljevanjem/ponovitvijo škode. Kar zadeva zaščitne ukrepe, se s protidampinškimi ukrepi obravnavajo drugačne razmere kot z zaščitnimi ukrepi. Poleg tega zaščitni ukrepi za jeklo ne preprečujejo uvedbe protidampinških ukrepov v okviru kvot brez zaščitne dajatve. Trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je ugotovila, da zadevne strani s svojimi trditvami v zvezi z uvozom iz Tajske niso uspele vzbuditi dvomov o dokazih iz zahtevka v zvezi z nadaljevanjem/ponovitvijo škode. Kar zadeva zaščitne ukrepe, se s protidampinškimi ukrepi obravnavajo drugačne razmere kot z zaščitnimi ukrepi. Poleg tega zaščitni ukrepi za jeklo ne preprečujejo uvedbe protidampinških ukrepov v okviru kvot brez zaščitne dajatve. Trditev je bila zato zavrnjena.

1.5   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (16) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2021 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2018 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(16)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2021 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom ali OPP). Proučitev gibanj, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2018 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.6   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (17) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj stopijo v stik z njo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov posebej obvestila vložnika, proizvajalce Unije, sindikate, znane proizvajalce in organe Ljudske republike Kitajske, znane uvoznike, uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj stopijo v stik z njo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov posebej obvestila vložnika, proizvajalce Unije, sindikate, znane proizvajalce in organe Ljudske republike Kitajske, znane uvoznike, uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter jih povabila k sodelovanju.

| (18) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(18)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepov in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

(a)   Vzorčenje

| (19) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

(b)   Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (20) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. in na podlagi geografske porazdelitve vzorca. Ta vzorec je zajemal tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali skoraj 76 % oziroma 67 % celotnega obsega proizvodnje oziroma prodaje znanih proizvajalcev podobnega izdelka v Uniji. Komisija je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe zainteresirane strani povabila k predložitvi pripomb o začasnem vzorcu, vendar ni prejela nobene pripombe. Zato je bil vzorec potrjen. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Komisija je v skladu s členom 17 osnovne uredbe izbrala vzorec na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji, ki ga je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. in na podlagi geografske porazdelitve vzorca. Ta vzorec je zajemal tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali skoraj 76 % oziroma 67 % celotnega obsega proizvodnje oziroma prodaje znanih proizvajalcev podobnega izdelka v Uniji. Komisija je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe zainteresirane strani povabila k predložitvi pripomb o začasnem vzorcu, vendar ni prejela nobene pripombe. Zato je bil vzorec potrjen. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.

(c)   Vzorčenje uvoznikov

| (21) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(21)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku.

| (22) | Zahtevane informacije je predložil le en nepovezan uvoznik, ki se je strinjal z vključitvijo v vzorec. Zaradi minimalnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(22)

Zahtevane informacije je predložil le en nepovezan uvoznik, ki se je strinjal z vključitvijo v vzorec. Zaradi minimalnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

(d)   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v LRK

| (23) | Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili morda zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik. |
| --- | --- |

(23)

Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili morda zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik.

| (24) | Dva proizvajalca izvoznika / dve skupini proizvajalcev izvoznikov iz LRK sta predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno, in je preiskala vse proizvajalce izvoznike, ki so se javili. |
| --- | --- |

(24)

Dva proizvajalca izvoznika / dve skupini proizvajalcev izvoznikov iz LRK sta predložili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Zaradi majhnega števila se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno, in je preiskala vse proizvajalce izvoznike, ki so se javili.

(e)   Vprašalniki in preveritveni obiski

| (25) | Komisija je vladi Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada) poslala vprašalnik o obstoju znatnega izkrivljanja v LRK v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je vladi Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada) poslala vprašalnik o obstoju znatnega izkrivljanja v LRK v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe.

| (26) | Komisija je vprašalnike poslala tudi vzorčenim proizvajalcem Unije, nepovezanim uvoznikom, uporabnikom, združenju proizvajalcev Unije in proizvajalcem izvoznikom. Isti vprašalniki so bili na voljo tudi na spletu (4). |
| --- | --- |

(26)

Komisija je vprašalnike poslala tudi vzorčenim proizvajalcem Unije, nepovezanim uvoznikom, uporabnikom, združenju proizvajalcev Unije in proizvajalcem izvoznikom. Isti vprašalniki so bili na voljo tudi na spletu (4).

4

| (27) | Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od treh vzorčenih proizvajalcev Unije, enega nepovezanega uvoznika, združenja proizvajalcev Unije in dveh proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je prejela izpolnjene vprašalnike od treh vzorčenih proizvajalcev Unije, enega nepovezanega uvoznika, združenja proizvajalcev Unije in dveh proizvajalcev izvoznikov/skupin proizvajalcev izvoznikov.

| (28) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb: | Proizvajalci Unije:







  — | Dalmine S.p.A., Bergamo, Italija, |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga in škode ter interesa Unije. Preveritveni obiski v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

Proizvajalci Unije:

Proizvajalci Unije:

—

Dalmine S.p.A., Bergamo, Italija,

| — | Tubos Reunidos Group S.L.U., Trápaga, Vizcaya, Španija, |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos Group S.L.U., Trápaga, Vizcaya, Španija,

| — | Alchemia S.A., Chorzow, Poljska. |
| --- | --- |

—

Alchemia S.A., Chorzow, Poljska.

| | Združenje proizvajalcev Unije |
| --- | --- |

Združenje proizvajalcev Unije

Združenje proizvajalcev Unije

| (29) | Komisija je opravila tudi preveritveni obisk pri naslednjem združenju:






  — | European Steel Tube Association (Evropsko združenje za jeklene cevi), Pariz, Francija.

  Proizvajalci izvozniki iz LRK |
| --- | --- | --- |

(29)

Komisija je opravila tudi preveritveni obisk pri naslednjem združenju:

—

European Steel Tube Association (Evropsko združenje za jeklene cevi), Pariz, Francija.

Proizvajalci izvozniki iz LRK

Proizvajalci izvozniki iz LRK

| (30) | Komisija zaradi izbruha pandemije COVID-19 in posledičnih ukrepov, sprejetih za obvladovanje izbruha (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o COVID-19) (5), ni mogla opraviti preveritvenih obiskov v prostorih proizvajalcev izvoznikov. Namesto tega je Komisija v skladu z obvestilom o COVID-19 na daljavo navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njene ugotovitve . Komisija je organizirala videokonference z naslednjimi proizvajalci izvozniki/skupino proizvajalcev izvoznikov:






  — | CITIC Pacific Group, |
| --- | --- | --- |

(30)

Komisija zaradi izbruha pandemije COVID-19 in posledičnih ukrepov, sprejetih za obvladovanje izbruha (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o COVID-19) (5), ni mogla opraviti preveritvenih obiskov v prostorih proizvajalcev izvoznikov. Namesto tega je Komisija v skladu z obvestilom o COVID-19 na daljavo navzkrižno preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za njene ugotovitve . Komisija je organizirala videokonference z naslednjimi proizvajalci izvozniki/skupino proizvajalcev izvoznikov:

5

—

CITIC Pacific Group,

| — | Daye Special Steel Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Daye Special Steel Co., Ltd,

| — | Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd, |
| --- | --- |

—

Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd,

| — | Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

1.7   Pripombe po dokončnem razkritju

Pripombe po dokončnem razkritju

| (31) | Sodelujoči proizvajalci izvozniki Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. in Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd so v svojih pripombah po dokončnem razkritju postavili vprašanje o domnevni odsotnosti proizvajalcev Unije, ki so bili vzorčeni v prvotni preiskavi, v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov in o razlogih, zakaj ti proizvajalci Unije niso bili vključeni v vzorec. Poleg tega so opozorili, da družba Huta Batory v tem pregledu zaradi izteka ukrepov ni bila navedena kot eden od vzorčenih proizvajalcev Unije. Navedli so še, da niso mogli oceniti, ali je bila ugotovitev o ponovitvi škode povezana s spremembami vzorca med obema preiskavama. |
| --- | --- |

(31)

Sodelujoči proizvajalci izvozniki Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. in Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd so v svojih pripombah po dokončnem razkritju postavili vprašanje o domnevni odsotnosti proizvajalcev Unije, ki so bili vzorčeni v prvotni preiskavi, v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov in o razlogih, zakaj ti proizvajalci Unije niso bili vključeni v vzorec. Poleg tega so opozorili, da družba Huta Batory v tem pregledu zaradi izteka ukrepov ni bila navedena kot eden od vzorčenih proizvajalcev Unije. Navedli so še, da niso mogli oceniti, ali je bila ugotovitev o ponovitvi škode povezana s spremembami vzorca med obema preiskavama.

| (32) | Komisija je opozorila, da je bila navedena trditev sodelujočih proizvajalcev izvoznikov obravnavana v uvodni izjavi 7. Proizvajalec Unije Huta Batory je bil vzorčen v obeh preiskavah, in sicer v prvotni preiskavi in v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov. To podjetje se zdaj imenuje Alchemia S.A. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je opozorila, da je bila navedena trditev sodelujočih proizvajalcev izvoznikov obravnavana v uvodni izjavi 7. Proizvajalec Unije Huta Batory je bil vzorčen v obeh preiskavah, in sicer v prvotni preiskavi in v preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov. To podjetje se zdaj imenuje Alchemia S.A.

| (33) | Kar zadeva druge družbe, so bili, kakor je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 20, proizvajalci Unije vzorčeni na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji, ki ju je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Ker glede vzorca ni bilo pripomb, je bil potrjen in ugotovljeno je bilo, da je reprezentativen za industrijo Unije. Čeprav se je vzorec med prvotno preiskavo in tem pregledom zaradi izteka ukrepov spremenil, proizvajalci izvozniki niso predložili nobenih dokazov o tem, da vzorec ni bil reprezentativen. Poleg tega Komisija pri ocenjevanju položaja industrije Unije in ponovitve škode svojo analizo opira tudi na makroekonomske kazalnike, ki se nanašajo na vse proizvajalce Unije, vključno s tistimi, ki so bili vzorčeni v prvotni preiskavi. Na podlagi navedenega je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(33)

Kar zadeva druge družbe, so bili, kakor je bilo pojasnjeno v uvodni izjavi 20, proizvajalci Unije vzorčeni na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka v Uniji, ki ju je mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Ker glede vzorca ni bilo pripomb, je bil potrjen in ugotovljeno je bilo, da je reprezentativen za industrijo Unije. Čeprav se je vzorec med prvotno preiskavo in tem pregledom zaradi izteka ukrepov spremenil, proizvajalci izvozniki niso predložili nobenih dokazov o tem, da vzorec ni bil reprezentativen. Poleg tega Komisija pri ocenjevanju položaja industrije Unije in ponovitve škode svojo analizo opira tudi na makroekonomske kazalnike, ki se nanašajo na vse proizvajalce Unije, vključno s tistimi, ki so bili vzorčeni v prvotni preiskavi. Na podlagi navedenega je bila ta trditev zavrnjena.

2.   NADALJNJI POSTOPEK

NADALJNJI POSTOPEK

| (34) | Komisija je 21. aprila 2023 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve. Za vse strani je bil določen rok za predložitev pripomb v zvezi z razkritjem. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je 21. aprila 2023 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve. Za vse strani je bil določen rok za predložitev pripomb v zvezi z razkritjem.

| (35) | Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih ustrezno upoštevala. Stranem, ki so to zahtevale, je bilo odobreno zaslišanje. |
| --- | --- |

(35)

Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih ustrezno upoštevala. Stranem, ki so to zahtevale, je bilo odobreno zaslišanje.

3.   IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

3.1   Izdelek, ki se pregleduje

Izdelek, ki se pregleduje

| (36) | Izdelek, ki se pregleduje, je enak kot v prvotni preiskavi, in sicer nekatere brezšivne cevi iz železa (razen iz litega železa) ali jekla (razen iz nerjavnega jekla) s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom več kot 406,4 mm, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 88 in 7304 59 89 (oznaka TARIC 7304299090) (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje). |
| --- | --- |

(36)

Izdelek, ki se pregleduje, je enak kot v prvotni preiskavi, in sicer nekatere brezšivne cevi iz železa (razen iz litega železa) ali jekla (razen iz nerjavnega jekla) s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom več kot 406,4 mm, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 88 in 7304 59 89 (oznaka TARIC 7304299090) (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje).

| (37) | Nekatere brezšivne cevi iz železa (razen iz litega železa) ali jekla (razen nerjavnega jekla), s krožnim prečnim prerezom, z zunanjim premerom več kot 406,4 mm, se uporabljajo za različne namene, na primer za prevoz nafte, plina, kapljevin in tekočin, v gradbeništvu za pilote, za mehansko uporabo, toplotne cevi ter cevi, znane kot cevi OCTG („oil country tubular goods“), ki se v naftni industriji uporabljajo kot zaščitne cevi. |
| --- | --- |

(37)

Nekatere brezšivne cevi iz železa (razen iz litega železa) ali jekla (razen nerjavnega jekla), s krožnim prečnim prerezom, z zunanjim premerom več kot 406,4 mm, se uporabljajo za različne namene, na primer za prevoz nafte, plina, kapljevin in tekočin, v gradbeništvu za pilote, za mehansko uporabo, toplotne cevi ter cevi, znane kot cevi OCTG („oil country tubular goods“), ki se v naftni industriji uporabljajo kot zaščitne cevi.

3.2   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (38) | Zadevni izdelek v tej preiskavi je izdelek, ki se pregleduje, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. |
| --- | --- |

(38)

Zadevni izdelek v tej preiskavi je izdelek, ki se pregleduje, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

3.3   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (39) | Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov, imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:






  — | zadevni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(39)

Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in potrjeno v tej preiskavi v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepov, imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:

—

zadevni izdelek,

| — | izdelek, ki se pregleduje ter ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, in |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se pregleduje ter ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, in

| — | izdelek, ki se pregleduje in ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se pregleduje in ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (40) | Torej se ti izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke. |
| --- | --- |

(40)

Torej se ti izdelki v smislu člena 1(4) osnovne uredbe štejejo za podobne izdelke.

4.   DAMPING

DAMPING

4.1   Razvoj uvoza po uvedbi ukrepov

Razvoj uvoza po uvedbi ukrepov

| (41) | V obdobju prvotne preiskave (6) so kitajski proizvajalci izvozniki v Unijo izvozili več kot 42 tisoč ton zadevnega izdelka, kar je takrat predstavljalo približno 26-odstotni tržni delež na trgu Unije. |
| --- | --- |

(41)

V obdobju prvotne preiskave (6) so kitajski proizvajalci izvozniki v Unijo izvozili več kot 42 tisoč ton zadevnega izdelka, kar je takrat predstavljalo približno 26-odstotni tržni delež na trgu Unije.

6

| (42) | V sedanji preiskavi so statistični podatki o uvozu zadevnega izdelka, navedeni v podatkovni zbirki Comext in podatkovni zbirki 14(6), za obravnavano obdobje in obdobje preiskave v zvezi s pregledom pokazali obseg uvoza, ki je bil znatno manjši od obsega izvoza, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Komisija je zato menila, da v tem primeru statistični podatki niso zanesljivi in jih ni mogoče uporabiti za določitev obsega uvoza iz LRK in tržnega deleža kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Zato je svoje ugotovitve v zvezi z obsegom uvoza zadevnega izdelka v Unijo in tržnim deležem kitajskih proizvajalcev izvoznikov utemeljila na podlagi preverjenih podatkov sodelujočih proizvajalcev izvoznikov in informacij iz zahtevka za pregled. |
| --- | --- |

(42)

V sedanji preiskavi so statistični podatki o uvozu zadevnega izdelka, navedeni v podatkovni zbirki Comext in podatkovni zbirki 14(6), za obravnavano obdobje in obdobje preiskave v zvezi s pregledom pokazali obseg uvoza, ki je bil znatno manjši od obsega izvoza, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Komisija je zato menila, da v tem primeru statistični podatki niso zanesljivi in jih ni mogoče uporabiti za določitev obsega uvoza iz LRK in tržnega deleža kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Zato je svoje ugotovitve v zvezi z obsegom uvoza zadevnega izdelka v Unijo in tržnim deležem kitajskih proizvajalcev izvoznikov utemeljila na podlagi preverjenih podatkov sodelujočih proizvajalcev izvoznikov in informacij iz zahtevka za pregled.

| (43) | V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so sodelujoči proizvajalci izvozniki v Unijo izvozili okoli 2 900 ton zadevnega izdelka, kar je predstavljalo tržni delež med [2,5–3,5 %] na trgu Unije (glej preglednico 3). |
| --- | --- |

(43)

V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so sodelujoči proizvajalci izvozniki v Unijo izvozili okoli 2 900 ton zadevnega izdelka, kar je predstavljalo tržni delež med [2,5–3,5 %] na trgu Unije (glej preglednico 3).

| (44) | Proizvodnja sodelujočih proizvajalcev izvoznikov je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljala le približno 12 % ocenjene celotne proizvodnje izdelka, ki se pregleduje, v LRK (7). Zato je Komisija menila, da je verjetno, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom celotni obseg izdelkov vseh kitajskih proizvajalcev izvoznikov (ki niso bili vzorčeni in preverjeni v okviru preiskave), ki je bil uvožen v EU, presegel obseg 2 900 ton, ki so ga prijavili sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki, tržni delež kitajskih proizvajalcev izvoznikov pa je po vsej verjetnosti presegel [2,5–3,5 %], kot je navedeno v preglednici 3. |
| --- | --- |

(44)

Proizvodnja sodelujočih proizvajalcev izvoznikov je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljala le približno 12 % ocenjene celotne proizvodnje izdelka, ki se pregleduje, v LRK (7). Zato je Komisija menila, da je verjetno, da je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom celotni obseg izdelkov vseh kitajskih proizvajalcev izvoznikov (ki niso bili vzorčeni in preverjeni v okviru preiskave), ki je bil uvožen v EU, presegel obseg 2 900 ton, ki so ga prijavili sodelujoči kitajski proizvajalci izvozniki, tržni delež kitajskih proizvajalcev izvoznikov pa je po vsej verjetnosti presegel [2,5–3,5 %], kot je navedeno v preglednici 3.

7

| (45) | Komisija je na podlagi tega sklenila, da so kitajski proizvajalci izvozniki v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej izvažali izdelek, ki se pregleduje, v Unijo, čeprav v manjših količinah. |
| --- | --- |

(45)

Komisija je na podlagi tega sklenila, da so kitajski proizvajalci izvozniki v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej izvažali izdelek, ki se pregleduje, v Unijo, čeprav v manjših količinah.

4.2   Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

Postopek za določitev normalne vrednosti na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe

| (46) | Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo ob začetku preiskave in ki naj bi kazali na znatna izkrivljanja v zvezi z LRK v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, je Komisija začela preiskavo na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo ob začetku preiskave in ki naj bi kazali na znatna izkrivljanja v zvezi z LRK v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, je Komisija začela preiskavo na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe.

| (47) | Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnim znatnimi izkrivljanji, je poslala vprašalnik kitajski vladi. Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije. Kitajska vlada ni poslala izpolnjenega vprašalnika niti ni Komisija v roku prejela nobenega dopisa v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe. Komisija je nato kitajsko vlado obvestila, da bo pri ugotavljanju obstoja znatnih izkrivljanj v LRK uporabila razpoložljiva dejstva v smislu člena 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(47)

Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnim znatnimi izkrivljanji, je poslala vprašalnik kitajski vladi. Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije. Kitajska vlada ni poslala izpolnjenega vprašalnika niti ni Komisija v roku prejela nobenega dopisa v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe. Komisija je nato kitajsko vlado obvestila, da bo pri ugotavljanju obstoja znatnih izkrivljanj v LRK uporabila razpoložljiva dejstva v smislu člena 18 osnovne uredbe.

| (48) | Komisija je v točki 5.3.2 obvestila o začetku navedla tudi, da je glede na razpoložljive dokaze začasno izbrala Mehiko kot primerno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da bi določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti. Navedla je tudi, da bo v skladu z merili iz člena 2(6a), prva alinea, osnovne uredbe proučila druge možne primerne države. |
| --- | --- |

(48)

Komisija je v točki 5.3.2 obvestila o začetku navedla tudi, da je glede na razpoložljive dokaze začasno izbrala Mehiko kot primerno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a)(a) osnovne uredbe, da bi določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti. Navedla je tudi, da bo v skladu z merili iz člena 2(6a), prva alinea, osnovne uredbe proučila druge možne primerne države.

| (49) | Komisija je 14. julija 2022 z obvestilom, priloženim dokumentaciji (v nadaljnjem besedilu: „obvestilo o proizvodnih dejavnikih in reprezentativni državi“ ali „obvestilo“), zainteresirane strani obvestila o ustreznih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti. V navedenem obvestilu je predložila seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so surovine, delo in energija, ki se uporabljajo v proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Poleg tega je na podlagi meril, ki vplivajo na izbor neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila možno reprezentativno državo, in sicer Mehiko. Zainteresirane strani je obvestila tudi, da bo prodajne, splošne in upravne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) ter dobiček določila na podlagi razpoložljivih informacij za družbo Tubos de Acero de México S.A. (v nadaljnjem besedilu: Tamsa), tj. proizvajalca v Mehiki. |
| --- | --- |

(49)

Komisija je 14. julija 2022 z obvestilom, priloženim dokumentaciji (v nadaljnjem besedilu: „obvestilo o proizvodnih dejavnikih in reprezentativni državi“ ali „obvestilo“), zainteresirane strani obvestila o ustreznih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti. V navedenem obvestilu je predložila seznam vseh proizvodnih dejavnikov, kot so surovine, delo in energija, ki se uporabljajo v proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Poleg tega je na podlagi meril, ki vplivajo na izbor neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti, opredelila možno reprezentativno državo, in sicer Mehiko. Zainteresirane strani je obvestila tudi, da bo prodajne, splošne in upravne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSA-stroški) ter dobiček določila na podlagi razpoložljivih informacij za družbo Tubos de Acero de México S.A. (v nadaljnjem besedilu: Tamsa), tj. proizvajalca v Mehiki.

4.3   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (50) | V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“. |
| --- | --- |

(50)

V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“.

| (51) | Vendar je v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti,“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“ (upravni, prodajni in splošni stroški se v nadaljnjem besedilu navajajo kot PSA-stroški). |
| --- | --- |

(51)

Vendar je v členu 2(6a)(a) osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti,“ ter „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“ (upravni, prodajni in splošni stroški se v nadaljnjem besedilu navajajo kot PSA-stroški).

| (52) | Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze ter zaradi nesodelovanja kitajske vlade uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna. |
| --- | --- |

(52)

Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze ter zaradi nesodelovanja kitajske vlade uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna.

4.3.1   Obstoj znatnega izkrivljanja

Obstoj znatnega izkrivljanja

| (53) | Komisija je v nedavnih preiskavah v zvezi z jeklarskim sektorjem v LRK (8) ugotovila, da je bilo prisotno znatno izkrivljanje v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(53)

Komisija je v nedavnih preiskavah v zvezi z jeklarskim sektorjem v LRK (8) ugotovila, da je bilo prisotno znatno izkrivljanje v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe.

8

| (54) | Komisija je v navedenih preiskavah ugotovila, da so v LRK prisotni znatni posegi države, posledica tega pa je izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja virov, ki bi bilo v skladu s tržnimi načeli (9). Komisija je sklenila zlasti, da kitajska vlada v jeklarskem sektorju, iz katerega izhaja glavna surovina za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, ohranja znatno stopnjo lastništva v smislu člena 2(6a), točka (b), prva alinea, osnovne uredbe (10) ter da ji prisotnost v podjetjih v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe omogoča, da vpliva na cene in stroške (11). Komisija je nadalje ugotovila, da imajo prisotnost države na finančnih trgih in njeno poseganje vanje ter zagotavljanje surovin in vložkov še dodatni učinek izkrivljanja na trgu. Sistem načrtovanja v LRK na splošno dejansko prispeva k temu, da se viri usmerjajo v sektorje, ki jih je kitajska vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (12). Komisija je sklenila tudi, da kitajsko stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij ne delujeta pravilno v smislu člena 2(6a), točka (b), četrta alinea, osnovne uredbe, kar povzroča izkrivljanje zlasti pri ohranjanju obstoja plačilno nesposobnih podjetij in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK (13). Ugotovila je tudi izkrivljanje stroškov plač v jeklarskem sektorju v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe (14) in izkrivljanje na finančnih trgih v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe, zlasti glede dostopa gospodarskih subjektov do kapitala v LRK (15). |
| --- | --- |

(54)

Komisija je v navedenih preiskavah ugotovila, da so v LRK prisotni znatni posegi države, posledica tega pa je izkrivljanje učinkovitega dodeljevanja virov, ki bi bilo v skladu s tržnimi načeli (9). Komisija je sklenila zlasti, da kitajska vlada v jeklarskem sektorju, iz katerega izhaja glavna surovina za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, ohranja znatno stopnjo lastništva v smislu člena 2(6a), točka (b), prva alinea, osnovne uredbe (10) ter da ji prisotnost v podjetjih v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe omogoča, da vpliva na cene in stroške (11). Komisija je nadalje ugotovila, da imajo prisotnost države na finančnih trgih in njeno poseganje vanje ter zagotavljanje surovin in vložkov še dodatni učinek izkrivljanja na trgu. Sistem načrtovanja v LRK na splošno dejansko prispeva k temu, da se viri usmerjajo v sektorje, ki jih je kitajska vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (12). Komisija je sklenila tudi, da kitajsko stečajno pravo in pravo lastninskih razmerij ne delujeta pravilno v smislu člena 2(6a), točka (b), četrta alinea, osnovne uredbe, kar povzroča izkrivljanje zlasti pri ohranjanju obstoja plačilno nesposobnih podjetij in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK (13). Ugotovila je tudi izkrivljanje stroškov plač v jeklarskem sektorju v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe (14) in izkrivljanje na finančnih trgih v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe, zlasti glede dostopa gospodarskih subjektov do kapitala v LRK (15).

9

10

11

12

13

14

15

| (55) | Komisija je v tej preiskavi, podobno kot v prejšnjih preiskavah v zvezi z jeklarskim sektorjem v LRK, proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstajajo znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov iz dokumentacije, vključno z dokazi iz zahtevka in delovnega dokumenta služb Komisije o znatnih izkrivljanjih v gospodarstvu Ljudske republike Kitajske za namene preiskav trgovinske zaščite (16) (v nadaljnjem besedilu: poročilo), ki temelji na javno dostopnih virih. Navedena analiza je zajemala proučitev znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno in tudi posebnih razmer na trgu v zadevnem sektorju, ki vključuje izdelek, ki se pregleduje. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, pomembnih za potrditev obstoja znatnih izkrivljanj v LRK, kar je bilo ugotovljeno tudi v njenih prejšnjih preiskavah v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(55)

Komisija je v tej preiskavi, podobno kot v prejšnjih preiskavah v zvezi z jeklarskim sektorjem v LRK, proučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, ker obstajajo znatna izkrivljanja v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov iz dokumentacije, vključno z dokazi iz zahtevka in delovnega dokumenta služb Komisije o znatnih izkrivljanjih v gospodarstvu Ljudske republike Kitajske za namene preiskav trgovinske zaščite (16) (v nadaljnjem besedilu: poročilo), ki temelji na javno dostopnih virih. Navedena analiza je zajemala proučitev znatnih poseganj države v gospodarstvo LRK na splošno in tudi posebnih razmer na trgu v zadevnem sektorju, ki vključuje izdelek, ki se pregleduje. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, pomembnih za potrditev obstoja znatnih izkrivljanj v LRK, kar je bilo ugotovljeno tudi v njenih prejšnjih preiskavah v zvezi s tem.

16

| (56) | V zahtevku je bilo navedeno, da na kitajsko gospodarstvo kot celoto v veliki meri vplivajo različna vseobsegajoča posredovanja kitajske vlade ali drugih javnih organov na različnih ravneh upravljanja, zaradi česar domačih cen in stroškov kitajske jeklarske industrije ni mogoče uporabiti v sedanji preiskavi. V podporo svojemu stališču se vložnik v zahtevku sklicuje na nedavne preiskave kitajskega jeklarskega sektorja, ki jih je opravila Komisija (17). |
| --- | --- |

(56)

V zahtevku je bilo navedeno, da na kitajsko gospodarstvo kot celoto v veliki meri vplivajo različna vseobsegajoča posredovanja kitajske vlade ali drugih javnih organov na različnih ravneh upravljanja, zaradi česar domačih cen in stroškov kitajske jeklarske industrije ni mogoče uporabiti v sedanji preiskavi. V podporo svojemu stališču se vložnik v zahtevku sklicuje na nedavne preiskave kitajskega jeklarskega sektorja, ki jih je opravila Komisija (17).

17

| (57) | Natančneje, v zahtevku je bilo poudarjeno, da kitajska vlada na podlagi doktrine o „socialističnem tržnem gospodarstvu“, določene v ustavi LRK, vseprisotnosti Kitajske komunistične partije (KKP) in njenega vpliva na gospodarstvo s pobudami za strateško načrtovanje, kot sta 13. in 14. petletni načrt, posreduje na različne načine, tj. na upravnem, finančnem in regulativnem področju. |
| --- | --- |

(57)

Natančneje, v zahtevku je bilo poudarjeno, da kitajska vlada na podlagi doktrine o „socialističnem tržnem gospodarstvu“, določene v ustavi LRK, vseprisotnosti Kitajske komunistične partije (KKP) in njenega vpliva na gospodarstvo s pobudami za strateško načrtovanje, kot sta 13. in 14. petletni načrt, posreduje na različne načine, tj. na upravnem, finančnem in regulativnem področju.

| (58) | V zahtevku so bili navedeni primeri elementov, ki kažejo na obstoj izkrivljanja, kot je navedeno v členu 2(6a), točka (b), prva do šesta alinea, osnovne uredbe. Vložnik je v sklicih na prejšnje preiskave Komisije v jeklarskem sektorju in na poročilo navedel, da:






  — | splošna ureditev kitajskega gospodarstva ne samo omogoča znatne posege države v gospodarstvo, ampak je država za take posege tudi izrecno pooblaščena. Pojem prevlade javnega lastništva nad zasebnim je prisoten v celotnem pravnem sistemu in posebej poudarjen kot splošno načelo v vseh osrednjih zakonodajnih aktih. Odličen primer je kitajsko stvarno pravo: to se sklicuje na začetno fazo socializma in državi zaupa ohranjanje temeljnega gospodarskega sistema, v katerem ima vodilno vlogo javno lastništvo. Dopuščajo se tudi druge oblike lastništva, pravo pa jim omogoča, da se razvijajo vzporedno z državnim lastništvom; |
| --- | --- | --- |

(58)

V zahtevku so bili navedeni primeri elementov, ki kažejo na obstoj izkrivljanja, kot je navedeno v členu 2(6a), točka (b), prva do šesta alinea, osnovne uredbe. Vložnik je v sklicih na prejšnje preiskave Komisije v jeklarskem sektorju in na poročilo navedel, da:

—

splošna ureditev kitajskega gospodarstva ne samo omogoča znatne posege države v gospodarstvo, ampak je država za take posege tudi izrecno pooblaščena. Pojem prevlade javnega lastništva nad zasebnim je prisoten v celotnem pravnem sistemu in posebej poudarjen kot splošno načelo v vseh osrednjih zakonodajnih aktih. Odličen primer je kitajsko stvarno pravo: to se sklicuje na začetno fazo socializma in državi zaupa ohranjanje temeljnega gospodarskega sistema, v katerem ima vodilno vlogo javno lastništvo. Dopuščajo se tudi druge oblike lastništva, pravo pa jim omogoča, da se razvijajo vzporedno z državnim lastništvom;

| — | kitajska država ni samo dejavno vključena v oblikovanje in nadzor izvajanja splošnih ekonomskih politik v posameznih družbah v državni lasti, ampak tudi uveljavlja svoje pravice do udeležbe pri operativnem odločanju v teh družbah. To se običajno izvaja s kroženjem kadrov med vladnimi organi in podjetji v državni lasti, s prisotnostjo članov partije v izvršnih organih podjetij v državni lasti in partijskih celic v družbah ter oblikovanjem korporacijske strukture v sektorju podjetij v državni lasti. V zameno imajo podjetja v državni lasti poseben status v kitajskem gospodarstvu. Ta status vključuje številne gospodarske koristi, zlasti zaščito pred konkurenco in preferenčni dostop do ustreznih vložkov, vključno s financiranjem. Večji finančni vzvod in produktivnost dela vodita v porast dolga podjetij v državni lasti, kar je posledica nižjih stroškov obresti. To kaže, kako lahko ugodni denarni pogoji lahko privedejo do hitre akumulacije dolga podjetij v državni lasti (18); |
| --- | --- |

—

kitajska država ni samo dejavno vključena v oblikovanje in nadzor izvajanja splošnih ekonomskih politik v posameznih družbah v državni lasti, ampak tudi uveljavlja svoje pravice do udeležbe pri operativnem odločanju v teh družbah. To se običajno izvaja s kroženjem kadrov med vladnimi organi in podjetji v državni lasti, s prisotnostjo članov partije v izvršnih organih podjetij v državni lasti in partijskih celic v družbah ter oblikovanjem korporacijske strukture v sektorju podjetij v državni lasti. V zameno imajo podjetja v državni lasti poseben status v kitajskem gospodarstvu. Ta status vključuje številne gospodarske koristi, zlasti zaščito pred konkurenco in preferenčni dostop do ustreznih vložkov, vključno s financiranjem. Večji finančni vzvod in produktivnost dela vodita v porast dolga podjetij v državni lasti, kar je posledica nižjih stroškov obresti. To kaže, kako lahko ugodni denarni pogoji lahko privedejo do hitre akumulacije dolga podjetij v državni lasti (18);

18

| — | na ravni dodelitve finančnih virov v finančnem sistemu LRK prevladujejo poslovne banke v državni lasti. Te banke se morajo pri oblikovanju in izvajanju svoje posojilne politike usklajevati z vladnimi cilji na področju industrijske politike in ne zgolj ocenjevati ekonomskih prednosti določenega projekta. Enako velja za druge sestavne dele kitajskega finančnega sistema, kot so borzni trgi, trgi obveznic, trgi zasebnega kapitala itd. Poleg tega se stroški izposojanja umetno ohranjajo na nizki ravni, da bi se spodbudila rast naložb, kar je povzročilo čezmerno uporabo kapitalskih naložb z vse nižjo donosnostjo; |
| --- | --- |

—

na ravni dodelitve finančnih virov v finančnem sistemu LRK prevladujejo poslovne banke v državni lasti. Te banke se morajo pri oblikovanju in izvajanju svoje posojilne politike usklajevati z vladnimi cilji na področju industrijske politike in ne zgolj ocenjevati ekonomskih prednosti določenega projekta. Enako velja za druge sestavne dele kitajskega finančnega sistema, kot so borzni trgi, trgi obveznic, trgi zasebnega kapitala itd. Poleg tega se stroški izposojanja umetno ohranjajo na nizki ravni, da bi se spodbudila rast naložb, kar je povzročilo čezmerno uporabo kapitalskih naložb z vse nižjo donosnostjo;

| — | Kitajska vlada jeklarsko industrijo obravnava kot pomemben, bistveni sektor, ki predstavlja nacionalni temelj (19) kitajskega gospodarstva in kot taka je ta industrija (20) še posebej deležna podpore. Poleg tega so od petih kitajskih proizvajalcev jekla, ki so uvrščeni med 10 največjih proizvajalcev jekla na svetu, štiri družbe v državni lasti. Visoka raven poseganja države v jeklarsko industrijo in visok delež podjetij v državni lasti v tem sektorju tudi proizvajalcem jekla v zasebni lasti preprečuje, da bi delovali v skladu s tržnimi razmerami; |
| --- | --- |

—

Kitajska vlada jeklarsko industrijo obravnava kot pomemben, bistveni sektor, ki predstavlja nacionalni temelj (19) kitajskega gospodarstva in kot taka je ta industrija (20) še posebej deležna podpore. Poleg tega so od petih kitajskih proizvajalcev jekla, ki so uvrščeni med 10 največjih proizvajalcev jekla na svetu, štiri družbe v državni lasti. Visoka raven poseganja države v jeklarsko industrijo in visok delež podjetij v državni lasti v tem sektorju tudi proizvajalcem jekla v zasebni lasti preprečuje, da bi delovali v skladu s tržnimi razmerami;

19

20

| — | Kitajski stečajni sistem se zdi neustrezen za uresničitev lastnih glavnih ciljev, na primer za pošteno poravnavo terjatev in dolgov ter za zaščito zakonitih pravic in interesov upnikov in dolžnikov; |
| --- | --- |

—

Kitajski stečajni sistem se zdi neustrezen za uresničitev lastnih glavnih ciljev, na primer za pošteno poravnavo terjatev in dolgov ter za zaščito zakonitih pravic in interesov upnikov in dolžnikov;

| — | Pomanjkljivosti sistema lastninskih pravic so posebej očitne v zvezi z lastništvom zemljišč in pravicami do uporabe zemljišč na Kitajskem. Vsa zemljišča so last kitajske države (kmetijska zemljišča so v skupni lasti, mestna zemljišča pa v lasti države). Za njihovo dodelitev je še vedno pristojna le država (21). |
| --- | --- |

—

Pomanjkljivosti sistema lastninskih pravic so posebej očitne v zvezi z lastništvom zemljišč in pravicami do uporabe zemljišč na Kitajskem. Vsa zemljišča so last kitajske države (kmetijska zemljišča so v skupni lasti, mestna zemljišča pa v lasti države). Za njihovo dodelitev je še vedno pristojna le država (21).

21

| — | Zaposleni in delodajalci ne morejo uveljavljati svojih pravic do kolektivne organizacije, mobilnost pa je omejena s sistemom prijave gospodinjstev, ki omejuje dostop do celotnega nabora socialnovarstvenih in drugih prejemkov. To vodi do izkrivljenih stroškov plač, ker niso posledica običajnih tržnih sil ali pogajanj med podjetji in zaposlenimi. |
| --- | --- |

—

Zaposleni in delodajalci ne morejo uveljavljati svojih pravic do kolektivne organizacije, mobilnost pa je omejena s sistemom prijave gospodinjstev, ki omejuje dostop do celotnega nabora socialnovarstvenih in drugih prejemkov. To vodi do izkrivljenih stroškov plač, ker niso posledica običajnih tržnih sil ali pogajanj med podjetji in zaposlenimi.

| (59) | Kitajska vlada ni predložila pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze v spisu zadeve, vključno s poročilom in dodatnimi dokazi o obstoju znatnih izkrivljanj in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavani zadevi, ki jih je predložil vložnik. |
| --- | --- |

(59)

Kitajska vlada ni predložila pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze v spisu zadeve, vključno s poročilom in dodatnimi dokazi o obstoju znatnih izkrivljanj in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavani zadevi, ki jih je predložil vložnik.

| (60) | Kitajska vlada zlasti v sektorju izdelka, ki se pregleduje, tj. v jeklarskem sektorju, ohranja visoko stopnjo lastništva v smislu člena 2(6a), točka (b), prva alinea, osnovne uredbe. Preiskava je potrdila, da sta dva glavna proizvajalca izdelka, ki se pregleduje, in sicer Daye Special Steel Ltd in Zhejiang Pacific Seamless Tube, v državni lasti. Daye Special Steel Ltd in Zhejiang Pacific Seamless Tube sta hčerinski družbi družbe CITIC Pacific Special Steel. Družba CITIC Pacific Special Steel je eden največjih namenskih proizvajalcev legiranega jekla na Kitajskem (22) in pripada družbi CITIC Limited, ki je podjetje v državni lasti in eden največjih kitajskih konglomeratov (23). Družba CITIC v svojem letnem poročilu za leto 2021 navaja, da je „CITIC zavezan k izvajanju nacionalne strategije, vključno z zeleno preobrazbo in prehodom na nizkoogljično gospodarstvo, da bi izpolnil 14. petletni načrt. Prizadevali si bomo tudi, da bi med podjetji v državni lasti postali pionirji pri prispevanju k našim dvojnim ogljičnim ciljem in postali vzor, ko gre za okoljska, družbena in upravljavska vprašanja na kapitalskem trgu (24).“ |
| --- | --- |

(60)

Kitajska vlada zlasti v sektorju izdelka, ki se pregleduje, tj. v jeklarskem sektorju, ohranja visoko stopnjo lastništva v smislu člena 2(6a), točka (b), prva alinea, osnovne uredbe. Preiskava je potrdila, da sta dva glavna proizvajalca izdelka, ki se pregleduje, in sicer Daye Special Steel Ltd in Zhejiang Pacific Seamless Tube, v državni lasti. Daye Special Steel Ltd in Zhejiang Pacific Seamless Tube sta hčerinski družbi družbe CITIC Pacific Special Steel. Družba CITIC Pacific Special Steel je eden največjih namenskih proizvajalcev legiranega jekla na Kitajskem (22) in pripada družbi CITIC Limited, ki je podjetje v državni lasti in eden največjih kitajskih konglomeratov (23). Družba CITIC v svojem letnem poročilu za leto 2021 navaja, da je „CITIC zavezan k izvajanju nacionalne strategije, vključno z zeleno preobrazbo in prehodom na nizkoogljično gospodarstvo, da bi izpolnil 14. petletni načrt. Prizadevali si bomo tudi, da bi med podjetji v državni lasti postali pionirji pri prispevanju k našim dvojnim ogljičnim ciljem in postali vzor, ko gre za okoljska, družbena in upravljavska vprašanja na kapitalskem trgu (24).“

22

23

24

| (61) | Javna in zasebna podjetja v sektorju jekla so podvržena političnemu nadzoru in navodilom. Najnovejši kitajski dokumenti politike o jeklarskem sektorju potrjujejo pomen, ki ga kitajska vlada še vedno pripisuje sektorju, in namero o posredovanju v sektorju za njegovo oblikovanje v skladu s politikami vlade. To je razvidno iz osnutka usmerjevalnega mnenja ministrstva za industrijo in informacijsko tehnologijo o spodbujanju visokokakovostnega razvoja jeklarske industrije, ki poziva k nadaljnjemu utrjevanju industrijskih temeljev in znatnemu izboljšanju ravni modernizacije industrijske verige (25), ali iz 14. petletnega načrta o razvoju industrije surovin, v skladu s katerim bo sektor „upošteval kombinacijo vodilnega položaja na trgu in spodbud vlade“ ter „razvijal skupino glavnih družb z vodilno vlogo na ekološkem področju in ključno konkurenčnostjo“ (26), pa tudi iz 14. petletnega načrta o razvoju industrije odpadnega jekla, katerega ključni cilji so „nenehno povečevanje deleža uporabe odpadnega jekla, pri čemer bo do konca 14. petletnega načrta celotni delež odpadnega jekla v nacionalni proizvodnji jekla dosegel 30 %“ (27). |
| --- | --- |

(61)

Javna in zasebna podjetja v sektorju jekla so podvržena političnemu nadzoru in navodilom. Najnovejši kitajski dokumenti politike o jeklarskem sektorju potrjujejo pomen, ki ga kitajska vlada še vedno pripisuje sektorju, in namero o posredovanju v sektorju za njegovo oblikovanje v skladu s politikami vlade. To je razvidno iz osnutka usmerjevalnega mnenja ministrstva za industrijo in informacijsko tehnologijo o spodbujanju visokokakovostnega razvoja jeklarske industrije, ki poziva k nadaljnjemu utrjevanju industrijskih temeljev in znatnemu izboljšanju ravni modernizacije industrijske verige (25), ali iz 14. petletnega načrta o razvoju industrije surovin, v skladu s katerim bo sektor „upošteval kombinacijo vodilnega položaja na trgu in spodbud vlade“ ter „razvijal skupino glavnih družb z vodilno vlogo na ekološkem področju in ključno konkurenčnostjo“ (26), pa tudi iz 14. petletnega načrta o razvoju industrije odpadnega jekla, katerega ključni cilji so „nenehno povečevanje deleža uporabe odpadnega jekla, pri čemer bo do konca 14. petletnega načrta celotni delež odpadnega jekla v nacionalni proizvodnji jekla dosegel 30 %“ (27).

25

26

27

| (62) | Podobne primere namere kitajskih organov, da nadzirajo in usmerjajo razvoj sektorja, je mogoče opaziti na ravni provinc, na primer v provinci Hebei, ki načrtuje „neprekinjeno izvajanje skupinskega razvoja organizacij, pospešitev reforme mešanega lastništva podjetij v državni lasti, osredotočenost na spodbujanje medregionalnih združitev in reorganizacije zasebnih železarskih in jeklarskih podjetij ter prizadevanja za vzpostavitev ene ali dveh vrhunskih velikih skupin, treh do petih velikih skupin z domačim vplivom kot podporo“ in „nadaljnje širjenje kanalov za recikliranje in krožnost odpadnega jekla ter krepitev pregleda in razvrstitve odpadnega jekla“ (28). Poleg tega je v načrtu za jeklarski sektor za provinco Hebei navedeno: „Prizadevati si za strukturno prilagajanje in poudarjati diverzifikacijo proizvodov. Neutrudno moramo spodbujati strukturno prilagoditev in optimizacijo razporeditve železne in jeklarske industrije, spodbujati konsolidacijo, reorganizacijo, preoblikovanje in nadgradnjo podjetij ter celovito spodbujati razvoj železarske in jeklarske industrije v korist velikih podjetij, posodobitev tehnične opreme, diverzifikacijo proizvodnih procesov in izdelkov nižje v prodajni verigi.“ |
| --- | --- |

(62)

Podobne primere namere kitajskih organov, da nadzirajo in usmerjajo razvoj sektorja, je mogoče opaziti na ravni provinc, na primer v provinci Hebei, ki načrtuje „neprekinjeno izvajanje skupinskega razvoja organizacij, pospešitev reforme mešanega lastništva podjetij v državni lasti, osredotočenost na spodbujanje medregionalnih združitev in reorganizacije zasebnih železarskih in jeklarskih podjetij ter prizadevanja za vzpostavitev ene ali dveh vrhunskih velikih skupin, treh do petih velikih skupin z domačim vplivom kot podporo“ in „nadaljnje širjenje kanalov za recikliranje in krožnost odpadnega jekla ter krepitev pregleda in razvrstitve odpadnega jekla“ (28). Poleg tega je v načrtu za jeklarski sektor za provinco Hebei navedeno: „Prizadevati si za strukturno prilagajanje in poudarjati diverzifikacijo proizvodov. Neutrudno moramo spodbujati strukturno prilagoditev in optimizacijo razporeditve železne in jeklarske industrije, spodbujati konsolidacijo, reorganizacijo, preoblikovanje in nadgradnjo podjetij ter celovito spodbujati razvoj železarske in jeklarske industrije v korist velikih podjetij, posodobitev tehnične opreme, diverzifikacijo proizvodnih procesov in izdelkov nižje v prodajni verigi.“

28

| (63) | Podobno je v izvedbenem načrtu za preoblikovanje in nadgradnjo jeklarske industrije v provinci Henan v okviru 14. petletnega načrta predvidena „izgradnja značilnih jeklarskih proizvodnih baz [...], izgradnja šestih značilnih jeklarskih proizvodnih baz v Anyangu, Jiyuanu, Pingdingshanu, Xinyangu, Shangqiuju, Zhoukouju itd. ter okrepitev obsega, intenzivnosti, in specializiranosti industrije. Med temi proizvodnimi bazami bo do leta 2025 v Anyangu zmogljivost proizvodnje surovega železa omejena, da bo ostala pod 14 milijoni ton, zmogljivost proizvodnje surovega jekla pa bo omejena na 15 milijonov ton“ (29). |
| --- | --- |

(63)

Podobno je v izvedbenem načrtu za preoblikovanje in nadgradnjo jeklarske industrije v provinci Henan v okviru 14. petletnega načrta predvidena „izgradnja značilnih jeklarskih proizvodnih baz [...], izgradnja šestih značilnih jeklarskih proizvodnih baz v Anyangu, Jiyuanu, Pingdingshanu, Xinyangu, Shangqiuju, Zhoukouju itd. ter okrepitev obsega, intenzivnosti, in specializiranosti industrije. Med temi proizvodnimi bazami bo do leta 2025 v Anyangu zmogljivost proizvodnje surovega železa omejena, da bo ostala pod 14 milijoni ton, zmogljivost proizvodnje surovega jekla pa bo omejena na 15 milijonov ton“ (29).

29

| (64) | Nadaljnji cilji industrijske politike so razvidni tudi iz načrtovalnih dokumentov drugih provinc, kot so Jiangsu (30), Shandong (31), Shanxi (32), Liaoning Dalian (33) ali Zhejiang (34). |
| --- | --- |

(64)

Nadaljnji cilji industrijske politike so razvidni tudi iz načrtovalnih dokumentov drugih provinc, kot so Jiangsu (30), Shandong (31), Shanxi (32), Liaoning Dalian (33) ali Zhejiang (34).

30

31

32

33

34

| (65) | Kar zadeva to, da lahko kitajska vlada zaradi svoje prisotnosti v podjetjih vpliva na cene in stroške v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe, ni bilo mogoče sistematično ugotoviti obstoja osebnih povezav med proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, in KKP. Vendar je za izdelek, ki se pregleduje, na voljo nekaj posebnih primerov. |
| --- | --- |

(65)

Kar zadeva to, da lahko kitajska vlada zaradi svoje prisotnosti v podjetjih vpliva na cene in stroške v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe, ni bilo mogoče sistematično ugotoviti obstoja osebnih povezav med proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, in KKP. Vendar je za izdelek, ki se pregleduje, na voljo nekaj posebnih primerov.

| (66) | Predsednik upravnega odbora družbe CITIC Pacific Special Steel je na primer sekretar partijskega odbora (35). Poleg tega je predsednik nadzornega odbora družbe CITIC Pacific Special Steel namestnik sekretarja partijskega odbora (36). |
| --- | --- |

(66)

Predsednik upravnega odbora družbe CITIC Pacific Special Steel je na primer sekretar partijskega odbora (35). Poleg tega je predsednik nadzornega odbora družbe CITIC Pacific Special Steel namestnik sekretarja partijskega odbora (36).

35

36

| (67) | Poleg tega so v sektorju izdelka, ki se pregleduje, vzpostavljene diskriminatorne politike, ki koristijo domačim proizvajalcem ali kako drugače vplivajo na trg v smislu člena 2(6a), točka (b), tretja alinea, osnovne uredbe. V preiskavi so bili opredeljeni drugi dokumenti, ki kažejo, da ima zadevna industrija koristi od vladnih smernic in poseganja v sektor jekla, saj izdelek, ki se pregleduje, predstavlja enega od njegovih podsektorjev. |
| --- | --- |

(67)

Poleg tega so v sektorju izdelka, ki se pregleduje, vzpostavljene diskriminatorne politike, ki koristijo domačim proizvajalcem ali kako drugače vplivajo na trg v smislu člena 2(6a), točka (b), tretja alinea, osnovne uredbe. V preiskavi so bili opredeljeni drugi dokumenti, ki kažejo, da ima zadevna industrija koristi od vladnih smernic in poseganja v sektor jekla, saj izdelek, ki se pregleduje, predstavlja enega od njegovih podsektorjev.

| (68) | Kitajska vlada jeklarsko industrijo še vedno obravnava kot ključno (37). To je potrjeno v številnih načrtih, direktivah in drugih dokumentih o jeklu, izdanih na nacionalni, regionalni in občinski ravni. Kitajska vlada je na podlagi 14. petletnega načrta predvidela preoblikovanje in nadgradnjo ter optimizacijo in strukturno prilagoditev jeklarske industrije (38). Podobno je v 14. petletnem načrtu za razvoj industrije surovin, ki se uporablja tudi za jeklarsko industrijo, ta sektor označen kot „temelj realnega gospodarstva“ in „ključno področje, ki predstavlja mednarodno konkurenčno prednost Kitajske“, pri čemer načrt vključuje številne cilje in delovne metode, ki bodo spodbujali razvoj sektorja jekla v obdobju 2021–2025, kot sta tehnološka nadgradnja, izboljšanje strukture sektorja (tudi z nadaljnjo koncentracijo družb) ali digitalna preobrazba (39). |
| --- | --- |

(68)

Kitajska vlada jeklarsko industrijo še vedno obravnava kot ključno (37). To je potrjeno v številnih načrtih, direktivah in drugih dokumentih o jeklu, izdanih na nacionalni, regionalni in občinski ravni. Kitajska vlada je na podlagi 14. petletnega načrta predvidela preoblikovanje in nadgradnjo ter optimizacijo in strukturno prilagoditev jeklarske industrije (38). Podobno je v 14. petletnem načrtu za razvoj industrije surovin, ki se uporablja tudi za jeklarsko industrijo, ta sektor označen kot „temelj realnega gospodarstva“ in „ključno področje, ki predstavlja mednarodno konkurenčno prednost Kitajske“, pri čemer načrt vključuje številne cilje in delovne metode, ki bodo spodbujali razvoj sektorja jekla v obdobju 2021–2025, kot sta tehnološka nadgradnja, izboljšanje strukture sektorja (tudi z nadaljnjo koncentracijo družb) ali digitalna preobrazba (39).

37

38

39

| (69) | Železova ruda je pomembna surovina za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Železova ruda je omenjena tudi v 14. petletnem načrtu za razvoj industrije surovin, v katerem država načrtuje „racionalen razvoj domačih mineralnih virov. Okrepiti je treba raziskovanje železove rude [...], izvajati preferenčne davčne politike ter spodbujati uvajanje napredne tehnologije in opreme za zmanjšanje nastajanja trdnih rudarskih odpadkov“ (40). V provincah, kot je Hebei, organi za ta sektor načrtujejo „subvencije v obliki popusta pri naložbah v nove projekte; preučevanje in usmerjanje finančnih institucij, da bodo železarskim in jeklarskim podjetjem zagotavljale posojila z nizkimi obrestmi za prehod na nove panoge, hkrati pa bo vlada zagotavljala subvencije v obliki popustov“ (41). Skratka, kitajska vlada je sprejela ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike v podporo spodbujanim industrijam, vključno s proizvodnjo glavnih surovin za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Taki ukrepi preprečujejo nemoteno delovanje tržnih sil. |
| --- | --- |

(69)

Železova ruda je pomembna surovina za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Železova ruda je omenjena tudi v 14. petletnem načrtu za razvoj industrije surovin, v katerem država načrtuje „racionalen razvoj domačih mineralnih virov. Okrepiti je treba raziskovanje železove rude [...], izvajati preferenčne davčne politike ter spodbujati uvajanje napredne tehnologije in opreme za zmanjšanje nastajanja trdnih rudarskih odpadkov“ (40). V provincah, kot je Hebei, organi za ta sektor načrtujejo „subvencije v obliki popusta pri naložbah v nove projekte; preučevanje in usmerjanje finančnih institucij, da bodo železarskim in jeklarskim podjetjem zagotavljale posojila z nizkimi obrestmi za prehod na nove panoge, hkrati pa bo vlada zagotavljala subvencije v obliki popustov“ (41). Skratka, kitajska vlada je sprejela ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike v podporo spodbujanim industrijam, vključno s proizvodnjo glavnih surovin za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Taki ukrepi preprečujejo nemoteno delovanje tržnih sil.

40

41

| (70) | Na izdelek, ki se pregleduje, vpliva tudi izkrivljanje stroškov plač v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe, kot je prav tako navedeno tudi v uvodni izjavi 58. Navedena izkrivljanja vplivajo na sektor neposredno (pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, ali glavnih vložkih) in posredno (pri dostopu do vložkov družb, za katere velja isti sistem dela v LRK) (42). |
| --- | --- |

(70)

Na izdelek, ki se pregleduje, vpliva tudi izkrivljanje stroškov plač v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe, kot je prav tako navedeno tudi v uvodni izjavi 58. Navedena izkrivljanja vplivajo na sektor neposredno (pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, ali glavnih vložkih) in posredno (pri dostopu do vložkov družb, za katere velja isti sistem dela v LRK) (42).

42

| (71) | Poleg tega v tej preiskavi ni bil predložen noben dokaz, da poseganje države v finančni sistem v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe ne vpliva na sektor izdelka, ki se pregleduje, kot je navedeno tudi v uvodni izjavi 58. Zato znatno poseganje države v finančni sistem močno vpliva na tržne razmere na vseh ravneh. |
| --- | --- |

(71)

Poleg tega v tej preiskavi ni bil predložen noben dokaz, da poseganje države v finančni sistem v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe ne vpliva na sektor izdelka, ki se pregleduje, kot je navedeno tudi v uvodni izjavi 58. Zato znatno poseganje države v finančni sistem močno vpliva na tržne razmere na vseh ravneh.

| (72) | Komisija nazadnje opozarja, da so za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, potrebni številni vložki. Ko proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, kupijo/sklenejo pogodbo o nakupu za te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istemu zgoraj navedenemu sistemskemu izkrivljanju. Dobavitelji vložkov na primer zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanjem. Lahko si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodeljevanju kapitala. Poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih. |
| --- | --- |

(72)

Komisija nazadnje opozarja, da so za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, potrebni številni vložki. Ko proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, kupijo/sklenejo pogodbo o nakupu za te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot njihovi stroški), očitno izpostavljene istemu zgoraj navedenemu sistemskemu izkrivljanju. Dobavitelji vložkov na primer zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanjem. Lahko si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodeljevanju kapitala. Poleg tega zanje velja sistem načrtovanja, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih.

| (73) | Posledica tega je, da domače prodajne cene izdelka, ki se pregleduje, niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, izkrivljanja pa vplivajo tudi na vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje njihovih cen, kot je opisano v delih I in II poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je sam po sebi proizveden v LRK, z združevanjem različnih proizvodnih dejavnikov izpostavljen znatnim izkrivljanjem. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje. |
| --- | --- |

(73)

Posledica tega je, da domače prodajne cene izdelka, ki se pregleduje, niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, izkrivljanja pa vplivajo tudi na vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje njihovih cen, kot je opisano v delih I in II poročila. Opisana poseganja države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami so dejansko prisotna po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je sam po sebi proizveden v LRK, z združevanjem različnih proizvodnih dejavnikov izpostavljen znatnim izkrivljanjem. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje.

| (74) | Razpoložljivi dokazi so torej pokazali, da cene ali stroški izdelka, ki se pregleduje, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na tej podlagi in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru za določitev normalne vrednosti ni ustrezno uporabiti domačih cen in stroškov. Komisija je zato normalno vrednost konstruirala izključno na podlagi proizvodnih in prodajnih stroškov, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih proizvodnih in prodajnih stroškov v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, kot je opisano v naslednjem oddelku. |
| --- | --- |

(74)

Razpoložljivi dokazi so torej pokazali, da cene ali stroški izdelka, ki se pregleduje, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na tej podlagi in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru za določitev normalne vrednosti ni ustrezno uporabiti domačih cen in stroškov. Komisija je zato normalno vrednost konstruirala izključno na podlagi proizvodnih in prodajnih stroškov, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih proizvodnih in prodajnih stroškov v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, kot je opisano v naslednjem oddelku.

| (75) | Kitajska vlada v tej preiskavi ni predložila nobenih dokazov ali protiargumentov. |
| --- | --- |

(75)

Kitajska vlada v tej preiskavi ni predložila nobenih dokazov ali protiargumentov.

4.4   Reprezentativna država

Reprezentativna država

4.4.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (76) | Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe:






  — | stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo glede na podatkovno zbirko Svetovne banke podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot LRK (43), |
| --- | --- | --- |

(76)

Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe:

—

stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo glede na podatkovno zbirko Svetovne banke podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot LRK (43),

43

| — | proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v navedeni državi (44), |
| --- | --- |

—

proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v navedeni državi (44),

44

| — | razpoložljivosti ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi, |
| --- | --- |

—

razpoložljivosti ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi,

| — | če je možnih reprezentativnih držav več, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to primerno. |
| --- | --- |

—

če je možnih reprezentativnih držav več, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to primerno.

| (77) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 49, je Komisija izdala obvestilo o virih za določitev normalne vrednosti. V tem obvestilu so opisana dejstva in dokazi, na katerih temeljijo ustrezna merila. Z njim so bile zainteresirane strani obveščene tudi o nameri Komisije, da bo Mehiko obravnavala kot primerno reprezentativno državo v tem primeru, če bo potrjen obstoj znatnega izkrivljanja na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(77)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 49, je Komisija izdala obvestilo o virih za določitev normalne vrednosti. V tem obvestilu so opisana dejstva in dokazi, na katerih temeljijo ustrezna merila. Z njim so bile zainteresirane strani obveščene tudi o nameri Komisije, da bo Mehiko obravnavala kot primerno reprezentativno državo v tem primeru, če bo potrjen obstoj znatnega izkrivljanja na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe.

4.4.2   Stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji LRK, in proizvodnja izdelka, ki se pregleduje

Stopnja gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji LRK, in proizvodnja izdelka, ki se pregleduje

| (78) | V obvestilu je Komisija opredelila 55 držav, ki imajo glede na podatke Svetovne banke podobno stopnjo gospodarskega razvoja kot LRK, tj. Svetovna banka vse te države na podlagi bruto nacionalnega dohodka uvršča med države z višjim srednjim dohodkom (45). |
| --- | --- |

(78)

V obvestilu je Komisija opredelila 55 držav, ki imajo glede na podatke Svetovne banke podobno stopnjo gospodarskega razvoja kot LRK, tj. Svetovna banka vse te države na podlagi bruto nacionalnega dohodka uvršča med države z višjim srednjim dohodkom (45).

45

| (79) | Glede na informacije, ki so na voljo Komisiji, se izdelek, ki se pregleduje, proizvaja v sedmih državah. To so Kanada, Japonska, Mehika, Ruska federacija, Saudova Arabija, Južna Koreja in ZDA. Samo dve izmed teh sedmih držav spadata med 55 držav, za katere Svetovna banka meni, da imajo podoben bruto nacionalni dohodek kot Ljudska republika Kitajska, tj. spadata v skupino z višjim srednjim dohodkom. To sta Mehika in Ruska federacija. |
| --- | --- |

(79)

Glede na informacije, ki so na voljo Komisiji, se izdelek, ki se pregleduje, proizvaja v sedmih državah. To so Kanada, Japonska, Mehika, Ruska federacija, Saudova Arabija, Južna Koreja in ZDA. Samo dve izmed teh sedmih držav spadata med 55 držav, za katere Svetovna banka meni, da imajo podoben bruto nacionalni dohodek kot Ljudska republika Kitajska, tj. spadata v skupino z višjim srednjim dohodkom. To sta Mehika in Ruska federacija.

| (80) | Komisija je nadalje ocenila obstoj izkrivljanja trga zaradi izvoznih in/ali uvoznih omejitev za izdelek, ki se pregleduje, in za surovine, in sicer tiste, ki predstavljajo najpomembnejše postavke proizvodnih stroškov pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Ugotovila je, da v Ruski federaciji veljajo trgovinske omejitve za odpadno jeklo, električno energijo in plin, ki so pomembni proizvodni dejavniki pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Glede na trgovinske omejitve v Ruski federaciji je Komisija menila, da Ruske federacije ni mogoče šteti za primerno reprezentativno državo. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je nadalje ocenila obstoj izkrivljanja trga zaradi izvoznih in/ali uvoznih omejitev za izdelek, ki se pregleduje, in za surovine, in sicer tiste, ki predstavljajo najpomembnejše postavke proizvodnih stroškov pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Ugotovila je, da v Ruski federaciji veljajo trgovinske omejitve za odpadno jeklo, električno energijo in plin, ki so pomembni proizvodni dejavniki pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Glede na trgovinske omejitve v Ruski federaciji je Komisija menila, da Ruske federacije ni mogoče šteti za primerno reprezentativno državo.

| (81) | Za Mehiko take omejitve niso bile ugotovljene. Mehika ima enako stopnjo gospodarskega razvoja kot Ljudska republika Kitajska, prav tako niso bile ugotovljene omejitve glede proizvodnih dejavnikov ali izdelka, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(81)

Za Mehiko take omejitve niso bile ugotovljene. Mehika ima enako stopnjo gospodarskega razvoja kot Ljudska republika Kitajska, prav tako niso bile ugotovljene omejitve glede proizvodnih dejavnikov ali izdelka, ki se pregleduje.

| (82) | Po začetku preiskave sta proizvajalca izvoznika Daye Special Steel Co., Ltd in Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd trdila, da Mehika morda ne izpolnjuje v celoti meril za ustrezno tretjo državo iz naslednjih razlogov: prvič, zdi se, da se proizvodni proces razlikuje od tistega, ki ga uporabljajo kitajski proizvajalci izvozniki; in drugič, nabor izdelkov, ki jih proizvajajo mehiški proizvajalci, se zdi veliko ožji (ali manj raznolik) od izdelkov, ki jih proizvajajo in izvažajo kitajski proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(82)

Po začetku preiskave sta proizvajalca izvoznika Daye Special Steel Co., Ltd in Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd trdila, da Mehika morda ne izpolnjuje v celoti meril za ustrezno tretjo državo iz naslednjih razlogov: prvič, zdi se, da se proizvodni proces razlikuje od tistega, ki ga uporabljajo kitajski proizvajalci izvozniki; in drugič, nabor izdelkov, ki jih proizvajajo mehiški proizvajalci, se zdi veliko ožji (ali manj raznolik) od izdelkov, ki jih proizvajajo in izvažajo kitajski proizvajalci izvozniki.

| (83) | Razen te splošne trditve navedbe proizvajalcev izvoznikov niso vsebovale nobenih konkretnih dokazov o tem, zakaj sta proizvodni proces in obseg izdelka, ki se pregleduje, pri proizvajalcih v Mehiki in v LRK različna in kakšen naj bi bil učinek tega na proizvodne dejavnike. Komisija je zato to trditev zavrnila. Druge pripombe niso bile predložene. |
| --- | --- |

(83)

Razen te splošne trditve navedbe proizvajalcev izvoznikov niso vsebovale nobenih konkretnih dokazov o tem, zakaj sta proizvodni proces in obseg izdelka, ki se pregleduje, pri proizvajalcih v Mehiki in v LRK različna in kakšen naj bi bil učinek tega na proizvodne dejavnike. Komisija je zato to trditev zavrnila. Druge pripombe niso bile predložene.

4.4.3   Razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

Razpoložljivost ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi

| (84) | Komisija je analizirala uvoz glavnih proizvodnih dejavnikov v Mehiko. Analiza podatkov o uvozu je pokazala, da se proizvodni dejavniki, ki se uporabljajo za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, v Mehiko uvažajo v zadostnih količinah, da predstavljajo ustrezno referenčno vrednost, in da na ta uvoz ni vplival uvoz iz LRK ali katere koli države iz Priloge I k Uredbi (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta (46). |
| --- | --- |

(84)

Komisija je analizirala uvoz glavnih proizvodnih dejavnikov v Mehiko. Analiza podatkov o uvozu je pokazala, da se proizvodni dejavniki, ki se uporabljajo za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, v Mehiko uvažajo v zadostnih količinah, da predstavljajo ustrezno referenčno vrednost, in da na ta uvoz ni vplival uvoz iz LRK ali katere koli države iz Priloge I k Uredbi (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta (46).

46

| (85) | Komisija je opredelila tudi družbo Tamsa, katere nedavni finančni podatki za določitev režijskih stroškov proizvodnje, PSA-stroškov in dobička so na voljo na podlagi finančnih podatkov družbe Tenaris Group (glej oddelek 4.7.5). |
| --- | --- |

(85)

Komisija je opredelila tudi družbo Tamsa, katere nedavni finančni podatki za določitev režijskih stroškov proizvodnje, PSA-stroškov in dobička so na voljo na podlagi finančnih podatkov družbe Tenaris Group (glej oddelek 4.7.5).

| (86) | Komisija je glede na navedeno zainteresirane strani obvestila, da namerava v skladu s členom 2(6a), točka (a), prva alinea, osnovne uredbe uporabiti Mehiko kot primerno reprezentativno državo in družbo Tamsa, da bi pridobila neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti za izračun normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(86)

Komisija je glede na navedeno zainteresirane strani obvestila, da namerava v skladu s členom 2(6a), točka (a), prva alinea, osnovne uredbe uporabiti Mehiko kot primerno reprezentativno državo in družbo Tamsa, da bi pridobila neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti za izračun normalne vrednosti.

| (87) | Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo pripombe o primernosti Mehike kot reprezentativne države ter družbe Tamsa kot proizvajalca izdelka, ki se pregleduje, v reprezentativni državi. |
| --- | --- |

(87)

Zainteresirane strani so bile pozvane, naj predložijo pripombe o primernosti Mehike kot reprezentativne države ter družbe Tamsa kot proizvajalca izdelka, ki se pregleduje, v reprezentativni državi.

| (88) | Razen pripomb, ki so podrobno opisane v uvodni izjavi 82, Komisija ni prejela nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(88)

Razen pripomb, ki so podrobno opisane v uvodni izjavi 82, Komisija ni prejela nobenih pripomb.

4.5   Raven socialne zaščite in varstva okolja

Raven socialne zaščite in varstva okolja

| (89) | Ker je bilo na podlagi vseh navedenih elementov ugotovljeno, da je Mehika edina razpoložljiva primerna reprezentativna država, ni bilo treba oceniti ravni socialne zaščite in varstva okolja v skladu z zadnjim stavkom člena 2(6a), točka (a), prva alinea, osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(89)

Ker je bilo na podlagi vseh navedenih elementov ugotovljeno, da je Mehika edina razpoložljiva primerna reprezentativna država, ni bilo treba oceniti ravni socialne zaščite in varstva okolja v skladu z zadnjim stavkom člena 2(6a), točka (a), prva alinea, osnovne uredbe.

4.6   Sklep

Sklep

| (90) | Glede na zgornjo analizo Mehika izpolnjuje merila iz prve alinee člena 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, da se lahko šteje za primerno reprezentativno državo. |
| --- | --- |

(90)

Glede na zgornjo analizo Mehika izpolnjuje merila iz prve alinee člena 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, da se lahko šteje za primerno reprezentativno državo.

4.7   Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

| (91) | Komisija je v obvestilu z dne 2. oktobra 2019 navedla proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delovna sila, ki jih proizvajalci izvozniki uporabljajo pri proizvodnji izdelka v preiskavi, ter zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe in javno dostopne informacije o neizkrivljenih vrednostih za vsak proizvodni dejavnik, omenjen v navedenem obvestilu. |
| --- | --- |

(91)

Komisija je v obvestilu z dne 2. oktobra 2019 navedla proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delovna sila, ki jih proizvajalci izvozniki uporabljajo pri proizvodnji izdelka v preiskavi, ter zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe in javno dostopne informacije o neizkrivljenih vrednostih za vsak proizvodni dejavnik, omenjen v navedenem obvestilu.

| (92) | Navedla je tudi, da bo za računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe uporabila podatkovno zbirko GTA (47), da bi opredelila neizkrivljene stroške večine proizvodnih dejavnikov, zlasti surovin. |
| --- | --- |

(92)

Navedla je tudi, da bo za računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe uporabila podatkovno zbirko GTA (47), da bi opredelila neizkrivljene stroške večine proizvodnih dejavnikov, zlasti surovin.

47

| (93) | Ob upoštevanju vseh informacij na podlagi zahtevka in naknadnih informacij, ki so jih predložili vložnik / zainteresirane strani ter ki so bile zbrane med preveritvenimi obiski, so bili za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in njihovi viri:

  Preglednica 1


  Proizvodni dejavniki in vir informacij










  Surovine | Oznake blaga v Mehiki | Vrednost | Enote | Vir informacij |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gredice (polizdelki iz železa ali nelegiranega jekla, ki vsebujejo 0,25 mas. % ogljika) | 720720 | 4,72 | CNY/kg | GTA |
| Voda | 22019001
  22019090 | 2,01 | CNY/l | GTA |
| Dušik | 280430 | 1,14 | CNY/kg | GTA |
| |
| Delo |
| Delo | n. r. | 17,21 | CNY/uro | Mednarodna organizacija dela (MOD) |
| Energija |
| Električna energija | n. r. | 1,09 | CNY/kWh | GlobalPetrolPrices.com |
| Plin | [n. r.] | 0,12 | CNY/m3 | CRE („Comisión Reguladora de Energía“) |
| Stranski proizvod/odpadek |
| Odpadno jeklo | 720410
  720441
  720449 | 3,31 | CNY/kg | GTA |
| Reciklažni stroji – odpadno jeklo | 72041001 | 3,47 | CNY/kg | GTA |

(93)

Ob upoštevanju vseh informacij na podlagi zahtevka in naknadnih informacij, ki so jih predložili vložnik / zainteresirane strani ter ki so bile zbrane med preveritvenimi obiski, so bili za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in njihovi viri:

Preglednica 1

Preglednica 1

Proizvodni dejavniki in vir informacij

Proizvodni dejavniki in vir informacij

Surovine

Oznake blaga v Mehiki

Vrednost

Enote

Vir informacij

Gredice (polizdelki iz železa ali nelegiranega jekla, ki vsebujejo 0,25 mas. % ogljika)

720720

4,72

CNY/kg

GTA

Voda

22019001

22019090

2,01

CNY/l

GTA

Dušik

280430

1,14

CNY/kg

GTA

Delo

Delo

Delo

n. r.

17,21

CNY/uro

Mednarodna organizacija dela (MOD)

Energija

Energija

Električna energija

n. r.

1,09

CNY/kWh

GlobalPetrolPrices.com

Plin

[n. r.]

0,12

CNY/m3

3

CRE („Comisión Reguladora de Energía“)

Stranski proizvod/odpadek

Stranski proizvod/odpadek

Odpadno jeklo

720410

720441

720449

3,31

CNY/kg

GTA

Reciklažni stroji – odpadno jeklo

72041001

3,47

CNY/kg

GTA

4.7.1   Surovine

Surovine

| (94) | Komisija je za določitev neizkrivljene cene surovin, dostavljenih do vrat proizvajalca iz reprezentativne države, kot osnovo uporabila tehtano povprečno uvozno ceno za reprezentativno državo, kot je navedena v podatkovni zbirki GTA, in ji prištela uvozne dajatve. Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtano povprečje cen uvoza na enoto iz vseh tretjih držav, razen LRK in držav, ki niso članice STO, naštetih v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/755. Komisija se je odločila, da bo izključila uvoz iz LRK v reprezentativno državo, saj je ugotovila, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v LRK zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v skladu s členom 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. Glede na to, da ni dokazov, da ista izkrivljanja nimajo enakega vpliva na izdelke, namenjene izvozu, je Komisija menila, da ista izkrivljanja vplivajo na izvozne cene. Po izključitvi uvoza iz LRK v reprezentativno državo je obseg uvoza iz drugih tretjih držav ostal reprezentativen. Tehtana povprečna uvozna cena je bila po potrebi prilagojena za uvozne dajatve. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je za določitev neizkrivljene cene surovin, dostavljenih do vrat proizvajalca iz reprezentativne države, kot osnovo uporabila tehtano povprečno uvozno ceno za reprezentativno državo, kot je navedena v podatkovni zbirki GTA, in ji prištela uvozne dajatve. Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtano povprečje cen uvoza na enoto iz vseh tretjih držav, razen LRK in držav, ki niso članice STO, naštetih v Prilogi I k Uredbi (EU) 2015/755. Komisija se je odločila, da bo izključila uvoz iz LRK v reprezentativno državo, saj je ugotovila, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v LRK zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v skladu s členom 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. Glede na to, da ni dokazov, da ista izkrivljanja nimajo enakega vpliva na izdelke, namenjene izvozu, je Komisija menila, da ista izkrivljanja vplivajo na izvozne cene. Po izključitvi uvoza iz LRK v reprezentativno državo je obseg uvoza iz drugih tretjih držav ostal reprezentativen. Tehtana povprečna uvozna cena je bila po potrebi prilagojena za uvozne dajatve.

| (95) | Za več proizvodnih dejavnikov so dejanski stroški, ki so jih imeli sodelujoči proizvajalci izvozniki, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pomenili zanemarljiv delež celotnih stroškov surovin. Ker vrednost, ki se je zanje uporabljala, ne glede na uporabljeni vir ni znatno vplivala na izračune stopnje dampinga, se je Komisija odločila, da bo te stroške vključila med potrošni material. |
| --- | --- |

(95)

Za več proizvodnih dejavnikov so dejanski stroški, ki so jih imeli sodelujoči proizvajalci izvozniki, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pomenili zanemarljiv delež celotnih stroškov surovin. Ker vrednost, ki se je zanje uporabljala, ne glede na uporabljeni vir ni znatno vplivala na izračune stopnje dampinga, se je Komisija odločila, da bo te stroške vključila med potrošni material.

| (96) | Sodelujoči proizvajalci izvozniki so v svojih pripombah po dokončnem razkritju izrazili dvome glede metode, ki jo je Komisija uporabila za izračun neizkrivljenih vrednosti za potrošni material. Trdili so, da bi morala Komisija uporabiti neizkrivljeno vrednost za vsako posamezno postavko, namesto tega pa je določila skupni znesek za potrošni material kot odstotek skupnih neposrednih stroškov za surovine in ta odstotek uporabila za skupne neizkrivljene stroške surovin (referenčno vrednost). |
| --- | --- |

(96)

Sodelujoči proizvajalci izvozniki so v svojih pripombah po dokončnem razkritju izrazili dvome glede metode, ki jo je Komisija uporabila za izračun neizkrivljenih vrednosti za potrošni material. Trdili so, da bi morala Komisija uporabiti neizkrivljeno vrednost za vsako posamezno postavko, namesto tega pa je določila skupni znesek za potrošni material kot odstotek skupnih neposrednih stroškov za surovine in ta odstotek uporabila za skupne neizkrivljene stroške surovin (referenčno vrednost).

| (97) | Komisija je navedla, da v skladu s svojo standardno prakso ne izračuna posameznih referenčnih vrednosti za potrošni material, ampak jih izrazi kot odstotek skupnih stroškov surovin na podlagi podatkov o stroških, ki jih sporočijo proizvajalci izvozniki, ta odstotek pa nato pri ugotovljenih neizkrivljenih cenah uporabi pri ponovnem izračunu stroškov materialov. Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 95, so ti stroški predstavljali zanemarljivo vrednost in zato ne bi znatno vplivali na izračun stopnje dampinga, ne glede na uporabljeno metodo. Komisija je menila, da je bila njena metodologija za izračun neizkrivljene vrednosti za potrošni material ustrezna, saj je ohranila stroškovno strukturo zadevnih proizvajalcev izvoznikov. Poleg tega v času preiskave ni bilo na voljo boljših informacij, hkrati pa proizvajalci izvozniki svojih pripomb niso utemeljili s količinsko opredelitvijo učinka uporabe njihove predlagane metode. Zato je bila trditev v zvezi s potrošnimi materiali zavrnjena. |
| --- | --- |

(97)

Komisija je navedla, da v skladu s svojo standardno prakso ne izračuna posameznih referenčnih vrednosti za potrošni material, ampak jih izrazi kot odstotek skupnih stroškov surovin na podlagi podatkov o stroških, ki jih sporočijo proizvajalci izvozniki, ta odstotek pa nato pri ugotovljenih neizkrivljenih cenah uporabi pri ponovnem izračunu stroškov materialov. Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 95, so ti stroški predstavljali zanemarljivo vrednost in zato ne bi znatno vplivali na izračun stopnje dampinga, ne glede na uporabljeno metodo. Komisija je menila, da je bila njena metodologija za izračun neizkrivljene vrednosti za potrošni material ustrezna, saj je ohranila stroškovno strukturo zadevnih proizvajalcev izvoznikov. Poleg tega v času preiskave ni bilo na voljo boljših informacij, hkrati pa proizvajalci izvozniki svojih pripomb niso utemeljili s količinsko opredelitvijo učinka uporabe njihove predlagane metode. Zato je bila trditev v zvezi s potrošnimi materiali zavrnjena.

| (98) | Komisija je stroške prevoza sodelujočega proizvajalca izvoznika za dobavo surovin izrazila kot odstotek dejanskih stroškov teh surovin in nato enak odstotek uporabila za neizkrivljene stroške istih surovin, da bi dobila neizkrivljene stroške prevoza. Menila je, da bi se v okviru te preiskave razmerje med surovino proizvajalca izvoznika in sporočenimi stroški prevoza lahko smiselno uporabilo kot kazalnik za oceno neizkrivljenih stroškov prevoza surovin, ko so dostavljene v tovarno družbe. |
| --- | --- |

(98)

Komisija je stroške prevoza sodelujočega proizvajalca izvoznika za dobavo surovin izrazila kot odstotek dejanskih stroškov teh surovin in nato enak odstotek uporabila za neizkrivljene stroške istih surovin, da bi dobila neizkrivljene stroške prevoza. Menila je, da bi se v okviru te preiskave razmerje med surovino proizvajalca izvoznika in sporočenimi stroški prevoza lahko smiselno uporabilo kot kazalnik za oceno neizkrivljenih stroškov prevoza surovin, ko so dostavljene v tovarno družbe.

4.7.2   Delo

Delo

| (99) | Mednarodna organizacija dela (MOD) vsako leto za različne sektorje v Mehiki zagotavlja informacije o povprečnih mesečnih dohodkih zaposlenih in o povprečju dejansko opravljenih ur na teden na zaposlenega. |
| --- | --- |

(99)

Mednarodna organizacija dela (MOD) vsako leto za različne sektorje v Mehiki zagotavlja informacije o povprečnih mesečnih dohodkih zaposlenih in o povprečju dejansko opravljenih ur na teden na zaposlenega.

| (100) | Komisija je na podlagi teh informacij za leto 2021 določila povprečno urno postavko v proizvodnem sektorju (48). Pri določitvi skupnih stroškov dela se je oprla na podatke, ki jih je OECD objavila v publikaciji Taxing Wages 2021, ki se je nanašala na leto 2021 (49). Komisija je k urni postavki v proizvodnji prištela prispevke za socialno varnost. |
| --- | --- |

(100)

Komisija je na podlagi teh informacij za leto 2021 določila povprečno urno postavko v proizvodnem sektorju (48). Pri določitvi skupnih stroškov dela se je oprla na podatke, ki jih je OECD objavila v publikaciji Taxing Wages 2021, ki se je nanašala na leto 2021 (49). Komisija je k urni postavki v proizvodnji prištela prispevke za socialno varnost.

48

49

4.7.3   Električna energija

Električna energija

| (101) | Vir GlobalPetrolPrices.com, tj. vir, opredeljen v zahtevku za pregled, je objavil povprečne cene električne energije na kWH za podjetja v Mehiki leta 2021. Komisija je na podlagi teh cen določila povprečno ceno električne energije za obdobje preiskave v zvezi s pregledom (2021) (50). |
| --- | --- |

(101)

Vir GlobalPetrolPrices.com, tj. vir, opredeljen v zahtevku za pregled, je objavil povprečne cene električne energije na kWH za podjetja v Mehiki leta 2021. Komisija je na podlagi teh cen določila povprečno ceno električne energije za obdobje preiskave v zvezi s pregledom (2021) (50).

50

4.7.4   Zemeljski plin

Zemeljski plin

| (102) | Ceno zemeljskega plina za podjetja (industrijske uporabnike) v Mehiki mesečno objavlja regulativna komisija za energijo (Comisión Reguladora de Energía, v nadaljnjem besedilu: CRE). Komisija je uporabila povprečno ceno za podjetja, ki jo je sporočila CRE v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (51). |
| --- | --- |

(102)

Ceno zemeljskega plina za podjetja (industrijske uporabnike) v Mehiki mesečno objavlja regulativna komisija za energijo (Comisión Reguladora de Energía, v nadaljnjem besedilu: CRE). Komisija je uporabila povprečno ceno za podjetja, ki jo je sporočila CRE v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (51).

51

4.7.5   Režijski stroški proizvodnje, PSA-stroški, dobiček

Režijski stroški proizvodnje, PSA-stroški, dobiček

| (103) | V skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe „[r]ačunsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Poleg tega je treba določiti vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi se zajeli stroški, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike. |
| --- | --- |

(103)

V skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe „[r]ačunsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Poleg tega je treba določiti vrednost režijskih stroškov proizvodnje, da bi se zajeli stroški, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike.

| (104) | Komisija je neizkrivljen in razumen znesek PSA-stroškov in dobička določila na podlagi finančnih podatkov v zvezi z dejavnostmi družbe Tamsa, ki so na voljo v konsolidiranih računovodskih izkazih matične družbe Tenaris S.A (52). |
| --- | --- |

(104)

Komisija je neizkrivljen in razumen znesek PSA-stroškov in dobička določila na podlagi finančnih podatkov v zvezi z dejavnostmi družbe Tamsa, ki so na voljo v konsolidiranih računovodskih izkazih matične družbe Tenaris S.A (52).

52

| (105) | Režijski stroški proizvodnje, ki so jih imeli sodelujoči proizvajalci izvozniki, so bili izraženi kot delež stroškov proizvodnje, ki so jih dejansko imeli proizvajalci izvozniki. Ta delež je bil uporabljen pri neizkrivljenih stroških proizvodnje. |
| --- | --- |

(105)

Režijski stroški proizvodnje, ki so jih imeli sodelujoči proizvajalci izvozniki, so bili izraženi kot delež stroškov proizvodnje, ki so jih dejansko imeli proizvajalci izvozniki. Ta delež je bil uporabljen pri neizkrivljenih stroških proizvodnje.

| (106) | Sodelujoči proizvajalci izvozniki so v svojih pripombah po dokončnem razkritju izrazili dvome glede metode, ki jo je Komisija uporabila za izračun režijskih stroškov, iz istih razlogov, kot so podvomili v metodo, uporabljeno za izračun potrošnega materiala (glej uvodno izjavo 96), pri čemer so trdili, da bi morala Komisija, namesto da je uporabila delež za režijske stroške pri neizkrivljenih neposrednih stroških, določiti vsak dejavnik posebej in te nadomestiti z nadomestnimi vrednostmi. |
| --- | --- |

(106)

Sodelujoči proizvajalci izvozniki so v svojih pripombah po dokončnem razkritju izrazili dvome glede metode, ki jo je Komisija uporabila za izračun režijskih stroškov, iz istih razlogov, kot so podvomili v metodo, uporabljeno za izračun potrošnega materiala (glej uvodno izjavo 96), pri čemer so trdili, da bi morala Komisija, namesto da je uporabila delež za režijske stroške pri neizkrivljenih neposrednih stroških, določiti vsak dejavnik posebej in te nadomestiti z nadomestnimi vrednostmi.

| (107) | V zvezi s to trditvijo je Komisija navedla, da podatki o režijskih stroških za vsak dejavnik posebej v računovodskih izkazih proizvajalca v reprezentativni državi niso bili na voljo. Zato je Komisija menila, da je bila njena metodologija za izračun neizkrivljene vrednosti režijskih stroškov ustrezna, saj je ohranila stroškovno strukturo zadevnih proizvajalcev izvoznikov. Poleg tega boljše informacije niso bile na voljo, hkrati pa proizvajalci izvozniki niso predlagali alternativne neizkrivljene referenčne vrednosti za režijske stroške. Zato je bila trditev v zvezi z režijskimi stroški zavrnjena. |
| --- | --- |

(107)

V zvezi s to trditvijo je Komisija navedla, da podatki o režijskih stroških za vsak dejavnik posebej v računovodskih izkazih proizvajalca v reprezentativni državi niso bili na voljo. Zato je Komisija menila, da je bila njena metodologija za izračun neizkrivljene vrednosti režijskih stroškov ustrezna, saj je ohranila stroškovno strukturo zadevnih proizvajalcev izvoznikov. Poleg tega boljše informacije niso bile na voljo, hkrati pa proizvajalci izvozniki niso predlagali alternativne neizkrivljene referenčne vrednosti za režijske stroške. Zato je bila trditev v zvezi z režijskimi stroški zavrnjena.

4.7.6   Izračun normalne vrednosti

Izračun normalne vrednosti

| (108) | Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(108)

Na podlagi zgoraj navedenega je Komisija v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna.

| (109) | Prvič, Komisija je določila neizkrivljene stroške proizvodnje. Za dejansko porabo posameznih proizvodnih dejavnikov sodelujočih proizvajalcev izvoznikov je uporabila neizkrivljene stroške na enoto. Komisija je znižala stroške proizvodnje za neizkrivljene stroške stranskih proizvodov, ponovno uporabljenih v proizvodnem procesu. Ti deleži porabe so bili preverjeni med preverjanjem. Deleže porabe je pomnožila z neizkrivljenimi stroški na enoto, ugotovljenimi v reprezentativni državi (Mehika), kot je opisano v preglednici 1. |
| --- | --- |

(109)

Prvič, Komisija je določila neizkrivljene stroške proizvodnje. Za dejansko porabo posameznih proizvodnih dejavnikov sodelujočih proizvajalcev izvoznikov je uporabila neizkrivljene stroške na enoto. Komisija je znižala stroške proizvodnje za neizkrivljene stroške stranskih proizvodov, ponovno uporabljenih v proizvodnem procesu. Ti deleži porabe so bili preverjeni med preverjanjem. Deleže porabe je pomnožila z neizkrivljenimi stroški na enoto, ugotovljenimi v reprezentativni državi (Mehika), kot je opisano v preglednici 1.

| (110) | Ko so bili določeni neizkrivljeni stroški proizvodnje, je Komisija dodala režijske stroške proizvodnje, PSA-stroške in dobiček, kot je navedeno v oddelku 4.7.5. Režijski stroški proizvodnje so bili določeni na podlagi podatkov proizvajalcev izvoznikov. PSA-stroški in dobiček so bili določeni na podlagi računovodskih izkazov družbe Tenaris Group (53) za leto 2021, v katerih je zajeta mehiška hčerinska družba Tamsa. Komisija je neizkrivljenim proizvodnim stroškom dodala naslednje elemente:






  — | režijske stroške proizvodnje, ki so skupaj predstavljali 7,8 % neposrednih stroškov proizvodnje, |
| --- | --- | --- |

(110)

Ko so bili določeni neizkrivljeni stroški proizvodnje, je Komisija dodala režijske stroške proizvodnje, PSA-stroške in dobiček, kot je navedeno v oddelku 4.7.5. Režijski stroški proizvodnje so bili določeni na podlagi podatkov proizvajalcev izvoznikov. PSA-stroški in dobiček so bili določeni na podlagi računovodskih izkazov družbe Tenaris Group (53) za leto 2021, v katerih je zajeta mehiška hčerinska družba Tamsa. Komisija je neizkrivljenim proizvodnim stroškom dodala naslednje elemente:

53

—

režijske stroške proizvodnje, ki so skupaj predstavljali 7,8 % neposrednih stroškov proizvodnje,

| — | PSA-stroške, ki so predstavljali 26,16 % stroškov prodanega blaga družbe Tenaris Group, vključno z mehiško hčerinsko družbo Tamsa, in |
| --- | --- |

—

PSA-stroške, ki so predstavljali 26,16 % stroškov prodanega blaga družbe Tenaris Group, vključno z mehiško hčerinsko družbo Tamsa, in

| — | dobiček, ki je predstavljal 15,34 % stroškov prodanega blaga družbe Tenaris Group. |
| --- | --- |

—

dobiček, ki je predstavljal 15,34 % stroškov prodanega blaga družbe Tenaris Group.

| (111) | Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe normalno vrednost konstruirala glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(111)

Na podlagi tega je Komisija v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe normalno vrednost konstruirala glede na vrsto izdelka na podlagi franko tovarna.

| (112) | Proizvajalci izvozniki so izrazili dvome glede načina, na katerega je Komisija določila PSA-stroške in dobiček, pri čemer so vprašali, zakaj so bili PSA-stroški in dobiček izraženi kot odstotek stroškov prodanega blaga in ne prihodka od prodaje, ali so bili neposredni prodajni stroški vključeni v PSA-stroške in zakaj je Komisija uporabila PSA-stroške in dobiček družbe Tenaris Group namesto zadevnega izdelka mehiške hčerinske družbe Tamsa. |
| --- | --- |

(112)

Proizvajalci izvozniki so izrazili dvome glede načina, na katerega je Komisija določila PSA-stroške in dobiček, pri čemer so vprašali, zakaj so bili PSA-stroški in dobiček izraženi kot odstotek stroškov prodanega blaga in ne prihodka od prodaje, ali so bili neposredni prodajni stroški vključeni v PSA-stroške in zakaj je Komisija uporabila PSA-stroške in dobiček družbe Tenaris Group namesto zadevnega izdelka mehiške hčerinske družbe Tamsa.

| (113) | Komisija je navedla, da v skladu s svojo standardno prakso pri konstruiranju normalne vrednosti PSA-stroške in dobiček izrazi kot odstotek stroškov prodanega blaga, neposredne prodajne stroške pa vključi v PSA-stroške. V skladu s členom 2(6a), točka a, osnovne uredbe se normalna vrednost določi na podlagi stroškov proizvodnje in vključuje neizkrivljene in razumne zneske za PSA-stroške in dobiček. Iz tega sledi, da je treba za konstruiranje normalne vrednosti na podlagi stroškov tem stroškom prišteti PSA-stroške in dobiček ter oboje izraziti glede na te stroške. Komisija je uporabila PSA-stroške in dobiček družbe Tenaris Group, ker PSA-stroški in dobiček družbe Tamsa niso bili na voljo in ker so bili podatki družbe Tenaris Group najboljša razpoložljiva alternativa. Zato je Komisija menila, da je bila njena metodologija za izračun PSA-stroškov in dobička primerna, med drugim tudi zato, ker boljše informacije niso bile na voljo, in je trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(113)

Komisija je navedla, da v skladu s svojo standardno prakso pri konstruiranju normalne vrednosti PSA-stroške in dobiček izrazi kot odstotek stroškov prodanega blaga, neposredne prodajne stroške pa vključi v PSA-stroške. V skladu s členom 2(6a), točka a, osnovne uredbe se normalna vrednost določi na podlagi stroškov proizvodnje in vključuje neizkrivljene in razumne zneske za PSA-stroške in dobiček. Iz tega sledi, da je treba za konstruiranje normalne vrednosti na podlagi stroškov tem stroškom prišteti PSA-stroške in dobiček ter oboje izraziti glede na te stroške. Komisija je uporabila PSA-stroške in dobiček družbe Tenaris Group, ker PSA-stroški in dobiček družbe Tamsa niso bili na voljo in ker so bili podatki družbe Tenaris Group najboljša razpoložljiva alternativa. Zato je Komisija menila, da je bila njena metodologija za izračun PSA-stroškov in dobička primerna, med drugim tudi zato, ker boljše informacije niso bile na voljo, in je trditev zavrnila.

4.7.7   Izvozna cena

Izvozna cena

| (114) | Sodelujoči proizvajalci izvozniki so v Unijo za neodvisne stranke izvažali neposredno ali prek povezanega trgovca s sedežem v LRK. |
| --- | --- |

(114)

Sodelujoči proizvajalci izvozniki so v Unijo za neodvisne stranke izvažali neposredno ali prek povezanega trgovca s sedežem v LRK.

| (115) | Komisija je za izvozno ceno določila ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za izdelek, ki se pregleduje, ob prodaji za izvoz v Unijo, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(115)

Komisija je za izvozno ceno določila ceno, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje za izdelek, ki se pregleduje, ob prodaji za izvoz v Unijo, v skladu s členom 2(8) osnovne uredbe.

4.7.8   Primerjava

Primerjava

| (116) | Komisija je za posamezno vrsto izdelka konstruirano normalno vrednost, določeno v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, primerjala z izvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna, kot je določeno zgoraj. |
| --- | --- |

(116)

Komisija je za posamezno vrsto izdelka konstruirano normalno vrednost, določeno v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, primerjala z izvozno ceno sodelujočih proizvajalcev izvoznikov na podlagi franko tovarna, kot je določeno zgoraj.

| (117) | Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile opravljene za bančne stroške, provizije, stroške kredita, prevoz, pretovarjanje, druge popuste, pakiranje in zavarovanje. |
| --- | --- |

(117)

Kadar je Komisija to lahko upravičila s potrebo po zagotovitvi poštene primerjave, je v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe normalno vrednost in/ali izvozno ceno prilagodila za razlike, ki so vplivale na cene in njihovo primerljivost. Prilagoditve so bile opravljene za bančne stroške, provizije, stroške kredita, prevoz, pretovarjanje, druge popuste, pakiranje in zavarovanje.

4.7.9   Stopnje dampinga

Stopnje dampinga

| (118) | Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe za sodelujoče proizvajalce izvoznike primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste izdelka, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(118)

Komisija je v skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe za sodelujoče proizvajalce izvoznike primerjala tehtano povprečno normalno vrednost vsake vrste podobnega izdelka s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste izdelka, ki se pregleduje.

| (119) | Na tej podlagi je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, za sodelujoče proizvajalce izvoznike znašala od 10 % do 44 %. Zato je bilo sklenjeno, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval. |
| --- | --- |

(119)

Na tej podlagi je tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, za sodelujoče proizvajalce izvoznike znašala od 10 % do 44 %. Zato je bilo sklenjeno, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval.

5.   VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA

VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA

| (120) | Komisija je po ugotovitvi obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. Analizirani so bili naslednji dodatni elementi: proizvodna in prosta zmogljivost v LRK ter privlačnost trga Unije. |
| --- | --- |

(120)

Komisija je po ugotovitvi obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe proučila verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. Analizirani so bili naslednji dodatni elementi: proizvodna in prosta zmogljivost v LRK ter privlačnost trga Unije.

5.1   Proizvodna in prosta zmogljivost v LRK

Proizvodna in prosta zmogljivost v LRK

| (121) | Po navedbah vložnikov je LRK s 23 proizvajalci in skupno 33 proizvodnimi linijami največji proizvajalec izdelka, ki se pregleduje, na svetu. |
| --- | --- |

(121)

Po navedbah vložnikov je LRK s 23 proizvajalci in skupno 33 proizvodnimi linijami največji proizvajalec izdelka, ki se pregleduje, na svetu.

| (122) | Po ocenah vložnikov je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom celotna proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v LRK znašala približno 2,3 milijona ton. Po podatkih istega vira je skupna ocenjena proizvodna zmogljivost znašala 5 milijonov ton. Zato je prosta zmogljivost za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, v LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala približno 2,7 milijona ton. Ker je bila potrošnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ocenjena na približno 100 tisoč ton (glej preglednico 2), je prosta zmogljivost kitajskih proizvajalcev izvoznikov približno 27-krat presegla potrošnjo izdelka, ki se pregleduje, na trgu Unije. Za primerjavo, vložniki so ocenili, da so v istem obdobju proizvodne zmogljivosti 12 obstoječih družb v preostalem svetu znašale približno 2,9 milijona ton (54). Zaradi nesodelovanja kitajske vlade in nizke ravni sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov Komisija ni prejela dodatnih informacij v zvezi s proizvodnjo v LRK in uvozom v Unijo. |
| --- | --- |

(122)

Po ocenah vložnikov je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom celotna proizvodnja izdelka, ki se pregleduje, v LRK znašala približno 2,3 milijona ton. Po podatkih istega vira je skupna ocenjena proizvodna zmogljivost znašala 5 milijonov ton. Zato je prosta zmogljivost za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, v LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala približno 2,7 milijona ton. Ker je bila potrošnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ocenjena na približno 100 tisoč ton (glej preglednico 2), je prosta zmogljivost kitajskih proizvajalcev izvoznikov približno 27-krat presegla potrošnjo izdelka, ki se pregleduje, na trgu Unije. Za primerjavo, vložniki so ocenili, da so v istem obdobju proizvodne zmogljivosti 12 obstoječih družb v preostalem svetu znašale približno 2,9 milijona ton (54). Zaradi nesodelovanja kitajske vlade in nizke ravni sodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov Komisija ni prejela dodatnih informacij v zvezi s proizvodnjo v LRK in uvozom v Unijo.

54

| (123) | Vendar je Komisija glede na (visoke) ravni proizvodnje in prosto zmogljivost v LRK v primerjavi z Unijo menila, da je verjetno, da bi kitajski proizvajalci izvozniki v primeru izteka ukrepov svoje proste zmogljivosti v velikih količinah in po dampinških cenah čedalje bolj preusmerjali na trg Unije. |
| --- | --- |

(123)

Vendar je Komisija glede na (visoke) ravni proizvodnje in prosto zmogljivost v LRK v primerjavi z Unijo menila, da je verjetno, da bi kitajski proizvajalci izvozniki v primeru izteka ukrepov svoje proste zmogljivosti v velikih količinah in po dampinških cenah čedalje bolj preusmerjali na trg Unije.

5.2   Privlačnost trga Unije in cene na trgu Unije

Privlačnost trga Unije in cene na trgu Unije

| (124) | Kitajski proizvajalci izvozniki so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Unijo še naprej izvažali izdelek, ki se pregleduje. Izvoz sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal 2 900 ton, kar je predstavljalo [2,5–3,5 %] tržnega deleža na trgu Unije. Kot je podrobno opisano v uvodni izjavi 43, se uvoz v EU nanaša le na podatke sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, medtem ko je bila celotna proizvodnja v LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno višja, zato je bil celotni tržni delež kitajskih proizvajalcev izvoznikov za izdelek, ki se pregleduje, v Uniji verjetno večji. Iz tega razloga trg Unije kljub veljavnim ukrepom ostaja privlačen izvozni trg za kitajske proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(124)

Kitajski proizvajalci izvozniki so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Unijo še naprej izvažali izdelek, ki se pregleduje. Izvoz sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal 2 900 ton, kar je predstavljalo [2,5–3,5 %] tržnega deleža na trgu Unije. Kot je podrobno opisano v uvodni izjavi 43, se uvoz v EU nanaša le na podatke sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, medtem ko je bila celotna proizvodnja v LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znatno višja, zato je bil celotni tržni delež kitajskih proizvajalcev izvoznikov za izdelek, ki se pregleduje, v Uniji verjetno večji. Iz tega razloga trg Unije kljub veljavnim ukrepom ostaja privlačen izvozni trg za kitajske proizvajalce izvoznike.

| (125) | Po mnenju vložnikov je trg Unije privlačen tudi zaradi razmeroma visoke ravni povprečnih cen, solventnosti strank in zanesljive logistične infrastrukture z dobro opremljenimi pristanišči, objekti za skladiščenje in distribucijo ter visoke ravni industrijske potrošnje. Poleg tega je trenutno Unija po obsegu največji trg za uvoz jekla na svetu. |
| --- | --- |

(125)

Po mnenju vložnikov je trg Unije privlačen tudi zaradi razmeroma visoke ravni povprečnih cen, solventnosti strank in zanesljive logistične infrastrukture z dobro opremljenimi pristanišči, objekti za skladiščenje in distribucijo ter visoke ravni industrijske potrošnje. Poleg tega je trenutno Unija po obsegu največji trg za uvoz jekla na svetu.

| (126) | Hkrati so na podlagi primerjave med cenami vzorčenih proizvajalcev Unije in sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov kitajske izvozne cene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nelojalno nižale cene Unije, če se je protidampinška dajatev odštela (glej uvodno izjavo 152), kar dokazuje, da je trg Unije privlačen v smislu cen. |
| --- | --- |

(126)

Hkrati so na podlagi primerjave med cenami vzorčenih proizvajalcev Unije in sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov kitajske izvozne cene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nelojalno nižale cene Unije, če se je protidampinška dajatev odštela (glej uvodno izjavo 152), kar dokazuje, da je trg Unije privlačen v smislu cen.

| (127) | Izvajanje ukrepov ZDA na podlagi oddelka 232 in zlasti njihovih uvoznih dajatev za zadevni izdelek kitajskih proizvajalcev izvoznikov dodatno omejuje možnosti proizvajalcev izvoznikov, da izvozijo zadevni izdelek na pomembne trge drugam kot v Unijo. |
| --- | --- |

(127)

Izvajanje ukrepov ZDA na podlagi oddelka 232 in zlasti njihovih uvoznih dajatev za zadevni izdelek kitajskih proizvajalcev izvoznikov dodatno omejuje možnosti proizvajalcev izvoznikov, da izvozijo zadevni izdelek na pomembne trge drugam kot v Unijo.

| (128) | V smislu velikosti in cen zato trg Unije ostaja privlačen trg za kitajske proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(128)

V smislu velikosti in cen zato trg Unije ostaja privlačen trg za kitajske proizvajalce izvoznike.

5.3   Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

Sklep o verjetnosti nadaljevanja dampinga

| (129) | Preiskava je pokazala, da so se kitajski izdelki po dampinških cenah na trg Unije izvažali tudi v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(129)

Preiskava je pokazala, da so se kitajski izdelki po dampinških cenah na trg Unije izvažali tudi v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (130) | V primerjavi s potrošnjo Unije je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prosta zmogljivost v LRK velika. Poleg tega privlačnost trga Unije v smislu velikosti in cen povečuje verjetnost, da bi bila kitajski izvoz in prosta zmogljivost v primeru izteka ukrepov usmerjena na trg Unije. |
| --- | --- |

(130)

V primerjavi s potrošnjo Unije je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom prosta zmogljivost v LRK velika. Poleg tega privlačnost trga Unije v smislu velikosti in cen povečuje verjetnost, da bi bila kitajski izvoz in prosta zmogljivost v primeru izteka ukrepov usmerjena na trg Unije.

| (131) | Zato je Komisija sklenila, da obstaja verjetnost, da bi iztek protidampinških ukrepov privedel do znatnega povečanja dampinškega uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz Kitajske v Unijo. |
| --- | --- |

(131)

Zato je Komisija sklenila, da obstaja verjetnost, da bi iztek protidampinških ukrepov privedel do znatnega povečanja dampinškega uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz Kitajske v Unijo.

| (132) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da se bo damping v primeru izteka veljavnosti protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval. |
| --- | --- |

(132)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da se bo damping v primeru izteka veljavnosti protidampinških ukrepov verjetno nadaljeval.

6.   ŠKODA

ŠKODA

6.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (133) | Podobni izdelek je v obravnavanem obdobju proizvajalo šest proizvajalcev v različnih državah članicah v Uniji. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(133)

Podobni izdelek je v obravnavanem obdobju proizvajalo šest proizvajalcev v različnih državah članicah v Uniji. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (134) | Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila določena na približno 196 050 ton. Komisija je ta podatek določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij v zvezi z industrijo Unije, kot jih je predložilo Evropsko združenje za jeklene cevi za nevzorčene proizvajalce EU, in izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, kar je predstavljalo skoraj 76 % oziroma 67 % celotnega obsega proizvodnje oziroma prodaje znanih proizvajalcev podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(134)

Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila določena na približno 196 050 ton. Komisija je ta podatek določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij v zvezi z industrijo Unije, kot jih je predložilo Evropsko združenje za jeklene cevi za nevzorčene proizvajalce EU, in izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, so bili v vzorec izbrani trije proizvajalci Unije, kar je predstavljalo skoraj 76 % oziroma 67 % celotnega obsega proizvodnje oziroma prodaje znanih proizvajalcev podobnega izdelka v Uniji.

6.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (135) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu in obsegu prodaje industrije Unije v Uniji, kot jih je za nevzorčene proizvajalce EU predložil vložnik, ter izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. Komisija je za prosti in zaprti trg ter za tržne deleže uporabila razpone podatkov, da bi preprečila razkritje podatkov za enega proizvajalca Unije. |
| --- | --- |

(135)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi statističnih podatkov Eurostata o uvozu in obsegu prodaje industrije Unije v Uniji, kot jih je za nevzorčene proizvajalce EU predložil vložnik, ter izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije. Komisija je za prosti in zaprti trg ter za tržne deleže uporabila razpone podatkov, da bi preprečila razkritje podatkov za enega proizvajalca Unije.

| (136) | Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi:

  Preglednica 2


  Potrošnja Unije (v tonah) | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotna potrošnja Unije | 111 875 | 108 571 | 95 285 | 102 189 |
| Indeks | 100 | 97 | 85 | 91 |
| Zaprti trg | [4 500 –5 500 ] | [9 000 –10 000 ] | [5 500 –6 500 ] | [6 000 –7 000 ] |
| Indeks | 100 | 188 | 119 | 126 |
| Prosti trg | [100 000 –110 000 ] | [90 000 –100 000 ] | [80 000 –90 000 ] | [86 000 –96 000 ] |
| Indeks | 100 | 93 | 84 | 90 |
| Vir: | Comext, sodelujoči proizvajalci izvozniki, ESTA in vzorčeni proizvajalci Unije. |

(136)

Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi:

Preglednica 2

Preglednica 2

Potrošnja Unije (v tonah)

Potrošnja Unije (v tonah)

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Celotna potrošnja Unije

111 875

108 571

95 285

102 189

Indeks

Indeks

100

100

97

97

85

85

91

91

Zaprti trg

[4 500 –5 500 ]

[9 000 –10 000 ]

[5 500 –6 500 ]

[6 000 –7 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

188

188

119

119

126

126

Prosti trg

[100 000 –110 000 ]

[90 000 –100 000 ]

[80 000 –90 000 ]

[86 000 –96 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

93

93

84

84

90

90

Vir:

Vir:

Comext, sodelujoči proizvajalci izvozniki, ESTA in vzorčeni proizvajalci Unije.

| (137) | Potrošnja Unije se je v obdobju med letoma 2018 in 2019 zmanjšala za 3 %, med letoma 2019 in 2020 za več kot 12 %, nato pa se je v obdobju med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečala za več kot 5 %. Na splošno se je potrošnja med letom 2018 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zmanjšala za 9 %. |
| --- | --- |

(137)

Potrošnja Unije se je v obdobju med letoma 2018 in 2019 zmanjšala za 3 %, med letoma 2019 in 2020 za več kot 12 %, nato pa se je v obdobju med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečala za več kot 5 %. Na splošno se je potrošnja med letom 2018 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zmanjšala za 9 %.

| (138) | Industrija Unije je poročala o zaprti uporabi izdelka, ki se pregleduje, ki je leta 2018 predstavljala manj kot 5 % celotne potrošnje Unije. V obravnavanem obdobju se je povečala za 26 %. |
| --- | --- |

(138)

Industrija Unije je poročala o zaprti uporabi izdelka, ki se pregleduje, ki je leta 2018 predstavljala manj kot 5 % celotne potrošnje Unije. V obravnavanem obdobju se je povečala za 26 %.

| (139) | Potrošnja Unije na prostem trgu se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 10 %. Med letoma 2018 in 2019 se je zmanjšala za 7 %, med letoma 2019 in 2020 za 9,6 %, nato pa se je v obdobju med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečala za več kot 7 %. |
| --- | --- |

(139)

Potrošnja Unije na prostem trgu se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 10 %. Med letoma 2018 in 2019 se je zmanjšala za 7 %, med letoma 2019 in 2020 za 9,6 %, nato pa se je v obdobju med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečala za več kot 7 %.

6.3   Uvoz iz zadevne države v Unijo

Uvoz iz zadevne države v Unijo

6.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (140) | Na podlagi podatkov sodelujočih proizvajalcev izvoznikov sta se obseg uvoza in tržni delež uvoza izdelka, ki se pregleduje, gibala, kot je navedeno v nadaljevanju. Ker sta podatke predložila samo dva proizvajalca izvoznika, so bili zaradi zaupnosti predloženi v razponih. |
| --- | --- |

(140)

Na podlagi podatkov sodelujočih proizvajalcev izvoznikov sta se obseg uvoza in tržni delež uvoza izdelka, ki se pregleduje, gibala, kot je navedeno v nadaljevanju. Ker sta podatke predložila samo dva proizvajalca izvoznika, so bili zaradi zaupnosti predloženi v razponih.

| (141) | Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal, kot sledi:

  Preglednica 3


  Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah) | [1 300 –1 400 ] | [1 500 –1 600 ] | [1 250 –1 350 ] | [2 800 –2 900 ] |
| Indeks | 100 | 111 | 95 | 204 |
| Tržni delež | [1 –3 ] % | [1,2 –3,2 ] % | [1,1 –3,1 ] % | [2,5 –3,5 ] % |
| Indeks | 100 | 120 | 113 | 227 |
| Vir: | sodelujoči proizvajalci izvozniki. |

(141)

Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal, kot sledi:

Preglednica 3

Preglednica 3

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg uvoza iz zadevne države (v tonah)

[1 300 –1 400 ]

[1 500 –1 600 ]

[1 250 –1 350 ]

[2 800 –2 900 ]

Indeks

Indeks

100

100

111

111

95

95

204

204

Tržni delež

[1 –3 ] %

[1,2 –3,2 ] %

[1,1 –3,1 ] %

[2,5 –3,5 ] %

Indeks

Indeks

100

100

120

120

113

113

227

227

Vir:

Vir:

sodelujoči proizvajalci izvozniki.

| (142) | V prvotni preiskavi je tržni delež uvoza iz Kitajske v Unijo znašal 26,8 %. Nasprotno pa je tržni delež v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal [2,5–3,5] %. Posledično se je zaradi veljavnih protidampinških ukrepov tržni delež uvoza iz Kitajske drastično zmanjšal. Vendar se je zaradi zmanjševanja potrošnje kitajski uvoz v obravnavanem obdobju povečal v škodo industrije Unije. Obseg celotnega uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal za 104 % in je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal [2 800–2 900] ton. Čeprav se je tržni delež kitajskega uvoza povečal, je v istem obdobju ostal razmeroma omejen na [2,5–3,5] %. |
| --- | --- |

(142)

V prvotni preiskavi je tržni delež uvoza iz Kitajske v Unijo znašal 26,8 %. Nasprotno pa je tržni delež v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal [2,5–3,5] %. Posledično se je zaradi veljavnih protidampinških ukrepov tržni delež uvoza iz Kitajske drastično zmanjšal. Vendar se je zaradi zmanjševanja potrošnje kitajski uvoz v obravnavanem obdobju povečal v škodo industrije Unije. Obseg celotnega uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal za 104 % in je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal [2 800–2 900] ton. Čeprav se je tržni delež kitajskega uvoza povečal, je v istem obdobju ostal razmeroma omejen na [2,5–3,5] %.

| (143) | Zlasti se je tržni delež uvoza iz LRK v obdobju med letoma 2018 in 2019 povečal za 20 %, med letoma 2018 in 2020 se je kljub 16-odstotnemu zmanjšanju potrošnje Unije na prostem trgu povečal za 13 %, v obravnavanem obdobju pa se je povečal za 127 %. Tržni delež uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal kljub obstoječim protidampinškim ukrepom in krizi zaradi COVID-19. |
| --- | --- |

(143)

Zlasti se je tržni delež uvoza iz LRK v obdobju med letoma 2018 in 2019 povečal za 20 %, med letoma 2018 in 2020 se je kljub 16-odstotnemu zmanjšanju potrošnje Unije na prostem trgu povečal za 13 %, v obravnavanem obdobju pa se je povečal za 127 %. Tržni delež uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju povečal kljub obstoječim protidampinškim ukrepom in krizi zaradi COVID-19.

| (144) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 39, obseg uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz LRK v Unijo in tržni delež kitajskih proizvajalcev izvoznikov temeljita na preverjenih podatkih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov in informacijah iz zahtevka za pregled za obravnavano obdobje in obdobje preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(144)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 39, obseg uvoza izdelka, ki se pregleduje, iz LRK v Unijo in tržni delež kitajskih proizvajalcev izvoznikov temeljita na preverjenih podatkih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov in informacijah iz zahtevka za pregled za obravnavano obdobje in obdobje preiskave v zvezi s pregledom.

| (145) | Po dokončnem razkritju so sodelujoči proizvajalci izvozniki Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. in Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd trdili, da ni jasno, zakaj je obseg uvoza, uporabljen v preiskavi, temeljil na podatkih, ki so jih sporočili sodelujoči proizvajalci izvozniki, in ne na podatkovni zbirki Comext. |
| --- | --- |

(145)

Po dokončnem razkritju so sodelujoči proizvajalci izvozniki Daye Special Steel Co. Ltd., Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. in Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd trdili, da ni jasno, zakaj je obseg uvoza, uporabljen v preiskavi, temeljil na podatkih, ki so jih sporočili sodelujoči proizvajalci izvozniki, in ne na podatkovni zbirki Comext.

| (146) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 42, je Komisija menila, da v tem primeru statistični podatki niso bili zanesljivi in jih ni bilo mogoče uporabiti za določitev dejanskega obsega uvoza iz LRK, zato je svoje ugotovitve raje utemeljila na preverjenih podatkih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Poleg tega v tej preiskavi niso bili predloženi nobeni dokazi, ki bi dokazovali, da ni primerno uporabiti obsega izvoza, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Na podlagi navedenega je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(146)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 42, je Komisija menila, da v tem primeru statistični podatki niso bili zanesljivi in jih ni bilo mogoče uporabiti za določitev dejanskega obsega uvoza iz LRK, zato je svoje ugotovitve raje utemeljila na preverjenih podatkih sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. Poleg tega v tej preiskavi niso bili predloženi nobeni dokazi, ki bi dokazovali, da ni primerno uporabiti obsega izvoza, ki so ga prijavili sodelujoči proizvajalci izvozniki. Na podlagi navedenega je bila ta trditev zavrnjena.

6.3.2   Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (147) | Komisija je cene in nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza iz LRK v Unijo določila na podlagi podatkov, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je cene in nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza iz LRK v Unijo določila na podlagi podatkov, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov.

| (148) | Ker sta podatke predložila samo dva proizvajalca izvoznika, je bila povprečna uvozna cena zaradi zaupnosti predložena v razponih. |
| --- | --- |

(148)

Ker sta podatke predložila samo dva proizvajalca izvoznika, je bila povprečna uvozna cena zaradi zaupnosti predložena v razponih.

| (149) | Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:

  Preglednica 4


  Uvozne cene (EUR/tono) | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna uvozna cena (EUR/tono) | [1 300 –1 400 ] | [1 300 –1 400 ] | [1 300 –1 400 ] | [1 500 –1 600 ] |
| Indeks | 100 | 99 | 96 | 113 |
| Vir: | sodelujoča proizvajalca izvoznika. |

(149)

Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala na naslednji način:

Preglednica 4

Preglednica 4

Uvozne cene (EUR/tono)

Uvozne cene (EUR/tono)

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečna uvozna cena (EUR/tono)

[1 300 –1 400 ]

[1 300 –1 400 ]

[1 300 –1 400 ]

[1 500 –1 600 ]

Indeks

Indeks

100

100

99

99

96

96

113

113

Vir:

Vir:

sodelujoča proizvajalca izvoznika.

| (150) | Med letoma 2018 in 2019 se je povprečna uvozna cena zmanjšala za 1 %, med letoma 2018 in 2020 za 4 %, med letom 2018 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom pa se je povečala za 13 %. |
| --- | --- |

(150)

Med letoma 2018 in 2019 se je povprečna uvozna cena zmanjšala za 1 %, med letoma 2018 in 2020 za 4 %, med letom 2018 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom pa se je povečala za 13 %.

| (151) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala:






  1. | tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezne vrste izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna ter |
| --- | --- | --- |

(151)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom določila tako, da je primerjala:

1.

tehtane povprečne prodajne cene vzorčenih proizvajalcev Unije za posamezne vrste izdelka, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna ter

| 2. | ustrezne tehtane povprečne cene za posamezne vrste uvoženih izdelkov sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije, ki so določene na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina), brez protidampinške dajatve, z ustreznimi prilagoditvami za carino in stroške, nastale po uvozu. |
| --- | --- |

2.

ustrezne tehtane povprečne cene za posamezne vrste uvoženih izdelkov sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, zaračunane prvi neodvisni stranki na trgu Unije, ki so določene na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina), brez protidampinške dajatve, z ustreznimi prilagoditvami za carino in stroške, nastale po uvozu.

| (152) | Primerjava cen je bila izvedena za vsako posamezno vrsto transakcije posebej ter po odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Za uvoz iz zadevne države na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen med 21,6 % in 27 %, brez protidampinške dajatve. Vendar pri isti primerjavi, ob prištetih protidampinških dajatvah, nelojalno nižanje prodajnih cen ni bilo ugotovljeno. |
| --- | --- |

(152)

Primerjava cen je bila izvedena za vsako posamezno vrsto transakcije posebej ter po odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot odstotek prihodkov od prodaje vzorčenih proizvajalcev Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Za uvoz iz zadevne države na trg Unije je pokazal tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen med 21,6 % in 27 %, brez protidampinške dajatve. Vendar pri isti primerjavi, ob prištetih protidampinških dajatvah, nelojalno nižanje prodajnih cen ni bilo ugotovljeno.

6.3.3   Uvoz iz tretjih držav razen iz LRK

Uvoz iz tretjih držav razen iz LRK

| (153) | Izdelek, ki se pregleduje, se je iz tretjih držav, razen LRK, uvažal večinoma iz Tajske, Ukrajine in Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(153)

Izdelek, ki se pregleduje, se je iz tretjih držav, razen LRK, uvažal večinoma iz Tajske, Ukrajine in Združenega kraljestva.

| (154) | Skupni obseg uvoza v Unijo ter tržni delež in cene za uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz drugih tretjih držav so se gibali na naslednji način:

  Preglednica 5


  Uvoz iz tretjih držav











  Država | | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tajska | Obseg (v tonah) | 1 657 | 4 406 | 4 925 | 3 579 |
| | Indeks | 100 | 266 | 297 | 216 |
| | Tržni delež | [1,1 –2,1 ] % | [4 –5 ] % | [5 –6 ] % | [3,2 –4,2 ] % |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 059 | 1 105 | 962 | 1 071 |
| | Indeks | 100 | 104 | 91 | 101 |
| Ukrajina | Obseg (v tonah) | 1 275 | 779 | 1 323 | 772 |
| | Indeks | 100 | 61 | 104 | 61 |
| | Tržni delež | [0,7 –1,7 ] % | [0,5 –1,5 ] % | [1 –2 ] % | [0,5 –1,5 ] % |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 990 | 800 | 672 | 667 |
| | Indeks | 100 | 81 | 68 | 67 |
| Združeno kraljestvo | Obseg (v tonah) | 332 | 542 | 525 | 658 |
| | Indeks | 100 | 163 | 158 | 198 |
| | Tržni delež | [0,1 –0,5 ] % | [0,3 –0,7 ] % | [0,4 –0,8 ] % | [0,5 –0,9 ] % |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 3 100 | 2 850 | 2 050 | 2 169 |
| | Indeks | 100 | 92 | 66 | 70 |
| Druge tretje države | Obseg (v tonah) | 4 979 | 4 390 | 2 795 | 1 502 |
| | Indeks | 100 | 88 | 56 | 30 |
| | Tržni delež | [4,2 –5,2 ] % | [4 –5 ] % | [2,5 –3,5 ] % | [1 –2 ] % |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 3 469 | 1 668 | 1 832 | 3 628 |
| | Indeks | 100 | 48 | 53 | 105 |
| Vse tretje države (razen zadevne države) skupaj | Obseg (v tonah) | 8 243 | 10 117 | 9 568 | 6 511 |
| | Indeks | 100 | 123 | 116 | 79 |
| | Tržni delež | [7 –8 ] % | [9,5 –10,5 ] % | [10,5 –11,5 ] % | [6,5 –7,5 ] % |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 2 586 | 1 419 | 1 236 | 1 724 |
| | Indeks | 100 | 55 | 48 | 67 |
| Vir: | Comext. |

(154)

Skupni obseg uvoza v Unijo ter tržni delež in cene za uvoz izdelka, ki se pregleduje, iz drugih tretjih držav so se gibali na naslednji način:

Preglednica 5

Preglednica 5

Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

Država

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Tajska

Obseg (v tonah)

1 657

4 406

4 925

3 579

Indeks

Indeks

100

100

266

266

297

297

216

216

Tržni delež

[1,1 –2,1 ] %

[4 –5 ] %

[5 –6 ] %

[3,2 –4,2 ] %

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 059

1 105

962

1 071

Indeks

Indeks

100

100

104

104

91

91

101

101

Ukrajina

Obseg (v tonah)

1 275

779

1 323

772

Indeks

Indeks

100

100

61

61

104

104

61

61

Tržni delež

[0,7 –1,7 ] %

[0,5 –1,5 ] %

[1 –2 ] %

[0,5 –1,5 ] %

Povprečna cena (v EUR/tono)

990

800

672

667

Indeks

Indeks

100

100

81

81

68

68

67

67

Združeno kraljestvo

Obseg (v tonah)

332

542

525

658

Indeks

Indeks

100

100

163

163

158

158

198

198

Tržni delež

[0,1 –0,5 ] %

[0,3 –0,7 ] %

[0,4 –0,8 ] %

[0,5 –0,9 ] %

Povprečna cena (v EUR/tono)

3 100

2 850

2 050

2 169

Indeks

Indeks

100

100

92

92

66

66

70

70

Druge tretje države

Obseg (v tonah)

4 979

4 390

2 795

1 502

Indeks

Indeks

100

100

88

88

56

56

30

30

Tržni delež

[4,2 –5,2 ] %

[4 –5 ] %

[2,5 –3,5 ] %

[1 –2 ] %

Povprečna cena (v EUR/tono)

3 469

1 668

1 832

3 628

Indeks

Indeks

100

100

48

48

53

53

105

105

Vse tretje države (razen zadevne države) skupaj

Obseg (v tonah)

8 243

10 117

9 568

6 511

Indeks

Indeks

100

100

123

123

116

116

79

79

Tržni delež

[7 –8 ] %

[9,5 –10,5 ] %

[10,5 –11,5 ] %

[6,5 –7,5 ] %

Povprečna cena (v EUR/tono)

2 586

1 419

1 236

1 724

Indeks

100

55

48

67

Vir:

Vir:

Comext.

| (155) | Obseg uvoza iz Tajske se je v obravnavanem obdobju povečal za 116 %. Tržni delež je leta 2020 dosegel [5–6] %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je zmanjšal na [3,2–4,2] %. V obravnavanem obdobju so povprečne uvozne cene ostale razmeroma stabilne. Iz istih razlogov, kot so pojasnjeni v uvodni izjavi 140, je bil tržni delež vseh drugih držav naveden v razponih. |
| --- | --- |

(155)

Obseg uvoza iz Tajske se je v obravnavanem obdobju povečal za 116 %. Tržni delež je leta 2020 dosegel [5–6] %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je zmanjšal na [3,2–4,2] %. V obravnavanem obdobju so povprečne uvozne cene ostale razmeroma stabilne. Iz istih razlogov, kot so pojasnjeni v uvodni izjavi 140, je bil tržni delež vseh drugih držav naveden v razponih.

| (156) | Obseg uvoza iz Ukrajine se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 39 %. Tržni delež je leta 2020 dosegel [1–2] %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je zmanjšal na [0,5–1,5] %. V obravnavanem obdobju se je povprečna uvozna cena zmanjšala za 33 %. |
| --- | --- |

(156)

Obseg uvoza iz Ukrajine se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 39 %. Tržni delež je leta 2020 dosegel [1–2] %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je zmanjšal na [0,5–1,5] %. V obravnavanem obdobju se je povprečna uvozna cena zmanjšala za 33 %.

| (157) | Obseg uvoza iz Združenega kraljestva se je v obravnavanem obdobju povečal za 98 %. Tržni delež se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečal na [0,5–0,9] %. V obravnavanem obdobju se je povprečna uvozna cena zmanjšala za 30 %. |
| --- | --- |

(157)

Obseg uvoza iz Združenega kraljestva se je v obravnavanem obdobju povečal za 98 %. Tržni delež se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečal na [0,5–0,9] %. V obravnavanem obdobju se je povprečna uvozna cena zmanjšala za 30 %.

| (158) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 70 %. Tržni delež je leta 2019 dosegel [4–5] %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je zmanjšal na [1–2] %. Na splošno se je povprečna uvozna cena v obravnavanem obdobju zvišala za 5 %. |
| --- | --- |

(158)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 70 %. Tržni delež je leta 2019 dosegel [4–5] %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je zmanjšal na [1–2] %. Na splošno se je povprečna uvozna cena v obravnavanem obdobju zvišala za 5 %.

| (159) | Obseg uvoza iz vseh tretjih držav razen zadevne države se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 21 %. Poleg tega se je tržni delež uvoza iz vseh tretjih držav razen zadevne države v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal na [6,5–7,5] %. |
| --- | --- |

(159)

Obseg uvoza iz vseh tretjih držav razen zadevne države se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 21 %. Poleg tega se je tržni delež uvoza iz vseh tretjih držav razen zadevne države v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal na [6,5–7,5] %.

6.4   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

6.4.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (160) | Ocena gospodarskega položaja industrije Unije je vključevala vrednotenje vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(160)

Ocena gospodarskega položaja industrije Unije je vključevala vrednotenje vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (161) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je bilo za oceno gospodarskega položaja industrije Unije uporabljeno vzorčenje. Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz informacij, ki jih je predložil vložnik, navzkrižno preverjenih s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije in razpoložljivimi uradnimi statističnimi podatki. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike je Komisija ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, in razpoložljivih uradnih statističnih podatkov. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(161)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 20, je bilo za oceno gospodarskega položaja industrije Unije uporabljeno vzorčenje. Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz informacij, ki jih je predložil vložnik, navzkrižno preverjenih s preverjenimi izpolnjenimi vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije in razpoložljivimi uradnimi statističnimi podatki. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike je Komisija ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov, ki so jih predložili vzorčeni proizvajalci Unije, in razpoložljivih uradnih statističnih podatkov. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (162) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(162)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga.

| (163) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(163)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

6.4.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

6.4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (164) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

  Preglednica 6


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 354 212 | 294 365 | 237 208 | 196 050 |
| Indeks | 100 | 83 | 67 | 55 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 462 885 | 393 154 | 378 657 | 365 740 |
| Indeks | 100 | 85 | 82 | 79 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 76,5  % | 74,9  % | 62,6  % | 53,6  % |
| Indeks | 100 | 98 | 82 | 70 |
| Vir: | ESTA, preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(164)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

Preglednica 6

Preglednica 6

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg proizvodnje (v tonah)

354 212

294 365

237 208

196 050

Indeks

Indeks

100

100

83

83

67

67

55

55

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

462 885

393 154

378 657

365 740

Indeks

Indeks

100

100

85

85

82

82

79

79

Izkoriščenost zmogljivosti

76,5  %

74,9  %

62,6  %

53,6  %

Indeks

Indeks

100

100

98

98

82

82

70

70

Vir:

Vir:

ESTA, preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (165) | Obseg proizvodnje je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegel rekordno nizko vrednost. V obravnavanem obdobju se je zmanjšal za 45 %. Natančneje, med letoma 2018 in 2019 se je zmanjšal za 17 %, med letoma 2019 in 2020 se je zmanjšal za več kot 19 %, nato pa se je v obdobju med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal za več kot 17 %. To zmanjšanje je bilo posledica zmanjšanja potrošnje Unije, kot je pojasnjeno v oddelku 6.2. |
| --- | --- |

(165)

Obseg proizvodnje je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegel rekordno nizko vrednost. V obravnavanem obdobju se je zmanjšal za 45 %. Natančneje, med letoma 2018 in 2019 se je zmanjšal za 17 %, med letoma 2019 in 2020 se je zmanjšal za več kot 19 %, nato pa se je v obdobju med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal za več kot 17 %. To zmanjšanje je bilo posledica zmanjšanja potrošnje Unije, kot je pojasnjeno v oddelku 6.2.

| (166) | Proizvodna zmogljivost je sledila podobnemu trendu, saj se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala za 21 %. |
| --- | --- |

(166)

Proizvodna zmogljivost je sledila podobnemu trendu, saj se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala za 21 %.

| (167) | Komisija je ugotovila, da je bilo zmanjšanje proizvodne zmogljivosti delno posledica ustavitve proizvodnje podobnega izdelka dveh družb med nevložniki leta 2020, in sicer AMTP Roman v Romuniji in Vallourec Deutschland v Nemčiji. Slednja je junija 2020 zaprla proizvodni obrat v Reisholzu v Nemčiji, konec leta 2021 pa proizvodni obrat v Rathu. |
| --- | --- |

(167)

Komisija je ugotovila, da je bilo zmanjšanje proizvodne zmogljivosti delno posledica ustavitve proizvodnje podobnega izdelka dveh družb med nevložniki leta 2020, in sicer AMTP Roman v Romuniji in Vallourec Deutschland v Nemčiji. Slednja je junija 2020 zaprla proizvodni obrat v Reisholzu v Nemčiji, konec leta 2021 pa proizvodni obrat v Rathu.

| (168) | Vzporedno zmanjšanje obsega proizvodnje in proizvodne zmogljivosti v obravnavanem obdobju je povzročilo zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti za 30 % v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(168)

Vzporedno zmanjšanje obsega proizvodnje in proizvodne zmogljivosti v obravnavanem obdobju je povzročilo zmanjšanje izkoriščenosti zmogljivosti za 30 % v obravnavanem obdobju.

| (169) | Čeprav izkoriščenost zmogljivosti ni glavni dejavnik dobičkonosnosti, neposredno vpliva na rezultate, saj povečuje težo fiksnih stroškov. Izkoriščenost zmogljivosti je bila na zelo nizki ravni, kar je privedlo do zelo ranljivega položaja industrije. |
| --- | --- |

(169)

Čeprav izkoriščenost zmogljivosti ni glavni dejavnik dobičkonosnosti, neposredno vpliva na rezultate, saj povečuje težo fiksnih stroškov. Izkoriščenost zmogljivosti je bila na zelo nizki ravni, kar je privedlo do zelo ranljivega položaja industrije.

6.4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

Obseg prodaje in tržni delež

| (170) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:

  Preglednica 7


  Obseg prodaje in tržni delež (v tonah) | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celotni obseg prodaje na trgu Unije (prosti in zaprti trg) | 102 246 | 96 910 | 84 406 | 92 851 |
| Indeks | 100 | 95 | 83 | 91 |
| Tržni delež celotne potrošnje | 91,4  % | 89,3  % | 88,6  % | 90,9  % |
| Indeks | 100 | 98 | 97 | 99 |
| Prodaja na zaprtem trgu | [4 500 –5 500 ] | [9 000 –10 000 ] | [5 500 –6 500 ] | [6 000 –7 000 ] |
| Indeks | 100 | 188 | 119 | 126 |
| Tržni delež prodaje na zaprtem trgu | [3,6  %–5,6  %] | [7,9  %–9,9  %] | [6,0  %–7,0  %] | [6,0  %–7,0  %] |
| Indeks | 100 | 193 | 140 | 138 |
| Prodaja na prostem trgu | [95 000 –99 000 ] | [85 000 –89 000 ] | [75 000 –79 000 ] | [85 000 –89 000 ] |
| Indeks | 100 | 90 | 81 | 89 |
| Tržni delež prodaje na prostem trgu glede na celotno potrošnjo | [83  %–88  %] | [77  %–82  %] | [79  %–84  %] | [82  %–87  %] |
| Indeks | 100 | 93 | 95 | 97 |
| Vir: | ESTA, preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(170)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:

Preglednica 7

Preglednica 7

Obseg prodaje in tržni delež (v tonah)

Obseg prodaje in tržni delež (v tonah)

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Celotni obseg prodaje na trgu Unije (prosti in zaprti trg)

102 246

96 910

84 406

92 851

Indeks

Indeks

100

100

95

95

83

83

91

91

Tržni delež celotne potrošnje

91,4  %

89,3  %

88,6  %

90,9  %

Indeks

Indeks

100

100

98

98

97

97

99

99

Prodaja na zaprtem trgu

[4 500 –5 500 ]

[9 000 –10 000 ]

[5 500 –6 500 ]

[6 000 –7 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

188

188

119

119

126

126

Tržni delež prodaje na zaprtem trgu

[3,6  %–5,6  %]

[7,9  %–9,9  %]

[6,0  %–7,0  %]

[6,0  %–7,0  %]

Indeks

Indeks

100

100

193

193

140

140

138

138

Prodaja na prostem trgu

[95 000 –99 000 ]

[85 000 –89 000 ]

[75 000 –79 000 ]

[85 000 –89 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

90

90

81

81

89

89

Tržni delež prodaje na prostem trgu glede na celotno potrošnjo

[83  %–88  %]

[77  %–82  %]

[79  %–84  %]

[82  %–87  %]

Indeks

Indeks

100

100

93

93

95

95

97

97

Vir:

Vir:

ESTA, preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (171) | Celotna prodaja industrije Unije na trgu Unije (prosti trg in zaprti trg) se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, in sicer za 9 %. Predvsem se je od leta 2018 do konca leta 2019 zmanjšala za 5 % in se med letoma 2019 in 2020 zmanjšala še za več kot 12 %, nato pa se je v obdobju od leta 2020 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom povečala za več kot 9 %. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je tržni delež celotne potrošnje industrije Unije dosegel 90,9 % in se v obravnavanem obdobju zmanjšal za 1 %. |
| --- | --- |

(171)

Celotna prodaja industrije Unije na trgu Unije (prosti trg in zaprti trg) se je v obravnavanem obdobju znatno zmanjšala, in sicer za 9 %. Predvsem se je od leta 2018 do konca leta 2019 zmanjšala za 5 % in se med letoma 2019 in 2020 zmanjšala še za več kot 12 %, nato pa se je v obdobju od leta 2020 do obdobja preiskave v zvezi s pregledom povečala za več kot 9 %. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je tržni delež celotne potrošnje industrije Unije dosegel 90,9 % in se v obravnavanem obdobju zmanjšal za 1 %.

6.4.2.3   Rast

Rast

| (172) | Medtem ko se je potrošnja zmanjšala za 9 %, se je obseg proizvodnje industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 45 %, obseg prodaje na trgu Unije (prosti trg in zaprti trg) pa za 9 %. |
| --- | --- |

(172)

Medtem ko se je potrošnja zmanjšala za 9 %, se je obseg proizvodnje industrije Unije v obravnavanem obdobju zmanjšal za 45 %, obseg prodaje na trgu Unije (prosti trg in zaprti trg) pa za 9 %.

6.4.2.4   Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

| (173) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 8


  Zaposlenost in produktivnost | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 2 114 | 1 729 | 1 568 | 1 270 |
| Indeks | 100 | 82 | 74 | 60 |
| Produktivnost (v tonah/zaposlenega) | 168 | 170 | 151 | 154 |
| Indeks | 100 | 102 | 90 | 92 |
| Vir: | ESTA, preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(173)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 8

Preglednica 8

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Število zaposlenih

2 114

1 729

1 568

1 270

Indeks

Indeks

100

100

82

82

74

74

60

60

Produktivnost (v tonah/zaposlenega)

168

170

151

154

Indeks

Indeks

100

100

102

102

90

90

92

92

Vir:

Vir:

ESTA, preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (174) | Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je v obravnavanem obdobju znižala za 40 %, s čimer je sledila enakemu trendu kot obseg proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(174)

Stopnja zaposlenosti v industriji Unije se je v obravnavanem obdobju znižala za 40 %, s čimer je sledila enakemu trendu kot obseg proizvodnje Unije.

| (175) | Produktivnost delovne sile proizvajalcev Unije, merjena kot proizvodnja (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je v zadevnem obdobju zmanjšala za 8 % zaradi zmanjšanja povpraševanja na trgu in posledičnega zmanjšanja proizvodnje. |
| --- | --- |

(175)

Produktivnost delovne sile proizvajalcev Unije, merjena kot proizvodnja (v tonah) na zaposleno osebo na leto, se je v zadevnem obdobju zmanjšala za 8 % zaradi zmanjšanja povpraševanja na trgu in posledičnega zmanjšanja proizvodnje.

6.4.2.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (176) | Vse stopnje dampinga, ugotovljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, so bile znatno višje od stopnje de minimis. Hkrati je bil obseg uvoza iz LRK v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom razmeroma omejen in je predstavljal samo [2,5–3,5] % potrošnje Unije. Zato je bil vpliv višine dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije precej omejen. |
| --- | --- |

(176)

Vse stopnje dampinga, ugotovljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, so bile znatno višje od stopnje de minimis. Hkrati je bil obseg uvoza iz LRK v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom razmeroma omejen in je predstavljal samo [2,5–3,5] % potrošnje Unije. Zato je bil vpliv višine dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije precej omejen.

6.4.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

6.4.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

| (177) | Tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo, kot sledi:

  Preglednica 9


  Prodajne cene in stroški proizvodnje v Uniji (v EUR/tono) | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu | 1 328 | 1 331 | 1 249 | 1 312 |
| Indeks | 100 | 100 | 94 | 98 |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na zaprtem trgu (55) | [900 –1 100 ] | [1 100 –1 300 ] | [1 100 –1 300 ] | [1 100 –1 300 ] |
| Indeks | 100 | 115 | 106 | 116 |
| Povprečna prodajna cena na enoto na prostem trgu | 1 353 | 1 354 | 1 265 | 1 321 |
| Indeks | 100 | 100 | 94 | 98 |
| Stroški proizvodnje na enoto | 1 227 | 1 221 | 1 217 | 1 416 |
| Indeks | 100 | 100 | 99 | 115 |
| Vir: | preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije |

(177)

Tehtano povprečje prodajnih cen vzorčenih proizvajalcev Unije na enoto za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibalo, kot sledi:

Preglednica 9

Preglednica 9

Prodajne cene in stroški proizvodnje v Uniji (v EUR/tono)

Prodajne cene in stroški proizvodnje v Uniji (v EUR/tono)

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu

1 328

1 331

1 249

1 312

Indeks

Indeks

100

100

100

100

94

94

98

98

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na zaprtem trgu (55)

55

[900 –1 100 ]

[1 100 –1 300 ]

[1 100 –1 300 ]

[1 100 –1 300 ]

Indeks

Indeks

100

100

115

115

106

106

116

116

Povprečna prodajna cena na enoto na prostem trgu

1 353

1 354

1 265

1 321

Indeks

Indeks

100

100

100

100

94

94

98

98

Stroški proizvodnje na enoto

1 227

1 221

1 217

1 416

Indeks

Indeks

100

100

100

100

99

99

115

115

Vir:

Vir:

preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije

| (178) | V obravnavanem obdobju se je cena industrije Unije na prostem trgu znižala za več kot 2 %, stroški proizvodnje na enoto pa so se povečali za 15 %. Po uvedbi protidampinških ukrepov na kitajski uvoz novembra 2016 so proizvajalci Unije med letoma 2018 in 2019 ohranili svoje prodajne cene v Uniji. Vendar se je prodajna cena na enoto med letoma 2019 in 2020 znižala za več kot 6 %. Nato se je med letoma 2020 in 2021 povečala za več kot 4 %. |
| --- | --- |

(178)

V obravnavanem obdobju se je cena industrije Unije na prostem trgu znižala za več kot 2 %, stroški proizvodnje na enoto pa so se povečali za 15 %. Po uvedbi protidampinških ukrepov na kitajski uvoz novembra 2016 so proizvajalci Unije med letoma 2018 in 2019 ohranili svoje prodajne cene v Uniji. Vendar se je prodajna cena na enoto med letoma 2019 in 2020 znižala za več kot 6 %. Nato se je med letoma 2020 in 2021 povečala za več kot 4 %.

| (179) | Proizvodni stroški na enoto so med letoma 2018 in 2019 ostali stabilni, med letoma 2018 in 2020 so se nekoliko zmanjšali, in sicer za 1 %, v obravnavanem obdobju pa so se povečali za 15 %. Med letoma 2020 in 2021 so se povečali za več kot 16 %, kar odraža veliko povečanje stroškov energije in surovin v istem obdobju. |
| --- | --- |

(179)

Proizvodni stroški na enoto so med letoma 2018 in 2019 ostali stabilni, med letoma 2018 in 2020 so se nekoliko zmanjšali, in sicer za 1 %, v obravnavanem obdobju pa so se povečali za 15 %. Med letoma 2020 in 2021 so se povečali za več kot 16 %, kar odraža veliko povečanje stroškov energije in surovin v istem obdobju.

6.4.3.2   Stroški dela

Stroški dela

| (180) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 10


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 62 122 | 64 071 | 66 134 | 65 599 |
| Indeks | 100 | 103 | 106 | 106 |
| Vir: | preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije |

(180)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 10

Preglednica 10

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

62 122

64 071

66 134

65 599

Indeks

Indeks

100

100

103

103

106

106

106

106

Vir:

Vir:

preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije

| (181) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so se med letoma 2018 in 2019 povečali za 3 %. Tudi med letoma 2018 in 2020 so se povečali, in sicer za 6 %. V obravnavanem obdobju so se na splošno povečali za 6 %. |
| --- | --- |

(181)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so se med letoma 2018 in 2019 povečali za 3 %. Tudi med letoma 2018 in 2020 so se povečali, in sicer za 6 %. V obravnavanem obdobju so se na splošno povečali za 6 %.

6.4.3.3   Zaloge

Zaloge

| (182) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

  Preglednica 11


  Zaloge | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 22 334 | 19 256 | 14 497 | 13 692 |
| Indeks | 100 | 86 | 65 | 61 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %) | 8,8 | 8,7 | 8,1 | 8,9 |
| Indeks | 100 | 99 | 93 | 102 |
| Vir: | preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije |

(182)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

Preglednica 11

Preglednica 11

Zaloge

Zaloge

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Končne zaloge (v tonah)

22 334

19 256

14 497

13 692

Indeks

Indeks

100

100

86

86

65

65

61

61

Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %)

8,8

8,7

8,1

8,9

Indeks

Indeks

100

100

99

99

93

93

102

102

Vir:

Vir:

preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije

| (183) | Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev Unije je ostala stabilna glede na proizvodnjo. V obravnavanem obdobju se je raven končnih zalog zmanjšala za 39 %. Proizvajalci Unije sami navadno hranijo nizko raven zalog. Zato se zaloge ne štejejo za pomemben kazalnik škode za to panogo. To potrjuje tudi analiza gibanja končnih zalog kot deleža proizvodnje. V obdobju preiskave so nekateri proizvajalci proizvajali manj in zmanjšali svoje zaloge, da bi se lahko spopadli s svojim težkim finančnim položajem v letih 2020 in 2021 (glej preglednico 6). |
| --- | --- |

(183)

Raven končnih zalog vzorčenih proizvajalcev Unije je ostala stabilna glede na proizvodnjo. V obravnavanem obdobju se je raven končnih zalog zmanjšala za 39 %. Proizvajalci Unije sami navadno hranijo nizko raven zalog. Zato se zaloge ne štejejo za pomemben kazalnik škode za to panogo. To potrjuje tudi analiza gibanja končnih zalog kot deleža proizvodnje. V obdobju preiskave so nekateri proizvajalci proizvajali manj in zmanjšali svoje zaloge, da bi se lahko spopadli s svojim težkim finančnim položajem v letih 2020 in 2021 (glej preglednico 6).

6.4.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (184) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 12


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje) | 9,3 | 9,9 | 3,8 | –7,2 |
| Indeks | 100 | 106 | 41 | –77 |
| Denarni tok (v EUR) | 54 041 814 | 65 623 240 | 56 907 181 | 6 140 456 |
| Indeks | 100 | 121 | 105 | 11 |
| Naložbe (v EUR) | 26 907 236 | 9 977 233 | 3 253 779 | 4 952 232 |
| Indeks | 100 | 37 | 12 | 18 |
| Donosnost naložb | 10,6  % | 22,3  % | 18,1  % | 0,3  % |
| Indeks | 100 | 211 | 171 | 3 |
| Vir: | preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije |

(184)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 12

Preglednica 12

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)

9,3

9,9

3,8

–7,2

Indeks

Indeks

100

100

106

106

41

41

–77

–77

Denarni tok (v EUR)

54 041 814

65 623 240

56 907 181

6 140 456

Indeks

Indeks

100

100

121

121

105

105

11

11

Naložbe (v EUR)

26 907 236

9 977 233

3 253 779

4 952 232

Indeks

Indeks

100

100

37

37

12

12

18

18

Donosnost naložb

10,6  %

22,3  %

18,1  %

0,3  %

Indeks

Indeks

100

100

211

211

171

171

3

3

Vir:

Vir:

preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije

| (185) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. Na splošno je dobičkonosnost padla z 9,3 % v letu 2018 na [–7,2] % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Med letoma 2019 in 2018 je ostala na skoraj enaki ravni, med letoma 2018 in 2020 pa se je zmanjšala za 59 %. Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za [–77] %. |
| --- | --- |

(185)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. Na splošno je dobičkonosnost padla z 9,3 % v letu 2018 na [–7,2] % v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Med letoma 2019 in 2018 je ostala na skoraj enaki ravni, med letoma 2018 in 2020 pa se je zmanjšala za 59 %. Dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za [–77] %.

| (186) | Po razkritju so sodelujoči proizvajalci izvozniki trdili, da Komisija ni pojasnila, kako je bilo poslabšanje dobičkonosnosti povezano z povišanjem uvoznih cen iz zadevne države. |
| --- | --- |

(186)

Po razkritju so sodelujoči proizvajalci izvozniki trdili, da Komisija ni pojasnila, kako je bilo poslabšanje dobičkonosnosti povezano z povišanjem uvoznih cen iz zadevne države.

| (187) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 200, je Komisija sklenila, da znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ni povzročil uvoz iz LRK. Na podlagi navedenega je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(187)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 200, je Komisija sklenila, da znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ni povzročil uvoz iz LRK. Na podlagi navedenega je bila ta trditev zavrnjena.

| (188) | Neto denarni tok pomeni sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Neto denarni tok se je v obdobju med letoma 2018 in 2019 povečal za 21 %, med letoma 2018 in 2020 pa je ostal stabilen. Vendar pa se je neto denarni tok v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšal za 89 %, kar je sledilo trendu dobičkonosnosti prodaje. |
| --- | --- |

(188)

Neto denarni tok pomeni sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Neto denarni tok se je v obdobju med letoma 2018 in 2019 povečal za 21 %, med letoma 2018 in 2020 pa je ostal stabilen. Vendar pa se je neto denarni tok v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšal za 89 %, kar je sledilo trendu dobičkonosnosti prodaje.

| (189) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, ki odraža stopnjo amortizacije sredstev. V obravnavanem obdobju se je na splošno zmanjšala za 97 %. Med letoma 2018 in 2019 se je povečala za 111 %, predvsem zaradi stopnje dobička, dosežene leta 2019, med letoma 2018 in 2020 se je povečala za 71 % ter se med letoma 2018 in 2021 zmanjšala za 97 %, in sicer zaradi nizke stopnje dobička v letu 2021, kot je navedeno zgoraj. |
| --- | --- |

(189)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb, ki odraža stopnjo amortizacije sredstev. V obravnavanem obdobju se je na splošno zmanjšala za 97 %. Med letoma 2018 in 2019 se je povečala za 111 %, predvsem zaradi stopnje dobička, dosežene leta 2019, med letoma 2018 in 2020 se je povečala za 71 % ter se med letoma 2018 in 2021 zmanjšala za 97 %, in sicer zaradi nizke stopnje dobička v letu 2021, kot je navedeno zgoraj.

| (190) | Komisija je ugotovila, da je industrija Unije kljub nizkim stopnjam dobička po letu 2020 ohranila primerno stopnjo produktivnosti in z rednimi naložbami nikoli ni prenehala optimizirati svojega proizvodnega procesa, logistike, prodaje in trženja. |
| --- | --- |

(190)

Komisija je ugotovila, da je industrija Unije kljub nizkim stopnjam dobička po letu 2020 ohranila primerno stopnjo produktivnosti in z rednimi naložbami nikoli ni prenehala optimizirati svojega proizvodnega procesa, logistike, prodaje in trženja.

| (191) | Visoka raven naložb, ki jih mora izvajati industrija Unije, kaže njeno odločnost, da se prilagodi, izboljša in ostane na trgu kljub oviram in gospodarskim težavam. |
| --- | --- |

(191)

Visoka raven naložb, ki jih mora izvajati industrija Unije, kaže njeno odločnost, da se prilagodi, izboljša in ostane na trgu kljub oviram in gospodarskim težavam.

| (192) | Zaradi slabih finančnih rezultatov industrije Unije v obravnavanem obdobju je bila njena zmožnost zbiranja kapitala omejena. Industrija Unije je kapitalsko intenzivna in zahteva znatne naložbe. Neto denarni tok je bil v obravnavanem obdobju prenizek, da bi pokril tako velike naložbe. |
| --- | --- |

(192)

Zaradi slabih finančnih rezultatov industrije Unije v obravnavanem obdobju je bila njena zmožnost zbiranja kapitala omejena. Industrija Unije je kapitalsko intenzivna in zahteva znatne naložbe. Neto denarni tok je bil v obravnavanem obdobju prenizek, da bi pokril tako velike naložbe.

6.5   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (193) | Razvoj mikro- in makrokazalnikov v obravnavanem obdobju je pokazal, da se je finančni položaj industrije Unije poslabšal. Na splošno so se gibanja glavnih ekonomskih kazalnikov v obravnavanem obdobju poslabšala. |
| --- | --- |

(193)

Razvoj mikro- in makrokazalnikov v obravnavanem obdobju je pokazal, da se je finančni položaj industrije Unije poslabšal. Na splošno so se gibanja glavnih ekonomskih kazalnikov v obravnavanem obdobju poslabšala.

| (194) | Preiskava je pokazala, da so vsi kazalniki škode v obravnavanem obdobju kazali negativne vzorce. V okviru zmanjšanja povpraševanja za 9 % sta se obseg prodaje na prostem trgu oziroma proizvodnja zmanjšala za 9 % oziroma 45 %. To je povzročilo zmanjšanje zmogljivosti za 21 % in zaposlenosti za 40 %. Ker se je proizvodnja zmanjšala hitreje (45 % v obravnavanem obdobju) kot zmogljivost in zaposlenost, sta se zmanjšali tudi izkoriščenost zmogljivosti in produktivnost, in sicer za 30 % oziroma 8 %. |
| --- | --- |

(194)

Preiskava je pokazala, da so vsi kazalniki škode v obravnavanem obdobju kazali negativne vzorce. V okviru zmanjšanja povpraševanja za 9 % sta se obseg prodaje na prostem trgu oziroma proizvodnja zmanjšala za 9 % oziroma 45 %. To je povzročilo zmanjšanje zmogljivosti za 21 % in zaposlenosti za 40 %. Ker se je proizvodnja zmanjšala hitreje (45 % v obravnavanem obdobju) kot zmogljivost in zaposlenost, sta se zmanjšali tudi izkoriščenost zmogljivosti in produktivnost, in sicer za 30 % oziroma 8 %.

| (195) | V istem obdobju se je tudi povprečna cena na enoto na prostem trgu zmanjšala za več kot 2 %, medtem ko so se stroški proizvodnje na enoto povečali za 15 %. Posledično se je dobičkonosnost v obravnavanem obdobju zmanjšala za [–77] %, dobiček pa se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal z 9,3 % leta 2018 na [–7,2] %. |
| --- | --- |

(195)

V istem obdobju se je tudi povprečna cena na enoto na prostem trgu zmanjšala za več kot 2 %, medtem ko so se stroški proizvodnje na enoto povečali za 15 %. Posledično se je dobičkonosnost v obravnavanem obdobju zmanjšala za [–77] %, dobiček pa se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zmanjšal z 9,3 % leta 2018 na [–7,2] %.

| (196) | V skladu s tem kazalniki škode kažejo, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo, saj je kljub naraščajočim proizvodnim stroškom znižala svoje prodajne cene, kar je povzročilo padec njene dobičkonosnosti, to pa je negativno vplivalo na naložbe, donosnost naložb in denarni tok. |
| --- | --- |

(196)

V skladu s tem kazalniki škode kažejo, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo, saj je kljub naraščajočim proizvodnim stroškom znižala svoje prodajne cene, kar je povzročilo padec njene dobičkonosnosti, to pa je negativno vplivalo na naložbe, donosnost naložb in denarni tok.

| (197) | Zato je Komisija sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(197)

Zato je Komisija sklenila, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

| (198) | Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe nadalje proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(198)

Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe nadalje proučila, ali je dampinški uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije.

| (199) | Preiskava je pokazala, da se je obseg uvoza iz Kitajske v obravnavanem obdobju povečal za 104 %, in sicer s [1 300–1 400] ton na [2 800–2 900] ton. Tudi tržni delež se je več kot podvojil, in sicer z [1–3] % na [2,5–3,5] %, vendar je ostal precej pod 26,8-odstotnim tržnim deležem, ugotovljenim v obdobju prvotne preiskave. Še pomembneje, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila povprečna prodajna cena uvoza iz LRK [1 500–1 600] EUR/tono, tj. višja od povprečne prodajne cene industrije Unije (1 321 EUR/tono) in njenih povprečnih proizvodnih stroškov (1 416 EUR/tono). Poleg tega Komisija pri primerjavi posameznih vrst izdelka ni ugotovila nelojalnega nižanja prodajnih cen, ko so bile dajatve vključene v cene proizvajalcev izvoznikov. Zato uvoz iz LRK kljub povečanju obsega in tržnega deleža v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni povzročil škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(199)

Preiskava je pokazala, da se je obseg uvoza iz Kitajske v obravnavanem obdobju povečal za 104 %, in sicer s [1 300–1 400] ton na [2 800–2 900] ton. Tudi tržni delež se je več kot podvojil, in sicer z [1–3] % na [2,5–3,5] %, vendar je ostal precej pod 26,8-odstotnim tržnim deležem, ugotovljenim v obdobju prvotne preiskave. Še pomembneje, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila povprečna prodajna cena uvoza iz LRK [1 500–1 600] EUR/tono, tj. višja od povprečne prodajne cene industrije Unije (1 321 EUR/tono) in njenih povprečnih proizvodnih stroškov (1 416 EUR/tono). Poleg tega Komisija pri primerjavi posameznih vrst izdelka ni ugotovila nelojalnega nižanja prodajnih cen, ko so bile dajatve vključene v cene proizvajalcev izvoznikov. Zato uvoz iz LRK kljub povečanju obsega in tržnega deleža v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni povzročil škode industriji Unije.

| (200) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ni mogel povzročiti uvoz iz Kitajske. |
| --- | --- |

(200)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da znatne škode, ki jo je utrpela industrija Unije, ni mogel povzročiti uvoz iz Kitajske.

7.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

| (201) | Komisija je v uvodni izjavi 200 sklenila, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo. Zato je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz iz LRK. |
| --- | --- |

(201)

Komisija je v uvodni izjavi 200 sklenila, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela znatno škodo. Zato je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz iz LRK.

| (202) | Komisija je v zvezi s tem analizirala naslednje elemente: proizvodno in prosto zmogljivost v LRK, razmerje med cenami v Uniji in kitajskimi cenami, razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji, privlačnost trga Unije in vpliv potencialnega uvoza iz LRK na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov. |
| --- | --- |

(202)

Komisija je v zvezi s tem analizirala naslednje elemente: proizvodno in prosto zmogljivost v LRK, razmerje med cenami v Uniji in kitajskimi cenami, razmerje med izvoznimi cenami za tretje države in ravnjo cen v Uniji, privlačnost trga Unije in vpliv potencialnega uvoza iz LRK na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov.

7.1   Proizvodna in prosta zmogljivost v LRK

Proizvodna in prosta zmogljivost v LRK

| (203) | Proizvodna zmogljivost za zadevni izdelek v LRK je ocenjena na 5 milijonov ton na leto. Prosta zmogljivost na voljo na Kitajskem je znašala približno 2,7 milijona ton na leto, kar je skoraj 27-krat več od potrošnje zadevnega izdelka na trgu Unije, ki je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 102 189 ton. Zato je ponudba na kitajskem trgu precej večja od povpraševanja. Posledično bi to pomenilo dodatno spodbudo za kitajske proizvajalce, da bi se v primeru novih priložnosti vse bolj osredotočali na izvozne trge. |
| --- | --- |

(203)

Proizvodna zmogljivost za zadevni izdelek v LRK je ocenjena na 5 milijonov ton na leto. Prosta zmogljivost na voljo na Kitajskem je znašala približno 2,7 milijona ton na leto, kar je skoraj 27-krat več od potrošnje zadevnega izdelka na trgu Unije, ki je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 102 189 ton. Zato je ponudba na kitajskem trgu precej večja od povpraševanja. Posledično bi to pomenilo dodatno spodbudo za kitajske proizvajalce, da bi se v primeru novih priložnosti vse bolj osredotočali na izvozne trge.

7.2   Privlačnost trga Unije

Privlačnost trga Unije

| (204) | Kot je ugotovljeno v oddelku 4.2, je trg Unije privlačen zaradi svoje velikosti in cen. Trenutno je Unija po obsegu največji trg za izdelek, ki se pregleduje, na svetu. Ima tudi trdno logistično infrastrukturo z dobro opremljenimi pristanišči, skladiščnimi in distribucijskimi zmogljivostmi ter visoko stopnjo industrijske porabe. |
| --- | --- |

(204)

Kot je ugotovljeno v oddelku 4.2, je trg Unije privlačen zaradi svoje velikosti in cen. Trenutno je Unija po obsegu največji trg za izdelek, ki se pregleduje, na svetu. Ima tudi trdno logistično infrastrukturo z dobro opremljenimi pristanišči, skladiščnimi in distribucijskimi zmogljivostmi ter visoko stopnjo industrijske porabe.

| (205) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 152, je Komisija ugotovila tudi, da bi brez ukrepov uvoz iz LRK znatno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije. Hkrati je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povprečna uvozna cena kitajskih proizvajalcev izvoznikov v glavne namembne tretje države (Južno Korejo, Indijo, Tajsko itd.) v višini 1 135 EUR/tono (56) nižja od povprečne prodajne cene industrije Unije v višini 1 321 EUR/tono na prostem trgu. Posledično bodo imeli proizvajalci izvozniki v primeru izteka ukrepov močne spodbude za povečanje prodaje v Unijo po cenah, ki so nižje od cen, ki jih je zaračunavala industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(205)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 152, je Komisija ugotovila tudi, da bi brez ukrepov uvoz iz LRK znatno nelojalno nižal prodajne cene industrije Unije. Hkrati je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povprečna uvozna cena kitajskih proizvajalcev izvoznikov v glavne namembne tretje države (Južno Korejo, Indijo, Tajsko itd.) v višini 1 135 EUR/tono (56) nižja od povprečne prodajne cene industrije Unije v višini 1 321 EUR/tono na prostem trgu. Posledično bodo imeli proizvajalci izvozniki v primeru izteka ukrepov močne spodbude za povečanje prodaje v Unijo po cenah, ki so nižje od cen, ki jih je zaračunavala industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

56

| (206) | Trg Unije se zato šteje za zelo privlačen za kitajske proizvajalce, zato je mogoče skleniti, da bi se v primeru izteka ukrepov razpoložljive proste zmogljivosti v LRK vsaj delno uporabile za znatno povečanje izvoza na trg Unije po dampinških in škodljivih cenah. Privlačnost trga Unije, kot je opisana zgoraj, bi povzročila znatno povečanje dampinškega uvoza iz LRK. Ker je zadevni izdelek precej homogen izdelek v smislu kakovosti, je raven cen najpomembnejši dejavnik pri odločanju o nakupu od proizvajalcev Unije ali kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Nenadno zmanjšanje kitajskega izvoza v odziv na protidampinške ukrepe kaže, da lahko stranke zlahka zamenjajo svojega dobavitelja z dobaviteljem, ki ima najbolj konkurenčno ceno (tj. zamenjajo kitajske proizvajalce izvoznike s proizvajalci Unije ali obratno v primeru izteka ukrepov). |
| --- | --- |

(206)

Trg Unije se zato šteje za zelo privlačen za kitajske proizvajalce, zato je mogoče skleniti, da bi se v primeru izteka ukrepov razpoložljive proste zmogljivosti v LRK vsaj delno uporabile za znatno povečanje izvoza na trg Unije po dampinških in škodljivih cenah. Privlačnost trga Unije, kot je opisana zgoraj, bi povzročila znatno povečanje dampinškega uvoza iz LRK. Ker je zadevni izdelek precej homogen izdelek v smislu kakovosti, je raven cen najpomembnejši dejavnik pri odločanju o nakupu od proizvajalcev Unije ali kitajskih proizvajalcev izvoznikov. Nenadno zmanjšanje kitajskega izvoza v odziv na protidampinške ukrepe kaže, da lahko stranke zlahka zamenjajo svojega dobavitelja z dobaviteljem, ki ima najbolj konkurenčno ceno (tj. zamenjajo kitajske proizvajalce izvoznike s proizvajalci Unije ali obratno v primeru izteka ukrepov).

7.3   Vpliv morebitnega uvoza iz Kitajske na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov

Vpliv morebitnega uvoza iz Kitajske na položaj industrije Unije v primeru izteka ukrepov

| (207) | Vzorčeni proizvajalci Unije so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegali negativne stopnje dobička v višini [–7,2] %, zato si ne morejo privoščiti nadaljnjega nižanja prodajne cene ali izgube tržnega deleža (če cene ne znižajo) zaradi novega uvoza, saj bi to še povečalo njihove izgube. |
| --- | --- |

(207)

Vzorčeni proizvajalci Unije so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegali negativne stopnje dobička v višini [–7,2] %, zato si ne morejo privoščiti nadaljnjega nižanja prodajne cene ali izgube tržnega deleža (če cene ne znižajo) zaradi novega uvoza, saj bi to še povečalo njihove izgube.

| (208) | Glede na verjetnost, da bi proizvajalci izvozniki izvažali po nižjih cenah in v večjem obsegu, bi bila industrija Unije prisiljena znižati svoje prodajne cene na račun svoje dobičkonosnosti ali ohraniti raven prodajnih cen ter najverjetneje izgubiti obseg prodaje in tržni delež v korist kitajskih izvoznikov. Kombinacija teh scenarijev se zdi še bolj realistična. To bi nazadnje povzročilo pritisk zaradi zniževanja cen in večje izgube, tržni delež uvoza iz LRK pa bi verjetno ponovno zrasel na raven pred uvedbo ukrepov, tj. 26 %. Omeniti je treba, da sta dva obstoječa proizvajalca Unije leta 2020 popolnoma ustavila proizvodnjo podobnega izdelka: AMTP Roman v Romuniji in Vallourec Deutschland v Nemčiji. |
| --- | --- |

(208)

Glede na verjetnost, da bi proizvajalci izvozniki izvažali po nižjih cenah in v večjem obsegu, bi bila industrija Unije prisiljena znižati svoje prodajne cene na račun svoje dobičkonosnosti ali ohraniti raven prodajnih cen ter najverjetneje izgubiti obseg prodaje in tržni delež v korist kitajskih izvoznikov. Kombinacija teh scenarijev se zdi še bolj realistična. To bi nazadnje povzročilo pritisk zaradi zniževanja cen in večje izgube, tržni delež uvoza iz LRK pa bi verjetno ponovno zrasel na raven pred uvedbo ukrepov, tj. 26 %. Omeniti je treba, da sta dva obstoječa proizvajalca Unije leta 2020 popolnoma ustavila proizvodnjo podobnega izdelka: AMTP Roman v Romuniji in Vallourec Deutschland v Nemčiji.

| (209) | Glede na navedeno je Komisija sklenila, da bi iztek ukrepov po vsej verjetnosti povzročil znatno povečanje dampinškega uvoza iz LRK po cenah, ki nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije, kar bi še dodatno povečalo škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, saj bi se znatna škoda, ki jo je prvotno povzročil dampinški uvoz iz LRK, verjetno ponovila. Posledično bi bila sposobnost preživetja industrije Unije resno ogrožena. |
| --- | --- |

(209)

Glede na navedeno je Komisija sklenila, da bi iztek ukrepov po vsej verjetnosti povzročil znatno povečanje dampinškega uvoza iz LRK po cenah, ki nelojalno nižajo prodajne cene industrije Unije, kar bi še dodatno povečalo škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, saj bi se znatna škoda, ki jo je prvotno povzročil dampinški uvoz iz LRK, verjetno ponovila. Posledično bi bila sposobnost preživetja industrije Unije resno ogrožena.

7.4   Pripombe po dokončnem razkritju

Pripombe po dokončnem razkritju

| (210) | Po razkritju so sodelujoči proizvajalci izvozniki trdili, da Komisija pri analizi ponovitve škode ni ocenila učinka uvoza s poreklom iz Tajske glede na dejstvo, da kitajski uvoz v „obdobju pregleda“ ni povzročil škode industriji Unije. Trdili so tudi, da bi lahko nizke cene in obseg uvoza s poreklom iz Tajske poslabšali občutljiv položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(210)

Po razkritju so sodelujoči proizvajalci izvozniki trdili, da Komisija pri analizi ponovitve škode ni ocenila učinka uvoza s poreklom iz Tajske glede na dejstvo, da kitajski uvoz v „obdobju pregleda“ ni povzročil škode industriji Unije. Trdili so tudi, da bi lahko nizke cene in obseg uvoza s poreklom iz Tajske poslabšali občutljiv položaj industrije Unije.

| (211) | Glede na to, da je ta preiskava omejena na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK, je Komisija svojo analizo ponovitve škode omejila na elemente iz uvodne izjave 202, ki bi lahko vplivali na industrijo Unije v primeru izteka ukrepov za uvoz s poreklom iz LRK. Uvoz iz Tajske ni bil dejavnik v tej analizi. Na podlagi navedenega je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(211)

Glede na to, da je ta preiskava omejena na uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK, je Komisija svojo analizo ponovitve škode omejila na elemente iz uvodne izjave 202, ki bi lahko vplivali na industrijo Unije v primeru izteka ukrepov za uvoz s poreklom iz LRK. Uvoz iz Tajske ni bil dejavnik v tej analizi. Na podlagi navedenega je bila ta trditev zavrnjena.

| (212) | Isti proizvajalci izvozniki so trdili tudi, da Komisija ni pojasnila, zakaj je industrija Unije poročala o izgubah v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(212)

Isti proizvajalci izvozniki so trdili tudi, da Komisija ni pojasnila, zakaj je industrija Unije poročala o izgubah v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (213) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 195, se je povprečna cena na enoto v obravnavanem obdobju znižala za 2 %, medtem ko so se proizvodni stroški na enoto povečali za 15 %. Ker industrija Unije ni mogla prenesti povečanja stroškov zaradi dolgoročnih sporazumov, je poročala o izgubah v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 200, je Komisija ugotovila, da uvoz iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni povzročil škode industriji Unije. Zato se je Komisija v svoji analizi osredotočila na ponovitev škode na podlagi elementov, navedenih v uvodni izjavi 202. Na podlagi tega in kot je navedeno v uvodni izjavi 209, je sklenila, da bi se v primeru izteka ukrepov znatna škoda, ki jo je prvotno povzročil dampinški uvoz iz LRK, verjetno ponovila. Na podlagi tega je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(213)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 195, se je povprečna cena na enoto v obravnavanem obdobju znižala za 2 %, medtem ko so se proizvodni stroški na enoto povečali za 15 %. Ker industrija Unije ni mogla prenesti povečanja stroškov zaradi dolgoročnih sporazumov, je poročala o izgubah v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Poleg tega, kot je navedeno v uvodni izjavi 200, je Komisija ugotovila, da uvoz iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ni povzročil škode industriji Unije. Zato se je Komisija v svoji analizi osredotočila na ponovitev škode na podlagi elementov, navedenih v uvodni izjavi 202. Na podlagi tega in kot je navedeno v uvodni izjavi 209, je sklenila, da bi se v primeru izteka ukrepov znatna škoda, ki jo je prvotno povzročil dampinški uvoz iz LRK, verjetno ponovila. Na podlagi tega je bila ta trditev zavrnjena.

| (214) | Sodelujoči proizvajalci izvozniki so se sklicevali tudi na dve poročili pritožbenega organa (57) in trdili, da „je treba sprejeti utemeljen sklep na podlagi skrbno proučenih evidentiranih dokazov, vse projekcije za prihodnost ali izpeljane zaključke pa je treba obravnavati tudi na podlagi pozitivnih dokazov“. Zlasti so trdili, da je bila prosta zmogljivost precenjena ter da so se kitajski proizvajalci izvozniki osredotočali na domači trg in svoje proste zmogljivosti niso izvažali v Unijo. Poleg tega so trdili, da se privlačnosti trga Unije in „cen izvoza iz Kitajske v druge države“ ne bi smelo upoštevati pri analizi verjetnosti in da bi morala analiza temeljiti na hipotetični analizi o tem, kaj bi se lahko zgodilo v prihodnosti, predvsem na podlagi predvidenega dampinškega uvoza, cen in učinka na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(214)

Sodelujoči proizvajalci izvozniki so se sklicevali tudi na dve poročili pritožbenega organa (57) in trdili, da „je treba sprejeti utemeljen sklep na podlagi skrbno proučenih evidentiranih dokazov, vse projekcije za prihodnost ali izpeljane zaključke pa je treba obravnavati tudi na podlagi pozitivnih dokazov“. Zlasti so trdili, da je bila prosta zmogljivost precenjena ter da so se kitajski proizvajalci izvozniki osredotočali na domači trg in svoje proste zmogljivosti niso izvažali v Unijo. Poleg tega so trdili, da se privlačnosti trga Unije in „cen izvoza iz Kitajske v druge države“ ne bi smelo upoštevati pri analizi verjetnosti in da bi morala analiza temeljiti na hipotetični analizi o tem, kaj bi se lahko zgodilo v prihodnosti, predvsem na podlagi predvidenega dampinškega uvoza, cen in učinka na industrijo Unije.

57

| (215) | Kar zadeva zmogljivost in prosto zmogljivost, sodelujoči proizvajalci izvozniki niso predložili nobenih novih dokazov v podporo svoji trditvi. Ker ni bilo novih elementov, je bila trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(215)

Kar zadeva zmogljivost in prosto zmogljivost, sodelujoči proizvajalci izvozniki niso predložili nobenih novih dokazov v podporo svoji trditvi. Ker ni bilo novih elementov, je bila trditev zavrnjena.

| (216) | Kar zadeva elemente, ki jih je treba upoštevati pri analizi verjetnosti, je Komisija menila, da je z analizo elementov, kot so privlačnost trga Unije in cene za tretje države, izvedla tako „hipotetično analizo“ v skladu s svojo običajno prakso, pri čemer je uporabila vse razpoložljive elemente, ki so omogočili v prihodnost usmerjeno analizo verjetnosti ponovitve škode. Ker ni bilo elementov, ki bi ovrgli sklepe Komisije v zvezi s tem, je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(216)

Kar zadeva elemente, ki jih je treba upoštevati pri analizi verjetnosti, je Komisija menila, da je z analizo elementov, kot so privlačnost trga Unije in cene za tretje države, izvedla tako „hipotetično analizo“ v skladu s svojo običajno prakso, pri čemer je uporabila vse razpoložljive elemente, ki so omogočili v prihodnost usmerjeno analizo verjetnosti ponovitve škode. Ker ni bilo elementov, ki bi ovrgli sklepe Komisije v zvezi s tem, je bila ta trditev zavrnjena.

8.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (217) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, nepovezanih uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(217)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe proučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, nepovezanih uvoznikov in uporabnikov.

8.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (218) | Industrijo Unije sestavlja šest proizvajalcev s sedeži v različnih državah članicah. Od tega so družbe Dalmine S.p.A, Tubos Reunidos Group SA in Valcovni Trub Chomutov AS vložniki, medtem ko so preostale družbe, tj. Huta Batory Sp. Z o.o., Vallourec Deutschland GmbH v Nemčiji in Franciji (nevložnika) in AMTP Roman sodelovale. |
| --- | --- |

(218)

Industrijo Unije sestavlja šest proizvajalcev s sedeži v različnih državah članicah. Od tega so družbe Dalmine S.p.A, Tubos Reunidos Group SA in Valcovni Trub Chomutov AS vložniki, medtem ko so preostale družbe, tj. Huta Batory Sp. Z o.o., Vallourec Deutschland GmbH v Nemčiji in Franciji (nevložnika) in AMTP Roman sodelovale.

| (219) | Preiskava je pokazala, da bi morebitni iztek ukrepov verjetno pomembno negativno vplival na industrijo Unije. Položaj industrije Unije bi se hitro poslabšal v smislu manjšega obsega prodaje in prodajnih cen, kar bi povzročilo močno zmanjšanje dobičkonosnosti. Po drugi strani pa bi nadaljevanje ukrepov industriji Unije omogočilo nadaljnje okrevanje od pretekle škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz, in uresničevanje svojega potenciala na trgu Unije, na katerega ne vplivajo nepoštene trgovinske prakse iz LRK. |
| --- | --- |

(219)

Preiskava je pokazala, da bi morebitni iztek ukrepov verjetno pomembno negativno vplival na industrijo Unije. Položaj industrije Unije bi se hitro poslabšal v smislu manjšega obsega prodaje in prodajnih cen, kar bi povzročilo močno zmanjšanje dobičkonosnosti. Po drugi strani pa bi nadaljevanje ukrepov industriji Unije omogočilo nadaljnje okrevanje od pretekle škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz, in uresničevanje svojega potenciala na trgu Unije, na katerega ne vplivajo nepoštene trgovinske prakse iz LRK.

| (220) | Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da je ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(220)

Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da je ohranitev veljavnih protidampinških ukrepov v interesu industrije Unije.

8.2   Interes nepovezanih uvoznikov, trgovcev in uporabnikov

Interes nepovezanih uvoznikov, trgovcev in uporabnikov

| (221) | Komisija je stopila v stik z vsemi znanimi nepovezanimi uvozniki, trgovci in uporabniki. Nihče od trgovcev in uporabnikov ni odgovoril na vprašalnik Komisije. |
| --- | --- |

(221)

Komisija je stopila v stik z vsemi znanimi nepovezanimi uvozniki, trgovci in uporabniki. Nihče od trgovcev in uporabnikov ni odgovoril na vprašalnik Komisije.

| (222) | Podobno kot pri prvotni preiskavi se v tem pregledu ni javil noben uporabnik. Poleg tega obstaja 79 znanih nepovezanih uvoznikov, od katerih se je javila le družba Siderpighi spa Con Socio Unico. Odgovorila je, da ne podpira uvedbe protidampinških ukrepov. Trdila je, da Unija potrebuje kitajski uvoz, ker je povpraševanje večje od ponudbe. Komisija je ugotovila, da prihodki od prodaje izdelka, ki se pregleduje, predstavljajo manj kot 1 % prihodkov zadevnega nepovezanega uvoznika. Zato nadaljevanje ukrepov v nobenem primeru ne bo spremenilo splošnih obetov glede uspešnosti te družbe. |
| --- | --- |

(222)

Podobno kot pri prvotni preiskavi se v tem pregledu ni javil noben uporabnik. Poleg tega obstaja 79 znanih nepovezanih uvoznikov, od katerih se je javila le družba Siderpighi spa Con Socio Unico. Odgovorila je, da ne podpira uvedbe protidampinških ukrepov. Trdila je, da Unija potrebuje kitajski uvoz, ker je povpraševanje večje od ponudbe. Komisija je ugotovila, da prihodki od prodaje izdelka, ki se pregleduje, predstavljajo manj kot 1 % prihodkov zadevnega nepovezanega uvoznika. Zato nadaljevanje ukrepov v nobenem primeru ne bo spremenilo splošnih obetov glede uspešnosti te družbe.

| (223) | Poleg tega je Komisija v prvotni preiskavi v zvezi z interesi uporabnikov in uvoznikov sklenila, da obstajajo zadostni alternativni viri dobave izdelka, ki se pregleduje. Ta ugotovitev še vedno drži, saj približno 10 % trga še vedno oskrbuje uvoz iz vseh držav porekla. Poleg tega je imela industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom več kot 46-odstotno prosto zmogljivost, ki močno presega trenutno potrošnjo Unije. |
| --- | --- |

(223)

Poleg tega je Komisija v prvotni preiskavi v zvezi z interesi uporabnikov in uvoznikov sklenila, da obstajajo zadostni alternativni viri dobave izdelka, ki se pregleduje. Ta ugotovitev še vedno drži, saj približno 10 % trga še vedno oskrbuje uvoz iz vseh držav porekla. Poleg tega je imela industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom več kot 46-odstotno prosto zmogljivost, ki močno presega trenutno potrošnjo Unije.

| (224) | Posledično je Komisija sklenila, da podaljšanje ukrepov ne bi negativno vplivalo na obstoječo ponudbo na trgu, gospodarski položaj zadevnega uvoznika ali katerega koli uporabnika na trgu. |
| --- | --- |

(224)

Posledično je Komisija sklenila, da podaljšanje ukrepov ne bi negativno vplivalo na obstoječo ponudbo na trgu, gospodarski položaj zadevnega uvoznika ali katerega koli uporabnika na trgu.

| (225) | Zato je sklenila, da nadaljevanje ukrepov ne bi bilo v nasprotju z interesom uporabnikov in uvoznikov. |
| --- | --- |

(225)

Zato je sklenila, da nadaljevanje ukrepov ne bi bilo v nasprotju z interesom uporabnikov in uvoznikov.

8.3   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (226) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v interesu Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih ukrepov za uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(226)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da v interesu Unije ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali ohranitvi obstoječih ukrepov za uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK.

9.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (227) | Na podlagi sklepov Komisije o nadaljevanju dampinga, ponovitvi škode in interesu Unije bi bilo treba ohraniti protidampinške ukrepe za nekatere brezšivne cevi iz železa (razen iz litega železa) ali jekla (razen iz nerjavnega jekla) s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom več kot 406,4 mm iz LRK. |
| --- | --- |

(227)

Na podlagi sklepov Komisije o nadaljevanju dampinga, ponovitvi škode in interesu Unije bi bilo treba ohraniti protidampinške ukrepe za nekatere brezšivne cevi iz železa (razen iz litega železa) ali jekla (razen iz nerjavnega jekla) s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom več kot 406,4 mm iz LRK.

| (228) | Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja ukrepom zaradi razlike v stopnjah dajatev, so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi uporaba individualnih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega navedeni račun ni bil predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(228)

Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja ukrepom zaradi razlike v stopnjah dajatev, so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi uporaba individualnih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega navedeni račun ni bil predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (229) | Čeprav je predložitev tega računa potrebna, da lahko carinski organi držav članic uporabijo individualne stopnje protidampinške dajatve za uvoz, pa ni edini element, ki ga morajo carinski organi upoštevati. Tudi če predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(3) te uredbe, morajo carinski organi držav članic izvajati svoje običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.) za preverjanje točnosti navedb v deklaraciji in zagotovitev upravičenosti poznejše uporabe nižje stopnje dajatve v skladu s carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(229)

Čeprav je predložitev tega računa potrebna, da lahko carinski organi držav članic uporabijo individualne stopnje protidampinške dajatve za uvoz, pa ni edini element, ki ga morajo carinski organi upoštevati. Tudi če predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(3) te uredbe, morajo carinski organi držav članic izvajati svoje običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.) za preverjanje točnosti navedb v deklaraciji in zagotovitev upravičenosti poznejše uporabe nižje stopnje dajatve v skladu s carinsko zakonodajo.

| (230) | Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatve, znatno povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takšnih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim preuči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države. |
| --- | --- |

(230)

Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatve, znatno povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takšnih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim preuči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države.

| (231) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo izključno za uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK, ki ga proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz izdelka, ki se pregleduje in ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi z izrecno navedenimi družbami, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne bi smela uporabljati nobena od individualnih stopenj izravnalne dajatve. |
| --- | --- |

(231)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo izključno za uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK, ki ga proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz izdelka, ki se pregleduje in ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi z izrecno navedenimi družbami, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne bi smela uporabljati nobena od individualnih stopenj izravnalne dajatve.

| (232) | Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (58). Vsebovati mora vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi uredba o spremembi imena. |
| --- | --- |

(232)

Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (58). Vsebovati mora vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi uredba o spremembi imena.

58

Uradnem listu Evropske unije

| (233) | Izvoznik ali proizvajalec, ki v obdobju, ki je bilo uporabljeno za določitev stopnje dajatve, ki se trenutno uporablja za njegov izvoz, zadevnega izdelka ni izvažal v Unijo, lahko od Komisije zahteva, naj zanj velja stopnja protidampinške dajatve, ki se uporablja za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec. Komisija bi morala ugoditi taki zahtevi, če so izpolnjeni trije pogoji. Novi proizvajalec izvoznik bi moral dokazati, da: (i) v obdobju, ki je bilo uporabljeno za določitev stopnje dajatve, ki se uporablja za njegov izvoz, zadevnega izdelka ni izvažal v Unijo; (ii) ni povezan z družbo, ki je to počela in se zato zanjo uporabljajo protidampinške dajatve; in (iii) je po tem izvažal zadevni izdelek ali prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da bo izvozil znatno količino v Unijo. |
| --- | --- |

(233)

Izvoznik ali proizvajalec, ki v obdobju, ki je bilo uporabljeno za določitev stopnje dajatve, ki se trenutno uporablja za njegov izvoz, zadevnega izdelka ni izvažal v Unijo, lahko od Komisije zahteva, naj zanj velja stopnja protidampinške dajatve, ki se uporablja za sodelujoče proizvajalce izvoznike, ki niso bili vključeni v vzorec. Komisija bi morala ugoditi taki zahtevi, če so izpolnjeni trije pogoji. Novi proizvajalec izvoznik bi moral dokazati, da: (i) v obdobju, ki je bilo uporabljeno za določitev stopnje dajatve, ki se uporablja za njegov izvoz, zadevnega izdelka ni izvažal v Unijo; (ii) ni povezan z družbo, ki je to počela in se zato zanjo uporabljajo protidampinške dajatve; in (iii) je po tem izvažal zadevni izdelek ali prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da bo izvozil znatno količino v Unijo.

| (234) | V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (59) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca. |
| --- | --- |

(234)

V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (59) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca.

59

Uradnega lista Evropske unije

| (235) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(235)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz določenih brezšivnih cevi iz železa (razen iz litega železa) ali jekla (razen iz nerjavnega jekla) s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom več kot 406,4 mm s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7304 19 90, ex 7304 29 90 (oznaka TARIC 7304299090), 7304 39 88 in 7304 59 89.

2.   Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so naslednje:

| Družba | Stopnja dokončne protidampinške dajatve (v %) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd | 29,2 | C171 |
| CITIC Pacific Group:






  — | Daye Special Steel Co., Ltd |

Družba

Stopnja dokončne protidampinške dajatve (v %)

Dodatna oznaka TARIC

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd

29,2

C171

CITIC Pacific Group:

—

Daye Special Steel Co., Ltd

| — | Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd

51,8

899H

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd

39,9

C173

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

48,2

C174

Druge sodelujoče družbe iz Priloge

45,6

C998

Vse druge družbe

54,9

C999

3.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je, da se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja tak račun, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Podpisani potrjujem, da je (količina) (izdelka, ki se pregleduje), prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki ga zajema ta račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v LRK. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“ Če tak račun ni predložen, se uporabi dajatev, ki se uporablja za vse druge družbe.

4.   Člen 1(2) se lahko spremeni, da se na seznam v Prilogi dodajo novi proizvajalci izvozniki iz LRK in se zanje uvede ustrezna tehtana povprečna stopnja protidampinške dajatve za sodelujoče družbe, ki niso vključene v vzorec. Novi proizvajalec izvoznik predloži dokaze, da:

| (a) | v obdobju od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 (v nadaljnjem besedilu: obdobje prvotne preiskave) ni izvažal blaga iz člena 1(1) s poreklom iz LRK; |
| --- | --- |

(a)

v obdobju od 1. januarja 2015 do 31. decembra 2015 (v nadaljnjem besedilu: obdobje prvotne preiskave) ni izvažal blaga iz člena 1(1) s poreklom iz LRK;

| (b) | ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo ter |
| --- | --- |

(b)

ni povezan z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, uvedeni s to uredbo ter

| (c) | da je izdelek, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK dejansko izvažal ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da bo po koncu obdobja prvotne preiskave izvozil znatno količino zadevnega izdelka v Unijo. |
| --- | --- |

(c)

da je izdelek, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK dejansko izvažal ali je prevzel nepreklicno pogodbeno obveznost, da bo po koncu obdobja prvotne preiskave izvozil znatno količino zadevnega izdelka v Unijo.

5.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carinami.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/804 z dne 11. maja 2017 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih brezšivnih cevi iz železa (razen iz litega železa) ali jekla (razen iz nerjavnega jekla) s krožnim prečnim prerezom in zunanjim premerom več kot 406,4 mm s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 121, 12.5.2017, str. 3).

2

(3)  
  UL C 193, 12.5.2022, str. 5.

3

(4)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2603

4

(5)  Obvestilo o posledicah, ki jih ima izbruh COVID-19 na protidampinške in protisubvencijske preiskave (2020/C 86/06) (UL C 86, 16.3.2020, str. 6).

5

(6)  
  1. januar 2015–31. december 2015

6

(7)  Po navedbah vložnika je ocenjeni obseg proizvodnje izdelka, ki se pregleduje, v LRK leta 2021 znašal 2,3 milijona ton. Preverjeni obseg proizvodnje sodelujočih kitajskih proizvajalcev izvoznikov je znašal skoraj 260 tisoč ton.

7

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/2068 z dne 26. oktobra 2022 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih hladno valjanih ploščatih izdelkov iz jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Ruske federacije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 277, 27.10.2022, str. 149); Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/191 z dne 16. februarja 2022 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz železa ali jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 36, 17.2.2022, str. 1), Izvedbena uredba Komisije (EU) 2022/95 z dne 24. januarja 2022 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pripora (fitingov) za cevi s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, kakor je bila razširjena na uvoz nekaterega železnega ali jeklenega pripora (fitingov) za cevi, poslanega s Tajvana, iz Indonezije, s Šrilanke in Filipinov, ne glede na to, ali je deklariran kot izdelek s poreklom iz teh držav ali ne, po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 16, 25.1.2022, str. 36); Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2239 z dne 15. decembra 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih velikih jeklenih vetrnih stolpov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 450, 16.12.2021, str. 59); Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/635 z dne 16. aprila 2021 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih varjenih cevi iz železa ali nelegiranega jekla s poreklom iz Belorusije, Ljudske republike Kitajske in Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 132, 19.4.2021, str. 145).

8

(9)  Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2022/2068, uvodna izjava 80; Izvedbeno uredbo (EU) 2022/191, uvodna izjava 208, Izvedbeno uredbo (EU) 2022/95, uvodna izjava 59, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2239, uvodne izjave 67–74, ter Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodni izjavi 149 in 150.

9

(10)  Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2022/2068, uvodna izjava 64; Izvedbeno uredbo (EU) 2022/191, uvodna izjava 192, Izvedbeno uredbo (EU) 2022/95, uvodna izjava 46, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2239, uvodne izjave 67–74, in Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 115–118.

10

(11)  Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2022/2068, uvodna izjava 66; Izvedbeno uredbo (EU) 2022/191, uvodni izjavi 193 in 194, Izvedbeno uredbo (EU) 2022/95, uvodna izjava 47, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2239, uvodne izjave 67–74, ter Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 119–122. Čeprav se lahko šteje, da pravica ustreznih državnih organov do imenovanja in razrešitve ključnega poslovodnega osebja v podjetjih v državni lasti, kot je določena v kitajski zakonodaji, izraža ustrezne lastniške pravice, so celice KKP v podjetjih v državni lasti in zasebnih podjetjih še en pomemben kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom gospodarskih družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo KKP (z vsaj tremi člani KKP, kot je določeno v statutu KKP), družba pa zagotovi potrebne pogoje za dejavnosti organizacije partije. Zdi se, da se v preteklosti ta zahteva ni vedno upoštevala ali strogo izvrševala. Vendar je KKP vsaj od leta 2016 okrepila zahteve po nadzoru nad poslovnimi odločitvami podjetij v državni lasti v smislu uveljavljanja političnega načela. Po poročilih naj bi tudi izvajala pritisk na zasebne družbe ter zahtevala, naj na prvo mesto postavijo „patriotizem“ in sledijo partijski disciplini. Leta 2017 so poročali o obstoju partijskih celic v 70 % od približno 1,86 milijona družb v zasebni lasti, pri čemer se je vse bolj povečeval pritisk, da morajo imeti organizacije KKP zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v družbah. Ta pravila se splošno uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu, in sicer v vseh sektorjih, vključno s proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, in dobavitelji vložkov za te proizvajalce.

11

(12)  Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2022/2068, uvodna izjava 68; Izvedbeno uredbo (EU) 2022/191, uvodne izjave 195–201, Izvedbeno uredbo (EU) 2022/95, uvodne izjave 48–52, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2239, uvodne izjave 67–74, in Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 123–129.

12

(13)  Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2022/2068, uvodna izjava 74; Izvedbeno uredbo (EU) 2022/191, uvodna izjava 202, Izvedbeno uredbo (EU) 2022/95, uvodna izjava 53, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2239, uvodne izjave 67–74, in Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 130–133.

13

(14)  Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2022/2068, uvodna izjava 75; Izvedbeno uredbo (EU) 2022/191, uvodna izjava 203, Izvedbeno uredbo (EU) 2022/95, uvodna izjava 54, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2239, uvodne izjave 67–74, ter Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodni izjavi 134 in 135.

14

(15)  Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2022/2068, uvodna izjava 76; Izvedbeno uredbo (EU) 2022/191, uvodna izjava 204, Izvedbeno uredbo (EU) 2022/95, uvodna izjava 55, Izvedbeno uredbo (EU) 2021/2239, uvodne izjave 67–74, in Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodne izjave 136–145.

15

(16)  Delovni dokument služb Komisije SWD(2017) 483 final/2 z dne 20. decembra 2017, na voljo na: https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SWD(2017)483&lang=sl.

16

(17)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/649 z dne 5. aprila 2017 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 92, 6.4.2017, str. 68); Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/969 z dne 8. junija 2017 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 146, 9.6.2017, str. 17); Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/688 z dne 2. maja 2019 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih vrst jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 116, 3.5.2019, str. 39).

17

(18)  Delovni dokument št. 1536 oddelka za gospodarstvo organizacije OECD iz februarja 2019 z naslovom „State-owned Firms behind China’s Corporate Debt“.

18

https://www.oecd-ilibrary.org/economics/state-owned-firms-behind-china-s-corporate-debt_7c66570e-en

(19)  Uvod v načrt za prilagoditev in posodobitev jeklarske industrije.

19

(20)  Katalog s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011) (sprememba iz leta 2013), izdan na podlagi odredbe št. 9 nacionalne komisije za razvoj in reforme z dne 27. marca 2011 in spremenjen v skladu s sklepom nacionalne komisije za razvoj in reforme o spremembi ustreznih klavzul kataloga s smernicami za prestrukturiranje industrije (različica iz leta 2011), izdanim na podlagi odredbe št. 21 nacionalne komisije za razvoj in reforme z dne 16. februarja 2013.

20

(21)  Spletišče Marketplace, „Industrial policy: If China does it, why can`t we?“ (Industrijska politika: če lahko Kitajska, zakaj ne moremo mi?), 1. marec 2021.

21

https://www.marketplace.org/2021/03/01/industrial-policy-if-china-does-it-why-cant-we/

(22)  Glej: https://en.citicsteel.com.

22

(23)  Glej letno poročilo družbe CITIC Limited za leto 2021. 20220421630869.pdf (citic.com).

23

(24)  Glej letno poročilo družbe CITIC za leto 2021, str. 144. 20220421630869.pdf (citic.com).

24

(25)  Glej: https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (dostop 24. februarja 2023).

25

(26)  Glej oddelek IV, pododdelek 3, 14. petletnega načrta o razvoju industrije surovin.

26

(27)  Glej oddelek II, pododdelek 1, 14. petletnega načrta o razvoju industrije odpadnega jekla.

27

(28)  Glej triletni akcijski načrt province Hebei za oblikovanje grozdov v verigi jeklarske industrije, poglavje I, oddelek 3; na voljo na spletnem naslovu: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20200717/1089773.shtml (dostop 24. februarja 2023).

28

(29)  Glej izvedbeni načrt za preoblikovanje in nadgradnjo jeklarske industrije v provinci Henan v okviru 14. petletnega načrta, poglavje II, oddelek 3; na voljo na spletnem naslovu: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211210/1192881.shtml (dostop 23. februarja 2023).

29

(30)  Delovni načrt province Jiangsu za preoblikovanje in nadgradnjo jeklarskega sektorja ter optimizacijo razporeditve za obdobje 2019–2025; na voljo na spletnem naslovu: http://www.jiangsu.gov.cn/art/2019/5/5/art_46144_8322422.html (dostop 23. februarja 2023).

30

(31)  14. petletni načrt province Shandong o razvoju jeklarske industrije; na voljo na spletnem naslovu: http://gxt.shandong.gov.cn/art/2021/11/18/art_15681_10296246.html (dostop 23. februarja 2023).

31

(32)  Akcijski načrt province Shanxi iz leta 2020 za preoblikovanje in nadgradnjo jeklarske industrije; na voljo na spletnem naslovu: http://gxt.shanxi.gov.cn/zfxxgk/zfxxgkml/cl/202110/t20211018_2708031.shtml (dostop 23. februarja 2023).

32

(33)  14. petletni načrt občine Liaoning Dalian o razvoju predelovalne industrije: „Do leta 2025 bo vrednost industrijske proizvodnje novih materialov dosegla 15 milijonov juanov, raven opreme in sposobnost zagotavljanja ključnih materialov pa se je očitno izboljšala.“; na voljo na spletnem naslovu: https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (dostop 23. februarja 2023).

33

(34)  Akcijski načrt province Zhejiang za spodbujanje visokokakovostnega razvoja jeklarske industrije: „Spodbujati združitve in reorganizacijo podjetij, pospešiti proces koncentracije, zmanjšati število talilnic jekla na približno deset podjetij.“; na voljo na spletnem naslovu: https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (dostop 23. februarja 2023).

34

(35)  Letno poročilo družbe CITIC Pacific Special Steel za leto 2021, str. 38; na voljo na spletnem naslovu: file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESZ_STOCK/2022/2022-3/2022-03-11/7877748.PDF (dostop 23. februarja 2023).

35

(36)  Prav tam, str. 39.

36

(37)  Poročilo, del III, poglavje 14, str. 346 in naslednje.

37

(38)  Glej del III, člen VIII 14. petletnega načrta za nacionalni gospodarski in družbeni razvoj Ljudske republike Kitajske ter dolgoročne cilje za leto 2035, na voljo na povezavi: https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (dostop 23. februarja 2023).

38

(39)  Glej zlasti oddelka I in II 14. petletnega načrta o razvoju industrije surovin.

39

(40)  Glej 14. petletni načrt o razvoju industrije surovin, str. 22.

40

(41)  Glej akcijski načrt 1 + 3 občine Tangshan v provinci Hebei za železo in jeklo za leto 2022, poglavje 4, oddelek 2; na voljo na spletnem naslovu: http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=e2bb5519aa49b566863081d57aea9dfdd59e1a4f482bb7acd243e3ae7657c70b&columnId=3683d857cc4577e4cb75f76522b7b82cda039ef70be46ee37f9385ed3198f68a (dostop 23. februarja 2023).

41

(42)  Glej Izvedbeno uredbo (EU) 2021/635, uvodni izjavi 134 in 135, ter Izvedbeno uredbo (EU) 2020/508, uvodni izjavi 143 in 144.

42

(43)  Odprti podatki Svetovne banke – višji srednji dohodek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

43

(44)  Če nobena država s podobno stopnjo razvitosti ne proizvaja izdelka, ki se pregleduje, se lahko upošteva proizvodnja izdelka, ki je v isti splošni kategoriji in/ali sektorju kot izdelek, ki se pregleduje.

44

(45)  Po neupoštevanju Bolgarije, ki je članica EU, bi lahko v postopku opredelitve možne reprezentativne države razmislili o naslednjih državah z višjim srednjim dohodkom: Albanija, Ameriška Samoa, Argentina, Armenija, Azerbajdžan, Belorusija, Belize, Bosna in Hercegovina, Bocvana, Brazilija, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Dominika, Dominikanska republika, Ekvador, Ekvatorialna Gvineja, Fidži, Gabon, Gruzija, Grenada, Gvatemala, Gvajana, Indonezija, Iran, Irak, Jamajka, Jordanija, Kazahstan, Kosovo, Libanon, Libija, Malezija, Maldivi, Marshallovi otoki, Mehika, Črna gora, Namibija, Severna Makedonija, Paragvaj, Peru, Ruska federacija, Samoa, Srbija, Južna Afrika, Sveta Lucija, Sveti Vincencij in Grenadine, Surinam, Tajska, Tonga, Turčija, Turkmenistan, Tuvalu in Venezuela.

45

(46)  Uredba (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (UL L 123, 19.5.2015, str. 33), kot je bila spremenjena z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2017/749 z dne 24. februarja 2017 (UL L 113, 29.4.2017, str. 11).

46

(47)  https://www.gtis.com/gta/

47

(48)  Na voljo na: https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fwww.ilo.org%2Filostat-files%2FDocuments%2FExcel%2FIndicator%2FEAR_4MTH_SEX_ECO_CUR_NB_A_EN.xlsx&wdOrigin=BROWSELINK (zadnji ogled 11. februarja 2023).

48

(49)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/83a87978-en/1/3/2/24/index.html?itemId=/content/publication/83a87978-en&_csp_=3445743d6909dcc02824b5f0a2e07895&itemIGO=oecd&itemContentType=book (zadnji ogled 14. februarja 2023).

49

(50)  https://www.globalpetrolprices.com/Mexico/ (zadnji ogled 14. februarja 2023).

50

(51)  https://www.cre.gob.mx/IPGN/index.html (zadnji ogled 14. februarja 2023).

51

(52)  https://ir.tenaris.com/static-files/ddffd7cb-994e-493a-b85a-2586f03046c6 (zadnji ogled 14. februarja 2023).

52

(53)  https://ir.tenaris.com/static-files/ddffd7cb-994e-493a-b85a-2586f03046c6 (zadnji ogled 14. februarja 2023).

53

(54)  Razen na trgu Unije.

54

(55)  Povprečna cena na zaprtem trgu je bila zaradi zaupnosti predstavljena v razponih.

55

(56)  Glede na podatkovno zbirko GTA. Statistični podatki so se nanašali na uvoz iz Kitajske v zadevne tretje države. Prav tako so bile odstranjene oznake HS, ki vsebujejo izdelke s premerom, enakim 406 mm ali manjšim, da bi se upoštevala opredelitev izdelka, ki se pregleduje.

56

(57)  Poročilo pritožbenega organa, US – Corrosion Resistant Steel Sunset Review (ZDA – Pregled zaradi izteka protidampinških dajatev za jeklo, odporno proti koroziji), odstavek 111, in poročilo pritožbenega organa, US – Oil Country Tubular Goods Sunset Reviews (ZDA – Pregled zaradi izteka ukrepov za cevne materiale za naftovode), odstavek 7.166.

57

US – Corrosion Resistant Steel Sunset Review

US – Oil Country Tubular Goods Sunset Reviews

(58)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

58

(59)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

59

---

PRILOGA

Nevzorčeni sodelujoči proizvajalci izvozniki v Ljudski republiki Kitajski:

| Družba | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- |
| Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd. | C998 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd. | C998 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | C998 |
| Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd. | C998 |
| TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd | C998 |
| Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd. | C998 |

Družba

Dodatna oznaka TARIC

Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd.

C998

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd.

C998

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

C998

Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd

C998

Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd.

C998

TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd

C998

Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd.

C998

---

| 14.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/48 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/48

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1451

z dne 13. julija 2023

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2020/2002 glede prijavljanja bolezni in informacij, ki jih morajo države članice predložiti za odobritev obveznih in neobveznih programov izkoreninjenja in poročanje o njih ter v vlogah za status prost bolezni

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) ter zlasti členov 23, 35 in 40 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2016/429 določa pravila za bolezni živali, ki se prenašajo na živali ali ljudi, vključno z določbami za prijavljanje bolezni in poročanje o njih, programe spremljanja v Uniji, programe izkoreninjenja in status prost bolezni. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2016/429 določa pravila za bolezni živali, ki se prenašajo na živali ali ljudi, vključno z določbami za prijavljanje bolezni in poročanje o njih, programe spremljanja v Uniji, programe izkoreninjenja in status prost bolezni.

| (2) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 (2) dopolnjuje Uredbo (EU) 2016/429 ter določa pravila o spremljanju, programih izkoreninjenja in statusu prost bolezni za nekatere bolezni živali s seznama in porajajoče se bolezni živali. |
| --- | --- |

(2)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 (2) dopolnjuje Uredbo (EU) 2016/429 ter določa pravila o spremljanju, programih izkoreninjenja in statusu prost bolezni za nekatere bolezni živali s seznama in porajajoče se bolezni živali.

| (3) | Da bi se določbe glede prijavljanja bolezni in poročanja o njih ter glede programov spremljanja Unije, programov izkoreninjenja in statusa prost bolezni iz Uredbe (EU) 2016/429 in Delegirane uredbe (EU) 2020/689 v Uniji uporabljale enotno, so izvedbena pravila o informacijah, oblikah in postopkovnih zahtevah za programe spremljanja, programe izkoreninjenja in status prost bolezni določena v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/2002 (3). |
| --- | --- |

(3)

Da bi se določbe glede prijavljanja bolezni in poročanja o njih ter glede programov spremljanja Unije, programov izkoreninjenja in statusa prost bolezni iz Uredbe (EU) 2016/429 in Delegirane uredbe (EU) 2020/689 v Uniji uporabljale enotno, so izvedbena pravila o informacijah, oblikah in postopkovnih zahtevah za programe spremljanja, programe izkoreninjenja in status prost bolezni določena v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/2002 (3).

| (4) | Izkušnje, pridobljene pri predložitvi informacij o rezultatih odobrenih programov izkoreninjenja in vložitvi vlog za status prost bolezni v obdobju od datuma začetka uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2020/2002, zlasti ob upoštevanju podatkov, ki so že na voljo v računalniško podprtem informacijskem sistemu za živalske bolezni (ADIS) iz člena 22 Uredbe (EU) 2016/429, kažejo, da nekateri elementi informacij, ki se trenutno zahtevajo v skladu z navedeno izvedbeno uredbo, niso bistveni za oceno vloge za status prost bolezni s strani Komisije. Da se zmanjša upravno breme za države članice, se ti elementi ne bi smeli zahtevati. Izvedbeno uredbo (EU) 2020/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Izkušnje, pridobljene pri predložitvi informacij o rezultatih odobrenih programov izkoreninjenja in vložitvi vlog za status prost bolezni v obdobju od datuma začetka uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2020/2002, zlasti ob upoštevanju podatkov, ki so že na voljo v računalniško podprtem informacijskem sistemu za živalske bolezni (ADIS) iz člena 22 Uredbe (EU) 2016/429, kažejo, da nekateri elementi informacij, ki se trenutno zahtevajo v skladu z navedeno izvedbeno uredbo, niso bistveni za oceno vloge za status prost bolezni s strani Komisije. Da se zmanjša upravno breme za države članice, se ti elementi ne bi smeli zahtevati. Izvedbeno uredbo (EU) 2020/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Informacije, ki jih je treba predložiti o rezultatih izvajanja programov izkoreninjenja, so na voljo v ADIS. Osnutke programov izkoreninjenja, predložene Komisiji v odobritev, bi bilo treba predložiti tudi elektronsko prek sistema ADIS, da se zagotovi skladnost. |
| --- | --- |

(5)

Informacije, ki jih je treba predložiti o rezultatih izvajanja programov izkoreninjenja, so na voljo v ADIS. Osnutke programov izkoreninjenja, predložene Komisiji v odobritev, bi bilo treba predložiti tudi elektronsko prek sistema ADIS, da se zagotovi skladnost.

| (6) | Poleg tega so izkušnje, pridobljene pri uporabi Izvedbene uredbe (EU) 2020/2002, pokazale, da je treba pojasniti nekatere določbe prilog V, VI in VII k navedeni uredbi, da bo jasno, da se ozemeljsko področje uporabe odobrenega programa izkoreninjenja, ki zadeva vodne živali, in odobritev statusa prost bolezni za navedene živali lahko uporabljata na ravni države članice, območja ali kompartmenta. Priloge V, VI in VII k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega so izkušnje, pridobljene pri uporabi Izvedbene uredbe (EU) 2020/2002, pokazale, da je treba pojasniti nekatere določbe prilog V, VI in VII k navedeni uredbi, da bo jasno, da se ozemeljsko področje uporabe odobrenega programa izkoreninjenja, ki zadeva vodne živali, in odobritev statusa prost bolezni za navedene živali lahko uporabljata na ravni države članice, območja ali kompartmenta. Priloge V, VI in VII k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/2002 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Delegirana uredba (EU) 2020/689 določa več odstopanj, ki so pomembna za predložitev programa izkoreninjenja bolezni kategorije B ali C pri vodnih živalih v skladu z oddelkom 4 Priloge VII k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/2002. Trenutno je v navedeni prilogi navedeno le eno tako odstopanje. Izvedbeno uredbo (EU) 2020/2002 bi bilo zato treba spremeniti, da se zagotovi, da so vsa ustrezna odstopanja navedena v oddelku 4 Priloge VII k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(7)

Delegirana uredba (EU) 2020/689 določa več odstopanj, ki so pomembna za predložitev programa izkoreninjenja bolezni kategorije B ali C pri vodnih živalih v skladu z oddelkom 4 Priloge VII k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/2002. Trenutno je v navedeni prilogi navedeno le eno tako odstopanje. Izvedbeno uredbo (EU) 2020/2002 bi bilo zato treba spremeniti, da se zagotovi, da so vsa ustrezna odstopanja navedena v oddelku 4 Priloge VII k navedeni uredbi.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba (EU) 2020/2002 se spremeni:

| (1) | člen 7 se nadomesti z naslednjim:

  „Člen 7
  Poročanje na ravni Unije o letnih rezultatih izvajanja odobrenih programov izkoreninjenja

  1.   Države članice Komisiji vsako leto do 30. aprila predložijo poročila o rezultatih izvajanja svojih tekočih odobrenih programov izkoreninjenja.


  2.   Poročila iz odstavka 1 za vsako leto v zvezi s prejšnjim koledarskim letom vključujejo informacije, določene v:






  (a) | oddelku 1 Priloge V za programe izkoreninjenja za bolezni kategorij B in C pri kopenskih živalih, ki temeljijo na odobritvi statusa prost bolezni na ravni obratov; |
| --- | --- | --- |

(1)

člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Poročanje na ravni Unije o letnih rezultatih izvajanja odobrenih programov izkoreninjenja

1.   Države članice Komisiji vsako leto do 30. aprila predložijo poročila o rezultatih izvajanja svojih tekočih odobrenih programov izkoreninjenja.

2.   Poročila iz odstavka 1 za vsako leto v zvezi s prejšnjim koledarskim letom vključujejo informacije, določene v:

(a)

oddelku 1 Priloge V za programe izkoreninjenja za bolezni kategorij B in C pri kopenskih živalih, ki temeljijo na odobritvi statusa prost bolezni na ravni obratov;

| (b) | oddelku 2 Priloge V za programe izkoreninjenja za okužbo z virusom stekline (RABV); |
| --- | --- |

(b)

oddelku 2 Priloge V za programe izkoreninjenja za okužbo z virusom stekline (RABV);

| (c) | oddelku 3 Priloge V za programe izkoreninjenja za okužbo z virusom modrikastega jezika (serotipi 1–24) (okužba z BTV); |
| --- | --- |

(c)

oddelku 3 Priloge V za programe izkoreninjenja za okužbo z virusom modrikastega jezika (serotipi 1–24) (okužba z BTV);

| (d) | oddelku 4 Priloge V za programe izkoreninjenja za bolezni kategorij B in C pri vodnih živalih. |
| --- | --- |

(d)

oddelku 4 Priloge V za programe izkoreninjenja za bolezni kategorij B in C pri vodnih živalih.

3.   Poročila iz odstavka 1 se predložijo elektronsko prek sistema ADIS.“;

| (2) | v členu 8 se črta odstavek 2; |
| --- | --- |

(2)

v členu 8 se črta odstavek 2;

| (3) | člen 10 se spremeni:






  (a) | uvodni stavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

  „Države članice Komisiji v odobritev pošljejo:“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 10 se spremeni:

(a)

uvodni stavek odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„Države članice Komisiji v odobritev pošljejo:“;

| (b) | doda se naslednji odstavek 3:

  „3.   Programi izkoreninjenja iz odstavka 1 se predložijo elektronsko prek sistema ADIS.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek 3:

„3.   Programi izkoreninjenja iz odstavka 1 se predložijo elektronsko prek sistema ADIS.“

| (4) | v členu 11 se uvodni stavek odstavka 1 nadomesti z naslednjim:

  „Kadar države članice pri Komisiji vložijo vloge za priznanje statusa prost bolezni v skladu z oddelkoma 1 in 2 poglavja 4 dela II Delegirane uredbe (EU) 2020/689, v vloge z izjemo informacij, ki so jih predhodno predložile v poročilih iz člena 7 te uredbe, vključijo ustrezne informacije, določene v:“; |
| --- | --- |

(4)

v členu 11 se uvodni stavek odstavka 1 nadomesti z naslednjim:

„Kadar države članice pri Komisiji vložijo vloge za priznanje statusa prost bolezni v skladu z oddelkoma 1 in 2 poglavja 4 dela II Delegirane uredbe (EU) 2020/689, v vloge z izjemo informacij, ki so jih predhodno predložile v poročilih iz člena 7 te uredbe, vključijo ustrezne informacije, določene v:“;

| (5) | priloge V, VI in VII k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/2002 se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

priloge V, VI in VII k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/2002 se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za spremljanje, programe izkoreninjenja in status prost nekaterih bolezni s seznama in porajajočih se bolezni (UL L 174, 3.6.2020, str. 211).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/2002 z dne 7. decembra 2020 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s prijavljanjem bolezni s seznama in poročanjem o njih na ravni Unije, v zvezi z oblikami in postopki za predložitev programov spremljanja v Uniji in programov izkoreninjenja, za poročanje o njih in za vlogo za priznanje statusa prost bolezni ter v zvezi z računalniško podprtim informacijskim sistemom (UL L 412, 8.12.2020, str. 1).

3

---

PRILOGA

Priloge V, VI in VII k Izvedbeni uredbi (EU) 2020/2002 se spremenijo:

| (1) | v Prilogi V:






  (a) | točka 6 oddelka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „6. | Informacije o zadevnih obratih in živalih, ki se nahajajo na ozemlju v skladu s točko 5, po območjih, če je v ozemeljsko področje uporabe programa vključenih več območij:






  (a) | število obratov, ki gojijo živali iz ciljne živalske populacije, razen obratov, za katere velja odstopanje v skladu s členom 19 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/689 (*1) na dan 31. decembra; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(1)

v Prilogi V:

(a)

točka 6 oddelka 1 se nadomesti z naslednjim:

„6.

Informacije o zadevnih obratih in živalih, ki se nahajajo na ozemlju v skladu s točko 5, po območjih, če je v ozemeljsko področje uporabe programa vključenih več območij:

(a)

število obratov, ki gojijo živali iz ciljne živalske populacije, razen obratov, za katere velja odstopanje v skladu s členom 19 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2020/689 (*1) na dan 31. decembra;

| (b) | število živali iz ciljne živalske populacije, ki se gojijo v obratih iz točke (a) na dan 31. decembra; |
| --- | --- |

(b)

število živali iz ciljne živalske populacije, ki se gojijo v obratih iz točke (a) na dan 31. decembra;

| (c) | število obratov s statusom prost bolezni, vključno z obrati z začasno preklicanim statusom prost bolezni, s cepljenjem ali brez njega, kadar je to ustrezno, od števila obratov iz točke (a) na dan 31. decembra; |
| --- | --- |

(c)

število obratov s statusom prost bolezni, vključno z obrati z začasno preklicanim statusom prost bolezni, s cepljenjem ali brez njega, kadar je to ustrezno, od števila obratov iz točke (a) na dan 31. decembra;

| (d) | število živali, ki se gojijo v obratih iz točke (c); |
| --- | --- |

(d)

število živali, ki se gojijo v obratih iz točke (c);

| (e) | število obratov s potrjeno okužbo v obdobju poročanja. |
| --- | --- |

(e)

število obratov s potrjeno okužbo v obdobju poročanja.

(*1)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za spremljanje, programe izkoreninjenja in status prost nekaterih bolezni s seznama in porajajočih se bolezni (UL L 174, 3.6.2020, str. 211).“;"

| (b) | točka 6 oddelka 4 se nadomesti z naslednjim:






  „6. | Informacije o obratih akvakulture in živalih, ki se nahajajo na ozemlju iz točke 5, po državah članicah, območjih ali kompartmentih:






  (a) | število odobrenih obratov akvakulture in število registriranih obratov akvakulture, ki gojijo živali iz ciljne živalske populacije, in, kadar je to ustrezno, mest vzorčenja pri divjih populacijah, ki so vključeni v program izkoreninjenja, na dan 31. decembra; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

točka 6 oddelka 4 se nadomesti z naslednjim:

„6.

Informacije o obratih akvakulture in živalih, ki se nahajajo na ozemlju iz točke 5, po državah članicah, območjih ali kompartmentih:

(a)

število odobrenih obratov akvakulture in število registriranih obratov akvakulture, ki gojijo živali iz ciljne živalske populacije, in, kadar je to ustrezno, mest vzorčenja pri divjih populacijah, ki so vključeni v program izkoreninjenja, na dan 31. decembra;

| (b) | število obratov akvakulture in, kadar je to ustrezno, mest vzorčenja pri divjih populacijah od števila obratov ali mest vzorčenja iz točke (a), ki na dan 31. decembra niso okuženi; |
| --- | --- |

(b)

število obratov akvakulture in, kadar je to ustrezno, mest vzorčenja pri divjih populacijah od števila obratov ali mest vzorčenja iz točke (a), ki na dan 31. decembra niso okuženi;

| (c) | število okuženih obratov akvakulture in, kadar je to ustrezno, mest vzorčenja pri divjih populacijah s potrjenimi primeri od števila obratov in mest vzorčenja iz točke (a) na dan 31. decembra; |
| --- | --- |

(c)

število okuženih obratov akvakulture in, kadar je to ustrezno, mest vzorčenja pri divjih populacijah s potrjenimi primeri od števila obratov in mest vzorčenja iz točke (a) na dan 31. decembra;

| (d) | število novih okuženih obratov akvakulture in, kadar je to ustrezno, mest vzorčenja pri divjih populacijah s potrjenimi primeri od števila obratov in mest vzorčenja iz točke (a) na dan 31. decembra.“; |
| --- | --- |

(d)

število novih okuženih obratov akvakulture in, kadar je to ustrezno, mest vzorčenja pri divjih populacijah s potrjenimi primeri od števila obratov in mest vzorčenja iz točke (a) na dan 31. decembra.“;

| (2) | Priloga VI se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „
  Informacije, ki jih je treba vključiti v vloge za priznanje statusa prost bolezni za države članice ali območja glede bolezni kopenskih in vodnih živali ter v vloge za priznanje statusa prost bolezni za kompartmente glede bolezni vodnih živali v skladu s členom 11
  “; |
| --- | --- | --- |

(2)

Priloga VI se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„
  Informacije, ki jih je treba vključiti v vloge za priznanje statusa prost bolezni za države članice ali območja glede bolezni kopenskih in vodnih živali ter v vloge za priznanje statusa prost bolezni za kompartmente glede bolezni vodnih živali v skladu s členom 11
  “;

| (b) | oddelek 6 se spremeni:






  (i) | točke 1 do 7 se nadomestijo z naslednjim:






  „1. | v primeru programov izkoreninjenja za okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri gojenem govedu po območjih, če je v ozemeljsko področje uporabe programa vključenih več območij:






  (a) | število obratov, ki gojijo govedo, razen obratov, za katere velja odstopanje v skladu s členom 19 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

oddelek 6 se spremeni:

(i)

točke 1 do 7 se nadomestijo z naslednjim:

„1.

v primeru programov izkoreninjenja za okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri gojenem govedu po območjih, če je v ozemeljsko področje uporabe programa vključenih več območij:

(a)

število obratov, ki gojijo govedo, razen obratov, za katere velja odstopanje v skladu s členom 19 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (b) | število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (a), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(b)

število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (a), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (c) | število obratov, ki gojijo govedo, s statusom prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja, vključno z obrati z začasno preklicanim statusom prost bolezni, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(c)

število obratov, ki gojijo govedo, s statusom prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja, vključno z obrati z začasno preklicanim statusom prost bolezni, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (d) | število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (c) na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(d)

število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (c) na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (e) | število obratov, ki gojijo govedo, testirano s serološkim testom za okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis, za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(e)

število obratov, ki gojijo govedo, testirano s serološkim testom za okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis, za vsako od zadnjih treh let;

| (f) | število obratov s sumom po testiranju iz točke (e) za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(f)

število obratov s sumom po testiranju iz točke (e) za vsako od zadnjih treh let;

| (g) | število preiskanih primerov splava gojenega goveda, ki bi jih lahko povzročila okužba z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis, za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(g)

število preiskanih primerov splava gojenega goveda, ki bi jih lahko povzročila okužba z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis, za vsako od zadnjih treh let;

| (h) | datum zadnjega potrjenega primera okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri gojenem govedu; |
| --- | --- |

(h)

datum zadnjega potrjenega primera okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri gojenem govedu;

| (i) | datum zadnjega cepljenja gojenega goveda proti okužbi z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis; |
| --- | --- |

(i)

datum zadnjega cepljenja gojenega goveda proti okužbi z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis;

| 2. | v primeru programov izkoreninjenja za okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri gojenih ovcah in kozah po območjih, če je v ozemeljsko področje uporabe programa vključenih več območij:






  (a) | število obratov, ki gojijo ovce ali koze, razen obratov, za katere velja odstopanje v skladu s členom 19 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- | --- |

2.

v primeru programov izkoreninjenja za okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri gojenih ovcah in kozah po območjih, če je v ozemeljsko področje uporabe programa vključenih več območij:

(a)

število obratov, ki gojijo ovce ali koze, razen obratov, za katere velja odstopanje v skladu s členom 19 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (b) | število ovc in koz, ki se gojijo v obratih iz točke (a) na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(b)

število ovc in koz, ki se gojijo v obratih iz točke (a) na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (c) | število obratov, ki gojijo ovce ali koze, s statusom prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja, vključno z obrati z začasno preklicanim statusom prost bolezni, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(c)

število obratov, ki gojijo ovce ali koze, s statusom prost okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis brez cepljenja, vključno z obrati z začasno preklicanim statusom prost bolezni, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (d) | število ovc in koz, ki se gojijo v obratih iz točke (c), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(d)

število ovc in koz, ki se gojijo v obratih iz točke (c), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (e) | število obratov, ki gojijo ovce ali koze, testirane za okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis, za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(e)

število obratov, ki gojijo ovce ali koze, testirane za okužbo z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis, za vsako od zadnjih treh let;

| (f) | število obratov s sumom po testiranju iz točke (e) za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(f)

število obratov s sumom po testiranju iz točke (e) za vsako od zadnjih treh let;

| (g) | število preiskanih primerov splava ovc ali koz, ki bi jih lahko povzročila okužba z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis, za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(g)

število preiskanih primerov splava ovc ali koz, ki bi jih lahko povzročila okužba z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis, za vsako od zadnjih treh let;

| (h) | datum zadnjega potrjenega primera okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri gojenih ovcah ali kozah; |
| --- | --- |

(h)

datum zadnjega potrjenega primera okužbe z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis pri gojenih ovcah ali kozah;

| (i) | datum zadnjega cepljenja gojenih ovc ali koz proti okužbi z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis; |
| --- | --- |

(i)

datum zadnjega cepljenja gojenih ovc ali koz proti okužbi z Brucella abortus, B. melitensis in B. suis;

| 3. | v primeru programov izkoreninjenja za okužbo z MTBC po območjih, če je v ozemeljsko področje uporabe programa vključenih več območij:






  (a) | število obratov, ki gojijo govedo, razen obratov, za katere velja odstopanje v skladu s členom 19 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- | --- |

3.

v primeru programov izkoreninjenja za okužbo z MTBC po območjih, če je v ozemeljsko področje uporabe programa vključenih več območij:

(a)

število obratov, ki gojijo govedo, razen obratov, za katere velja odstopanje v skladu s členom 19 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (b) | število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (a), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(b)

število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (a), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (c) | število obratov, ki gojijo govedo, s statusom prost okužbe z MTBC, vključno z obrati z začasno preklicanim statusom prost bolezni, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(c)

število obratov, ki gojijo govedo, s statusom prost okužbe z MTBC, vključno z obrati z začasno preklicanim statusom prost bolezni, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (d) | število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (c), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(d)

število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (c), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (e) | število obratov, ki gojijo govedo, testirano za MTBC, za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(e)

število obratov, ki gojijo govedo, testirano za MTBC, za vsako od zadnjih treh let;

| (f) | število obratov s sumom po testiranju iz točke (e) za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(f)

število obratov s sumom po testiranju iz točke (e) za vsako od zadnjih treh let;

| (g) | število zaklanih goved, ki imajo lezije s sumom na okužbo z MTBC, ki so bile preiskane, za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(g)

število zaklanih goved, ki imajo lezije s sumom na okužbo z MTBC, ki so bile preiskane, za vsako od zadnjih treh let;

| (h) | število obratov s potrjeno okužbo z MTBC za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(h)

število obratov s potrjeno okužbo z MTBC za vsako od zadnjih treh let;

| 4. | v primeru programov izkoreninjenja za EBL po območjih, če je v ozemeljsko področje uporabe programa vključenih več območij:






  (a) | število obratov, ki gojijo govedo, razen obratov, za katere velja odstopanje v skladu s členom 19 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- | --- |

4.

v primeru programov izkoreninjenja za EBL po območjih, če je v ozemeljsko področje uporabe programa vključenih več območij:

(a)

število obratov, ki gojijo govedo, razen obratov, za katere velja odstopanje v skladu s členom 19 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (b) | število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (a), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(b)

število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (a), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (c) | število obratov, ki gojijo govedo, s statusom prost EBL, vključno z obrati z začasno preklicanim statusom prost bolezni, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(c)

število obratov, ki gojijo govedo, s statusom prost EBL, vključno z obrati z začasno preklicanim statusom prost bolezni, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (d) | število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (c), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(d)

število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (c), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (e) | število obratov, ki gojijo govedo, testirano za EBL, za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(e)

število obratov, ki gojijo govedo, testirano za EBL, za vsako od zadnjih treh let;

| (f) | število obratov s sumom po testiranju iz točke (e) za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(f)

število obratov s sumom po testiranju iz točke (e) za vsako od zadnjih treh let;

| (g) | število vzorcev zaklanega goveda, starejšega od 24 mesecev, s tumorji, ki bi jih lahko povzročila EBL, ki so bili laboratorijsko pregledani za potrditev ali izključitev prisotnosti EBL, za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(g)

število vzorcev zaklanega goveda, starejšega od 24 mesecev, s tumorji, ki bi jih lahko povzročila EBL, ki so bili laboratorijsko pregledani za potrditev ali izključitev prisotnosti EBL, za vsako od zadnjih treh let;

| (h) | število obratov s potrjeno okužbo z EBL za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(h)

število obratov s potrjeno okužbo z EBL za vsako od zadnjih treh let;

| 5. | v primeru programov izkoreninjenja za IBR/IPV po območjih, če je v ozemeljsko področje uporabe programa vključenih več območij:






  (a) | število obratov, ki gojijo govedo, razen obratov, za katere velja odstopanje v skladu s členom 19 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- | --- |

5.

v primeru programov izkoreninjenja za IBR/IPV po območjih, če je v ozemeljsko področje uporabe programa vključenih več območij:

(a)

število obratov, ki gojijo govedo, razen obratov, za katere velja odstopanje v skladu s členom 19 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (b) | število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (a), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(b)

število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (a), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (c) | število obratov s statusom prost IBR/IPV, vključno z obrati z začasno preklicanim statusom prost bolezni, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(c)

število obratov s statusom prost IBR/IPV, vključno z obrati z začasno preklicanim statusom prost bolezni, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (d) | število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (c), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(d)

število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (c), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (e) | število obratov, v katerih je bilo izvedeno testiranje za IBR/IPV, za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(e)

število obratov, v katerih je bilo izvedeno testiranje za IBR/IPV, za vsako od zadnjih treh let;

| (f) | število obratov s sumom po testiranju iz točke (e) za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(f)

število obratov s sumom po testiranju iz točke (e) za vsako od zadnjih treh let;

| (g) | število obratov s potrjeno okužbo z IBR/IPV za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(g)

število obratov s potrjeno okužbo z IBR/IPV za vsako od zadnjih treh let;

| (h) | datum prepovedi cepljenja gojenega goveda proti IBR/IPV; |
| --- | --- |

(h)

datum prepovedi cepljenja gojenega goveda proti IBR/IPV;

| 6. | v primeru programov izkoreninjenja za okužbo z ADV po območjih, če je v ozemeljsko področje uporabe programa vključenih več območij:






  (a) | število obratov, ki gojijo prašiče, razen obratov, za katere velja odstopanje v skladu s členom 19 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- | --- |

6.

v primeru programov izkoreninjenja za okužbo z ADV po območjih, če je v ozemeljsko področje uporabe programa vključenih več območij:

(a)

število obratov, ki gojijo prašiče, razen obratov, za katere velja odstopanje v skladu s členom 19 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (b) | število prašičev, ki se gojijo v obratih iz točke (a), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(b)

število prašičev, ki se gojijo v obratih iz točke (a), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (c) | število obratov s statusom prost okužbe z ADV, vključno z obrati z začasno preklicanim statusom prost bolezni, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(c)

število obratov s statusom prost okužbe z ADV, vključno z obrati z začasno preklicanim statusom prost bolezni, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (d) | število prašičev, ki se gojijo v obratih iz točke (c), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(d)

število prašičev, ki se gojijo v obratih iz točke (c), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (e) | število obratov, v katerih se je izvajalo spremljanje za odkrivanje kakršnih koli kliničnih, viroloških ali seroloških dokazov okužbe z ADV, za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(e)

število obratov, v katerih se je izvajalo spremljanje za odkrivanje kakršnih koli kliničnih, viroloških ali seroloških dokazov okužbe z ADV, za vsako od zadnjih treh let;

| (f) | število prašičev, testiranih v obratih iz točke (e), za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(f)

število prašičev, testiranih v obratih iz točke (e), za vsako od zadnjih treh let;

| (g) | število obratov s potrjeno okužbo z ADV za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(g)

število obratov s potrjeno okužbo z ADV za vsako od zadnjih treh let;

| (h) | datum prepovedi cepljenja gojenih prašičev proti ADV; |
| --- | --- |

(h)

datum prepovedi cepljenja gojenih prašičev proti ADV;

| 7. | v primeru programov izkoreninjenja za BVD po območjih, če je v ozemeljsko področje uporabe programa vključenih več območij:






  (a) | število obratov, ki gojijo govedo, razen obratov, za katere velja odstopanje v skladu s členom 19 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- | --- |

7.

v primeru programov izkoreninjenja za BVD po območjih, če je v ozemeljsko področje uporabe programa vključenih več območij:

(a)

število obratov, ki gojijo govedo, razen obratov, za katere velja odstopanje v skladu s členom 19 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (b) | število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (a), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(b)

število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (a), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (c) | število obratov s statusom prost BVD, vključno z obrati z začasno preklicanim statusom prost bolezni, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(c)

število obratov s statusom prost BVD, vključno z obrati z začasno preklicanim statusom prost bolezni, na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (d) | število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (c), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(d)

število goved, ki se gojijo v obratih iz točke (c), na dan 31. decembra za vsako od zadnjih treh let;

| (e) | število obratov, v katerih je bilo izvedeno testiranje za BVD, za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(e)

število obratov, v katerih je bilo izvedeno testiranje za BVD, za vsako od zadnjih treh let;

| (f) | število obratov s sumom po testiranju iz točke (e) za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(f)

število obratov s sumom po testiranju iz točke (e) za vsako od zadnjih treh let;

| (g) | število obratov s potrjeno okužbo z BVD za vsako od zadnjih treh let; |
| --- | --- |

(g)

število obratov s potrjeno okužbo z BVD za vsako od zadnjih treh let;

| (h) | datum prepovedi cepljenja gojenega goveda proti BVD;“ |
| --- | --- |

(h)

datum prepovedi cepljenja gojenega goveda proti BVD;“

| (ii) | točka 10 se nadomesti z naslednjim:






  „10. | v primeru programov izkoreninjenja za bolezni kategorij B in C pri vodnih živalih, naslednje informacije za vsako leto programa po državah članicah, območjih ali kompartmentih, kot je ustrezno za ozemeljsko področje uporabe:






  (a) | število odobrenih obratov akvakulture ter, kadar je to ustrezno, število registriranih obratov akvakulture, ki gojijo živali iz ciljne živalske populacije, in mest vzorčenja pri divjih populacijah, ki so vključeni v program izkoreninjenja, ter zemljevidi z lokacijo obratov in mest vzorčenja pri divjih populacijah; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

točka 10 se nadomesti z naslednjim:

„10.

v primeru programov izkoreninjenja za bolezni kategorij B in C pri vodnih živalih, naslednje informacije za vsako leto programa po državah članicah, območjih ali kompartmentih, kot je ustrezno za ozemeljsko področje uporabe:

(a)

število odobrenih obratov akvakulture ter, kadar je to ustrezno, število registriranih obratov akvakulture, ki gojijo živali iz ciljne živalske populacije, in mest vzorčenja pri divjih populacijah, ki so vključeni v program izkoreninjenja, ter zemljevidi z lokacijo obratov in mest vzorčenja pri divjih populacijah;

| (b) | število obratov akvakulture in, kadar je to ustrezno, mest vzorčenja pri divjih populacijah od števila obratov in mest vzorčenja iz točke (a), ki niso okuženi; |
| --- | --- |

(b)

število obratov akvakulture in, kadar je to ustrezno, mest vzorčenja pri divjih populacijah od števila obratov in mest vzorčenja iz točke (a), ki niso okuženi;

| (c) | število veterinarskih obiskov na odobrene in, kadar je to ustrezno, registrirane obrate akvakulture; |
| --- | --- |

(c)

število veterinarskih obiskov na odobrene in, kadar je to ustrezno, registrirane obrate akvakulture;

| (d) | število vzorčenj na odobrene in, kadar je to ustrezno, registrirane obrate akvakulture in mesta vzorčenja pri divjih populacijah ter podrobnosti o vrstah, rezultatih vzorčenja (pozitivnih ali negativnih) in temperaturah vode v času vzorčenja; |
| --- | --- |

(d)

število vzorčenj na odobrene in, kadar je to ustrezno, registrirane obrate akvakulture in mesta vzorčenja pri divjih populacijah ter podrobnosti o vrstah, rezultatih vzorčenja (pozitivnih ali negativnih) in temperaturah vode v času vzorčenja;

| (e) | število okuženih obratov akvakulture in, kadar je to ustrezno, mest vzorčenja pri divjih populacijah s potrjenimi primeri od števila obratov iz točke (a); |
| --- | --- |

(e)

število okuženih obratov akvakulture in, kadar je to ustrezno, mest vzorčenja pri divjih populacijah s potrjenimi primeri od števila obratov iz točke (a);

| (f) | število novih okuženih obratov akvakulture in, kadar je to ustrezno, mest vzorčenja pri divjih populacijah s potrjenimi primeri od števila obratov iz točke (a).“; |
| --- | --- |

(f)

število novih okuženih obratov akvakulture in, kadar je to ustrezno, mest vzorčenja pri divjih populacijah s potrjenimi primeri od števila obratov iz točke (a).“;

| (3) | Priloga VII se spremeni:






  (a) | točka 9 oddelka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „9. | Vmesni cilji programa izkoreninjenja v zvezi z merili, specifičnimi za posamezno bolezen, za pridobitev statusa prost bolezni, ki vključujejo vsaj:






  (a) | pričakovano letno zmanjšanje števila okuženih obratov; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(3)

Priloga VII se spremeni:

(a)

točka 9 oddelka 1 se nadomesti z naslednjim:

„9.

Vmesni cilji programa izkoreninjenja v zvezi z merili, specifičnimi za posamezno bolezen, za pridobitev statusa prost bolezni, ki vključujejo vsaj:

(a)

pričakovano letno zmanjšanje števila okuženih obratov;

| (b) | pričakovano letno povečanje števila obratov, prostih bolezni.“; |
| --- | --- |

(b)

pričakovano letno povečanje števila obratov, prostih bolezni.“;

| (b) | točki 5 in 6 oddelka 4 se nadomestita z naslednjim:






  „5. | Opis epidemiološkega stanja v državi članici, na območju ali v kompartmentu, kot je ustrezno za ozemeljsko področje uporabe programa, vključno s:






  (a) | številom odobrenih obratov akvakulture in številom registriranih obratov akvakulture, ki gojijo živali iz ciljne živalske populacije, po vrstah proizvodnje in zdravstvenih statusih; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

točki 5 in 6 oddelka 4 se nadomestita z naslednjim:

„5.

Opis epidemiološkega stanja v državi članici, na območju ali v kompartmentu, kot je ustrezno za ozemeljsko področje uporabe programa, vključno s:

(a)

številom odobrenih obratov akvakulture in številom registriranih obratov akvakulture, ki gojijo živali iz ciljne živalske populacije, po vrstah proizvodnje in zdravstvenih statusih;

| (b) | vrstami s seznama, ki se gojijo v obratih akvakulture iz točke (a) po zdravstvenih statusih; |
| --- | --- |

(b)

vrstami s seznama, ki se gojijo v obratih akvakulture iz točke (a) po zdravstvenih statusih;

| (c) | zemljevidi, ki prikazujejo:






  (i) | geografsko lokacijo obratov akvakulture iz točke (a) in ustrezno porečje ter |
| --- | --- | --- |

(c)

zemljevidi, ki prikazujejo:

(i)

geografsko lokacijo obratov akvakulture iz točke (a) in ustrezno porečje ter

| (ii) | geografsko porazdelitev primerov okužbe z ustrezno boleznijo kategorije B ali C za obdobje, ki zajema vsaj zadnjih 5 let; |
| --- | --- |

(ii)

geografsko porazdelitev primerov okužbe z ustrezno boleznijo kategorije B ali C za obdobje, ki zajema vsaj zadnjih 5 let;

| (d) | informacijami v zvezi z epidemiološkim stanjem pri divjih vodnih živalih, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

(d)

informacijami v zvezi z epidemiološkim stanjem pri divjih vodnih živalih, kadar je to ustrezno.

| 6. | Opis strategije za obvladovanje bolezni pri programu izkoreninjenja v skladu s členom 46 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, ki vključuje vsaj:






  (a) | sheme vzorčenja in diagnostične metode, ki jih je treba uporabljati v skladu s Prilogo VI k Delegirani uredbi (EU) 2020/689, za:






  (i) | veterinarske obiske in vzorčenje v obratih akvakulture; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Opis strategije za obvladovanje bolezni pri programu izkoreninjenja v skladu s členom 46 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, ki vključuje vsaj:

(a)

sheme vzorčenja in diagnostične metode, ki jih je treba uporabljati v skladu s Prilogo VI k Delegirani uredbi (EU) 2020/689, za:

(i)

veterinarske obiske in vzorčenje v obratih akvakulture;

| (ii) | usmerjeno spremljanje divjih populacij, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(ii)

usmerjeno spremljanje divjih populacij, kadar je to ustrezno;

| (b) | ukrepe za obvladovanje bolezni, ki jih je treba izvajati v primeru potrjenega primera; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za obvladovanje bolezni, ki jih je treba izvajati v primeru potrjenega primera;

| (c) | ukrepe za biološko zaščito in zmanjšanje tveganja, ki jih je treba izvajati; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za biološko zaščito in zmanjšanje tveganja, ki jih je treba izvajati;

| (d) | sheme cepljenja, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(d)

sheme cepljenja, kadar je to ustrezno;

| (e) | ukrepe, ki jih je treba izvajati v zvezi z divjimi vodnimi živalmi, ter število in geografsko lokacijo mest vzorčenja, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(e)

ukrepe, ki jih je treba izvajati v zvezi z divjimi vodnimi živalmi, ter število in geografsko lokacijo mest vzorčenja, kadar je to ustrezno;

| (f) | odstopanja, ki jih je treba uporabljati v skladu s členom 47(4), členom 51(2) ali členom 53 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(f)

odstopanja, ki jih je treba uporabljati v skladu s členom 47(4), členom 51(2) ali členom 53 Delegirane uredbe (EU) 2020/689, kadar je to ustrezno;

| (g) | usklajene ukrepe z drugimi državami članicami ali tretjimi državami, kadar je to ustrezno.“. |
| --- | --- |

(g)

usklajene ukrepe z drugimi državami članicami ali tretjimi državami, kadar je to ustrezno.“.

---

(*1)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/689 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za spremljanje, programe izkoreninjenja in status prost nekaterih bolezni s seznama in porajajočih se bolezni (UL L 174, 3.6.2020, str. 211).“;“

---

| 14.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/57

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1452

z dne 13. julija 2023

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1), zlasti člena 11(2),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

Prejšnje preiskave in veljavni ukrepi

| (1) | Svet je z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 248/2011 (2) (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken (v nadaljnjem besedilu: izdelek iz brezkončnih steklenih vlaken ali zadevni izdelek ali izdelek, ki se pregleduje) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali Kitajska ali zadevna država). Dajatev, ki je temeljila na stopnji odprave škode, je znašala od 7,3 % do 13,8 %. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) št. 248/2011 (2) (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava) uvedel dokončno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken (v nadaljnjem besedilu: izdelek iz brezkončnih steklenih vlaken ali zadevni izdelek ali izdelek, ki se pregleduje) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: LRK ali Kitajska ali zadevna država). Dajatev, ki je temeljila na stopnji odprave škode, je znašala od 7,3 % do 13,8 %.

2

| (2) | Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1379/2014 (3) po protisubvencijski preiskavi in delnem vmesnem pregledu protidampinških ukrepov stopnje prvotne protidampinške dajatve spremenila na stopnje, ki so znašale od 0 % do 19,9 %, in uvedla dodatno izravnalno dajatev v višini od 4,9 % do 10,3 %. Posledični kombinirani izravnalni in protidampinški ukrepi so torej znašali od 4,9 % do 30,2 %. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1379/2014 (3) po protisubvencijski preiskavi in delnem vmesnem pregledu protidampinških ukrepov stopnje prvotne protidampinške dajatve spremenila na stopnje, ki so znašale od 0 % do 19,9 %, in uvedla dodatno izravnalno dajatev v višini od 4,9 % do 10,3 %. Posledični kombinirani izravnalni in protidampinški ukrepi so torej znašali od 4,9 % do 30,2 %.

3

| (3) | Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/724 (4) po pregledu zaradi izteka protidampinških ukrepov odločila, da ukrepe, določene v Izvedbeni uredbi (EU) št. 1379/2014, ohrani. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/724 (4) po pregledu zaradi izteka protidampinških ukrepov odločila, da ukrepe, določene v Izvedbeni uredbi (EU) št. 1379/2014, ohrani.

4

| (4) | Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/328 (5) po pregledu zaradi izteka izravnalnih ukrepov odločila, da ukrepe, določene v Izvedbeni uredbi (EU) št. 1379/2014, ohrani. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/328 (5) po pregledu zaradi izteka izravnalnih ukrepov odločila, da ukrepe, določene v Izvedbeni uredbi (EU) št. 1379/2014, ohrani.

5

| (5) | Posledični kombinirani izravnalni in protidampinški ukrepi tako znašajo od 4,9 % do 30,2 %. |
| --- | --- |

(5)

Posledični kombinirani izravnalni in protidampinški ukrepi tako znašajo od 4,9 % do 30,2 %.

| (6) | Ukrepi veljajo tudi za uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Egipta. Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/870 (6) po protisubvencijski preiskavi uvedla dokončno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Egipta. Dajatev je na podlagi stopnje subvencioniranja znašala 13,1 %. |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi veljajo tudi za uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Egipta. Komisija je z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/870 (6) po protisubvencijski preiskavi uvedla dokončno izravnalno dajatev na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Egipta. Dajatev je na podlagi stopnje subvencioniranja znašala 13,1 %.

6

1.2   Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa

| (7) | Komisija je 19. januarja 2022 prejela zahtevek za pregled zaradi izteka veljavnih protidampinških dajatev, ki ga je v skladu s členom 5(4) Uredbe (EU) 2016/1036 (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) v imenu industrije izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v Uniji vložilo Evropsko združenje proizvajalcev steklenih vlaken (v nadaljnjem besedilu: vložnik). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 19. januarja 2022 prejela zahtevek za pregled zaradi izteka veljavnih protidampinških dajatev, ki ga je v skladu s členom 5(4) Uredbe (EU) 2016/1036 (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba) v imenu industrije izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v Uniji vložilo Evropsko združenje proizvajalcev steklenih vlaken (v nadaljnjem besedilu: vložnik).

| (8) | Komisija je 21. aprila 2022 v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe začela pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. V Uradnem listu Evropske unije je objavila obvestilo o začetku (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku) (7). |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 21. aprila 2022 v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe začela pregled zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske. V Uradnem listu Evropske unije je objavila obvestilo o začetku (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku) (7).

Uradnem listu Evropske unije

7

| (9) | Zahtevek za pregled je bil utemeljen s tem, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(9)

Zahtevek za pregled je bil utemeljen s tem, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje dampinga in škode za industrijo Unije.

1.3   Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje

| (10) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2021 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom). Preučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2018 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje). |
| --- | --- |

(10)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga je zajemala obdobje od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2021 (v nadaljnjem besedilu: obdobje preiskave v zvezi s pregledom). Preučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2018 do konca obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).

1.4   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (11) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj stopijo v stik z njo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa izrecno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike iz LRK, organe zadevne države, znane uvoznike in uporabnike ter jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj stopijo v stik z njo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa izrecno obvestila vložnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike iz LRK, organe zadevne države, znane uvoznike in uporabnike ter jih povabila k sodelovanju.

| (12) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(12)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku pregleda zaradi izteka ukrepa in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.5   Vzorčenje

Vzorčenje

| (13) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 17 osnovne uredbe.

1.5.1   Vzorčenje proizvajalcev Unije

Vzorčenje proizvajalcev Unije

| (14) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Izbrala ga je na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ki ga je bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Ta vzorec je zajemal tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 76 % proizvodnje industrije Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe zainteresirane strani povabila k predložitvi pripomb o začasnem vzorcu. Pripomb ni prejela. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(14)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec proizvajalcev Unije. Izbrala ga je na podlagi največjega reprezentativnega obsega proizvodnje in prodaje izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ki ga je bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Ta vzorec je zajemal tri proizvajalce Unije. Vzorčeni proizvajalci Unije so predstavljali 76 % proizvodnje industrije Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je v skladu s členom 17(2) osnovne uredbe zainteresirane strani povabila k predložitvi pripomb o začasnem vzorcu. Pripomb ni prejela. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije.

1.5.2   Vzorčenje uvoznikov

Vzorčenje uvoznikov

| (15) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, navedene v obvestilu o začetku. |
| --- | --- |

(15)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj predložijo informacije, navedene v obvestilu o začetku.

| (16) | Zahtevane informacije je predložil en nepovezan uvoznik, ki se je strinjal z vključitvijo v vzorec. Zaradi slabega odziva se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(16)

Zahtevane informacije je predložil en nepovezan uvoznik, ki se je strinjal z vključitvijo v vzorec. Zaradi slabega odziva se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

1.5.3   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz LRK

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz LRK

| (17) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj predložijo informacije, navedene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili morda zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik. |
| --- | --- |

(17)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj predložijo informacije, navedene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili morda zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik.

| (18) | V roku, določenem v obvestilu o začetku, je zahtevane informacije predložil en proizvajalec izvoznik iz zadevne države, ki se je strinjal z vključitvijo v vzorec. Zaradi maloštevilnih odgovorov se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. O tem je ustrezno obvestila edinega proizvajalca izvoznika, ki se je odzval, in predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji. Pripomb ni bilo. |
| --- | --- |

(18)

V roku, določenem v obvestilu o začetku, je zahtevane informacije predložil en proizvajalec izvoznik iz zadevne države, ki se je strinjal z vključitvijo v vzorec. Zaradi maloštevilnih odgovorov se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. O tem je ustrezno obvestila edinega proizvajalca izvoznika, ki se je odzval, in predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji. Pripomb ni bilo.

1.6   Izpolnjeni vprašalniki

Izpolnjeni vprašalniki

| (19) | Komisija je vladi Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada) poslala vprašalnik o obstoju znatnega izkrivljanja v LRK v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je vladi Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada) poslala vprašalnik o obstoju znatnega izkrivljanja v LRK v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe.

| (20) | Komisija je vprašalnike poslala sodelujočemu proizvajalcu izvozniku, proizvajalcem Unije, uporabnikom in uvoznikom. Ti vprašalniki so bili na dan začetka postopka objavljeni tudi na spletu (8). |
| --- | --- |

(20)

Komisija je vprašalnike poslala sodelujočemu proizvajalcu izvozniku, proizvajalcem Unije, uporabnikom in uvoznikom. Ti vprašalniki so bili na dan začetka postopka objavljeni tudi na spletu (8).

8

| (21) | Vprašalnike so izpolnili trije proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(21)

Vprašalnike so izpolnili trije proizvajalci Unije.

| (22) | Komisija od sodelujočega proizvajalca izvoznika, kitajske vlade, nepovezanega uvoznika in uporabnikov ni prejela izpolnjenih vprašalnikov. |
| --- | --- |

(22)

Komisija od sodelujočega proizvajalca izvoznika, kitajske vlade, nepovezanega uvoznika in uporabnikov ni prejela izpolnjenih vprašalnikov.

1.7   Preverjanje

Preverjanje

| (23) | Ker sodelujoči proizvajalec izvoznik ni izpolnil vprašalnika, je Komisija v skladu s členom 18 osnovne uredbe za analizo verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga uporabila dostopna dejstva. Uporabila je informacije iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa in statistične podatke, ki so na voljo v podatkovnih zbirkah Comext in Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: podatkovna zbirka GTA), ter druge javno dostopne vire. Vse zainteresirane strani in kitajska vlada so bile o tem ustrezno obveščene in niso ugovarjale. |
| --- | --- |

(23)

Ker sodelujoči proizvajalec izvoznik ni izpolnil vprašalnika, je Komisija v skladu s členom 18 osnovne uredbe za analizo verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve dampinga uporabila dostopna dejstva. Uporabila je informacije iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa in statistične podatke, ki so na voljo v podatkovnih zbirkah Comext in Global Trade Atlas (v nadaljnjem besedilu: podatkovna zbirka GTA), ter druge javno dostopne vire. Vse zainteresirane strani in kitajska vlada so bile o tem ustrezno obveščene in niso ugovarjale.

| (24) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode ter določitev interesa Unije. Obiski zaradi preveritve v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:
  proizvajalci Unije:






  — | 3B-Fibreglass S.P.R.L., Brussels, Belgija, |
| --- | --- | --- |

(24)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode ter določitev interesa Unije. Obiski zaradi preveritve v skladu s členom 16 osnovne uredbe so bili opravljeni v prostorih naslednjih družb:

proizvajalci Unije:

—

3B-Fibreglass S.P.R.L., Brussels, Belgija,

| — | European Owens Corning Fiberglas S.P.R.L., Brussels, Belgija, |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fiberglas S.P.R.L., Brussels, Belgija,

| — | Johns Manville Slovakia, a.s., Trnava, Slovaška. |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia, a.s., Trnava, Slovaška.

1.8   Naknadni postopek

Naknadni postopek

| (25) | Komisija je 28. aprila 2023 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve. Za vse strani je bil določen rok za predložitev pripomb v zvezi z razkritjem. |
| --- | --- |

(25)

Komisija je 28. aprila 2023 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne protidampinške dajatve. Za vse strani je bil določen rok za predložitev pripomb v zvezi z razkritjem.

| (26) | Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih ustrezno upoštevala. Stranem, ki so to zahtevale, je bilo odobreno zaslišanje. |
| --- | --- |

(26)

Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih ustrezno upoštevala. Stranem, ki so to zahtevale, je bilo odobreno zaslišanje.

2.   IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Izdelek, ki se pregleduje

Izdelek, ki se pregleduje

| (27) | Izdelek, ki se pregleduje, je enak kot v prvotni preiskavi in prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, in sicer rezane niti iz steklenih vlaken dolžine 50 mm ali manj, rovingi iz steklenih vlaken, razen tistih, ki so impregnirani in premazani ter katerih izguba pri sežigu znaša več kot 3 % (kot je določeno v standardu ISO 1887), ter rogoznice iz steklenih vlaken, razen rogoznic iz steklene volne, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 in 7019 15 00 (9). Oznake KN in TARIC so zgolj informativne in ne vplivajo na naknadno spremembo tarifne uvrstitve. |
| --- | --- |

(27)

Izdelek, ki se pregleduje, je enak kot v prvotni preiskavi in prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, in sicer rezane niti iz steklenih vlaken dolžine 50 mm ali manj, rovingi iz steklenih vlaken, razen tistih, ki so impregnirani in premazani ter katerih izguba pri sežigu znaša več kot 3 % (kot je določeno v standardu ISO 1887), ter rogoznice iz steklenih vlaken, razen rogoznic iz steklene volne, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 in 7019 15 00 (9). Oznake KN in TARIC so zgolj informativne in ne vplivajo na naknadno spremembo tarifne uvrstitve.

9

| (28) | Zadevni izdelek je surovina, ki se najpogosteje uporablja za ojačanje termoplastičnih in duroplastnih smol v industriji kompozitov. Taki kompozitni materiali (s steklenimi vlakni ojačani materiali) se uporabljajo v številnih sektorjih, ki vključujejo: prevoz (avtomobilska, pomorska, vesoljska in vojaška industrija), elektriko/elektroniko, vetrno energijo, gradbeništvo, rezervoarje/cevi, potrošniško blago itd. |
| --- | --- |

(28)

Zadevni izdelek je surovina, ki se najpogosteje uporablja za ojačanje termoplastičnih in duroplastnih smol v industriji kompozitov. Taki kompozitni materiali (s steklenimi vlakni ojačani materiali) se uporabljajo v številnih sektorjih, ki vključujejo: prevoz (avtomobilska, pomorska, vesoljska in vojaška industrija), elektriko/elektroniko, vetrno energijo, gradbeništvo, rezervoarje/cevi, potrošniško blago itd.

2.2   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (29) | Zadevni izdelek v tej preiskavi je izdelek, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK. |
| --- | --- |

(29)

Zadevni izdelek v tej preiskavi je izdelek, ki se pregleduje, s poreklom iz LRK.

2.3   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (30) | Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, je ta preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa potrdila, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:






  — | zadevni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(30)

Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi in v prejšnjem pregledu zaradi izteka ukrepa, je ta preiskava v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa potrdila, da imajo naslednji izdelki enake osnovne fizikalne, kemijske in tehnične lastnosti ter so namenjeni enakim osnovnim uporabam:

—

zadevni izdelek,

| — | izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, ter |
| --- | --- |

—

izdelek, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, ter

| — | izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije. |
| --- | --- |

—

izdelek, ki ga v Uniji proizvaja in prodaja industrija Unije.

| (31) | Ti izdelki se torej štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(31)

Ti izdelki se torej štejejo za podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

3.   DAMPING

DAMPING

| (32) | Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe preučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK zaradi izteka veljavnega ukrepa nadaljeval ali ponovil. |
| --- | --- |

(32)

Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe preučila, ali obstaja verjetnost, da se bo damping iz LRK zaradi izteka veljavnega ukrepa nadaljeval ali ponovil.

3.1   Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (33) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 22, proizvajalci izvozniki iz LRK v preiskavi niso sodelovali. Zato je Komisija organe LRK obvestila, da bo zaradi nesodelovanja za ugotovitve glede LRK morda uporabila člen 18 osnovne uredbe. Ker ni prejela nobenega odgovora, se je odločila uporabiti člen 18. |
| --- | --- |

(33)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 22, proizvajalci izvozniki iz LRK v preiskavi niso sodelovali. Zato je Komisija organe LRK obvestila, da bo zaradi nesodelovanja za ugotovitve glede LRK morda uporabila člen 18 osnovne uredbe. Ker ni prejela nobenega odgovora, se je odločila uporabiti člen 18.

| (34) | Posledično so v skladu s členom 18 osnovne uredbe ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga temeljile na dostopnih dejstvih, zlasti informacijah iz zahtevka za pregled in informacijah, pridobljenih od sodelujočih strani med preiskavo v zvezi s pregledom, tj. od vložnika in vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(34)

Posledično so v skladu s členom 18 osnovne uredbe ugotovitve v zvezi z verjetnostjo nadaljevanja ali ponovitve dampinga temeljile na dostopnih dejstvih, zlasti informacijah iz zahtevka za pregled in informacijah, pridobljenih od sodelujočih strani med preiskavo v zvezi s pregledom, tj. od vložnika in vzorčenih proizvajalcev Unije.

3.2   Postopek za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe za uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz LRK

Postopek za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe za uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz LRK

| (35) | Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo na začetku preiskave in so kazali na znatno izkrivljanje v zvezi z LRK v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, je Komisija začela preiskavo na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(35)

Glede na zadostne dokaze, ki so bili na voljo na začetku preiskave in so kazali na znatno izkrivljanje v zvezi z LRK v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, je Komisija začela preiskavo na podlagi člena 2(6a) osnovne uredbe.

| (36) | Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnim znatnim izkrivljanjem, je poslala vprašalnik kitajski vladi. Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije. Kitajska vlada ni poslala izpolnjenega vprašalnika, Komisija pa v navedenem roku ni prejela nobenega dopisa v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe. Komisija je nato kitajsko vlado obvestila, da bo pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja v LRK uporabila dostopna dejstva v smislu člena 18 osnovne uredbe. Kitajska vlada v zvezi s tem ni imela pripomb. |
| --- | --- |

(36)

Da bi Komisija pridobila informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za preiskavo v zvezi z domnevnim znatnim izkrivljanjem, je poslala vprašalnik kitajski vladi. Poleg tega je v točki 5.3.2 obvestila o začetku vse zainteresirane strani pozvala, naj izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe v 37 dneh od datuma objave obvestila o začetku v Uradnem listu Evropske unije. Kitajska vlada ni poslala izpolnjenega vprašalnika, Komisija pa v navedenem roku ni prejela nobenega dopisa v zvezi z uporabo člena 2(6a) osnovne uredbe. Komisija je nato kitajsko vlado obvestila, da bo pri ugotavljanju obstoja znatnega izkrivljanja v LRK uporabila dostopna dejstva v smislu člena 18 osnovne uredbe. Kitajska vlada v zvezi s tem ni imela pripomb.

Uradnem listu Evropske unije

| (37) | Komisija je v točki 5.3.2 obvestila o začetku navedla tudi, da bo glede na razpoložljive dokaze morda morala izbrati primerno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, da bi lahko določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti. V skladu z informacijami, ki jih je imela Komisija takrat na voljo, sta bili kot možni reprezentativni državi za LRK opredeljeni Brazilija in Turčija. Komisija je navedla tudi, da bo v skladu z merili iz člena 2(6a), prva alinea, osnovne uredbe preučila druge možne primerne države. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je v točki 5.3.2 obvestila o začetku navedla tudi, da bo glede na razpoložljive dokaze morda morala izbrati primerno reprezentativno državo v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, da bi lahko določila normalno vrednost na podlagi neizkrivljenih cen ali referenčnih vrednosti. V skladu z informacijami, ki jih je imela Komisija takrat na voljo, sta bili kot možni reprezentativni državi za LRK opredeljeni Brazilija in Turčija. Komisija je navedla tudi, da bo v skladu z merili iz člena 2(6a), prva alinea, osnovne uredbe preučila druge možne primerne države.

| (38) | Komisija je 5. avgusta 2022 zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti, pri čemer je kot reprezentativno državo izbrala Turčijo. Obvestila jih je tudi, da bo prodajne, splošne in upravne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSU-stroški) ter dobiček določila na podlagi razpoložljivih informacij o družbi Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş, tj. proizvajalcu iz reprezentativne države. Pripomb ni prejela. |
| --- | --- |

(38)

Komisija je 5. avgusta 2022 zainteresirane strani obvestila o zadevnih virih, ki jih je nameravala uporabiti za določitev normalne vrednosti, pri čemer je kot reprezentativno državo izbrala Turčijo. Obvestila jih je tudi, da bo prodajne, splošne in upravne stroške (v nadaljnjem besedilu: PSU-stroški) ter dobiček določila na podlagi razpoložljivih informacij o družbi Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş, tj. proizvajalcu iz reprezentativne države. Pripomb ni prejela.

3.3   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (39) | V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“. |
| --- | --- |

(39)

V skladu s členom 2(1) osnovne uredbe „[n]ormalna vrednost običajno temelji na cenah, ki so jih neodvisne stranke plačale ali jih plačujejo v običajnem poteku trgovanja v državi izvoznici“.

| (40) | Vendar je v členu 2(6a), točka (a), osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti“ ter da računsko določena normalna vrednost „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. |
| --- | --- |

(40)

Vendar je v členu 2(6a), točka (a), osnovne uredbe navedeno, da „[č]e se [...] ugotovi, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v državi izvoznici zaradi znatnega izkrivljanja v tej državi v smislu točke (b), se normalna vrednost računsko določi izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti“ ter da računsko določena normalna vrednost „vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“.

| (41) | Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze ter zaradi nesodelovanja kitajske vlade in proizvajalcev izvoznikov uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna. |
| --- | --- |

(41)

Kot je podrobneje pojasnjeno v nadaljevanju, je Komisija v tej preiskavi sklenila, da je bila glede na razpoložljive dokaze ter zaradi nesodelovanja kitajske vlade in proizvajalcev izvoznikov uporaba člena 2(6a) osnovne uredbe primerna.

3.4   Obstoj znatnega izkrivljanja

Obstoj znatnega izkrivljanja

| (42) | Komisija je v nedavni preiskavi v zvezi s sektorjem steklenih vlaken v LRK (10) ugotovila obstoj znatnega izkrivljanja v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(42)

Komisija je v nedavni preiskavi v zvezi s sektorjem steklenih vlaken v LRK (10) ugotovila obstoj znatnega izkrivljanja v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe.

10

| (43) | Komisija je v navedeni preiskavi ugotovila obstoj znatnega poseganja države v LRK, ki izkrivlja učinkovito dodeljevanje sredstev v skladu s tržnimi načeli (11). Sklenila je zlasti, da ne samo, da kitajska vlada v sektorju steklenih vlaken in izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken ohranja visoko stopnjo lastništva v smislu člena 2(6a), točka (b), prva alinea, osnovne uredbe (12), temveč tudi, da ji prisotnost države v podjetjih v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe omogoča, da vpliva na cene in stroške (13). Komisija je nadalje ugotovila, da imajo prisotnost države na finančnih trgih in njeno poseganje vanje ter zagotavljanje surovin in vložkov dodaten učinek izkrivljanja na trgu. Sistem načrtovanja v LRK na splošno dejansko prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je kitajska vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (14). Komisija je sklenila tudi, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje pravilno v smislu člena 2(6a), točka (b), četrta alinea, osnovne uredbe, kar povzroča izkrivljanje zlasti pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK (15). Ugotovila je tudi izkrivljanje stroškov plač v sektorju steklenih vlaken in izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe (16) in izkrivljanje na finančnih trgih v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe, zlasti glede dostopa gospodarskih subjektov do kapitala v LRK (17). |
| --- | --- |

(43)

Komisija je v navedeni preiskavi ugotovila obstoj znatnega poseganja države v LRK, ki izkrivlja učinkovito dodeljevanje sredstev v skladu s tržnimi načeli (11). Sklenila je zlasti, da ne samo, da kitajska vlada v sektorju steklenih vlaken in izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken ohranja visoko stopnjo lastništva v smislu člena 2(6a), točka (b), prva alinea, osnovne uredbe (12), temveč tudi, da ji prisotnost države v podjetjih v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe omogoča, da vpliva na cene in stroške (13). Komisija je nadalje ugotovila, da imajo prisotnost države na finančnih trgih in njeno poseganje vanje ter zagotavljanje surovin in vložkov dodaten učinek izkrivljanja na trgu. Sistem načrtovanja v LRK na splošno dejansko prispeva k temu, da se sredstva usmerjajo v sektorje, ki jih je kitajska vlada opredelila kot strateške ali kako drugače politično pomembne, in se ne dodeljujejo v skladu s tržnimi silami (14). Komisija je sklenila tudi, da kitajska zakonodaja o stečaju in lastnini ne deluje pravilno v smislu člena 2(6a), točka (b), četrta alinea, osnovne uredbe, kar povzroča izkrivljanje zlasti pri ohranjanju plačilno nesposobnih podjetij in dodeljevanju pravic do uporabe zemljišč v LRK (15). Ugotovila je tudi izkrivljanje stroškov plač v sektorju steklenih vlaken in izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe (16) in izkrivljanje na finančnih trgih v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe, zlasti glede dostopa gospodarskih subjektov do kapitala v LRK (17).

11

12

13

14

15

16

17

| (44) | Komisija je v tej preiskavi podobno kot v prejšnji preiskavi v zvezi s sektorjem steklenih vlaken v LRK preučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, saj obstaja znatno izkrivljanje v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov iz spisa, vključno z dokazi iz zahtevka in poročila (18), ki temeljijo na javno dostopnih virih. Navedena analiza je zajemala preučitev znatnega poseganja države v gospodarstvo LRK na splošno, pa tudi preučitev specifičnih tržnih razmer v zadevnem sektorju, ki vključuje izdelek, ki se pregleduje. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, pomembnih za potrditev obstoja znatnega izkrivljanja v LRK, ki je bilo ugotovljeno tudi v njeni prejšnji preiskavi v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(44)

Komisija je v tej preiskavi podobno kot v prejšnji preiskavi v zvezi s sektorjem steklenih vlaken v LRK preučila, ali je primerno uporabiti domače cene in stroške v LRK ali ne, saj obstaja znatno izkrivljanje v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. To je storila na podlagi razpoložljivih dokazov iz spisa, vključno z dokazi iz zahtevka in poročila (18), ki temeljijo na javno dostopnih virih. Navedena analiza je zajemala preučitev znatnega poseganja države v gospodarstvo LRK na splošno, pa tudi preučitev specifičnih tržnih razmer v zadevnem sektorju, ki vključuje izdelek, ki se pregleduje. Komisija je te dokazne elemente dodatno dopolnila z lastno raziskavo o različnih merilih, pomembnih za potrditev obstoja znatnega izkrivljanja v LRK, ki je bilo ugotovljeno tudi v njeni prejšnji preiskavi v zvezi s tem.

18

| (45) | Vložnik je v zahtevku navedel, da je za kitajski sektor izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken značilno znatno izkrivljanje zaradi poseganja države v gospodarstvo na splošno, pa tudi v sektor izdelka, ki se pregleduje. V zahtevku je bilo navedeno, da so enako izkrivljeni vsi proizvodni dejavniki – zemljišča, energija, kapital, surovine in delo –, saj so pod vplivom poseganja kitajske vlade, ki je nazadnje privedlo do znatnega izkrivljanja v kitajskem sektorju izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. |
| --- | --- |

(45)

Vložnik je v zahtevku navedel, da je za kitajski sektor izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken značilno znatno izkrivljanje zaradi poseganja države v gospodarstvo na splošno, pa tudi v sektor izdelka, ki se pregleduje. V zahtevku je bilo navedeno, da so enako izkrivljeni vsi proizvodni dejavniki – zemljišča, energija, kapital, surovine in delo –, saj so pod vplivom poseganja kitajske vlade, ki je nazadnje privedlo do znatnega izkrivljanja v kitajskem sektorju izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken.

| (46) | V podporo svojemu stališču se je vložnik v zahtevku skliceval na številne javno dostopne vire informacij, kot so poročilo, nedavna preiskava Komisije v zvezi s sektorjem tkanin iz steklenih vlaken in posledično sprejeta Uredba (EU) 2020/492, 13. petletni načrt za razvoj industrije gradbenih materialov, 13. petletni načrt nacionalnega gospodarskega in socialnega razvoja LRK, 14. petletni načrt nacionalnega gospodarskega in socialnega razvoja ter dolgoročnih ciljev za leto 2035 in industrijska strategija „Made in China 2025“. |
| --- | --- |

(46)

V podporo svojemu stališču se je vložnik v zahtevku skliceval na številne javno dostopne vire informacij, kot so poročilo, nedavna preiskava Komisije v zvezi s sektorjem tkanin iz steklenih vlaken in posledično sprejeta Uredba (EU) 2020/492, 13. petletni načrt za razvoj industrije gradbenih materialov, 13. petletni načrt nacionalnega gospodarskega in socialnega razvoja LRK, 14. petletni načrt nacionalnega gospodarskega in socialnega razvoja ter dolgoročnih ciljev za leto 2035 in industrijska strategija „Made in China 2025“.

| (47) | Na podlagi tega je bilo v zahtevku poudarjeno, da ima kitajska vlada v lasti veliko večino večjih kitajskih proizvajalcev izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, dobaviteljev v zgornjem delu dobavne verige in nadaljnjih uporabnikov. Družbi CPIC in Jushi, največji kitajski proizvajalki izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, sta velika konglomerata v državni lasti. Ustrezno industrijsko združenje China Building Materials Federation deluje pod vodstvom in nadzorom komisije za nadzor in upravljanje premoženja v državni lasti. Predsednik upravnega odbora družbe Jushi in podpredsednik njene matične družbe CNBM sta tudi podpredsednika združenja China Building Materials Federation. |
| --- | --- |

(47)

Na podlagi tega je bilo v zahtevku poudarjeno, da ima kitajska vlada v lasti veliko večino večjih kitajskih proizvajalcev izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, dobaviteljev v zgornjem delu dobavne verige in nadaljnjih uporabnikov. Družbi CPIC in Jushi, največji kitajski proizvajalki izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, sta velika konglomerata v državni lasti. Ustrezno industrijsko združenje China Building Materials Federation deluje pod vodstvom in nadzorom komisije za nadzor in upravljanje premoženja v državni lasti. Predsednik upravnega odbora družbe Jushi in podpredsednik njene matične družbe CNBM sta tudi podpredsednika združenja China Building Materials Federation.

| (48) | Zaradi visoke ravni poseganja države v industrijo izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken in velikega deleža podjetij v državni lasti v tem sektorju tudi zasebni proizvajalci ne morejo delovati v skladu s tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(48)

Zaradi visoke ravni poseganja države v industrijo izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken in velikega deleža podjetij v državni lasti v tem sektorju tudi zasebni proizvajalci ne morejo delovati v skladu s tržnimi pogoji.

| (49) | Usmeritev kitajskega gospodarstva v veliki meri določa izpopolnjen sistem načrtovanja, v okviru katerega so opredeljene prednostne naloge in predpisani cilji, na katere se morata osredotočiti centralna in lokalna država. Načrti, kot so 13. petletni načrt za razvoj industrije gradbenih materialov, načrt za razvoj pametne proizvodnje (2016–2020), 13. petletni načrt nacionalnega gospodarskega in socialnega razvoja LRK, 14. petletni načrt nacionalnega gospodarskega in socialnega razvoja ter dolgoročnih ciljev za leto 2035 (v nadaljnjem besedilu: 14. petletni načrt) in strategija „Made in China 2025“, vladne organe na vseh ravneh in finančne institucije v državni lasti spodbujajo h krepitvi napredka industrije izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v LRK. V skladu s 14. petletnim načrtom se namerava kitajska vlada osredotočiti na nove materiale v okviru oblikovanja novega stebra industrijskega sistema in predvideva, da bo v celoti izkoristila industrijske investicijske sklade ter povečala jamstva glede financiranja in nadomestila za tveganje. Sistem načrtovanja na Kitajskem torej preprečuje, da bi v sektorju brezkončnih steklenih vlaken prevladale sile prostega trga. |
| --- | --- |

(49)

Usmeritev kitajskega gospodarstva v veliki meri določa izpopolnjen sistem načrtovanja, v okviru katerega so opredeljene prednostne naloge in predpisani cilji, na katere se morata osredotočiti centralna in lokalna država. Načrti, kot so 13. petletni načrt za razvoj industrije gradbenih materialov, načrt za razvoj pametne proizvodnje (2016–2020), 13. petletni načrt nacionalnega gospodarskega in socialnega razvoja LRK, 14. petletni načrt nacionalnega gospodarskega in socialnega razvoja ter dolgoročnih ciljev za leto 2035 (v nadaljnjem besedilu: 14. petletni načrt) in strategija „Made in China 2025“, vladne organe na vseh ravneh in finančne institucije v državni lasti spodbujajo h krepitvi napredka industrije izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v LRK. V skladu s 14. petletnim načrtom se namerava kitajska vlada osredotočiti na nove materiale v okviru oblikovanja novega stebra industrijskega sistema in predvideva, da bo v celoti izkoristila industrijske investicijske sklade ter povečala jamstva glede financiranja in nadomestila za tveganje. Sistem načrtovanja na Kitajskem torej preprečuje, da bi v sektorju brezkončnih steklenih vlaken prevladale sile prostega trga.

| (50) | Podjetja v sektorjih novih materialov, ki vključujejo izdelke iz brezkončnih steklenih vlaken, prejemajo podporo prek številnih mehanizmov, vključno s politikami finančne podpore, fiskalnimi in davčnimi preferenčnimi politikami, podporo na področju raziskav in razvoja itd. |
| --- | --- |

(50)

Podjetja v sektorjih novih materialov, ki vključujejo izdelke iz brezkončnih steklenih vlaken, prejemajo podporo prek številnih mehanizmov, vključno s politikami finančne podpore, fiskalnimi in davčnimi preferenčnimi politikami, podporo na področju raziskav in razvoja itd.

| (51) | Stroški surovin, kot sta kaolin in dolomit, niso rezultat sil prostega trga, saj se proizvodnji teh surovin v LRK namenja državna podpora; znatno sistemsko izkrivljanje obstaja tudi pri dostopu do kapitala, zemljišč in delovne sile. Nedavna protisubvencijska preiskava Komisije v zvezi z uvozom izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken iz Kitajske je pokazala, da so imeli kitajski proizvajalci izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken preferenčni dostop do zemljišč ter da so prejemali preferenčna posojila bank v državni lasti in zasebnih bank (19). |
| --- | --- |

(51)

Stroški surovin, kot sta kaolin in dolomit, niso rezultat sil prostega trga, saj se proizvodnji teh surovin v LRK namenja državna podpora; znatno sistemsko izkrivljanje obstaja tudi pri dostopu do kapitala, zemljišč in delovne sile. Nedavna protisubvencijska preiskava Komisije v zvezi z uvozom izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken iz Kitajske je pokazala, da so imeli kitajski proizvajalci izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken preferenčni dostop do zemljišč ter da so prejemali preferenčna posojila bank v državni lasti in zasebnih bank (19).

19

| (52) | Kitajska vlada ni predložila pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze iz spisa zadeve glede obstoja znatnega izkrivljanja in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavani zadevi. |
| --- | --- |

(52)

Kitajska vlada ni predložila pripomb ali dokazov, ki bi podpirali ali izpodbijali obstoječe dokaze iz spisa zadeve glede obstoja znatnega izkrivljanja in/ali ustreznosti uporabe člena 2(6a) osnovne uredbe v obravnavani zadevi.

| (53) | Kitajska vlada v sektorju izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken ohranja znatno stopnjo lastništva in nadzora v smislu člena 2(6a), točka (b), prva alinea, osnovne uredbe. Ker kitajski izvozniki izdelka, ki se pregleduje, niso sodelovali, ni bilo mogoče določiti natančnega razmerja med zasebnimi proizvajalci in proizvajalci v državni lasti. Vendar je bilo v preiskavi potrjeno, da so trije največji proizvajalci v sektorju izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, in sicer družbe Jushi, Taishan Glassfiber in CPIC, v celoti v državni lasti ali pa ima država v njih kontrolni delež. Navedeni trije proizvajalci predstavljajo približno 75 % kitajskih proizvajalcev izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. |
| --- | --- |

(53)

Kitajska vlada v sektorju izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken ohranja znatno stopnjo lastništva in nadzora v smislu člena 2(6a), točka (b), prva alinea, osnovne uredbe. Ker kitajski izvozniki izdelka, ki se pregleduje, niso sodelovali, ni bilo mogoče določiti natančnega razmerja med zasebnimi proizvajalci in proizvajalci v državni lasti. Vendar je bilo v preiskavi potrjeno, da so trije največji proizvajalci v sektorju izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, in sicer družbe Jushi, Taishan Glassfiber in CPIC, v celoti v državni lasti ali pa ima država v njih kontrolni delež. Navedeni trije proizvajalci predstavljajo približno 75 % kitajskih proizvajalcev izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken.

| (54) | Javna in zasebna podjetja v sektorju izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken so podvržena političnemu nadzoru in navodilom. Najnovejši kitajski dokumenti o politiki, ki se nanašajo na sektor izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, potrjujejo pomen, ki ga kitajska vlada še vedno pripisuje temu sektorju, in namero posredovanja v sektorju za njegovo oblikovanje v skladu z vladnimi politikami. To je razvidno iz 14. petletnega načrta za razvoj industrije surovin, v katerem so surovine iz sektorja, natančneje steklena vlakna za posebne namene, navedene med materiali, v zvezi s katerimi se bodo s politikami v okviru načrta podpirale tehnološke inovacije (20). Sektor steklenih vlaken je naveden tudi med spodbujanimi sektorji v katalogu s smernicami glede prestrukturiranja industrije iz leta 2019 (21) in katalogu s smernicami glede ključnih novih materialov, ki so upravičeni do vključitve v sheme glede prve uporabe/predstavitve, iz leta 2021 (22)
  .. |
| --- | --- |

(54)

Javna in zasebna podjetja v sektorju izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken so podvržena političnemu nadzoru in navodilom. Najnovejši kitajski dokumenti o politiki, ki se nanašajo na sektor izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, potrjujejo pomen, ki ga kitajska vlada še vedno pripisuje temu sektorju, in namero posredovanja v sektorju za njegovo oblikovanje v skladu z vladnimi politikami. To je razvidno iz 14. petletnega načrta za razvoj industrije surovin, v katerem so surovine iz sektorja, natančneje steklena vlakna za posebne namene, navedene med materiali, v zvezi s katerimi se bodo s politikami v okviru načrta podpirale tehnološke inovacije (20). Sektor steklenih vlaken je naveden tudi med spodbujanimi sektorji v katalogu s smernicami glede prestrukturiranja industrije iz leta 2019 (21) in katalogu s smernicami glede ključnih novih materialov, ki so upravičeni do vključitve v sheme glede prve uporabe/predstavitve, iz leta 2021 (22)
  ..

20

21

22

.

| (55) | Podobne primere namere kitajskih organov, da nadzorujejo in usmerjajo razvoj sektorja, je mogoče zaslediti na ravni provinc, kot je Shandong, ki v zvezi z industrijo steklenih vlaken in kompozitnih materialov namerava „dejavno spodbujati vodilna in osrednja podjetja, katerih blagovne znamke imajo velik vpliv ter ki imajo veliko trženjsko moč, velike integracijske zmogljivosti in spodbujevalne učinke na industrijske verige in grozde, ter podpirati medsektorske in medregionalne združitve, združitve v okviru navzkrižnega lastništva in reorganizacijo podjetij, [...] razvijati visokozmogljiva steklena vlakna in izdelke [ter] spodbujati razvoj ultrafinih, visokotrdnih, visokomodulnih, alkalno odpornih in razgradljivih steklenih vlaken in izdelkov iz steklenih vlaken z nizko dielektrično konstanto, majhnim raztezkom, visoko vsebnostjo silicijevega dioksida in posebno obliko prereza ter drugih visokozmogljivih steklenih vlaken in izdelkov iz steklenih vlaken, se osredotočiti na potrebe elektronskih informacij, letalske in vesoljske industrije, novih virov energije, velikih živinorejskih farm, rastlinjakov in drugih področij ter raziskovati, razvijati in spodbujati termoplastične in duroplastne kompozitne izdelke, ojačane s steklenimi vlakni, ter kompozitne rešetke iz steklenih vlaken za infrastrukturne projekte“ (23). Podobno sta v 14. petletnem načrtu za razvoj strateških in nastajajočih industrij v občini Chongqing predvideni „razširitev industrijskih verig visokozmogljivih vlaken in kompozitnih materialov“ ter „pospešitev projektov, kot sta [...] proizvodna linija visokozmogljivih steklenih vlaken z letno proizvodnjo 150 000 ton in proizvodna baza ultrafinih steklenih vlaken in kompozitnih materialov, da bi povečali zmogljivosti za proizvodnjo visokozmogljivih steklenih vlaken in kompozitnih materialov“ (24). Steklena vlakna so izpostavljena tudi v načrtih drugih provinc, kot so Guangxi (25), Hubei (26) in Zhejiang (27). |
| --- | --- |

(55)

Podobne primere namere kitajskih organov, da nadzorujejo in usmerjajo razvoj sektorja, je mogoče zaslediti na ravni provinc, kot je Shandong, ki v zvezi z industrijo steklenih vlaken in kompozitnih materialov namerava „dejavno spodbujati vodilna in osrednja podjetja, katerih blagovne znamke imajo velik vpliv ter ki imajo veliko trženjsko moč, velike integracijske zmogljivosti in spodbujevalne učinke na industrijske verige in grozde, ter podpirati medsektorske in medregionalne združitve, združitve v okviru navzkrižnega lastništva in reorganizacijo podjetij, [...] razvijati visokozmogljiva steklena vlakna in izdelke [ter] spodbujati razvoj ultrafinih, visokotrdnih, visokomodulnih, alkalno odpornih in razgradljivih steklenih vlaken in izdelkov iz steklenih vlaken z nizko dielektrično konstanto, majhnim raztezkom, visoko vsebnostjo silicijevega dioksida in posebno obliko prereza ter drugih visokozmogljivih steklenih vlaken in izdelkov iz steklenih vlaken, se osredotočiti na potrebe elektronskih informacij, letalske in vesoljske industrije, novih virov energije, velikih živinorejskih farm, rastlinjakov in drugih področij ter raziskovati, razvijati in spodbujati termoplastične in duroplastne kompozitne izdelke, ojačane s steklenimi vlakni, ter kompozitne rešetke iz steklenih vlaken za infrastrukturne projekte“ (23). Podobno sta v 14. petletnem načrtu za razvoj strateških in nastajajočih industrij v občini Chongqing predvideni „razširitev industrijskih verig visokozmogljivih vlaken in kompozitnih materialov“ ter „pospešitev projektov, kot sta [...] proizvodna linija visokozmogljivih steklenih vlaken z letno proizvodnjo 150 000 ton in proizvodna baza ultrafinih steklenih vlaken in kompozitnih materialov, da bi povečali zmogljivosti za proizvodnjo visokozmogljivih steklenih vlaken in kompozitnih materialov“ (24). Steklena vlakna so izpostavljena tudi v načrtih drugih provinc, kot so Guangxi (25), Hubei (26) in Zhejiang (27).

23

24

25

26

27

| (56) | V zvezi s tem, da lahko kitajska vlada zaradi svoje prisotnosti v podjetjih vpliva na cene in stroške v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe, številni proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, na svojih spletiščih izrecno izpostavljajo dejavnosti za krepitev partije ali vključujejo člane partije, ki so tudi člani vodstva družbe, in poudarjajo svojo pripadnost KKP. |
| --- | --- |

(56)

V zvezi s tem, da lahko kitajska vlada zaradi svoje prisotnosti v podjetjih vpliva na cene in stroške v smislu člena 2(6a), točka (b), druga alinea, osnovne uredbe, številni proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, na svojih spletiščih izrecno izpostavljajo dejavnosti za krepitev partije ali vključujejo člane partije, ki so tudi člani vodstva družbe, in poudarjajo svojo pripadnost KKP.

| (57) | Predsednik uprave skupine Jushi na primer opravlja tudi funkcijo namestnika sekretarja partijskega odbora pri družbi CNBM (28). Podobno predsednik uprave družbe Sinoma Science and Technology, holdinga družbe Taishan Fiberglass, opravlja funkcijo sekretarja partijskega odbora, predsednik navedenega holdinga pa funkcijo namestnika sekretarja partijskega odbora (29). Namestnik predsednika uprave in izvršni direktor družbe CPIC je obenem tudi namestnik sekretarja partijskega odbora, predsednik skupine pri matični družbi družbe CPIC opravlja tudi funkcijo sekretarja partijskega odbora, podpredsednik skupine pa funkcijo namestnika sekretarja partijskega odbora (30). |
| --- | --- |

(57)

Predsednik uprave skupine Jushi na primer opravlja tudi funkcijo namestnika sekretarja partijskega odbora pri družbi CNBM (28). Podobno predsednik uprave družbe Sinoma Science and Technology, holdinga družbe Taishan Fiberglass, opravlja funkcijo sekretarja partijskega odbora, predsednik navedenega holdinga pa funkcijo namestnika sekretarja partijskega odbora (29). Namestnik predsednika uprave in izvršni direktor družbe CPIC je obenem tudi namestnik sekretarja partijskega odbora, predsednik skupine pri matični družbi družbe CPIC opravlja tudi funkcijo sekretarja partijskega odbora, podpredsednik skupine pa funkcijo namestnika sekretarja partijskega odbora (30).

28

29

30

| (58) | Poleg tega je v členu 195 statuta družbe Jushi izrecno določeno, da ima partija neposreden nadzor nad bistvenimi zadevami podjetja, in sicer, da „partijski odbor podjetja razpravlja in odloča o glavnih zadevah podjetja v skladu s predpisi“, pri čemer glavne odgovornosti partijskega odbora vključujejo „preučevanje glavnih vprašanj, povezanih s poslovnim upravljanjem podjetja, in razpravljanje o njih, podpiranje skupščine delničarjev, upravnega odbora, nadzornega sveta in uprave pri izvajanju njihovih pristojnosti v skladu z zakonom“ ter „krepitev vodstva in nadzora nad izbiro in dodeljevanjem osebja v podjetju ter opravljanje dobrega dela pri oblikovanju vodstvene skupine, skupine kadrov in skupine talentov“ (31). |
| --- | --- |

(58)

Poleg tega je v členu 195 statuta družbe Jushi izrecno določeno, da ima partija neposreden nadzor nad bistvenimi zadevami podjetja, in sicer, da „partijski odbor podjetja razpravlja in odloča o glavnih zadevah podjetja v skladu s predpisi“, pri čemer glavne odgovornosti partijskega odbora vključujejo „preučevanje glavnih vprašanj, povezanih s poslovnim upravljanjem podjetja, in razpravljanje o njih, podpiranje skupščine delničarjev, upravnega odbora, nadzornega sveta in uprave pri izvajanju njihovih pristojnosti v skladu z zakonom“ ter „krepitev vodstva in nadzora nad izbiro in dodeljevanjem osebja v podjetju ter opravljanje dobrega dela pri oblikovanju vodstvene skupine, skupine kadrov in skupine talentov“ (31).

31

| (59) | Poleg tega je družba Taishan Fiberglass organizirala slavje ob 99. obletnici ustanovitve KKP, na katerem je sekretar partijskega odbora podjetja povedal: „Ravno zato, ker je družba Taishan Fiberglass vedno delovala pod vodstvom partije, upoštevala načelo ‚dvojne doslednosti‘ ter se držala koncepta skupine glede krepitve partije v skladu z ‚enim računom‘, ‚štirikratno integracijo‘ ter ‚štirikratno modernizacijo in integracijo‘, pa tudi drugih konceptov v zvezi s krepitvijo partije.“ (32) |
| --- | --- |

(59)

Poleg tega je družba Taishan Fiberglass organizirala slavje ob 99. obletnici ustanovitve KKP, na katerem je sekretar partijskega odbora podjetja povedal: „Ravno zato, ker je družba Taishan Fiberglass vedno delovala pod vodstvom partije, upoštevala načelo ‚dvojne doslednosti‘ ter se držala koncepta skupine glede krepitve partije v skladu z ‚enim računom‘, ‚štirikratno integracijo‘ ter ‚štirikratno modernizacijo in integracijo‘, pa tudi drugih konceptov v zvezi s krepitvijo partije.“ (32)

32

| (60) | Poleg tega so v sektorju izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken vzpostavljene politike, ki diskriminirajo v korist domačih proizvajalcev ali kako drugače vplivajo na trg v smislu člena 2(6a), točka (b), tretja alinea, osnovne uredbe. Čeprav se industrijske politike običajno nanašajo na številne sektorje in ne izključno na specifične sektorje, sektor izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken urejajo številni načrti, smernice, direktive in drugi dokumenti o politiki, izdani na nacionalni, regionalni in občinski ravni (glej tudi uvodni izjavi 47 in 48). Te politike so včasih v popolnem nasprotju s tržnimi silami, kot je na primer triletni akcijski načrt za strateške in nastajajoče industrije v avtonomni regiji Guangxi, ki upravno določa prihodnje ciljne vrednosti obsega proizvodnje in stopnje rasti: „do leta 2023 bo vrednost proizvodnje industrije novih materialov dosegla 133 milijard RMB, dodana vrednost pa 44 milijard RMB“ (33)
  . |
| --- | --- |

(60)

Poleg tega so v sektorju izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken vzpostavljene politike, ki diskriminirajo v korist domačih proizvajalcev ali kako drugače vplivajo na trg v smislu člena 2(6a), točka (b), tretja alinea, osnovne uredbe. Čeprav se industrijske politike običajno nanašajo na številne sektorje in ne izključno na specifične sektorje, sektor izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken urejajo številni načrti, smernice, direktive in drugi dokumenti o politiki, izdani na nacionalni, regionalni in občinski ravni (glej tudi uvodni izjavi 47 in 48). Te politike so včasih v popolnem nasprotju s tržnimi silami, kot je na primer triletni akcijski načrt za strateške in nastajajoče industrije v avtonomni regiji Guangxi, ki upravno določa prihodnje ciljne vrednosti obsega proizvodnje in stopnje rasti: „do leta 2023 bo vrednost proizvodnje industrije novih materialov dosegla 133 milijard RMB, dodana vrednost pa 44 milijard RMB“ (33)
  .

33

.

| (61) | Skratka, kitajska vlada je sprejela ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike v podporo spodbujanim industrijam, vključno s proizvodnjo glavnih vložkov za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Taki ukrepi preprečujejo nemoteno delovanje tržnih sil. |
| --- | --- |

(61)

Skratka, kitajska vlada je sprejela ukrepe, s katerimi gospodarske subjekte spodbuja k izpolnjevanju ciljev javne politike v podporo spodbujanim industrijam, vključno s proizvodnjo glavnih vložkov za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. Taki ukrepi preprečujejo nemoteno delovanje tržnih sil.

| (62) | V tej preiskavi ni bilo razkritih nobenih dokazov, da diskriminatorna uporaba ali neustrezno izvrševanje zakonodaje o stečaju in lastnini v skladu s členom 2(6a), točka (b), četrta alinea, osnovne uredbe v sektorju izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken iz uvodne izjave 43 ne bi vplivalo na proizvajalce izdelka, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(62)

V tej preiskavi ni bilo razkritih nobenih dokazov, da diskriminatorna uporaba ali neustrezno izvrševanje zakonodaje o stečaju in lastnini v skladu s členom 2(6a), točka (b), četrta alinea, osnovne uredbe v sektorju izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken iz uvodne izjave 43 ne bi vplivalo na proizvajalce izdelka, ki se pregleduje.

| (63) | Na sektor izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken vpliva tudi izkrivljanje stroškov plač v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe, kot je navedeno tudi v uvodni izjavi 43. Navedeno izkrivljanje vpliva na sektor neposredno (pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, ali glavnih vložkov) in posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK). |
| --- | --- |

(63)

Na sektor izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken vpliva tudi izkrivljanje stroškov plač v smislu člena 2(6a), točka (b), peta alinea, osnovne uredbe, kot je navedeno tudi v uvodni izjavi 43. Navedeno izkrivljanje vpliva na sektor neposredno (pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, ali glavnih vložkov) in posredno (pri dostopu do kapitala ali vložkov družb, za katere velja isti sistem delovnega prava v LRK).

| (64) | Poleg tega v tej preiskavi niso bili predloženi dokazi o tem, da na sektor izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken ne vpliva poseganje države v finančni sistem v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe, kot je navedeno tudi v uvodni izjavi 43. Zato znatno poseganje države v finančni sistem močno vpliva na tržne razmere na vseh ravneh. |
| --- | --- |

(64)

Poleg tega v tej preiskavi niso bili predloženi dokazi o tem, da na sektor izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken ne vpliva poseganje države v finančni sistem v smislu člena 2(6a), točka (b), šesta alinea, osnovne uredbe, kot je navedeno tudi v uvodni izjavi 43. Zato znatno poseganje države v finančni sistem močno vpliva na tržne razmere na vseh ravneh.

| (65) | Komisija nazadnje opozarja, da so za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, potrebni številni vložki. Ko proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, kupijo ali sklenejo pogodbe za te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot njihovi stroški), izpostavljene istim zgoraj navedenim sistemskim izkrivljanjem. Na primer, dobavitelji vložkov zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanju. Lahko si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodeljevanju kapitala. Poleg tega zanje velja planski sistem, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih. |
| --- | --- |

(65)

Komisija nazadnje opozarja, da so za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje, potrebni številni vložki. Ko proizvajalci izdelka, ki se pregleduje, kupijo ali sklenejo pogodbe za te vložke, so cene, ki jih plačajo (in ki so evidentirane kot njihovi stroški), izpostavljene istim zgoraj navedenim sistemskim izkrivljanjem. Na primer, dobavitelji vložkov zaposlujejo delovno silo, ki je izpostavljena izkrivljanju. Lahko si izposodijo denar, ki je izpostavljen izkrivljanju v finančnem sektorju/pri dodeljevanju kapitala. Poleg tega zanje velja planski sistem, ki se uporablja na vseh ravneh upravljanja in v vseh sektorjih.

| (66) | Posledica tega je, da domače prodajne cene izdelka, ki se pregleduje, niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, izkrivljanje pa vpliva tudi na vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje njihovih cen, kot je opisano v delih I in II poročila. Opisano poseganje države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami je dejansko prisotno po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je sam po sebi proizveden v LRK, z združevanjem različnih proizvodnih dejavnikov izpostavljen znatnemu izkrivljanju. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje. |
| --- | --- |

(66)

Posledica tega je, da domače prodajne cene izdelka, ki se pregleduje, niso primerne za uporabo v smislu člena 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, izkrivljanje pa vpliva tudi na vse stroške vložkov (vključno s surovinami, energijo, zemljišči, financiranjem, delom itd.), saj država z znatnim poseganjem vpliva na oblikovanje njihovih cen, kot je opisano v delih I in II poročila. Opisano poseganje države v zvezi z dodeljevanjem kapitala, zemljišči, delom, energijo in surovinami je dejansko prisotno po vsej LRK. To na primer pomeni, da je vložek, ki je sam po sebi proizveden v LRK, z združevanjem različnih proizvodnih dejavnikov izpostavljen znatnemu izkrivljanju. Enako velja za vložke v vložke in tako dalje.

| (67) | Kitajska vlada ali proizvajalci izvozniki v tej preiskavi niso predložili nobenih dokazov ali protiargumentov. |
| --- | --- |

(67)

Kitajska vlada ali proizvajalci izvozniki v tej preiskavi niso predložili nobenih dokazov ali protiargumentov.

| (68) | Skratka, razpoložljivi dokazi so pokazali, da cene ali stroški izdelka, ki se pregleduje, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na podlagi navedenega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru ni ustrezno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti. Komisija je zato normalno vrednost računsko določila izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih stroškov proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, kot je obravnavano v naslednjem oddelku. |
| --- | --- |

(68)

Skratka, razpoložljivi dokazi so pokazali, da cene ali stroški izdelka, ki se pregleduje, vključno s stroški surovin, energije in dela, niso rezultat sil prostega trga zaradi znatnega poseganja države v smislu člena 2(6a), točka (b), osnovne uredbe, kot kaže dejanski ali možni učinek enega ali več zadevnih elementov iz navedenega člena. Na podlagi navedenega in zaradi nesodelovanja kitajske vlade je Komisija sklenila, da v tem primeru ni ustrezno uporabiti domačih cen in stroškov za določitev normalne vrednosti. Komisija je zato normalno vrednost računsko določila izključno na podlagi stroškov proizvodnje in prodaje, ki odražajo neizkrivljene cene ali referenčne vrednosti, v tem primeru torej na podlagi ustreznih stroškov proizvodnje in prodaje v primerni reprezentativni državi v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, kot je obravnavano v naslednjem oddelku.

3.5   Reprezentativna država

Reprezentativna država

3.5.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (69) | Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe:






  — | stopnji gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji v LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo glede na podatkovno zbirko Svetovne banke (34) podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot LRK, |
| --- | --- | --- |

(69)

Izbira reprezentativne države je temeljila na naslednjih merilih v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe:

—

stopnji gospodarske razvitosti, ki je podobna stopnji v LRK. Komisija je za ta namen uporabila države, ki imajo glede na podatkovno zbirko Svetovne banke (34) podoben bruto nacionalni dohodek na prebivalca kot LRK,

34

| — | proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, v navedeni državi (35); |
| --- | --- |

—

proizvodnji izdelka, ki se pregleduje, v navedeni državi (35);

35

| — | razpoložljivosti ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi, |
| --- | --- |

—

razpoložljivosti ustreznih javnih podatkov v reprezentativni državi,

| — | če je možnih reprezentativnih držav več, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to primerno. |
| --- | --- |

—

če je možnih reprezentativnih držav več, imajo prednost države z ustrezno ravnjo socialne zaščite in varstva okolja, če je to primerno.

| (70) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 38, je Komisija 5. avgusta 2022 izdala obvestilo k spisu o virih za določitev normalne vrednosti. V navedenem obvestilu so bili opisani dejstva in dokazi, na katerih temeljijo ustrezna merila, hkrati pa je Komisija v njem zainteresirane strani obvestila, da namerava kot primerno reprezentativno državo v tem primeru izbrati Turčijo, če bo v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe potrjen obstoj znatnega izkrivljanja. |
| --- | --- |

(70)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 38, je Komisija 5. avgusta 2022 izdala obvestilo k spisu o virih za določitev normalne vrednosti. V navedenem obvestilu so bili opisani dejstva in dokazi, na katerih temeljijo ustrezna merila, hkrati pa je Komisija v njem zainteresirane strani obvestila, da namerava kot primerno reprezentativno državo v tem primeru izbrati Turčijo, če bo v skladu s členom 2(6a) osnovne uredbe potrjen obstoj znatnega izkrivljanja.

| (71) | Komisija je v skladu z merili, navedenimi v členu 2(6a) osnovne uredbe, Turčijo opredelila kot državo, ki je po gospodarski razvitosti podobna LRK. Svetovna banka Turčijo uvršča med države z „višjim srednjim dohodkom“ na podlagi bruto nacionalnega dohodka. Poleg tega je bila Turčija opredeljena kot država, v kateri se proizvaja izdelek, ki se pregleduje, in v zvezi s katero so relevantni podatki na voljo takoj. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je v skladu z merili, navedenimi v členu 2(6a) osnovne uredbe, Turčijo opredelila kot državo, ki je po gospodarski razvitosti podobna LRK. Svetovna banka Turčijo uvršča med države z „višjim srednjim dohodkom“ na podlagi bruto nacionalnega dohodka. Poleg tega je bila Turčija opredeljena kot država, v kateri se proizvaja izdelek, ki se pregleduje, in v zvezi s katero so relevantni podatki na voljo takoj.

| (72) | Nazadnje, zaradi nesodelovanja in ugotovitve, da je na podlagi vseh navedenih elementov Turčija primerna reprezentativna država, ni bilo treba oceniti ravni socialne zaščite in varstva okolja v skladu z zadnjim stavkom člena 2(6a), točka (a), prva alinea, osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(72)

Nazadnje, zaradi nesodelovanja in ugotovitve, da je na podlagi vseh navedenih elementov Turčija primerna reprezentativna država, ni bilo treba oceniti ravni socialne zaščite in varstva okolja v skladu z zadnjim stavkom člena 2(6a), točka (a), prva alinea, osnovne uredbe.

3.5.2   Sklep

Sklep

| (73) | Komisija je zaradi nesodelovanja, v skladu s predlogom iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa in ob upoštevanju dejstva, da je Turčija izpolnjevala merila iz člena 2(6a), točka (a), prva alinea, osnovne uredbe, Turčijo izbrala kot primerno reprezentativno državo. |
| --- | --- |

(73)

Komisija je zaradi nesodelovanja, v skladu s predlogom iz zahtevka za pregled zaradi izteka ukrepa in ob upoštevanju dejstva, da je Turčija izpolnjevala merila iz člena 2(6a), točka (a), prva alinea, osnovne uredbe, Turčijo izbrala kot primerno reprezentativno državo.

3.6   Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

Viri, uporabljeni za določitev neizkrivljenih stroškov

| (74) | Komisija je v obvestilu o zadevnih virih za določitev normalne vrednosti navedla proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci izvozniki uporabljajo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Navedla je tudi, da bo za računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe uporabila podatkovno zbirko GTA, da bi opredelila neizkrivljene stroške večine proizvodnih dejavnikov, zlasti surovin. Poleg tega je navedla, da bo za določitev neizkrivljenih stroškov dela (36) in energije (37) uporabila podatke turškega statističnega urada (TurkStat). |
| --- | --- |

(74)

Komisija je v obvestilu o zadevnih virih za določitev normalne vrednosti navedla proizvodne dejavnike, kot so materiali, energija in delo, ki jih proizvajalci izvozniki uporabljajo pri proizvodnji izdelka, ki se pregleduje. Navedla je tudi, da bo za računsko določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe uporabila podatkovno zbirko GTA, da bi opredelila neizkrivljene stroške večine proizvodnih dejavnikov, zlasti surovin. Poleg tega je navedla, da bo za določitev neizkrivljenih stroškov dela (36) in energije (37) uporabila podatke turškega statističnega urada (TurkStat).

36

37

| (75) | Komisija je zainteresirane strani tudi obvestila, da je zaradi nesodelovanja kitajskih izvoznikov vključila vrednost režijskih proizvodnih stroškov in potrošnega materiala, da bi zajela stroške, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike. Razmerje med režijskimi proizvodnimi stroški in stroški potrošnega materiala ter neposrednimi proizvodnimi stroški v zvezi s posameznimi kategorijami izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken je določila na podlagi podatkov, ki jih je vložnik predložil v zahtevku za pregled. |
| --- | --- |

(75)

Komisija je zainteresirane strani tudi obvestila, da je zaradi nesodelovanja kitajskih izvoznikov vključila vrednost režijskih proizvodnih stroškov in potrošnega materiala, da bi zajela stroške, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike. Razmerje med režijskimi proizvodnimi stroški in stroški potrošnega materiala ter neposrednimi proizvodnimi stroški v zvezi s posameznimi kategorijami izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken je določila na podlagi podatkov, ki jih je vložnik predložil v zahtevku za pregled.

| (76) | Nazadnje, Komisija je navedla, da bo za določitev PSU-stroškov in dobička uporabila finančne podatke enega turškega proizvajalca izdelka, ki se pregleduje, kot je navedeno v uvodni izjavi 38. |
| --- | --- |

(76)

Nazadnje, Komisija je navedla, da bo za določitev PSU-stroškov in dobička uporabila finančne podatke enega turškega proizvajalca izdelka, ki se pregleduje, kot je navedeno v uvodni izjavi 38.

3.7   Neizkrivljeni stroški in referenčne vrednosti

Neizkrivljeni stroški in referenčne vrednosti

3.7.1   Proizvodni dejavniki

Proizvodni dejavniki

| (77) | Ob upoštevanju vseh informacij na podlagi zahtevka in naknadnih informacij, ki jih je predložil vložnik, so bili za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in njihovi viri:

  Preglednica 1


  Proizvodni dejavniki nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken










  Proizvodni dejavnik | Oznaka blaga | Viri | Neizkrivljena vrednost (v CNY) | Merska enota |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Surovine |
| Kaolin | 25070020 | Global Trade Atlas (GTA) (38) | 1,04 | kg |
| Dolomit | 251810 , 251820 | GTA | 2,03 | kg |
| Apnenec | 2521 | GTA | 5,8 | kg |
| Silicijev dioksid | 250510 | GTA | 0,31 | kg |
| Platina | 711011 | GTA | 224,24 | gr |
| Rodij | 711031 | GTA | 2 721,49 | gr |
| Veziva, kisik, nadomestni deli, embalaža | | | delež neposrednih stroškov | % |
| Delo |
| Lastna delovna sila | – | TurkStat (39) | 28,16 | ura |
| Energija |
| Električna energija | – | TurkStat (40) | 0,52 | KWh |
| Zemeljski plin | – | TurkStat (40) | 165,95 | m3 |

(77)

Ob upoštevanju vseh informacij na podlagi zahtevka in naknadnih informacij, ki jih je predložil vložnik, so bili za določitev normalne vrednosti v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe opredeljeni naslednji proizvodni dejavniki in njihovi viri:

Preglednica 1

Preglednica 1

Proizvodni dejavniki nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken

Proizvodni dejavniki nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken

Proizvodni dejavnik

Oznaka blaga

Viri

Neizkrivljena vrednost (v CNY)

Merska enota

Surovine

Kaolin

25070020

Global Trade Atlas (GTA) (38)

38

1,04

kg

Dolomit

251810 , 251820

GTA

2,03

kg

Apnenec

2521

GTA

5,8

kg

Silicijev dioksid

250510

GTA

0,31

kg

Platina

711011

GTA

224,24

gr

Rodij

711031

GTA

2 721,49

gr

Veziva, kisik, nadomestni deli, embalaža

delež neposrednih stroškov

%

Delo

Lastna delovna sila

–

TurkStat (39)

39

28,16

ura

Energija

Električna energija

–

TurkStat (40)

40

0,52

KWh

Zemeljski plin

–

TurkStat (40)

40

165,95

m3

3

3.7.2   Surovine

Surovine

| (78) | Komisija je za določitev neizkrivljene cene surovin, dostavljenih do vrat proizvajalca iz reprezentativne države, kot osnovo uporabila tehtano povprečno uvozno ceno za reprezentativno državo, kot je navedena v podatkovni zbirki GTA, in ji prištela uvozne dajatve. Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtana povprečna uvozna cena na enoto iz vseh tretjih držav, razen LRK in držav, ki niso članice STO, navedenih v Prilogi 1 k Uredbi (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta (41). |
| --- | --- |

(78)

Komisija je za določitev neizkrivljene cene surovin, dostavljenih do vrat proizvajalca iz reprezentativne države, kot osnovo uporabila tehtano povprečno uvozno ceno za reprezentativno državo, kot je navedena v podatkovni zbirki GTA, in ji prištela uvozne dajatve. Uvozna cena v reprezentativni državi je bila določena kot tehtana povprečna uvozna cena na enoto iz vseh tretjih držav, razen LRK in držav, ki niso članice STO, navedenih v Prilogi 1 k Uredbi (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta (41).

41

| (79) | Komisija se je odločila, da izključi uvoz iz LRK v reprezentativno državo, saj je v oddelku 3.4 sklenila, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v LRK zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v skladu s členom 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. Glede na to, da ni dokazov, da ista izkrivljanja nimajo enakega vpliva na izdelke, namenjene izvozu, je Komisija menila, da ista izkrivljanja vplivajo na izvozne cene. Po izključitvi uvoza iz LRK v reprezentativno državo je obseg uvoza iz drugih tretjih držav ostal reprezentativen. |
| --- | --- |

(79)

Komisija se je odločila, da izključi uvoz iz LRK v reprezentativno državo, saj je v oddelku 3.4 sklenila, da ni primerno uporabiti domačih cen in stroškov v LRK zaradi obstoja znatnega izkrivljanja v skladu s členom 2(6a), točka (b), osnovne uredbe. Glede na to, da ni dokazov, da ista izkrivljanja nimajo enakega vpliva na izdelke, namenjene izvozu, je Komisija menila, da ista izkrivljanja vplivajo na izvozne cene. Po izključitvi uvoza iz LRK v reprezentativno državo je obseg uvoza iz drugih tretjih držav ostal reprezentativen.

| (80) | Komisija je izračunala delež proizvodnih stroškov, ki so ga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljali stroški potrošnega materiala. Stroški potrošnega materiala so vključevali stroške veziv, kisika, nadomestnih delov in embalaže. Komisija je za določitev neizkrivljene vrednosti teh stroškovnih elementov glede na to, da proizvajalci izvozniki niso sodelovali, uporabila dostopna dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Ti deleži, ki se nanašajo na posamezne kategorije izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, so bili nato uporabljeni za neizkrivljeno vrednost proizvodnih stroškov, da bi se določila neizkrivljena vrednost potrošnega materiala. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je izračunala delež proizvodnih stroškov, ki so ga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljali stroški potrošnega materiala. Stroški potrošnega materiala so vključevali stroške veziv, kisika, nadomestnih delov in embalaže. Komisija je za določitev neizkrivljene vrednosti teh stroškovnih elementov glede na to, da proizvajalci izvozniki niso sodelovali, uporabila dostopna dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Ti deleži, ki se nanašajo na posamezne kategorije izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, so bili nato uporabljeni za neizkrivljeno vrednost proizvodnih stroškov, da bi se določila neizkrivljena vrednost potrošnega materiala.

| (81) | Običajno je treba uvoznim cenam surovin dodati cene notranjega prevoza. Vendar se je Komisija glede na nesodelovanje in naravo te preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, ki je bolj kot na določitev natančnega obsega dampinga osredotočena na ugotavljanje, ali se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval oziroma ali bi se lahko ponovil, odločila, da prilagoditve za notranji prevoz niso potrebne. Zaradi takih prilagoditev bi se zgolj povečala normalna vrednost in posledično zvišala stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(81)

Običajno je treba uvoznim cenam surovin dodati cene notranjega prevoza. Vendar se je Komisija glede na nesodelovanje in naravo te preiskave v zvezi s pregledom zaradi izteka ukrepa, ki je bolj kot na določitev natančnega obsega dampinga osredotočena na ugotavljanje, ali se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval oziroma ali bi se lahko ponovil, odločila, da prilagoditve za notranji prevoz niso potrebne. Zaradi takih prilagoditev bi se zgolj povečala normalna vrednost in posledično zvišala stopnja dampinga.

3.7.3   Delo

Delo

| (82) | Komisija je za določitev referenčne vrednosti stroškov dela v reprezentativni državi uporabila razpoložljive podatke, ki jih je objavil turški statistični urad (TurkStat). Urad TurkStat objavlja podrobne informacije o plačah v različnih gospodarskih sektorjih v Turčiji. Komisija je uporabila razpoložljive statistične podatke za leto 2020 za povprečne stroške dela v industrijah proizvodnje steklenih vlaken (kategorija 23 v skladu z NACE 2.0) (42). Dobljeni stroški na uro za leto 2020 so bili nato indeksirani s povprečnim indeksom cen proizvajalcev v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(82)

Komisija je za določitev referenčne vrednosti stroškov dela v reprezentativni državi uporabila razpoložljive podatke, ki jih je objavil turški statistični urad (TurkStat). Urad TurkStat objavlja podrobne informacije o plačah v različnih gospodarskih sektorjih v Turčiji. Komisija je uporabila razpoložljive statistične podatke za leto 2020 za povprečne stroške dela v industrijah proizvodnje steklenih vlaken (kategorija 23 v skladu z NACE 2.0) (42). Dobljeni stroški na uro za leto 2020 so bili nato indeksirani s povprečnim indeksom cen proizvajalcev v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

42

3.7.4   Električna energija

Električna energija

| (83) | Ceno električne energije za družbe v Turčiji vsake pol leta objavi urad TurkStat. Komisija je uporabila najnovejše razpoložljive podatke o cenah električne energije, ki so jih industrijski končni odjemalci v Turčiji (43) plačevali v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2021 (obdobje preiskave v zvezi s pregledom). Ker so sporočene informacije o povprečnih cenah za končne odjemalce vključevale vse davke, je Komisija povprečno ceno za končne odjemalce izračunala brez DDV. |
| --- | --- |

(83)

Ceno električne energije za družbe v Turčiji vsake pol leta objavi urad TurkStat. Komisija je uporabila najnovejše razpoložljive podatke o cenah električne energije, ki so jih industrijski končni odjemalci v Turčiji (43) plačevali v obdobju od 1. januarja 2021 do 31. decembra 2021 (obdobje preiskave v zvezi s pregledom). Ker so sporočene informacije o povprečnih cenah za končne odjemalce vključevale vse davke, je Komisija povprečno ceno za končne odjemalce izračunala brez DDV.

43

3.7.5   Zemeljski plin

Zemeljski plin

| (84) | Ceno zemeljskega plina za družbe (industrijske odjemalce) v Turčiji vsake pol leta objavi urad TurkStat. Komisija je uporabila najnovejše razpoložljive podatke o cenah zemeljskega plina, ki so jih v obdobju preiskave v zvezi s pregledom plačevali industrijski končni odjemalci v Turčiji (44). Ker so sporočene informacije o povprečnih cenah za končne odjemalce vključevale vse davke, je Komisija povprečno ceno za končne odjemalce izračunala brez DDV. |
| --- | --- |

(84)

Ceno zemeljskega plina za družbe (industrijske odjemalce) v Turčiji vsake pol leta objavi urad TurkStat. Komisija je uporabila najnovejše razpoložljive podatke o cenah zemeljskega plina, ki so jih v obdobju preiskave v zvezi s pregledom plačevali industrijski končni odjemalci v Turčiji (44). Ker so sporočene informacije o povprečnih cenah za končne odjemalce vključevale vse davke, je Komisija povprečno ceno za končne odjemalce izračunala brez DDV.

44

3.7.6   Režijski proizvodni stroški, PSU-stroški, dobiček in amortizacija

Režijski proizvodni stroški, PSU-stroški, dobiček in amortizacija

| (85) | V skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe „[r]ačunsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 80, je bila določena tudi vrednost režijskih proizvodnih stroškov, da bi se zajeli stroški, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike. |
| --- | --- |

(85)

V skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe „[r]ačunsko določena normalna vrednost vključuje neizkrivljen in razumen znesek za upravne, prodajne in splošne stroške ter za dobiček“. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 80, je bila določena tudi vrednost režijskih proizvodnih stroškov, da bi se zajeli stroški, ki niso vključeni v zgoraj navedene proizvodne dejavnike.

| (86) | Za določitev neizkrivljene vrednosti režijskih proizvodnih stroškov je Komisija glede na nesodelovanje proizvajalcev iz LRK uporabila dostopna dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Na podlagi podatkov vložnika je torej določila razmerje med režijskimi proizvodnimi stroški ter skupnimi neposrednimi proizvodnimi stroški. Režijski proizvodni stroški so vključevali stroške odpadkov, posrednega dela, vzdrževanja in amortizacije opredmetenih osnovnih sredstev. Ti deleži, ki se nanašajo na posamezne kategorije izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, so bili nato uporabljeni za neizkrivljeno vrednost proizvodnih stroškov, da bi se določila neizkrivljena vrednost režijskih proizvodnih stroškov glede na kategorije proizvedenih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. |
| --- | --- |

(86)

Za določitev neizkrivljene vrednosti režijskih proizvodnih stroškov je Komisija glede na nesodelovanje proizvajalcev iz LRK uporabila dostopna dejstva v skladu s členom 18 osnovne uredbe. Na podlagi podatkov vložnika je torej določila razmerje med režijskimi proizvodnimi stroški ter skupnimi neposrednimi proizvodnimi stroški. Režijski proizvodni stroški so vključevali stroške odpadkov, posrednega dela, vzdrževanja in amortizacije opredmetenih osnovnih sredstev. Ti deleži, ki se nanašajo na posamezne kategorije izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, so bili nato uporabljeni za neizkrivljeno vrednost proizvodnih stroškov, da bi se določila neizkrivljena vrednost režijskih proizvodnih stroškov glede na kategorije proizvedenih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken.

| (87) | Komisija je neizkrivljen in razumen znesek PSU-stroškov in dobička določila na podlagi najnovejših razpoložljivih finančnih podatkov proizvajalca v Turčiji, ki je bil v obvestilu k spisu o ustreznih virih opredeljen kot dejaven in dobičkonosen proizvajalec izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Uporabljeni so bili javno dostopni finančni podatki naslednje družbe, objavljeni na spletišču zadevne družbe:






  — | Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. (poslovno leto 2021) (45). |
| --- | --- | --- |

(87)

Komisija je neizkrivljen in razumen znesek PSU-stroškov in dobička določila na podlagi najnovejših razpoložljivih finančnih podatkov proizvajalca v Turčiji, ki je bil v obvestilu k spisu o ustreznih virih opredeljen kot dejaven in dobičkonosen proizvajalec izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Uporabljeni so bili javno dostopni finančni podatki naslednje družbe, objavljeni na spletišču zadevne družbe:

—

Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. (poslovno leto 2021) (45).

45

3.8   Izračun normalne vrednosti

Izračun normalne vrednosti

| (88) | Komisija je na podlagi zgoraj navedenega v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost posameznih kategorij izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken na podlagi franko tovarna. |
| --- | --- |

(88)

Komisija je na podlagi zgoraj navedenega v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe računsko določila normalno vrednost posameznih kategorij izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken na podlagi franko tovarna.

| (89) | Komisija je najprej določila neizkrivljene proizvodne stroške. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov se je oprla na informacije, ki jih je v zahtevku za pregled predložil vložnik, o deležih porabe posameznih dejavnikov (materialov, energije in dela) za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje. |
| --- | --- |

(89)

Komisija je najprej določila neizkrivljene proizvodne stroške. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov se je oprla na informacije, ki jih je v zahtevku za pregled predložil vložnik, o deležih porabe posameznih dejavnikov (materialov, energije in dela) za proizvodnjo izdelka, ki se pregleduje.

| (90) | Po določitvi neizkrivljenih proizvodnih stroškov je Komisija dodala režijske proizvodne stroške, stroške potrošnih materialov, PSU-stroške in dobiček, kot je navedeno v uvodnih izjavah 80 in 85 do 87. Komisija je neizkrivljenim proizvodnim stroškom dodala naslednje elemente:






  — | stroške potrošnih materialov in režijske proizvodne stroške, kot so določeni v uvodnih izjavah 80 in 86; |
| --- | --- | --- |

(90)

Po določitvi neizkrivljenih proizvodnih stroškov je Komisija dodala režijske proizvodne stroške, stroške potrošnih materialov, PSU-stroške in dobiček, kot je navedeno v uvodnih izjavah 80 in 85 do 87. Komisija je neizkrivljenim proizvodnim stroškom dodala naslednje elemente:

—

stroške potrošnih materialov in režijske proizvodne stroške, kot so določeni v uvodnih izjavah 80 in 86;

| — | PSU-stroške in druge stroške, ki so predstavljali 16,8 % stroškov prodanega blaga družbe Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., in |
| --- | --- |

—

PSU-stroške in druge stroške, ki so predstavljali 16,8 % stroškov prodanega blaga družbe Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., in

| — | dobiček, ki je predstavljal 36,74 % stroškov prodanega blaga in ki ga je družba Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. zabeležila v poslovnem letu 2021. |
| --- | --- |

—

dobiček, ki je predstavljal 36,74 % stroškov prodanega blaga in ki ga je družba Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. zabeležila v poslovnem letu 2021.

| (91) | Čeprav v zvezi z obvestilom k spisu o ustreznih virih po njegovi objavi ni bilo prejetih pripomb, je Komisija ugotovila, da je imela družba Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş v letu 2021 v primerjavi z letom 2020 razmeroma visoke prihodke in dobičke. Ugotovitev, da so se kitajski izdelki iz brezkončnih steklenih vlaken v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Unijo izvažali po cenah, nižjih od normalne vrednosti, se sicer ne bi spremenila niti v primeru, da bi se za določitev normalne vrednosti uporabil dobiček, ki ga je navedena družba zabeležila v letu 2020 in je znašal 10,4 %. |
| --- | --- |

(91)

Čeprav v zvezi z obvestilom k spisu o ustreznih virih po njegovi objavi ni bilo prejetih pripomb, je Komisija ugotovila, da je imela družba Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş v letu 2021 v primerjavi z letom 2020 razmeroma visoke prihodke in dobičke. Ugotovitev, da so se kitajski izdelki iz brezkončnih steklenih vlaken v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v Unijo izvažali po cenah, nižjih od normalne vrednosti, se sicer ne bi spremenila niti v primeru, da bi se za določitev normalne vrednosti uporabil dobiček, ki ga je navedena družba zabeležila v letu 2020 in je znašal 10,4 %.

3.9   Izvozna cena

Izvozna cena

| (92) | Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK je bila izvozna cena določena na podlagi cen CIF, pridobljenih iz Eurostatovih podatkov, in prilagojena na raven cen franko tovarna. Od cene CIF so bili torej odšteti stroški pomorskega prevoza, notranjega prevoza in carinskih postopkov EU. Ti stroški so bili določeni na podlagi podatkov, ki jih je vložnik predložili v zahtevku za pregled. |
| --- | --- |

(92)

Zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov iz LRK je bila izvozna cena določena na podlagi cen CIF, pridobljenih iz Eurostatovih podatkov, in prilagojena na raven cen franko tovarna. Od cene CIF so bili torej odšteti stroški pomorskega prevoza, notranjega prevoza in carinskih postopkov EU. Ti stroški so bili določeni na podlagi podatkov, ki jih je vložnik predložili v zahtevku za pregled.

3.10   Primerjava

Primerjava

| (93) | Komisija je računsko določeno normalno vrednost posameznih kategorij izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, določeno v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, primerjala z izvozno ceno na podlagi franko tovarna, kot je določena zgoraj. |
| --- | --- |

(93)

Komisija je računsko določeno normalno vrednost posameznih kategorij izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, določeno v skladu s členom 2(6a), točka (a), osnovne uredbe, primerjala z izvozno ceno na podlagi franko tovarna, kot je določena zgoraj.

3.11   Stopnje dampinga

Stopnje dampinga

| (94) | Na tej podlagi je tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, znašalo od 50 % do 54 %. Zato je bilo sklenjeno, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval. |
| --- | --- |

(94)

Na tej podlagi je tehtano povprečje stopenj dampinga, izraženo kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, znašalo od 50 % do 54 %. Zato je bilo sklenjeno, da se je damping v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljeval.

4.   VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA

VERJETNOST NADALJEVANJA DAMPINGA

| (95) | Komisija je po ugotovitvi obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe preučila verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. Analizirani so bili naslednji dodatni elementi: (i) gibanje proizvodne in proste zmogljivosti v LRK, (ii) razmerje med kitajskimi izvoznimi cenami za druge tretje države in kitajskimi izvoznimi cenami za Unijo ter (iii) privlačnost trga Unije. |
| --- | --- |

(95)

Komisija je po ugotovitvi obstoja dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe preučila verjetnost nadaljevanja dampinga v primeru razveljavitve ukrepov. Analizirani so bili naslednji dodatni elementi: (i) gibanje proizvodne in proste zmogljivosti v LRK, (ii) razmerje med kitajskimi izvoznimi cenami za druge tretje države in kitajskimi izvoznimi cenami za Unijo ter (iii) privlačnost trga Unije.

4.1   Proizvodna in prosta zmogljivost v LRK

Proizvodna in prosta zmogljivost v LRK

| (96) | Ker kitajska vlada in kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, je Komisija za analizo proizvodne in proste zmogljivosti v LRK uporabila informacije, ki jih je vložnik predložil v zahtevku za pregled, kot je navedeno v uvodnih izjavah v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(96)

Ker kitajska vlada in kitajski proizvajalci izvozniki niso sodelovali, je Komisija za analizo proizvodne in proste zmogljivosti v LRK uporabila informacije, ki jih je vložnik predložil v zahtevku za pregled, kot je navedeno v uvodnih izjavah v nadaljevanju.

| (97) | Preiskava je pokazala, da na Kitajskem obstaja splošna presežna zmogljivost pri proizvodnji nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. Proizvodna zmogljivost na Kitajskem je med letoma 2020 in 2021 po ocenah znašala od 3,8 do 4,4 milijona ton. V skladu s tržnimi informacijami, ki jih je predložil vložnik, je kitajsko domače povpraševanje po izdelkih iz brezkončnih steklenih vlaken znašalo od 2,4 do 2,9 milijona ton, presežna zmogljivost pa torej vsaj 1,1 milijona ton, kar predstavlja več kot 100 % potrošnje Evropske unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(97)

Preiskava je pokazala, da na Kitajskem obstaja splošna presežna zmogljivost pri proizvodnji nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. Proizvodna zmogljivost na Kitajskem je med letoma 2020 in 2021 po ocenah znašala od 3,8 do 4,4 milijona ton. V skladu s tržnimi informacijami, ki jih je predložil vložnik, je kitajsko domače povpraševanje po izdelkih iz brezkončnih steklenih vlaken znašalo od 2,4 do 2,9 milijona ton, presežna zmogljivost pa torej vsaj 1,1 milijona ton, kar predstavlja več kot 100 % potrošnje Evropske unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (98) | Poleg tega proizvajalci v LRK kljub strukturni presežni zmogljivosti na kitajskem domačem trgu še naprej povečujejo obstoječe zmogljivosti ter gradijo nove proizvodne obrate na Kitajskem in v tujini. |
| --- | --- |

(98)

Poleg tega proizvajalci v LRK kljub strukturni presežni zmogljivosti na kitajskem domačem trgu še naprej povečujejo obstoječe zmogljivosti ter gradijo nove proizvodne obrate na Kitajskem in v tujini.

| (99) | Leta 2020 je družba Jushi prvotno proizvodno zmogljivost enega od svojih proizvodnih obratov povečala za dodatno proizvodno zmogljivost v višini 30 000 ton, s čimer je skupni letni obseg proizvodnje izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken družbe Jushi dosegel 250 000 ton. Podobni trendi so bili opaženi tudi pri drugih kitajskih proizvajalcih izvoznikih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, kot so družbe CPIP, Hebei Jinniu Energy Resources Co. Ltd. in Weibo, ki so proizvodne zmogljivosti povečale za 88 000 ton, 100 000 ton oziroma 15 000 ton. Poleg tega se na Kitajskem v prihodnjih letih načrtujejo nova povečanja zmogljivosti proizvodnje izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, pri čemer bo pričakovan obseg proizvodnje navedenih izdelkov znašal 780 000 ton. Ocenjena kitajska prosta zmogljivost bi se lahko zato v primeru prenehanja veljavnih ukrepov preusmerila na trg Unije (46). |
| --- | --- |

(99)

Leta 2020 je družba Jushi prvotno proizvodno zmogljivost enega od svojih proizvodnih obratov povečala za dodatno proizvodno zmogljivost v višini 30 000 ton, s čimer je skupni letni obseg proizvodnje izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken družbe Jushi dosegel 250 000 ton. Podobni trendi so bili opaženi tudi pri drugih kitajskih proizvajalcih izvoznikih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, kot so družbe CPIP, Hebei Jinniu Energy Resources Co. Ltd. in Weibo, ki so proizvodne zmogljivosti povečale za 88 000 ton, 100 000 ton oziroma 15 000 ton. Poleg tega se na Kitajskem v prihodnjih letih načrtujejo nova povečanja zmogljivosti proizvodnje izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, pri čemer bo pričakovan obseg proizvodnje navedenih izdelkov znašal 780 000 ton. Ocenjena kitajska prosta zmogljivost bi se lahko zato v primeru prenehanja veljavnih ukrepov preusmerila na trg Unije (46).

46

| (100) | Ker so ravni proizvodnje v Uniji nižje od ravni njene potrošnje, kot je pokazala analiza škode, in ob upoštevanju privlačnosti trga Unije, kot je navedeno v nadaljevanju, je Komisija sklenila, da bi se kitajske presežne zmogljivosti v primeru razveljavitve obstoječih ukrepov zlahka preusmerile na evropski trg za zadovoljitev povpraševanja. |
| --- | --- |

(100)

Ker so ravni proizvodnje v Uniji nižje od ravni njene potrošnje, kot je pokazala analiza škode, in ob upoštevanju privlačnosti trga Unije, kot je navedeno v nadaljevanju, je Komisija sklenila, da bi se kitajske presežne zmogljivosti v primeru razveljavitve obstoječih ukrepov zlahka preusmerile na evropski trg za zadovoljitev povpraševanja.

4.2   Razmerje med kitajskimi izvoznimi cenami za druge tretje države in kitajskimi izvoznimi cenami za Unijo

Razmerje med kitajskimi izvoznimi cenami za druge tretje države in kitajskimi izvoznimi cenami za Unijo

| (101) | Da bi ugotovila, kako bi se lahko uvoz v Unijo razvijal v primeru razveljavitve ukrepov, je Komisija analizirala uvozne cene kitajskih izdelkov, izvoženih na trg Unije. Analizirala je podatke o izvozu nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken na ravni oznake KN (47) iz Kitajske v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(101)

Da bi ugotovila, kako bi se lahko uvoz v Unijo razvijal v primeru razveljavitve ukrepov, je Komisija analizirala uvozne cene kitajskih izdelkov, izvoženih na trg Unije. Analizirala je podatke o izvozu nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken na ravni oznake KN (47) iz Kitajske v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

47

| (102) | Izkazalo se je, da je bil trg Unije za Združenimi državami Amerike drugi največji namembni trg za uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken (oznake KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 14 00 in 7019 15 00) iz Kitajske. Kot je razvidno iz preglednice 2 v nadaljevanju, so cene izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v Uniji za kitajske proizvajalce izvoznike še vedno zelo dobičkonosne v primerjavi s cenami na drugih pomembnih namembnih trgih, kot so Združene države Amerike, Južna Koreja, Indija, Rusija, Japonska in Turčija.

  Preglednica 2


  Kitajski izvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v glavne trgovinske partnerice








  Namembna država | Količina (v kg) | Povprečna cena na enoto (v EUR/tono) |
| --- | --- | --- | --- |
| Združene države | 141 337 277 | 0,98 |
| Evropska unija | 112 219 001 | 1,33 |
| Južna Koreja | 107 628 028 | 1,00 |
| Indija | 68 040 603 | 0,95 |
| Rusija | 58 719 928 | 1,05 |
| Japonska | 52 798 901 | 1,09 |
| Turčija | 42 275 522 | 1,16 |
| Vir: podatkovna zbirka GTA. Povprečna cena na enoto vseh kategorij izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. |

(102)

Izkazalo se je, da je bil trg Unije za Združenimi državami Amerike drugi največji namembni trg za uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken (oznake KN 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 14 00 in 7019 15 00) iz Kitajske. Kot je razvidno iz preglednice 2 v nadaljevanju, so cene izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v Uniji za kitajske proizvajalce izvoznike še vedno zelo dobičkonosne v primerjavi s cenami na drugih pomembnih namembnih trgih, kot so Združene države Amerike, Južna Koreja, Indija, Rusija, Japonska in Turčija.

Preglednica 2

Preglednica 2

Kitajski izvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v glavne trgovinske partnerice

Kitajski izvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v glavne trgovinske partnerice

Namembna država

Količina (v kg)

Povprečna cena na enoto (v EUR/tono)

Združene države

141 337 277

0,98

Evropska unija

112 219 001

1,33

Južna Koreja

107 628 028

1,00

Indija

68 040 603

0,95

Rusija

58 719 928

1,05

Japonska

52 798 901

1,09

Turčija

42 275 522

1,16

Vir: podatkovna zbirka GTA. Povprečna cena na enoto vseh kategorij izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken.

| (103) | Na ravni oznak KN je bil trg Unije, kar zadeva izvoz rezanih niti, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom drugi najpomembnejši v smislu količin, izvoženih iz LRK. Cene v Uniji (1,61 EUR/kg) so bile bistveno višje od cen na glavnih izvoznih trgih, in sicer v Južni Koreji (0,85 EUR/kg), na Japonskem (0,82 EUR/kg), v Združenih državah Amerike (1,05 EUR/kg) in Indiji (0,82 EUR/kg) (države so naštete po pomembnosti). |
| --- | --- |

(103)

Na ravni oznak KN je bil trg Unije, kar zadeva izvoz rezanih niti, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom drugi najpomembnejši v smislu količin, izvoženih iz LRK. Cene v Uniji (1,61 EUR/kg) so bile bistveno višje od cen na glavnih izvoznih trgih, in sicer v Južni Koreji (0,85 EUR/kg), na Japonskem (0,82 EUR/kg), v Združenih državah Amerike (1,05 EUR/kg) in Indiji (0,82 EUR/kg) (države so naštete po pomembnosti).

| (104) | Tudi kar zadeva rovinge, je bil trg Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za Združenimi državami Amerike drugi najpomembnejši namembni trg v smislu količin, izvoženih iz Kitajske. Cene so bile sicer podobne po vsem svetu, vendar je bila cena najvišja v Uniji, kjer je znašala 1,11 EUR/kg. Za primerjavo: v Združenih državah Amerike je cena znašala le 0,77 EUR/kg, v Južni Koreji 0,88 EUR/kg, v Rusiji pa 0,80 EUR/kg. Med 18 najpomembnejšimi izvoznimi trgi so bile cene za Unijo najvišje. |
| --- | --- |

(104)

Tudi kar zadeva rovinge, je bil trg Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom za Združenimi državami Amerike drugi najpomembnejši namembni trg v smislu količin, izvoženih iz Kitajske. Cene so bile sicer podobne po vsem svetu, vendar je bila cena najvišja v Uniji, kjer je znašala 1,11 EUR/kg. Za primerjavo: v Združenih državah Amerike je cena znašala le 0,77 EUR/kg, v Južni Koreji 0,88 EUR/kg, v Rusiji pa 0,80 EUR/kg. Med 18 najpomembnejšimi izvoznimi trgi so bile cene za Unijo najvišje.

| (105) | Kar zadeva rogoznice iz steklenih vlaken, je bil trg Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom tretji namembni trg v smislu količin, izvoženih iz Kitajske, in sicer za Indijo in Združenimi državami Amerike. Cena za Unijo je bila ponovno med najvišjimi in je leta 2021 znašala 1,48 EUR/kg; cene so bile nižje v Indiji (1,25 EUR/kg), Združenih državah (1,11 EUR/kg), Mehiki (1,34 EUR/kg) in Turčiji (1,41 EUR/kg). Med desetimi izvoznimi trgi, ki so bili najpomembnejši v smislu prodanih količin, so bile cene rogoznic najvišje za Unijo. |
| --- | --- |

(105)

Kar zadeva rogoznice iz steklenih vlaken, je bil trg Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom tretji namembni trg v smislu količin, izvoženih iz Kitajske, in sicer za Indijo in Združenimi državami Amerike. Cena za Unijo je bila ponovno med najvišjimi in je leta 2021 znašala 1,48 EUR/kg; cene so bile nižje v Indiji (1,25 EUR/kg), Združenih državah (1,11 EUR/kg), Mehiki (1,34 EUR/kg) in Turčiji (1,41 EUR/kg). Med desetimi izvoznimi trgi, ki so bili najpomembnejši v smislu prodanih količin, so bile cene rogoznic najvišje za Unijo.

| (106) | Komisija je zgornjo analizo izvedla na podlagi podatkov na ravni osemmestne oznake KN treh kategorij izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, tj. rezanih niti (oznaka KN 7019 11 00), rovingov (oznaka KN 7019 12 00) in rogoznic (oznaki KN 7019 14 00 in 7019 15 00). Zaradi nesodelovanja kitajske vlade in kitajskih proizvajalcev izvoznikov Komisija ni imela podatkov na ravni kontrolne številke izdelka, ker ti niso bili na voljo za analizo. Podatki o cenah na ravni kontrolne številke izdelka bi bili natančnejši in ne bi bili izpostavljeni morebitnim netočnostim zaradi velikih razlik med cenami znotraj iste kategorije izdelka iz brezkončnih steklenih vlaken (kot so rezane niti z različnimi premeri). |
| --- | --- |

(106)

Komisija je zgornjo analizo izvedla na podlagi podatkov na ravni osemmestne oznake KN treh kategorij izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, tj. rezanih niti (oznaka KN 7019 11 00), rovingov (oznaka KN 7019 12 00) in rogoznic (oznaki KN 7019 14 00 in 7019 15 00). Zaradi nesodelovanja kitajske vlade in kitajskih proizvajalcev izvoznikov Komisija ni imela podatkov na ravni kontrolne številke izdelka, ker ti niso bili na voljo za analizo. Podatki o cenah na ravni kontrolne številke izdelka bi bili natančnejši in ne bi bili izpostavljeni morebitnim netočnostim zaradi velikih razlik med cenami znotraj iste kategorije izdelka iz brezkončnih steklenih vlaken (kot so rezane niti z različnimi premeri).

| (107) | Kljub tej omejitvi dostopna dejstva kažejo, da so bile cene na glavnih namembnih trgih za kitajski izvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nižje od cen za trg Unije. Glede na privlačnost trga Unije v smislu njegove velikosti in preteklih trgovinskih tokov je zato verjetno, da bi se v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov znatne količine, ki se trenutno prodajajo na drugih trgih, preusmerile na trg Unije in da bi se nanj poslale obstoječe proste zmogljivosti iz Kitajske. |
| --- | --- |

(107)

Kljub tej omejitvi dostopna dejstva kažejo, da so bile cene na glavnih namembnih trgih za kitajski izvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nižje od cen za trg Unije. Glede na privlačnost trga Unije v smislu njegove velikosti in preteklih trgovinskih tokov je zato verjetno, da bi se v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov znatne količine, ki se trenutno prodajajo na drugih trgih, preusmerile na trg Unije in da bi se nanj poslale obstoječe proste zmogljivosti iz Kitajske.

4.3   Privlačnost trga Unije

Privlačnost trga Unije

| (108) | Da bi ugotovila, kako bi se lahko uvoz razvijal v primeru razveljavitve ukrepov, je Komisija nadalje analizirala privlačnost trga Unije. Analizirala je podatke o izvozu nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken na ravni oznake KN (48) v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(108)

Da bi ugotovila, kako bi se lahko uvoz razvijal v primeru razveljavitve ukrepov, je Komisija nadalje analizirala privlačnost trga Unije. Analizirala je podatke o izvozu nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken na ravni oznake KN (48) v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

48

| (109) | Analizirani podatki so razkrili, da je Kitajska za Malezijo in Egiptom tretja največja izvoznica izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v Unijo, izvoz s poreklom iz LRK pa predstavlja približno 13 % celotnega uvoza v Unijo. |
| --- | --- |

(109)

Analizirani podatki so razkrili, da je Kitajska za Malezijo in Egiptom tretja največja izvoznica izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v Unijo, izvoz s poreklom iz LRK pa predstavlja približno 13 % celotnega uvoza v Unijo.

| (110) | Komisija je ugotovila, da se je obseg uvoza izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken med letom 2018 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečal, kar potrjuje tudi analiza škode, predstavljena v oddelku 5. |
| --- | --- |

(110)

Komisija je ugotovila, da se je obseg uvoza izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken med letom 2018 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečal, kar potrjuje tudi analiza škode, predstavljena v oddelku 5.

| (111) | Privlačnost trga Unije potrjujejo tudi naložbe kitajskih izvoznikov v tretjih državah, zlasti v Egiptu, ki je za Evropo drugi največji izvoznik izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. Kot je bilo ugotovljeno v protisubvencijski preiskavi, so izdelki iz teh proizvodnih obratov namenjeni trgu Unije, pri čemer so pridobili tudi znaten tržni delež (49). Natančneje, kitajski proizvajalci v LRK še naprej povečujejo svoje zmogljivosti v proizvodnih obratih v tujini. Družba Jushi je marca 2021 napovedala, da bo zmogljivost ene od obstoječih peči družbe Jushi Egypt povečala za 40 000 ton in avgusta 2021 namestila novo peč z zmogljivostjo 120 000 ton, s čimer bo skupna zmogljivost do leta 2023 dosegla 360 000 ton (50). Družba CPIC Bahrajn je leta 2021 naznanila, da je ponovno zagnala eno od svojih peči s povečano zmogljivostjo 100 000 ton. Kot je bilo ugotovljeno v zgoraj navedeni nedavni protisubvencijski preiskavi, so kitajski proizvajalci v egiptovske obrate vlagali posebej za to, da bi imeli dostop do trga Unije, kar potrjuje privlačnost trga Unije. |
| --- | --- |

(111)

Privlačnost trga Unije potrjujejo tudi naložbe kitajskih izvoznikov v tretjih državah, zlasti v Egiptu, ki je za Evropo drugi največji izvoznik izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. Kot je bilo ugotovljeno v protisubvencijski preiskavi, so izdelki iz teh proizvodnih obratov namenjeni trgu Unije, pri čemer so pridobili tudi znaten tržni delež (49). Natančneje, kitajski proizvajalci v LRK še naprej povečujejo svoje zmogljivosti v proizvodnih obratih v tujini. Družba Jushi je marca 2021 napovedala, da bo zmogljivost ene od obstoječih peči družbe Jushi Egypt povečala za 40 000 ton in avgusta 2021 namestila novo peč z zmogljivostjo 120 000 ton, s čimer bo skupna zmogljivost do leta 2023 dosegla 360 000 ton (50). Družba CPIC Bahrajn je leta 2021 naznanila, da je ponovno zagnala eno od svojih peči s povečano zmogljivostjo 100 000 ton. Kot je bilo ugotovljeno v zgoraj navedeni nedavni protisubvencijski preiskavi, so kitajski proizvajalci v egiptovske obrate vlagali posebej za to, da bi imeli dostop do trga Unije, kar potrjuje privlačnost trga Unije.

49

50

| (112) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 102, je trg Unije drugi največji namembni trg za uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken iz Kitajske, katerega obseg je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal 112 000 ton, skupna potrošnja Unije pa je v istem obdobju znašala 941 000 ton, kot je razvidno iz preglednice 3 v nadaljevanju. Obseg izvoza v Unijo, velikost trga Unije in možnost nadaljnjega povečanja obsega kitajskega izvoza v Unijo so dejavniki, zaradi katerih je trg Unije privlačen za kitajske izvoznike. |
| --- | --- |

(112)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 102, je trg Unije drugi največji namembni trg za uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken iz Kitajske, katerega obseg je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal 112 000 ton, skupna potrošnja Unije pa je v istem obdobju znašala 941 000 ton, kot je razvidno iz preglednice 3 v nadaljevanju. Obseg izvoza v Unijo, velikost trga Unije in možnost nadaljnjega povečanja obsega kitajskega izvoza v Unijo so dejavniki, zaradi katerih je trg Unije privlačen za kitajske izvoznike.

4.4   Sklep

Sklep

| (113) | Komisija je ob upoštevanju ugotovitev o nadaljevanju dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in o verjetnem gibanju izvoza v primeru izteka ukrepov sklenila, da obstaja velika verjetnost, da se bodo v Unijo izvažale znatne količine izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. Glede na znatne stopnje dampinga, ugotovljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ni mogoče pričakovati, da se bo damping v primeru izteka ukrepov prenehal. Obstaja torej velika verjetnost, da bi se v primeru izteka protidampinških ukrepov za uvoz iz Kitajske damping nadaljeval. |
| --- | --- |

(113)

Komisija je ob upoštevanju ugotovitev o nadaljevanju dampinga v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in o verjetnem gibanju izvoza v primeru izteka ukrepov sklenila, da obstaja velika verjetnost, da se bodo v Unijo izvažale znatne količine izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. Glede na znatne stopnje dampinga, ugotovljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ni mogoče pričakovati, da se bo damping v primeru izteka ukrepov prenehal. Obstaja torej velika verjetnost, da bi se v primeru izteka protidampinških ukrepov za uvoz iz Kitajske damping nadaljeval.

5.   ŠKODA

ŠKODA

5.1   Opredelitev pojmov industrije Unije in proizvodnje Unije

Opredelitev pojmov industrije Unije in proizvodnje Unije

| (114) | Podobni izdelek je na začetku obravnavanega obdobja proizvajalo devet proizvajalcev v Uniji, pri čemer je eden od njih leta 2019 zaprl proizvodnjo. Ti proizvajalci predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(114)

Podobni izdelek je na začetku obravnavanega obdobja proizvajalo devet proizvajalcev v Uniji, pri čemer je eden od njih leta 2019 zaprl proizvodnjo. Ti proizvajalci predstavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (115) | Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila določena na približno 594 500 ton. Komisija je ta podatek izračunala na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so podatki, ki jih je predložil vložnik, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 14, so bili v vzorec vključeni trije proizvajalci Unije, ki so predstavljali 76 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(115)

Celotna proizvodnja Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom je bila določena na približno 594 500 ton. Komisija je ta podatek izračunala na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so podatki, ki jih je predložil vložnik, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. Kot je navedeno v uvodni izjavi 14, so bili v vzorec vključeni trije proizvajalci Unije, ki so predstavljali 76 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

5.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (116) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi Eurostatovih podatkov, podatkov, ki jih je predložil vložnik, in preverjenih izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(116)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi Eurostatovih podatkov, podatkov, ki jih je predložil vložnik, in preverjenih izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (117) | Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi:

  Preglednica 3


  Potrošnja Unije (v tonah) | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupna potrošnja Unije | 934 988 | 857 298 | 782 515 | 941 231 |
| Indeks | 100 | 92 | 84 | 101 |
| Vir: Eurostat, podatki, ki jih je predložil vložnik, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(117)

Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi:

Preglednica 3

Preglednica 3

Potrošnja Unije (v tonah)

Potrošnja Unije (v tonah)

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Skupna potrošnja Unije

934 988

857 298

782 515

941 231

Indeks

Indeks

100

100

92

92

84

84

101

101

Vir: Eurostat, podatki, ki jih je predložil vložnik, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (118) | Potrošnja Unije se je med letoma 2018 in 2019 zmanjšala za 8 %, leta 2020 pa močno upadla (za 16 %). Upad iz leta 2020 je bil začasen, do njega pa je prišlo predvsem zaradi globalnih vladnih omejitvenih ukrepov, povezanih s pandemijo COVID-19. Več glavnih uporabnikov izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v Uniji, vključno z uporabniki iz pomorskega in gradbenega sektorja, je moralo svojo proizvodnjo začasno omejiti ali zapreti. Najbolj prizadeta industrija uporabnikov izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken je bila avtomobilska industrija, ki predstavlja do 45 % povpraševanja v EU. Skoraj v celoti se je ustavila. Kljub temu je do okrevanja in povečanja povpraševanja prišlo že v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (20-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2020 in enoodstotno povečanje v primerjavi z letom 2018). |
| --- | --- |

(118)

Potrošnja Unije se je med letoma 2018 in 2019 zmanjšala za 8 %, leta 2020 pa močno upadla (za 16 %). Upad iz leta 2020 je bil začasen, do njega pa je prišlo predvsem zaradi globalnih vladnih omejitvenih ukrepov, povezanih s pandemijo COVID-19. Več glavnih uporabnikov izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v Uniji, vključno z uporabniki iz pomorskega in gradbenega sektorja, je moralo svojo proizvodnjo začasno omejiti ali zapreti. Najbolj prizadeta industrija uporabnikov izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken je bila avtomobilska industrija, ki predstavlja do 45 % povpraševanja v EU. Skoraj v celoti se je ustavila. Kljub temu je do okrevanja in povečanja povpraševanja prišlo že v obdobju preiskave v zvezi s pregledom (20-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2020 in enoodstotno povečanje v primerjavi z letom 2018).

5.3   Uvoz iz zadevne države

Uvoz iz zadevne države

5.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

Obseg in tržni delež uvoza iz zadevne države

| (119) | Komisija je obseg uvoza določila na podlagi Eurostatovih podatkov in ga navzkrižno preverila z uporabo podatkov, ki jih države članice zbirajo v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: zbirka podatkov iz člena 14(6) osnovne uredbe). Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi Eurostatovih podatkov, podatkov, ki jih je predložil vložnik, in preverjenih izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je obseg uvoza določila na podlagi Eurostatovih podatkov in ga navzkrižno preverila z uporabo podatkov, ki jih države članice zbirajo v skladu s členom 14(6) osnovne uredbe (v nadaljnjem besedilu: zbirka podatkov iz člena 14(6) osnovne uredbe). Tržni delež uvoza je bil določen na podlagi Eurostatovih podatkov, podatkov, ki jih je predložil vložnik, in preverjenih izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (120) | Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal, kot sledi:

  Preglednica 4


  Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz LRK (v tonah) | 49 596 | 49 997 | 46 455 | 61 005 |
| Indeks | 100 | 101 | 94 | 123 |
| Tržni delež | 5,3  % | 5,8  % | 5,9  % | 6,5  % |
| Indeks | 100 | 110 | 112 | 122 |
| Vir: Eurostat, podatki, ki jih je predložil vložnik, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(120)

Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal, kot sledi:

Preglednica 4

Preglednica 4

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

Obseg uvoza (v tonah) in tržni delež

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg uvoza iz LRK (v tonah)

49 596

49 997

46 455

61 005

Indeks

Indeks

100

100

101

101

94

94

123

123

Tržni delež

5,3  %

5,8  %

5,9  %

6,5  %

Indeks

Indeks

100

100

110

110

112

112

122

122

Vir: Eurostat, podatki, ki jih je predložil vložnik, in preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (121) | Obseg uvoza zadevnega izdelka iz LRK se je leta 2020 zmanjšal (za 6 %) zaradi ukrepov, povezanih s pandemijo COVID-19. Vendar se je obseg uvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečeval hitreje kot povpraševanje (31-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2020 in 23-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2018). Posledično se je tržni delež uvoza iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečal na 6,5 % (leta 2018 je znašal 5,3 %). |
| --- | --- |

(121)

Obseg uvoza zadevnega izdelka iz LRK se je leta 2020 zmanjšal (za 6 %) zaradi ukrepov, povezanih s pandemijo COVID-19. Vendar se je obseg uvoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečeval hitreje kot povpraševanje (31-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2020 in 23-odstotno povečanje v primerjavi z letom 2018). Posledično se je tržni delež uvoza iz LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečal na 6,5 % (leta 2018 je znašal 5,3 %).

5.3.2   Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

Cene uvoza iz zadevne države in nelojalno nižanje prodajnih cen

| (122) | Komisija je cene uvoza določila na podlagi Eurostatovih podatkov. Nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza je bilo določeno na podlagi Eurostatovih podatkov in preverjenih izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. |
| --- | --- |

(122)

Komisija je cene uvoza določila na podlagi Eurostatovih podatkov. Nelojalno nižanje prodajnih cen uvoza je bilo določeno na podlagi Eurostatovih podatkov in preverjenih izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije.

| (123) | Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala, kot sledi:

  Preglednica 5


  Uvozne cene (v EUR/tono) | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LRK | 1 058 | 1 046 | 931 | 1 363 |
| Indeks | 100 | 99 | 88 | 129 |
| Vir: Eurostat. |

(123)

Povprečna cena uvoza iz zadevne države v Unijo se je gibala, kot sledi:

Preglednica 5

Preglednica 5

Uvozne cene (v EUR/tono)

Uvozne cene (v EUR/tono)

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

LRK

1 058

1 046

931

1 363

Indeks

Indeks

100

100

99

99

88

88

129

129

Vir: Eurostat.

Vir

| (124) | Povprečna cena uvoza iz LRK brez dajatev se je v obdobju pred obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zniževala in je bila stalno nižja od povprečne cene proizvajalcev Unije. Vendar se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom na letni ravni zvišala za 46 % in dosegla 1 363 EUR na tono. Ta cena je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom višja od povprečne cene proizvajalcev Unije (1 092 EUR na tono) in proizvodnih stroškov industrije Unije (1 181 EUR na tono). Če se tej ceni prištejejo stroški po uvozu in kombinirani veljavni ukrepi, so bile po podatkih iz podatkovne zbirke iz člena 14(6) osnovne uredbe ob upoštevanju stopenj dajatev, ki jih je proizvajalec izvoznik dejansko plačal, cene kitajskega uvoza v Unijo za 53 % višje od cen industrije Unije. Kitajski uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom torej ni nelojalno nižal prodajnih cen in oviral dviga cen. |
| --- | --- |

(124)

Povprečna cena uvoza iz LRK brez dajatev se je v obdobju pred obdobjem preiskave v zvezi s pregledom zniževala in je bila stalno nižja od povprečne cene proizvajalcev Unije. Vendar se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom na letni ravni zvišala za 46 % in dosegla 1 363 EUR na tono. Ta cena je bila v obdobju preiskave v zvezi s pregledom višja od povprečne cene proizvajalcev Unije (1 092 EUR na tono) in proizvodnih stroškov industrije Unije (1 181 EUR na tono). Če se tej ceni prištejejo stroški po uvozu in kombinirani veljavni ukrepi, so bile po podatkih iz podatkovne zbirke iz člena 14(6) osnovne uredbe ob upoštevanju stopenj dajatev, ki jih je proizvajalec izvoznik dejansko plačal, cene kitajskega uvoza v Unijo za 53 % višje od cen industrije Unije. Kitajski uvoz v obdobju preiskave v zvezi s pregledom torej ni nelojalno nižal prodajnih cen in oviral dviga cen.

5.4   Uvoz iz tretjih držav, razen LRK

Uvoz iz tretjih držav, razen LRK

| (125) | Izdelki iz brezkončnih steklenih vlaken, ki so se uvažali iz tretjih držav razen iz LRK, so bili predvsem iz Egipta in Malezije. |
| --- | --- |

(125)

Izdelki iz brezkončnih steklenih vlaken, ki so se uvažali iz tretjih držav razen iz LRK, so bili predvsem iz Egipta in Malezije.

| (126) | Skupni obseg uvoza v Unijo, tržni delež in cene izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, uvoženih iz tretjih držav, so se gibali, kot sledi:

  Preglednica 6


  Uvoz iz tretjih držav











  Država | | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malezija | Obseg (v tonah) | 120 557 | 77 708 | 86 829 | 135 919 |
| | Indeks | 100 | 64 | 72 | 113 |
| | Tržni delež | 12,9  % | 9,1  % | 11,1  % | 14,4  % |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 981 | 950 | 873 | 1 056 |
| | Indeks | 100 | 97 | 89 | 108 |
| Egipt | Obseg (v tonah) | 118 575 | 114 872 | 91 327 | 119 150 |
| | Indeks | 100 | 97 | 77 | 100 |
| | Tržni delež | 12,7  % | 13,4  % | 11,7  % | 12,7  % |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 888 | 882 | 765 | 849 |
| | Indeks | 100 | 99 | 86 | 96 |
| Združeno kraljestvo | Obseg (v tonah) | 42 950 | 38 520 | 34 829 | 40 147 |
| | Indeks | 100 | 90 | 81 | 93 |
| | Tržni delež | 4,6  % | 4,5  % | 4,5  % | 4,3  % |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 185 | 1 145 | 1 102 | 1 083 |
| | Indeks | 100 | 97 | 93 | 91 |
| Druge tretje države | Obseg (v tonah) | 133 064 | 127 133 | 119 291 | 158 978 |
| | Indeks | 100 | 96 | 90 | 119 |
| | Tržni delež | 14,2  % | 14,8  % | 15,2  % | 16,9  % |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 150 | 1 190 | 1 024 | 1 149 |
| | Indeks | 100 | 103 | 89 | 100 |
| Vse tretje države skupaj, razen LRK | Obseg (v tonah) | 415 146 | 358 233 | 332 277 | 454 194 |
| | Indeks | 100 | 86 | 80 | 109 |
| | Tržni delež | 44,4  % | 41,8  % | 42,5  % | 48,3  % |
| | Povprečna cena (v EUR/tono) | 1 030 | 1 034 | 921 | 1 037 |
| | Indeks | 100 | 100 | 89 | 101 |
| Vir: Eurostat. |

(126)

Skupni obseg uvoza v Unijo, tržni delež in cene izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, uvoženih iz tretjih držav, so se gibali, kot sledi:

Preglednica 6

Preglednica 6

Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

Država

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Malezija

Obseg (v tonah)

120 557

77 708

86 829

135 919

Indeks

Indeks

100

100

64

64

72

72

113

113

Tržni delež

12,9  %

9,1  %

11,1  %

14,4  %

Povprečna cena (v EUR/tono)

981

950

873

1 056

Indeks

Indeks

100

100

97

97

89

89

108

108

Egipt

Obseg (v tonah)

118 575

114 872

91 327

119 150

Indeks

Indeks

100

100

97

97

77

77

100

100

Tržni delež

12,7  %

13,4  %

11,7  %

12,7  %

Povprečna cena (v EUR/tono)

888

882

765

849

Indeks

Indeks

100

100

99

99

86

86

96

96

Združeno kraljestvo

Obseg (v tonah)

42 950

38 520

34 829

40 147

Indeks

Indeks

100

100

90

90

81

81

93

93

Tržni delež

4,6  %

4,5  %

4,5  %

4,3  %

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 185

1 145

1 102

1 083

Indeks

Indeks

100

100

97

97

93

93

91

91

Druge tretje države

Obseg (v tonah)

133 064

127 133

119 291

158 978

Indeks

Indeks

100

100

96

96

90

90

119

119

Tržni delež

14,2  %

14,8  %

15,2  %

16,9  %

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 150

1 190

1 024

1 149

Indeks

Indeks

100

100

103

103

89

89

100

100

Vse tretje države skupaj, razen LRK

Obseg (v tonah)

415 146

358 233

332 277

454 194

Indeks

Indeks

100

100

86

86

80

80

109

109

Tržni delež

44,4  %

41,8  %

42,5  %

48,3  %

Povprečna cena (v EUR/tono)

1 030

1 034

921

1 037

Indeks

Indeks

100

100

100

100

89

89

101

101

Vir: Eurostat.

Vir

| (127) | Skupni obseg uvoza iz drugih tretjih držav, razen LRK, je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal 454 000 ton oziroma predstavljal 48-odstotni tržni delež. Četrtina ali 26 % izdelkov, uvoženih iz tretjih držav, je izvirala iz kitajskih obratov s povečano proizvodno zmogljivostjo v Egiptu, v zvezi s katerim se od junija 2020 uporabljajo izravnalni ukrepi. Uvoz iz Egipta je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal 12,7-odstotni tržni delež Unije. Egiptovske uvozne cene so bile bistveno nižje od cen industrije Unije. |
| --- | --- |

(127)

Skupni obseg uvoza iz drugih tretjih držav, razen LRK, je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal 454 000 ton oziroma predstavljal 48-odstotni tržni delež. Četrtina ali 26 % izdelkov, uvoženih iz tretjih držav, je izvirala iz kitajskih obratov s povečano proizvodno zmogljivostjo v Egiptu, v zvezi s katerim se od junija 2020 uporabljajo izravnalni ukrepi. Uvoz iz Egipta je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal 12,7-odstotni tržni delež Unije. Egiptovske uvozne cene so bile bistveno nižje od cen industrije Unije.

| (128) | Drugih 30 % izdelkov, uvoženih iz tretjih držav, razen LRK, je bilo iz Malezije. Ta uvoz je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal 14,4-odstotni tržni delež Unije. Ugotovljeno je bilo, da so bile malezijske povprečne uvozne cene nižje od povprečnih cen industrije Unije. Vendar so bile ob upoštevanju vrste izdelka malezijske cene (1 056 EUR/tono) višje od cen industrije Unije, saj se je uvažala le ena vrsta izdelka (rezane niti), katere cena industrije Unije je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 1 015 EUR/tono. |
| --- | --- |

(128)

Drugih 30 % izdelkov, uvoženih iz tretjih držav, razen LRK, je bilo iz Malezije. Ta uvoz je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljal 14,4-odstotni tržni delež Unije. Ugotovljeno je bilo, da so bile malezijske povprečne uvozne cene nižje od povprečnih cen industrije Unije. Vendar so bile ob upoštevanju vrste izdelka malezijske cene (1 056 EUR/tono) višje od cen industrije Unije, saj se je uvažala le ena vrsta izdelka (rezane niti), katere cena industrije Unije je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala 1 015 EUR/tono.

| (129) | Cene uvoza iz Združenega kraljestva, ki je v celotnem obravnavanem obdobju predstavljal približno 4,5-odstotni tržni delež Unije, so bile od cen industrije Unije nižje samo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(129)

Cene uvoza iz Združenega kraljestva, ki je v celotnem obravnavanem obdobju predstavljal približno 4,5-odstotni tržni delež Unije, so bile od cen industrije Unije nižje samo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (130) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je leta 2020 zmanjšal (za 10 %) zaradi ukrepov, povezanih s pandemijo COVID-19, leta 2021 pa povečal (za 33 % v primerjavi z letom 2020 in 19 % v primerjavi z letom 2018). Ugotovljeno je bilo, da so bile cene uvoza iz drugih tretjih držav v celotnem obravnavanem obdobju višje od cen industrije Unije. |
| --- | --- |

(130)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je leta 2020 zmanjšal (za 10 %) zaradi ukrepov, povezanih s pandemijo COVID-19, leta 2021 pa povečal (za 33 % v primerjavi z letom 2020 in 19 % v primerjavi z letom 2018). Ugotovljeno je bilo, da so bile cene uvoza iz drugih tretjih držav v celotnem obravnavanem obdobju višje od cen industrije Unije.

5.5   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

5.5.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (131) | Ocena gospodarskega položaja industrije Unije je vključevala vrednotenje vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(131)

Ocena gospodarskega položaja industrije Unije je vključevala vrednotenje vseh ekonomskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (132) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 14, je bilo za oceno gospodarskega položaja industrije Unije uporabljeno vzorčenje. |
| --- | --- |

(132)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 14, je bilo za oceno gospodarskega položaja industrije Unije uporabljeno vzorčenje.

| (133) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(133)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov, ki jih je predložil vložnik. Podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije. Mikroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz vprašalnikov, ki so jih izpolnili vzorčeni proizvajalci Unije. Podatki so se nanašali na vzorčene proizvajalce Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (134) | Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu. |
| --- | --- |

(134)

Makroekonomski kazalniki so: proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu.

| (135) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(135)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

5.5.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

5.5.2.1   Splošna opomba

| (136) | Gospodarski položaj industrije Unije se je v celotnem obravnavanem obdobju slabšal. Leta 2020 se je položaj industrije Unije močno poslabšal, pri čemer industrija Unije leta 2021 (v obdobju preiskave v zvezi s pregledom) ni mogla v celoti okrevati zaradi omejitvenih ukrepov, povezanih s pandemijo COVID-19, in posledične zaustavitve dejavnosti uporabnikov. |
| --- | --- |

(136)

Gospodarski položaj industrije Unije se je v celotnem obravnavanem obdobju slabšal. Leta 2020 se je položaj industrije Unije močno poslabšal, pri čemer industrija Unije leta 2021 (v obdobju preiskave v zvezi s pregledom) ni mogla v celoti okrevati zaradi omejitvenih ukrepov, povezanih s pandemijo COVID-19, in posledične zaustavitve dejavnosti uporabnikov.

5.5.2.2   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (137) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

  Preglednica 7


  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg proizvodnje (v tonah) | 650 509 | 621 145 | 503 135 | 594 464 |
| Indeks | 100 | 95 | 77 | 91 |
| Proizvodna zmogljivost (v tonah) | 702 599 | 720 257 | 718 735 | 684 618 |
| Indeks | 100 | 103 | 102 | 97 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 93  % | 86  % | 70  % | 87  % |
| Indeks | 100 | 93 | 76 | 94 |
| Vir: podatki, ki jih je predložil vložnik. |

(137)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

Preglednica 7

Preglednica 7

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg proizvodnje (v tonah)

650 509

621 145

503 135

594 464

Indeks

Indeks

100

100

95

95

77

77

91

91

Proizvodna zmogljivost (v tonah)

702 599

720 257

718 735

684 618

Indeks

Indeks

100

100

103

103

102

102

97

97

Izkoriščenost zmogljivosti

93  %

86  %

70  %

87  %

Indeks

Indeks

100

100

93

93

76

76

94

94

Vir: podatki, ki jih je predložil vložnik.

Vir

| (138) | Obseg proizvodnje Unije se je med letoma 2018 in 2020 zmanjšal za 23 %, nato pa se je med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečal za 18 %, kar pomeni 9-odstotno zmanjšanje v celotnem obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(138)

Obseg proizvodnje Unije se je med letoma 2018 in 2020 zmanjšal za 23 %, nato pa se je med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečal za 18 %, kar pomeni 9-odstotno zmanjšanje v celotnem obravnavanem obdobju.

| (139) | Industrija Unije je leta 2019 povečala zmogljivosti v okviru obnove (industrija izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken potrebuje znatne in dolgoročne naložbe, da lahko redno obnavlja peči in še naprej deluje). En proizvajalec Unije je moral poleti 2019 svoj obrat sicer dokončno zapreti. Na splošno so se zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšale za 3 %. |
| --- | --- |

(139)

Industrija Unije je leta 2019 povečala zmogljivosti v okviru obnove (industrija izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken potrebuje znatne in dolgoročne naložbe, da lahko redno obnavlja peči in še naprej deluje). En proizvajalec Unije je moral poleti 2019 svoj obrat sicer dokončno zapreti. Na splošno so se zmogljivosti v obravnavanem obdobju zmanjšale za 3 %.

| (140) | Izkoriščenost zmogljivosti se je gibala v skladu s spremembami v proizvodnji in zmogljivostih, in sicer se je leta 2020 zaradi omejitev, povezanih s pandemijo COVID-19, zmanjšala na 70 %. Po odpravi teh omejitev v obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je izkoriščenost zmogljivosti povečala na 87 %. Kljub temu pa proizvajalci Unije zaradi tehničnih omejitev pri ponovnem zagonu mirujočih zmogljivosti po odpravi omejitev, povezanih s pandemijo COVID-19, obsega svoje proizvodnje niso mogli dovolj povečati, da bi po pandemiji pravočasno zadostili vse večjemu povpraševanju. |
| --- | --- |

(140)

Izkoriščenost zmogljivosti se je gibala v skladu s spremembami v proizvodnji in zmogljivostih, in sicer se je leta 2020 zaradi omejitev, povezanih s pandemijo COVID-19, zmanjšala na 70 %. Po odpravi teh omejitev v obdobju preiskave v zvezi s pregledom se je izkoriščenost zmogljivosti povečala na 87 %. Kljub temu pa proizvajalci Unije zaradi tehničnih omejitev pri ponovnem zagonu mirujočih zmogljivosti po odpravi omejitev, povezanih s pandemijo COVID-19, obsega svoje proizvodnje niso mogli dovolj povečati, da bi po pandemiji pravočasno zadostili vse večjemu povpraševanju.

5.5.2.3   Obseg prodaje, tržni delež in rast

| (141) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:

  Preglednica 8


  Obseg prodaje in tržni delež (v tonah) | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg prodaje na trgu Unije | 470 246 | 449 068 | 403 784 | 426 032 |
| Indeks | 100 | 95 | 86 | 91 |
| Tržni delež | 50,3  % | 52,4  % | 51,6  % | 45,3  % |
| Indeks | 100 | 104 | 103 | 90 |
| Vir: podatki, ki jih je predložil vložnik. |

(141)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:

Preglednica 8

Preglednica 8

Obseg prodaje in tržni delež (v tonah)

Obseg prodaje in tržni delež (v tonah)

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Obseg prodaje na trgu Unije

470 246

449 068

403 784

426 032

Indeks

Indeks

100

100

95

95

86

86

91

91

Tržni delež

50,3  %

52,4  %

51,6  %

45,3  %

Indeks

Indeks

100

100

104

104

103

103

90

90

Vir: podatki, ki jih je predložil vložnik.

Vir

| (142) | Obseg prodaje industrije Unije se je med letoma 2018 in 2020 zmanjšal za 14 %, nato pa se je med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečal za 6 %, kar pomeni 9-odstotno zmanjšanje v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(142)

Obseg prodaje industrije Unije se je med letoma 2018 in 2020 zmanjšal za 14 %, nato pa se je med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom povečal za 6 %, kar pomeni 9-odstotno zmanjšanje v obravnavanem obdobju.

| (143) | Trend kaže, da industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zaradi tehničnih omejitev pri ponovnem zagonu mirujočih zmogljivosti po odpravi omejitev, povezanih s pandemijo COVID-19, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 140, ni mogla v celoti izkoristiti povečanja povpraševanja. Tržni delež industrije Unije se je tako ob koncu obravnavanega obdobja zmanjšal na 45,3 %, tj. za 5 odstotnih točk v primerjavi z začetkom obdobja. Od teh 5 odstotnih točk tržnega deleža je 1,2 odstotne točke prevzel uvoz iz Kitajske, 3,8 odstotne točke pa uvoz iz drugih tretjih držav. |
| --- | --- |

(143)

Trend kaže, da industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom zaradi tehničnih omejitev pri ponovnem zagonu mirujočih zmogljivosti po odpravi omejitev, povezanih s pandemijo COVID-19, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 140, ni mogla v celoti izkoristiti povečanja povpraševanja. Tržni delež industrije Unije se je tako ob koncu obravnavanega obdobja zmanjšal na 45,3 %, tj. za 5 odstotnih točk v primerjavi z začetkom obdobja. Od teh 5 odstotnih točk tržnega deleža je 1,2 odstotne točke prevzel uvoz iz Kitajske, 3,8 odstotne točke pa uvoz iz drugih tretjih držav.

5.5.2.4   Zaposlenost in produktivnost

| (144) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 9


  Zaposlenost in produktivnost | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Število zaposlenih | 3 426 | 3 387 | 3 130 | 3 101 |
| Indeks | 100 | 99 | 91 | 91 |
| Produktivnost (v tonah/zaposlenega) | 190 | 183 | 161 | 192 |
| Indeks | 100 | 97 | 85 | 101 |
| Vir: podatki, ki jih je predložil vložnik. |

(144)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 9

Preglednica 9

Zaposlenost in produktivnost

Zaposlenost in produktivnost

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Število zaposlenih

3 426

3 387

3 130

3 101

Indeks

Indeks

100

100

99

99

91

91

91

91

Produktivnost (v tonah/zaposlenega)

190

183

161

192

Indeks

Indeks

100

100

97

97

85

85

101

101

Vir: podatki, ki jih je predložil vložnik.

Vir

| (145) | Zaposlenost se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 9 %. Produktivnost se je gibala v skladu s spremembami v proizvodnji in zaposlenosti, in sicer se je med letoma 2018 in 2020 zmanjšala za 15 %, med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom pa povečala za 19 %. |
| --- | --- |

(145)

Zaposlenost se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 9 %. Produktivnost se je gibala v skladu s spremembami v proizvodnji in zaposlenosti, in sicer se je med letoma 2018 in 2020 zmanjšala za 15 %, med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom pa povečala za 19 %.

5.5.2.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje po preteklem dampingu

| (146) | Stopnja dampinga, ugotovljena v tej preiskavi, znaša od 50 % do 54 %, odvisno od obravnavane kategorije izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. Vpliv višine dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije so morda ublažili veljavni kombinirani protidampinški in izravnalni ukrepi, vendar industrija Unije še vedno ni mogla ohraniti svojega tržnega deleža, njene cene pa so ostale nizke, čeprav je verjetno, da so na to vplivali drugi dejavniki, kot je opisano v uvodnih izjavah 168 do 173. Mogoče je torej skleniti, da industrija Unije še ni okrevala po preteklem dampingu. |
| --- | --- |

(146)

Stopnja dampinga, ugotovljena v tej preiskavi, znaša od 50 % do 54 %, odvisno od obravnavane kategorije izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. Vpliv višine dejanskih stopenj dampinga na industrijo Unije so morda ublažili veljavni kombinirani protidampinški in izravnalni ukrepi, vendar industrija Unije še vedno ni mogla ohraniti svojega tržnega deleža, njene cene pa so ostale nizke, čeprav je verjetno, da so na to vplivali drugi dejavniki, kot je opisano v uvodnih izjavah 168 do 173. Mogoče je torej skleniti, da industrija Unije še ni okrevala po preteklem dampingu.

5.5.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

5.5.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo nanje

| (147) | Tehtana povprečna prodajna cena na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:

  Preglednica 10


  Prodajne cene in stroški proizvodnje v Uniji (v EUR/tono) | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu | 1 090 | 1 057 | 1 009 | 1 092 |
| Indeks | 100 | 97 | 93 | 100 |
| Proizvodni stroški na enoto | 1 045 | 1 063 | 1 217 | 1 181 |
| Indeks | 100 | 102 | 116 | 113 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(147)

Tehtana povprečna prodajna cena na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke v Uniji se je v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:

Preglednica 10

Preglednica 10

Prodajne cene in stroški proizvodnje v Uniji (v EUR/tono)

Prodajne cene in stroški proizvodnje v Uniji (v EUR/tono)

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji na celotnem trgu

1 090

1 057

1 009

1 092

Indeks

Indeks

100

100

97

97

93

93

100

100

Proizvodni stroški na enoto

1 045

1 063

1 217

1 181

Indeks

Indeks

100

100

102

102

116

116

113

113

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (148) | Tehtana povprečna prodajna cena na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke je v obravnavanem obdobju ostala na podobni ravni in je bila v obdobju 2019–2021 nižja od proizvodnih stroškov. Kot je bilo ugotovljeno v prejšnji preiskavi v zvezi z istim izdelkom (51), je bila nezmožnost proizvajalcev Unije, da bi zvišali svoje cene v celotnem obravnavanem obdobju, kar je enakovredno oviranju dviga cen, posledica tržnega vedenja kitajskih izvoznikov, pritiska na cene v letih pred obdobjem preiskave v zvezi s pregledom ter uvoza izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, ki so jih izvažali kitajski proizvajalci zunaj Kitajske, na primer iz Egipta, in katerih uvozne cene so bile bistveno nižje od prodajnih cen proizvajalcev Unije v celotnem obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(148)

Tehtana povprečna prodajna cena na enoto vzorčenih proizvajalcev Unije za nepovezane stranke je v obravnavanem obdobju ostala na podobni ravni in je bila v obdobju 2019–2021 nižja od proizvodnih stroškov. Kot je bilo ugotovljeno v prejšnji preiskavi v zvezi z istim izdelkom (51), je bila nezmožnost proizvajalcev Unije, da bi zvišali svoje cene v celotnem obravnavanem obdobju, kar je enakovredno oviranju dviga cen, posledica tržnega vedenja kitajskih izvoznikov, pritiska na cene v letih pred obdobjem preiskave v zvezi s pregledom ter uvoza izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, ki so jih izvažali kitajski proizvajalci zunaj Kitajske, na primer iz Egipta, in katerih uvozne cene so bile bistveno nižje od prodajnih cen proizvajalcev Unije v celotnem obravnavanem obdobju.

51

| (149) | V samem obdobju preiskave v zvezi s pregledom so Kitajci kljub temu, da so izdelke na trg Unije izvažali po cenah, ki so bile bistveno višje od cen industrije Unije, pridobili tržni delež, in sicer zaradi nenadnega povečanja povpraševanja po odpravi večine ukrepov, povezanih s pandemijo COVID-19, v Uniji in posledičnega povečanja obsega proizvodnje na različnih ravneh nadaljnjih uporabnikov izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. Za proizvodnjo in dopolnitev izčrpanih zalog so bili potrebni materiali na vseh ravneh. Poleg tega industrija Unije zaradi letnih/polletnih pogodb z uporabniki ni mogla v celoti izkoristiti navedenega izboljšanja tržnih razmer, medtem ko so kitajski proizvajalci izdelke iz brezkončnih steklenih vlaken dobavljali v pogojih promptnega trga. To je proizvajalcem Unije preprečilo, da bi svoje cene zvišali v skladu z naraščajočimi cenami izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken na trgu. Proizvajalci Unije so lahko svoje prodajne cene zvišali šele v četrtem četrtletju obdobja preiskave v zvezi s pregledom, pri čemer so se oprli na določbe o prilagoditvi iz pogodb, sklenjenih z uporabniki. |
| --- | --- |

(149)

V samem obdobju preiskave v zvezi s pregledom so Kitajci kljub temu, da so izdelke na trg Unije izvažali po cenah, ki so bile bistveno višje od cen industrije Unije, pridobili tržni delež, in sicer zaradi nenadnega povečanja povpraševanja po odpravi večine ukrepov, povezanih s pandemijo COVID-19, v Uniji in posledičnega povečanja obsega proizvodnje na različnih ravneh nadaljnjih uporabnikov izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. Za proizvodnjo in dopolnitev izčrpanih zalog so bili potrebni materiali na vseh ravneh. Poleg tega industrija Unije zaradi letnih/polletnih pogodb z uporabniki ni mogla v celoti izkoristiti navedenega izboljšanja tržnih razmer, medtem ko so kitajski proizvajalci izdelke iz brezkončnih steklenih vlaken dobavljali v pogojih promptnega trga. To je proizvajalcem Unije preprečilo, da bi svoje cene zvišali v skladu z naraščajočimi cenami izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken na trgu. Proizvajalci Unije so lahko svoje prodajne cene zvišali šele v četrtem četrtletju obdobja preiskave v zvezi s pregledom, pri čemer so se oprli na določbe o prilagoditvi iz pogodb, sklenjenih z uporabniki.

| (150) | Povprečni proizvodni stroški na enoto so se v obravnavanem obdobju zvišali za 13 %. Največje – 16-odstotno – zvišanje je bilo posledica začasnega mirovanja zmogljivosti zaradi omejitvenih ukrepov, povezanih s pandemijo COVID-19, v industriji uporabnikov v letu 2020 (ta industrija je zaradi velikega deleža fiksnih stroškov zelo občutljiva na nihanja obsega proizvodnje). V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so bili povprečni stroški kljub temu, da se je začela izkoriščenost zmogljivosti proizvodnih obratov vračati na optimalne ravni, višji kot v letih 2018 in 2019, in sicer zaradi izrazitega zvišanja cen energije in nekaterih surovin (zlasti puš iz rodija in platine (52)). |
| --- | --- |

(150)

Povprečni proizvodni stroški na enoto so se v obravnavanem obdobju zvišali za 13 %. Največje – 16-odstotno – zvišanje je bilo posledica začasnega mirovanja zmogljivosti zaradi omejitvenih ukrepov, povezanih s pandemijo COVID-19, v industriji uporabnikov v letu 2020 (ta industrija je zaradi velikega deleža fiksnih stroškov zelo občutljiva na nihanja obsega proizvodnje). V obdobju preiskave v zvezi s pregledom so bili povprečni stroški kljub temu, da se je začela izkoriščenost zmogljivosti proizvodnih obratov vračati na optimalne ravni, višji kot v letih 2018 in 2019, in sicer zaradi izrazitega zvišanja cen energije in nekaterih surovin (zlasti puš iz rodija in platine (52)).

52

5.5.3.2   Stroški dela

| (151) | Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 11


  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR) | 57 703 | 58 366 | 58 311 | 62 186 |
| Indeks | 100 | 101 | 101 | 108 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(151)

Povprečni stroški dela vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 11

Preglednica 11

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)

57 703

58 366

58 311

62 186

Indeks

Indeks

100

100

101

101

101

101

108

108

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (152) | Povprečni stroški dela so se v obravnavanem obdobju zvišali za 8 %. |
| --- | --- |

(152)

Povprečni stroški dela so se v obravnavanem obdobju zvišali za 8 %.

5.5.3.3   Zaloge

| (153) | Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

  Preglednica 12


  Zaloge | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v tonah) | 86 975 | 86 773 | 42 269 | 46 957 |
| Indeks | 100 | 100 | 49 | 54 |
| Končne zaloge kot delež proizvodnje | 19  % | 19  % | 11  % | 10  % |
| Indeks | 100 | 101 | 61 | 55 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(153)

Ravni zalog vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:

Preglednica 12

Preglednica 12

Zaloge

Zaloge

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Končne zaloge (v tonah)

86 975

86 773

42 269

46 957

Indeks

Indeks

100

100

100

100

49

49

54

54

Končne zaloge kot delež proizvodnje

19  %

19  %

11  %

10  %

Indeks

Indeks

100

100

101

101

61

61

55

55

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (154) | Zaloge so bile v letih 2018 in 2019 na običajnih ravneh, leta 2020 pa so se prepolovile in tako nizke ostale tudi v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Industrija Unije je morala zaradi vladnih omejitvenih ukrepov prodati znatne količine zalog, proizvodnja pa je bila v letu 2020 še vedno onemogočena zaradi omejitev, povezanih s pandemijo COVID-19. Povečanje povpraševanja v letu 2021, pomanjkanje na svetovni ravni in prekinitve v dobavnih verigah so družbam preprečili, da bi v obdobju preiskave v zvezi s pregledom obnovile zaloge in jih povečale na običajno raven. Običajne ravni torej ni bilo mogoče vzpostaviti, zaloge pa so predstavljale le 10 % proizvodnje, kar je skoraj polovico manj kot na začetku obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(154)

Zaloge so bile v letih 2018 in 2019 na običajnih ravneh, leta 2020 pa so se prepolovile in tako nizke ostale tudi v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Industrija Unije je morala zaradi vladnih omejitvenih ukrepov prodati znatne količine zalog, proizvodnja pa je bila v letu 2020 še vedno onemogočena zaradi omejitev, povezanih s pandemijo COVID-19. Povečanje povpraševanja v letu 2021, pomanjkanje na svetovni ravni in prekinitve v dobavnih verigah so družbam preprečili, da bi v obdobju preiskave v zvezi s pregledom obnovile zaloge in jih povečale na običajno raven. Običajne ravni torej ni bilo mogoče vzpostaviti, zaloge pa so predstavljale le 10 % proizvodnje, kar je skoraj polovico manj kot na začetku obravnavanega obdobja.

| (155) | En vzorčeni proizvajalec Unije je v prejetem končnem razkritju opazil administrativno napako v ravni svojih zalog. Podatki o zalogah so bili popravljeni. Splošni trend zalog se ni spremenil. |
| --- | --- |

(155)

En vzorčeni proizvajalec Unije je v prejetem končnem razkritju opazil administrativno napako v ravni svojih zalog. Podatki o zalogah so bili popravljeni. Splošni trend zalog se ni spremenil.

5.5.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (156) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

  Preglednica 13


  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2018 | 2019 | 2020 | Obdobje preiskave v zvezi s pregledom |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodkov od prodaje) | 6,2  % | 2,1  % | –17,6  % | –3,6  % |
| Indeks | 100 | 34 | – 285 | –59 |
| Denarni tok (v EUR) | 52 145 718 | 48 763 953 | 7 446 265 | 21 969 516 |
| Indeks | 100 | 94 | 14 | 42 |
| Naložbe (v EUR) | 52 191 829 | 29 187 167 | 34 071 488 | 30 676 390 |
| Indeks | 100 | 56 | 65 | 59 |
| Donosnost naložb | 10,0  % | 6,2  % | –16,3  % | –3,1  % |
| Indeks | 100 | 62 | – 163 | –31 |
| Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije. |

(156)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb vzorčenih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:

Preglednica 13

Preglednica 13

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2018

2019

2020

Obdobje preiskave v zvezi s pregledom

Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodkov od prodaje)

6,2  %

2,1  %

–17,6  %

–3,6  %

Indeks

Indeks

100

100

34

34

– 285

– 285

–59

–59

Denarni tok (v EUR)

52 145 718

48 763 953

7 446 265

21 969 516

Indeks

Indeks

100

100

94

94

14

14

42

42

Naložbe (v EUR)

52 191 829

29 187 167

34 071 488

30 676 390

Indeks

Indeks

100

100

56

56

65

65

59

59

Donosnost naložb

10,0  %

6,2  %

–16,3  %

–3,1  %

Indeks

Indeks

100

100

62

62

– 163

– 163

–31

–31

Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki vzorčenih proizvajalcev Unije.

Vir

| (157) | Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. |
| --- | --- |

(157)

Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje.

| (158) | Zaradi višanja povprečnih stroškov in nezmožnosti zvišanja povprečne cene je Unija v zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja zabeležila izgube. Med letoma 2018 in 2019 se je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije s 6,2 % zmanjšala na 2,1 %, leta 2020 pa je sledil znaten padec na –17,6 %. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je industrija Unije še vedno ustvarjala izgubo (–3,6 %), ki pa je bila manjša kot leto prej. |
| --- | --- |

(158)

Zaradi višanja povprečnih stroškov in nezmožnosti zvišanja povprečne cene je Unija v zadnjih dveh letih obravnavanega obdobja zabeležila izgube. Med letoma 2018 in 2019 se je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije s 6,2 % zmanjšala na 2,1 %, leta 2020 pa je sledil znaten padec na –17,6 %. V obdobju preiskave v zvezi s pregledom je industrija Unije še vedno ustvarjala izgubo (–3,6 %), ki pa je bila manjša kot leto prej.

| (159) | Neto denarni tok pomeni sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Neto denarni tok se je gibal podobno kot dobičkonosnost. Med letoma 2018 in 2019 se je denarni tok z 52 milijonov EUR zmanjšal na 29 milijonov EUR, leta 2020 padel na 0,5 milijona EUR ter se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečal na približno 31 milijonov EUR. Denarni tok se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšal za več kot polovico. |
| --- | --- |

(159)

Neto denarni tok pomeni sposobnost proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Neto denarni tok se je gibal podobno kot dobičkonosnost. Med letoma 2018 in 2019 se je denarni tok z 52 milijonov EUR zmanjšal na 29 milijonov EUR, leta 2020 padel na 0,5 milijona EUR ter se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečal na približno 31 milijonov EUR. Denarni tok se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšal za več kot polovico.

| (160) | En vzorčeni proizvajalec Unije je v prejetem končnem razkritju opazil administrativno napako v ravni svojega denarnega toka. Podatki o denarnem toku so bili popravljeni. Med letoma 2018 in 2019 se je denarni tok z 52 milijonov EUR zmanjšal na 48,7 milijonov EUR, leta 2020 padel na 7,4 milijona EUR ter se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečal na približno 21 milijonov EUR. Denarni tok se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšal za več kot polovico, pri čemer se trend ni spremenil. |
| --- | --- |

(160)

En vzorčeni proizvajalec Unije je v prejetem končnem razkritju opazil administrativno napako v ravni svojega denarnega toka. Podatki o denarnem toku so bili popravljeni. Med letoma 2018 in 2019 se je denarni tok z 52 milijonov EUR zmanjšal na 48,7 milijonov EUR, leta 2020 padel na 7,4 milijona EUR ter se v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečal na približno 21 milijonov EUR. Denarni tok se je v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšal za več kot polovico, pri čemer se trend ni spremenil.

| (161) | Industrija Unije potrebuje znatne in dolgoročne naložbe, da lahko redno obnavlja peči in še naprej deluje. Vendar so se zaradi slabega neto denarnega toka naložbe med letoma 2018 in 2019 z 52 milijonov EUR zmanjšale na 29 milijonov EUR ter se v naslednjih letih povečale nad 30 milijonov EUR. Na splošno so se naložbe v obravnavanem obdobju zmanjšale za 41 %. |
| --- | --- |

(161)

Industrija Unije potrebuje znatne in dolgoročne naložbe, da lahko redno obnavlja peči in še naprej deluje. Vendar so se zaradi slabega neto denarnega toka naložbe med letoma 2018 in 2019 z 52 milijonov EUR zmanjšale na 29 milijonov EUR ter se v naslednjih letih povečale nad 30 milijonov EUR. Na splošno so se naložbe v obravnavanem obdobju zmanjšale za 41 %.

| (162) | Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb se je med letoma 2018 in 2019 z 10 % znižala na 6,2 % ter se v letu 2020 še dodatno znižala na –16,3 %. V obravnavanem obdobju se je na splošno poslabšala in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala –3,1 %. |
| --- | --- |

(162)

Donosnost naložb je dobiček v odstotkih neto knjigovodske vrednosti naložb. Donosnost naložb se je med letoma 2018 in 2019 z 10 % znižala na 6,2 % ter se v letu 2020 še dodatno znižala na –16,3 %. V obravnavanem obdobju se je na splošno poslabšala in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašala –3,1 %.

5.6   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (163) | Dobiček industrije Unije je bil v obravnavanem obdobju močno prizadet, saj je leta 2018 znašal 6,2 %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je zmanjšal na –3,6 %. Nedobičkonosnost kaže na posebej negotov položaj industrije Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(163)

Dobiček industrije Unije je bil v obravnavanem obdobju močno prizadet, saj je leta 2018 znašal 6,2 %, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa se je zmanjšal na –3,6 %. Nedobičkonosnost kaže na posebej negotov položaj industrije Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (164) | Zaradi zmanjševanja prodanih količin in nižanja cen so se poslabšali vsi kazalniki uspešnosti. Hkrati je industrija Unije izgubila del svojega tržnega deleža, kar je negativno vplivalo na dobičkonosnost. Poleg nastalih izgub sta se zmanjšali tudi zaposlenost in izkoriščenost zmogljivosti. Običajnih ravni zalog ni bilo mogoče vzpostaviti. Denarni tok se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v primerjavi z letom 2018 zmanjšal za 62 %. Donosnost naložb, ki je leta 2018 znašala 10 %, se je zmanjšala na –3,1 %. |
| --- | --- |

(164)

Zaradi zmanjševanja prodanih količin in nižanja cen so se poslabšali vsi kazalniki uspešnosti. Hkrati je industrija Unije izgubila del svojega tržnega deleža, kar je negativno vplivalo na dobičkonosnost. Poleg nastalih izgub sta se zmanjšali tudi zaposlenost in izkoriščenost zmogljivosti. Običajnih ravni zalog ni bilo mogoče vzpostaviti. Denarni tok se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v primerjavi z letom 2018 zmanjšal za 62 %. Donosnost naložb, ki je leta 2018 znašala 10 %, se je zmanjšala na –3,1 %.

| (165) | Zmanjševanje obsega proizvodnje je na industrijo močno vplivalo ter se v letih 2020 in 2021 odrazilo v izgubah zaradi visokih fiksnih stroškov in nezmožnosti prilagodljivega zmanjševanja proizvodnje, saj je treba v tem posebnem proizvodnem postopku peči izkoristiti v celoti. |
| --- | --- |

(165)

Zmanjševanje obsega proizvodnje je na industrijo močno vplivalo ter se v letih 2020 in 2021 odrazilo v izgubah zaradi visokih fiksnih stroškov in nezmožnosti prilagodljivega zmanjševanja proizvodnje, saj je treba v tem posebnem proizvodnem postopku peči izkoristiti v celoti.

| (166) | Tudi v takih neugodnih okoliščinah so bile potrebne nenehne naložbe, predvsem za zamenjavo peči s strogo omejeno življenjsko dobo. To je ustvarilo dodaten finančni pritisk na proizvajalce. |
| --- | --- |

(166)

Tudi v takih neugodnih okoliščinah so bile potrebne nenehne naložbe, predvsem za zamenjavo peči s strogo omejeno življenjsko dobo. To je ustvarilo dodaten finančni pritisk na proizvajalce.

| (167) | Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej trpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(167)

Komisija je ob upoštevanju navedenega sklenila, da je industrija Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej trpela znatno škodo v smislu člena 3 osnovne uredbe.

6.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

| (168) | Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe preučila, ali je dampinški uvoz iz Kitajske povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je preučila tudi, ali bi bila lahko škoda za industrijo Unije istočasno tudi posledica drugih znanih dejavnikov. |
| --- | --- |

(168)

Komisija je v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe preučila, ali je dampinški uvoz iz Kitajske povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 3(7) osnovne uredbe je preučila tudi, ali bi bila lahko škoda za industrijo Unije istočasno tudi posledica drugih znanih dejavnikov.

| (169) | V letih pred obdobjem preiskave v zvezi s pregledom je stalna prisotnost kitajskega uvoza, ki je ustvarjal pritisk na cene na trgu EU, očitno prispevala k škodi za industrijo Unije. Vendar je Komisija ob upoštevanju neškodljivih kitajskih uvoznih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ki so bile precej višje od prodajnih cen in proizvodnih stroškov industrije Unije ter zato niso ustvarjale pritiska na industrijo Unije, analizirala, ali so škodo poleg dampinškega uvoza iz Kitajske povzročili tudi drugi dejavniki. Ti dejavniki so bili: uvoz iz Egipta, ki je potekal v okviru povečanja kitajske proizvodne zmogljivosti, zvišanje proizvodnih stroškov v Uniji in pogoji iz pogodb, sklenjenih z uporabniki. |
| --- | --- |

(169)

V letih pred obdobjem preiskave v zvezi s pregledom je stalna prisotnost kitajskega uvoza, ki je ustvarjal pritisk na cene na trgu EU, očitno prispevala k škodi za industrijo Unije. Vendar je Komisija ob upoštevanju neškodljivih kitajskih uvoznih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ki so bile precej višje od prodajnih cen in proizvodnih stroškov industrije Unije ter zato niso ustvarjale pritiska na industrijo Unije, analizirala, ali so škodo poleg dampinškega uvoza iz Kitajske povzročili tudi drugi dejavniki. Ti dejavniki so bili: uvoz iz Egipta, ki je potekal v okviru povečanja kitajske proizvodne zmogljivosti, zvišanje proizvodnih stroškov v Uniji in pogoji iz pogodb, sklenjenih z uporabniki.

| (170) | Kitajski proizvajalci izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, ki se nahajajo zunaj Kitajske, natančneje v Egiptu, so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še vedno imeli 12,7-odstotni tržni delež, njihove uvozne cene pa so bile precej nižje od cen, ugotovljenih v zvezi z drugimi državami, pa tudi cen industrije Unije. Tako je pritisk na cene, ki so ga izvajali kitajski proizvajalci izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken zunaj Kitajske, obstajal v celotnem obravnavanem obdobju. Ta sklep je v skladu s sklepom iz prejšnje preiskave v zvezi z istim izdelkom (53). |
| --- | --- |

(170)

Kitajski proizvajalci izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken, ki se nahajajo zunaj Kitajske, natančneje v Egiptu, so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom še vedno imeli 12,7-odstotni tržni delež, njihove uvozne cene pa so bile precej nižje od cen, ugotovljenih v zvezi z drugimi državami, pa tudi cen industrije Unije. Tako je pritisk na cene, ki so ga izvajali kitajski proizvajalci izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken zunaj Kitajske, obstajal v celotnem obravnavanem obdobju. Ta sklep je v skladu s sklepom iz prejšnje preiskave v zvezi z istim izdelkom (53).

53

| (171) | Poleg tega je, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 149, v drugi polovici obravnavanega obdobja (v letu 2020 in obdobju preiskave v zvezi s pregledom) svetovno pomanjkanje, ki je bilo posledica vladnih ukrepov v zvezi s pandemijo COVID-19, industriji Unije omogočilo začetek okrevanja v smislu prodaje, pri čemer pa se je morala industrija Unije obenem soočiti z višjimi proizvodnimi stroški, kot so fiksni stroški, ki so se zvišali zaradi začasnega mirovanja zmogljivosti, uvedenega v uporabniških industrijah zaradi omejitvenih ukrepov v zvezi s pandemijo COVID-19, ter stroški energije in nekaterih surovin. Industrija Unije poleg tega zaradi časa, potrebnega za ponovni zagon mirujočih zmogljivosti, ni mogla takoj bistveno povečati obsega proizvodnje. Uporabniki v EU so bili torej začasno prisiljeni kupovati uvoženo blago iz Kitajske po veliko višjih cenah, zaradi česar se je kitajski tržni delež v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečal za 6,5 %. |
| --- | --- |

(171)

Poleg tega je, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 149, v drugi polovici obravnavanega obdobja (v letu 2020 in obdobju preiskave v zvezi s pregledom) svetovno pomanjkanje, ki je bilo posledica vladnih ukrepov v zvezi s pandemijo COVID-19, industriji Unije omogočilo začetek okrevanja v smislu prodaje, pri čemer pa se je morala industrija Unije obenem soočiti z višjimi proizvodnimi stroški, kot so fiksni stroški, ki so se zvišali zaradi začasnega mirovanja zmogljivosti, uvedenega v uporabniških industrijah zaradi omejitvenih ukrepov v zvezi s pandemijo COVID-19, ter stroški energije in nekaterih surovin. Industrija Unije poleg tega zaradi časa, potrebnega za ponovni zagon mirujočih zmogljivosti, ni mogla takoj bistveno povečati obsega proizvodnje. Uporabniki v EU so bili torej začasno prisiljeni kupovati uvoženo blago iz Kitajske po veliko višjih cenah, zaradi česar se je kitajski tržni delež v obdobju preiskave v zvezi s pregledom povečal za 6,5 %.

| (172) | Poleg tega je imela industrija Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 150, z uporabniki sklenjene dolgoročne pogodbe, zato ni mogla takoj zvišati svojih prodajnih cen, da bi izkoristila izboljšanje tržnih razmer in odsotnost škodljivih kitajskih cen. Po drugi strani so imeli kitajski proizvajalci izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken možnost dobave v skladu s pogoji promptnega trga in so zato svoje cene zvišali v skladu s tržnimi ravnmi. Vsi kazalniki finančne uspešnosti industrije Unije so bili v obdobju preiskave v zvezi s pregledom posledično negativni. |
| --- | --- |

(172)

Poleg tega je imela industrija Unije, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 150, z uporabniki sklenjene dolgoročne pogodbe, zato ni mogla takoj zvišati svojih prodajnih cen, da bi izkoristila izboljšanje tržnih razmer in odsotnost škodljivih kitajskih cen. Po drugi strani so imeli kitajski proizvajalci izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken možnost dobave v skladu s pogoji promptnega trga in so zato svoje cene zvišali v skladu s tržnimi ravnmi. Vsi kazalniki finančne uspešnosti industrije Unije so bili v obdobju preiskave v zvezi s pregledom posledično negativni.

| (173) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da škode, ki jo je industrija Unije utrpela v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ni mogoče pripisati dampinškemu uvozu iz Kitajske, temveč drugim dejavnikom, obravnavanim posamično ali skupaj, kar je omililo vzročno zvezo med kitajskim uvozom in škodo, ki jo je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(173)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da škode, ki jo je industrija Unije utrpela v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ni mogoče pripisati dampinškemu uvozu iz Kitajske, temveč drugim dejavnikom, obravnavanim posamično ali skupaj, kar je omililo vzročno zvezo med kitajskim uvozom in škodo, ki jo je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom utrpela industrija Unije.

| (174) | Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe tudi ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz iz Kitajske. |
| --- | --- |

(174)

Komisija je v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe tudi ocenila, ali v primeru izteka ukrepov obstaja verjetnost ponovitve škode, ki jo je povzročil dampinški uvoz iz Kitajske.

7.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE ZARADI DAMPINŠKEGA UVOZA IZ KITAJSKE

VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE ZARADI DAMPINŠKEGA UVOZA IZ KITAJSKE

| (175) | Komisija je za oceno verjetnosti ponovitve škode zaradi dampinškega uvoza iz Kitajske preučila naslednje dejavnike: (a) verjetne ravni cen uvoza iz Kitajske brez protidampinških ukrepov, (b) privlačnost trga Unije ter (c) proizvodno in prosto zmogljivost na Kitajskem. |
| --- | --- |

(175)

Komisija je za oceno verjetnosti ponovitve škode zaradi dampinškega uvoza iz Kitajske preučila naslednje dejavnike: (a) verjetne ravni cen uvoza iz Kitajske brez protidampinških ukrepov, (b) privlačnost trga Unije ter (c) proizvodno in prosto zmogljivost na Kitajskem.

7.1.1   Verjetne ravni cen uvoza iz Kitajske brez protidampinških ukrepov

Verjetne ravni cen uvoza iz Kitajske brez protidampinških ukrepov

| (176) | Preiskava je pokazala, da so se cene kitajskega dampinškega uvoza, sporočene na ravni CIF, v zadnjem letu obravnavanega obdobja, tj. med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom, znatno zvišale (za 46 %). Vendar je bilo to zvišanje predvsem posledica izjemnega zvišanja stroškov prevoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Ocenjena kitajska cena na ravni franko tovarna se je med letoma 2020 in 2021 namreč zvišala le za 5 % in znašala približno 907 EUR na tono, kar je precej pod povprečno ceno franko tovarna proizvajalcev Unije (1 092 EUR na tono). Če bi stroški prevoza med letoma 2020 in 2021 ostali nespremenjeni, bi kitajski uvoz brez dajatev nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 21,1 %, njegova cena pa bi ostala nižja od proizvodnih stroškov industrije Unije, podobno kot v letih pred obdobjem preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(176)

Preiskava je pokazala, da so se cene kitajskega dampinškega uvoza, sporočene na ravni CIF, v zadnjem letu obravnavanega obdobja, tj. med letom 2020 in obdobjem preiskave v zvezi s pregledom, znatno zvišale (za 46 %). Vendar je bilo to zvišanje predvsem posledica izjemnega zvišanja stroškov prevoza v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Ocenjena kitajska cena na ravni franko tovarna se je med letoma 2020 in 2021 namreč zvišala le za 5 % in znašala približno 907 EUR na tono, kar je precej pod povprečno ceno franko tovarna proizvajalcev Unije (1 092 EUR na tono). Če bi stroški prevoza med letoma 2020 in 2021 ostali nespremenjeni, bi kitajski uvoz brez dajatev nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 21,1 %, njegova cena pa bi ostala nižja od proizvodnih stroškov industrije Unije, podobno kot v letih pred obdobjem preiskave v zvezi s pregledom.

| (177) | Poleg tega je bilo zvišanje stroškov prevoza izjemno in začasno, saj so bili ti stroški leta 2021 sedemkrat višji kot leta 2020, novembra 2022 pa so se ponovno znižali na raven iz leta 2020 (54). Posledično se je novembra 2022 znižala tudi kitajska uvozna cena, na začetku leta 2023 pa je bila kitajska uvozna cena na ravni CIF spet na ravni cene industrije Unije iz obdobja preiskave v zvezi s pregledom, tj. 1 093 EUR/tono. Dejansko so kitajske uvozne cene na začetku leta 2023 ponovno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, veljavne po obdobju preiskave v zvezi pregledom, in sicer za 14,9 %, in bile precej nižje od proizvodnih stroškov industrije Unije iz obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v povprečju 1 181 EUR/tono leta 2022) in obdobja po obdobju preiskave v zvezi s pregledom (v povprečju 1 445 EUR/tono leta 2022) (55). |
| --- | --- |

(177)

Poleg tega je bilo zvišanje stroškov prevoza izjemno in začasno, saj so bili ti stroški leta 2021 sedemkrat višji kot leta 2020, novembra 2022 pa so se ponovno znižali na raven iz leta 2020 (54). Posledično se je novembra 2022 znižala tudi kitajska uvozna cena, na začetku leta 2023 pa je bila kitajska uvozna cena na ravni CIF spet na ravni cene industrije Unije iz obdobja preiskave v zvezi s pregledom, tj. 1 093 EUR/tono. Dejansko so kitajske uvozne cene na začetku leta 2023 ponovno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije, veljavne po obdobju preiskave v zvezi pregledom, in sicer za 14,9 %, in bile precej nižje od proizvodnih stroškov industrije Unije iz obdobja preiskave v zvezi s pregledom (v povprečju 1 181 EUR/tono leta 2022) in obdobja po obdobju preiskave v zvezi s pregledom (v povprečju 1 445 EUR/tono leta 2022) (55).

54

55

| (178) | Na podlagi navedene analize je Komisija sklenila, da so se kitajske uvozne cene na ravni CIF začasno zvišale zaradi višjih stroškov prevoza, ko pa so se ti stroški novembra 2022 vrnili na prvotno raven, so se uvozne cene začele vračati na raven iz obdobja pred obdobjem preiskave v zvezi s pregledom, kar je pomenilo znatno nelojalno nižanje prodajnih cen in oviranje dviga cen industrije Unije. Glede na izjemno in začasno zvišanje kitajskih uvoznih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in njihovo gibanje po obdobju preiskave v zvezi s pregledom je verjetno, da bi brez protidampinških ukrepov ravni cen dampinškega uvoza iz Kitajske nelojalno nižale prodajne cene in ovirale dvig cen industrije Unije. |
| --- | --- |

(178)

Na podlagi navedene analize je Komisija sklenila, da so se kitajske uvozne cene na ravni CIF začasno zvišale zaradi višjih stroškov prevoza, ko pa so se ti stroški novembra 2022 vrnili na prvotno raven, so se uvozne cene začele vračati na raven iz obdobja pred obdobjem preiskave v zvezi s pregledom, kar je pomenilo znatno nelojalno nižanje prodajnih cen in oviranje dviga cen industrije Unije. Glede na izjemno in začasno zvišanje kitajskih uvoznih cen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom in njihovo gibanje po obdobju preiskave v zvezi s pregledom je verjetno, da bi brez protidampinških ukrepov ravni cen dampinškega uvoza iz Kitajske nelojalno nižale prodajne cene in ovirale dvig cen industrije Unije.

7.1.2   Privlačnost trga Unije

Privlačnost trga Unije

| (179) | Trg Unije je privlačen v smislu svoje velikosti in cen, ob upoštevanju ravni potrošnje Unije in cen v Uniji, ki so višje od cen na drugih glavnih namembnih trgih za kitajski izvoz. Statistični podatki o izvozu iz podatkovne zbirke Global Trade Atlas (56) so pokazali, da so bile cene kitajskega izvoza v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v povprečju za 26 % višje od cen kitajskega izvoza na tri druge najpomembnejše izvozne trge (Združene države, Južno Korejo in Indijo). Zato je trg Unije donosnejši od drugih trgov tretjih držav. Trg Unije je bil že v obdobju preiskave v zvezi s pregledom drugi največji namembni trg za izvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken iz Kitajske. Poleg tega je Kitajska za Malezijo in Egiptom tretja največja izvoznica izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v Unijo. |
| --- | --- |

(179)

Trg Unije je privlačen v smislu svoje velikosti in cen, ob upoštevanju ravni potrošnje Unije in cen v Uniji, ki so višje od cen na drugih glavnih namembnih trgih za kitajski izvoz. Statistični podatki o izvozu iz podatkovne zbirke Global Trade Atlas (56) so pokazali, da so bile cene kitajskega izvoza v Unijo v obdobju preiskave v zvezi s pregledom v povprečju za 26 % višje od cen kitajskega izvoza na tri druge najpomembnejše izvozne trge (Združene države, Južno Korejo in Indijo). Zato je trg Unije donosnejši od drugih trgov tretjih držav. Trg Unije je bil že v obdobju preiskave v zvezi s pregledom drugi največji namembni trg za izvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken iz Kitajske. Poleg tega je Kitajska za Malezijo in Egiptom tretja največja izvoznica izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v Unijo.

56

| (180) | Poleg tega je preučitev podatkov iz obdobja po obdobju preiskave v zvezi s pregledom pokazala, da se je obseg uvoza iz Kitajske močno povečal, saj je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal približno 61 000 ton, leta 2022 pa več kot 91 000 ton (50-odstotno povečanje), kar je jasno ponazorilo privlačnost trga Unije za kitajske proizvajalce izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken. |
| --- | --- |

(180)

Poleg tega je preučitev podatkov iz obdobja po obdobju preiskave v zvezi s pregledom pokazala, da se je obseg uvoza iz Kitajske močno povečal, saj je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom znašal približno 61 000 ton, leta 2022 pa več kot 91 000 ton (50-odstotno povečanje), kar je jasno ponazorilo privlačnost trga Unije za kitajske proizvajalce izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken.

| (181) | Privlačnost trga Unije za kitajske proizvajalce izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken potrjuje tudi dejstvo, da sta družba CPIC in skupina CNBM Group (glavni kitajski proizvajalki izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken) zagotovili znatne naložbe, da bi kmalu po uvedbi protisubvencijskih in protidampinških ukrepov proti Kitajski decembra 2014 na evropski trg začeli izvažati večje količine izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken iz obratov v Bahrajna in Egipta. Kot je bilo potrjeno v prejšnji preiskavi v zvezi z istim izdelkom (57), je skupina CNBM Group odprla obrat v Egiptu z izrecnim namenom prodaje izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken na trgu Unije in izognitve veljavnim dajatvam za uvoz iz Kitajske. |
| --- | --- |

(181)

Privlačnost trga Unije za kitajske proizvajalce izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken potrjuje tudi dejstvo, da sta družba CPIC in skupina CNBM Group (glavni kitajski proizvajalki izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken) zagotovili znatne naložbe, da bi kmalu po uvedbi protisubvencijskih in protidampinških ukrepov proti Kitajski decembra 2014 na evropski trg začeli izvažati večje količine izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken iz obratov v Bahrajna in Egipta. Kot je bilo potrjeno v prejšnji preiskavi v zvezi z istim izdelkom (57), je skupina CNBM Group odprla obrat v Egiptu z izrecnim namenom prodaje izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken na trgu Unije in izognitve veljavnim dajatvam za uvoz iz Kitajske.

57

| (182) | Glede na privlačnost trga Unije v smislu velikosti trga, preteklih trgovinskih tokov in razvoja teh trgovinskih tokov po obdobju preiskave v zvezi s pregledom je verjetno, da bi se v primeru izteka protidampinških ukrepov znatne količine, ki se trenutno prodajajo na drugih trgih, preusmerile na trg Unije. |
| --- | --- |

(182)

Glede na privlačnost trga Unije v smislu velikosti trga, preteklih trgovinskih tokov in razvoja teh trgovinskih tokov po obdobju preiskave v zvezi s pregledom je verjetno, da bi se v primeru izteka protidampinških ukrepov znatne količine, ki se trenutno prodajajo na drugih trgih, preusmerile na trg Unije.

7.1.3   Proizvodna in prosta zmogljivosti na Kitajskem

Proizvodna in prosta zmogljivosti na Kitajskem

| (183) | Na podlagi informacij, ki jih je predložil vložnik, so presežne zmogljivosti na Kitajskem znašale vsaj 1,1 milijona ton, kar predstavlja več kot 100 % potrošnje Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kljub strukturnim presežnim zmogljivostim na kitajskem domačem trgu so proizvajalci po obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej povečevali obstoječe zmogljivosti oziroma napovedali vzpostavitev novih zmogljivosti. V primeru uresničitve napovedi glede povečanja zmogljivosti bi kitajske presežne zmogljivosti znašale 2,6 milijona ton, kar bi bilo več kot dvakrat več od skupne potrošnje Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(183)

Na podlagi informacij, ki jih je predložil vložnik, so presežne zmogljivosti na Kitajskem znašale vsaj 1,1 milijona ton, kar predstavlja več kot 100 % potrošnje Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Kljub strukturnim presežnim zmogljivostim na kitajskem domačem trgu so proizvajalci po obdobju preiskave v zvezi s pregledom še naprej povečevali obstoječe zmogljivosti oziroma napovedali vzpostavitev novih zmogljivosti. V primeru uresničitve napovedi glede povečanja zmogljivosti bi kitajske presežne zmogljivosti znašale 2,6 milijona ton, kar bi bilo več kot dvakrat več od skupne potrošnje Unije v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (184) | Glede na zgoraj opisano privlačnost trga Unije je verjetno, da bi se obstoječe proste zmogljivosti iz Kitajske v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov usmerile na trg Unije. |
| --- | --- |

(184)

Glede na zgoraj opisano privlačnost trga Unije je verjetno, da bi se obstoječe proste zmogljivosti iz Kitajske v primeru razveljavitve protidampinških ukrepov usmerile na trg Unije.

7.2   Sklep o verjetnosti ponovitve škode zaradi dampinškega uvoza iz Kitajske

Sklep o verjetnosti ponovitve škode zaradi dampinškega uvoza iz Kitajske

| (185) | Upravičeno je mogoče pričakovati, da bi se v primeru izteka ukrepov obseg uvoza izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken po dampinških cenah iz Kitajske v Unijo zaradi privlačnosti trga Unije in ogromnih prostih zmogljivosti na Kitajskem znatno povečal, kar bi povzročilo nelojalno nižanje prodajnih cen in oviranje dviga cen industrije Unije. Kitajski izvoz v Unijo bi hitro pridobil še večji tržni delež, kar bi škodilo industriji Unije, ki bi se soočila s takojšnjim zmanjšanjem obsega prodaje in zvišanjem fiksnih stroškov na enoto. Zvišanje fiksnih stroškov in znižanje prodajnih cen bi imela takojšen negativen učinek na dobičkonosnost industrije Unije, ki je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ostala negativna. Posledično bi industrija Unije začela ustvarjati še večjo izgubo, njena sposobnost preživetja pa bi bila ogrožena. |
| --- | --- |

(185)

Upravičeno je mogoče pričakovati, da bi se v primeru izteka ukrepov obseg uvoza izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken po dampinških cenah iz Kitajske v Unijo zaradi privlačnosti trga Unije in ogromnih prostih zmogljivosti na Kitajskem znatno povečal, kar bi povzročilo nelojalno nižanje prodajnih cen in oviranje dviga cen industrije Unije. Kitajski izvoz v Unijo bi hitro pridobil še večji tržni delež, kar bi škodilo industriji Unije, ki bi se soočila s takojšnjim zmanjšanjem obsega prodaje in zvišanjem fiksnih stroškov na enoto. Zvišanje fiksnih stroškov in znižanje prodajnih cen bi imela takojšen negativen učinek na dobičkonosnost industrije Unije, ki je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom ostala negativna. Posledično bi industrija Unije začela ustvarjati še večjo izgubo, njena sposobnost preživetja pa bi bila ogrožena.

| (186) | Na podlagi tega se sklene, da bi brez ukrepov po vsej verjetnosti prišlo do znatnega povečanja obsega dampinškega uvoza po škodljivih cenah iz Kitajske, ki bi nelojalno znižal prodajne cene in oviral dvig cen industrije Unije ter tako povzročil znatno škodo in dodatno poslabšal že tako neugoden položaj industrije Unije, ugotovljen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(186)

Na podlagi tega se sklene, da bi brez ukrepov po vsej verjetnosti prišlo do znatnega povečanja obsega dampinškega uvoza po škodljivih cenah iz Kitajske, ki bi nelojalno znižal prodajne cene in oviral dvig cen industrije Unije ter tako povzročil znatno škodo in dodatno poslabšal že tako neugoden položaj industrije Unije, ugotovljen v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

8.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (187) | Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe preučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na preučitvi interesa vseh različnih akterjev, vključno z interesom industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov. |
| --- | --- |

(187)

Komisija je v skladu s členom 21 osnovne uredbe preučila, ali bi bila ohranitev obstoječih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na preučitvi interesa vseh različnih akterjev, vključno z interesom industrije Unije, uvoznikov in uporabnikov.

8.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (188) | Preiskava je pokazala, da je industrija Unije utrpela škodo in da bi se v primeru odprave ukrepov verjetno znatno povečal obseg dampinškega uvoza izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken iz Kitajske, ki bi močno nelojalno znižal prodajne cene in oviral dvig cen industrije Unije, s čimer bi se znatna škoda za industrijo Unije, ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, še povečala. |
| --- | --- |

(188)

Preiskava je pokazala, da je industrija Unije utrpela škodo in da bi se v primeru odprave ukrepov verjetno znatno povečal obseg dampinškega uvoza izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken iz Kitajske, ki bi močno nelojalno znižal prodajne cene in oviral dvig cen industrije Unije, s čimer bi se znatna škoda za industrijo Unije, ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, še povečala.

| (189) | Komisija je zato sklenila, da je ohranitev veljavnih ukrepov v interesu Unije. |
| --- | --- |

(189)

Komisija je zato sklenila, da je ohranitev veljavnih ukrepov v interesu Unije.

8.2   Interes nepovezanih uvoznikov

Interes nepovezanih uvoznikov

| (190) | Komisija je vse nepovezane uvoznike pozvala k sodelovanju v preiskavi. Kot zainteresirana stran se je prijavil samo en uvoznik, ki pa ni izpolnil vprašalnika. |
| --- | --- |

(190)

Komisija je vse nepovezane uvoznike pozvala k sodelovanju v preiskavi. Kot zainteresirana stran se je prijavil samo en uvoznik, ki pa ni izpolnil vprašalnika.

| (191) | Komisija je štela, da so izdelki iz brezkončnih steklenih vlaken večinoma standardizirani in da je mogoče zato vire dobave učinkovito zamenjati. |
| --- | --- |

(191)

Komisija je štela, da so izdelki iz brezkončnih steklenih vlaken večinoma standardizirani in da je mogoče zato vire dobave učinkovito zamenjati.

| (192) | Na podlagi navedenega in tudi glede na druge razpoložljive vire dobave, za katere ukrepi ne veljajo, je Komisija sklenila, da trenutno veljavni ukrepi nimajo znatnega negativnega vpliva na položaj uvoznikov in da nadaljevanje ukrepov ne bi čezmerno vplivalo nanje. |
| --- | --- |

(192)

Na podlagi navedenega in tudi glede na druge razpoložljive vire dobave, za katere ukrepi ne veljajo, je Komisija sklenila, da trenutno veljavni ukrepi nimajo znatnega negativnega vpliva na položaj uvoznikov in da nadaljevanje ukrepov ne bi čezmerno vplivalo nanje.

8.3   Interes uporabnikov

Interes uporabnikov

| (193) | Kot zainteresirane strani so se prijavili samo trije posamezni uporabniki in eno združenje uporabnikov (58), vprašalnika Komisije pa ni izpolnil nihče. |
| --- | --- |

(193)

Kot zainteresirane strani so se prijavili samo trije posamezni uporabniki in eno združenje uporabnikov (58), vprašalnika Komisije pa ni izpolnil nihče.

58

| (194) | Združenje uporabnikov je podprlo ukrepe in opozorilo, da so proizvajalci izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v Uniji gonilo raziskav, razvoja in inovacij (59). Brez njih bi se industrija tkanin na koncu proizvodne verige in inovacijske dejavnosti v tem sektorju ustavile. Poleg tega bi bila industrija tkanin v EU v primeru, da bi industrija Unije prenehala delovati, skoraj v celoti odvisna od rovingov, ki bi jih dobavljala kitajska podjetja v državni lasti, kar bi jo postavilo v zelo ranljiv položaj. To tveganje se je pokazalo že med pandemijo COVID-19, ko so kitajski dobavitelji rovingov zavrnili več proizvajalcev tkanin iz Unije, pri čemer so navedli, da tujim strankam ne bodo dobavljali rovingov do odprave pomanjkanja na domačem trgu. Zato je preživetje industrije tkanin na koncu proizvodne verige v Uniji odvisno tudi od sposobnosti preživetja industrije izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v Uniji. |
| --- | --- |

(194)

Združenje uporabnikov je podprlo ukrepe in opozorilo, da so proizvajalci izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v Uniji gonilo raziskav, razvoja in inovacij (59). Brez njih bi se industrija tkanin na koncu proizvodne verige in inovacijske dejavnosti v tem sektorju ustavile. Poleg tega bi bila industrija tkanin v EU v primeru, da bi industrija Unije prenehala delovati, skoraj v celoti odvisna od rovingov, ki bi jih dobavljala kitajska podjetja v državni lasti, kar bi jo postavilo v zelo ranljiv položaj. To tveganje se je pokazalo že med pandemijo COVID-19, ko so kitajski dobavitelji rovingov zavrnili več proizvajalcev tkanin iz Unije, pri čemer so navedli, da tujim strankam ne bodo dobavljali rovingov do odprave pomanjkanja na domačem trgu. Zato je preživetje industrije tkanin na koncu proizvodne verige v Uniji odvisno tudi od sposobnosti preživetja industrije izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken v Uniji.

59

| (195) | Ker se posamezni uporabniki niso odzvali, so najboljši razpoložljivi podatki, ki jih ima v zvezi s tem na voljo Komisija, sklepi, oblikovani v preteklih preiskavah, in sicer v okviru pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki je opisan v Izvedbeni uredbi (EU) 2017/724 in v katerem je bilo ugotovljeno, da podaljšanje ukrepov ne bi bistveno vplivalo na položaj uporabnikov, ter protisubvencijske preiskave, ki je opisana v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/379 in v kateri je bilo ugotovljeno, da glede na druge razpoložljive vire dobave, za katere ukrepi ne veljajo, in odsotnost dokazov o tem, da uporabniki ne bi mogli prevzeti dodatnih stroškov zaradi ukrepov, naloženih v zvezi z uvozom, negativni učinki na uporabnike niso jasno pokazali, da uporaba ukrepov ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(195)

Ker se posamezni uporabniki niso odzvali, so najboljši razpoložljivi podatki, ki jih ima v zvezi s tem na voljo Komisija, sklepi, oblikovani v preteklih preiskavah, in sicer v okviru pregleda zaradi izteka protidampinških ukrepov, ki je opisan v Izvedbeni uredbi (EU) 2017/724 in v katerem je bilo ugotovljeno, da podaljšanje ukrepov ne bi bistveno vplivalo na položaj uporabnikov, ter protisubvencijske preiskave, ki je opisana v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2020/379 in v kateri je bilo ugotovljeno, da glede na druge razpoložljive vire dobave, za katere ukrepi ne veljajo, in odsotnost dokazov o tem, da uporabniki ne bi mogli prevzeti dodatnih stroškov zaradi ukrepov, naloženih v zvezi z uvozom, negativni učinki na uporabnike niso jasno pokazali, da uporaba ukrepov ni v interesu Unije.

8.4   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (196) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da ni utemeljenih razlogov proti ohranitvi veljavnih ukrepov v zvezi z uvozom izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Kitajske, ki bi bili v interesu Unije. |
| --- | --- |

(196)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da ni utemeljenih razlogov proti ohranitvi veljavnih ukrepov v zvezi z uvozom izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Kitajske, ki bi bili v interesu Unije.

9.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (197) | Na podlagi sklepov Komisije o nadaljevanju dampinga, ponovitvi škode zaradi dampinškega uvoza iz Kitajske in interesu Unije bi bilo treba protidampinške ukrepe v zvezi z izdelki iz brezkončnih steklenih vlaken iz Kitajske ohraniti. |
| --- | --- |

(197)

Na podlagi sklepov Komisije o nadaljevanju dampinga, ponovitvi škode zaradi dampinškega uvoza iz Kitajske in interesu Unije bi bilo treba protidampinške ukrepe v zvezi z izdelki iz brezkončnih steklenih vlaken iz Kitajske ohraniti.

| (198) | Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja ukrepom zaradi razlike v stopnjah dajatev, so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi uporaba individualnih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega navedeni račun ni predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(198)

Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja ukrepom zaradi razlike v stopnjah dajatev, so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi uporaba individualnih protidampinških dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne protidampinške dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega navedeni račun ni predložen, bi bilo treba uporabiti protidampinško dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (199) | Čeprav je predložitev tega računa potrebna, da lahko carinski organi držav članic uporabijo individualne stopnje protidampinške dajatve za uvoz, pa ni edini element, ki ga morajo carinski organi upoštevati. Tudi če predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(3) te uredbe, morajo carinski organi držav članic izvajati svoje običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.) za preverjanje točnosti navedb v deklaraciji in zagotovitev, da je poznejša uporaba nižje stopnje dajatve upravičena v skladu s carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(199)

Čeprav je predložitev tega računa potrebna, da lahko carinski organi držav članic uporabijo individualne stopnje protidampinške dajatve za uvoz, pa ni edini element, ki ga morajo carinski organi upoštevati. Tudi če predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(3) te uredbe, morajo carinski organi držav članic izvajati svoje običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.) za preverjanje točnosti navedb v deklaraciji in zagotovitev, da je poznejša uporaba nižje stopnje dajatve upravičena v skladu s carinsko zakonodajo.

| (200) | Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatve, znatno povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim preuči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatev in posledični uvedbi dajatve na ravni države. |
| --- | --- |

(200)

Če bi se po uvedbi zadevnih ukrepov obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatve, znatno povečal, bi se tako povečanje obsega lahko obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah in če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim preuči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatev in posledični uvedbi dajatve na ravni države.

| (201) | Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo izključno za uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz izdelka, ki se pregleduje in ki ga proizvaja katera koli družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi z izrecno navedenimi družbami, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne bi smela uporabljati nobena individualna stopnja protidampinške dajatve. |
| --- | --- |

(201)

Stopnje protidampinške dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo izključno za uvoz izdelka, ki se pregleduje, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki ga proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz izdelka, ki se pregleduje in ki ga proizvaja katera koli družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi z izrecno navedenimi družbami, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne bi smela uporabljati nobena individualna stopnja protidampinške dajatve.

| (202) | Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevo je treba nasloviti na Komisijo (60). Zahteva mora vsebovati vse ustrezne informacije, ki dokazujejo, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi uredba o spremembi imena. |
| --- | --- |

(202)

Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj protidampinške dajatve, če naknadno spremeni ime svojega subjekta. Zahtevo je treba nasloviti na Komisijo (60). Zahteva mora vsebovati vse ustrezne informacije, ki dokazujejo, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno upravičenost do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, se v Uradnem listu Evropske unije objavi uredba o spremembi imena.

60

Uradnem listu Evropske unije

| (203) | Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se priporoča ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem razkritju jim je bil določen tudi rok za predložitev stališč. V tej uredbi so bili obravnavani manjši popravki podatkov industrije Unije, druge pripombe pa niso bile prejete. |
| --- | --- |

(203)

Vse zainteresirane strani so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se priporoča ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem razkritju jim je bil določen tudi rok za predložitev stališč. V tej uredbi so bili obravnavani manjši popravki podatkov industrije Unije, druge pripombe pa niso bile prejete.

| (204) | V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (61) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca. |
| --- | --- |

(204)

V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (61) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca.

61

Uradnega lista Evropske unije

| (205) | Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 – |
| --- | --- |

(205)

Ukrepi, določeni v tej uredbi, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz rezanih niti iz steklenih vlaken dolžine največ 50 mm, rovingov iz steklenih vlaken, razen tistih, ki so impregnirani in premazani ter katerih izguba pri sežigu znaša več kot 3 % (kot je določeno v standardu ISO 1887), ter rogoznic iz steklenih vlaken, razen rogoznic iz steklene volne, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (oznake TARIC 7019120022, 7019120025, 7019120026, 7019120039), 7019 14 00 in 7019 15 00 (62)
  .

2.   Stopnje dokončne protidampinške dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, so:

| Družba | Protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd | 14,5 | B990 |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd.; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.; Changzhou Tianma Group Co., Ltd | 0 | A983 |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 19,9 | B991 |
| Druge sodelujoče družbe iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/724 | 15,9 | |
| Vse druge družbe | 19,9 | A999 |

Družba

Protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Jushi Group Co., Ltd.; Jushi Group Chengdu Co., Ltd.; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

14,5

B990

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd.; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd.; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

0

A983

Chongqing Polycomp International Corporation

19,9

B991

Druge sodelujoče družbe iz Priloge I k Izvedbeni uredbi (EU) 2017/724

15,9

Vse druge družbe

19,9

A999

3.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj dajatve, določenih za družbe iz odstavka 2, je, da se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja tak račun, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Podpisani potrjujem, da je (količina) (izdelka, ki se pregleduje), prodanega za izvoz v Evropsko unijo, ki ga zajema ta račun, proizvedla družba (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v [zadevna država]. Izjavljam, da so informacije na tem računu popolne in točne.“ Če tak račun ni predložen, se uporabi dajatev, ki se uporablja za vse druge družbe.

4.   V primeru, da se blago poškoduje pred sprostitvijo v prosti promet in se zato dejansko plačana ali plačljiva cena sorazmerno razdeli za namene določitve carinske vrednosti v skladu s členom 131(2) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447 (63)
  , se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi zgoraj določenih zneskov, zmanjša za odstotek, ki ustreza sorazmerni razdelitvi dejansko plačane ali plačljive cene.

5.   Če bi se dokončne izravnalne dajatve, uvedene s členom 1 Izvedbene uredbe (EU) 2021/328, spremenile ali odpravile, se dajatve iz odstavka 2 povečajo v enakem razmerju, pri čemer so omejene na dejansko ugotovljeno stopnjo dampinga ali ugotovljeno stopnjo škode, kot je ustrezno za posamezno družbo, in se uporabljajo od začetka veljavnosti te uredbe.

6.   V primeru, da je bila izravnalna dajatev odšteta od protidampinške dajatve za nekatere proizvajalce izvoznike, zahtevki za nadomestilo iz člena 21 Uredbe (EU) 2016/1037 sprožijo tudi oceno stopnje dampinga za zadevnega proizvajalca izvoznika, ki prevladuje v obdobju preiskave v zvezi z nadomestilom. Znesek, ki se povrne vložniku zahtevka za nadomestilo, ne sme presegati razlike med pobrano dajatvijo ter kombinirano izravnalno in protidampinško dajatvijo, določeno v preiskavi v zvezi z nadomestilom.

7.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 176, 30.6.2016, str. 21.

1

(2)  Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 248/2011 z dne 9. marca 2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 67, 15.3.2011, str. 2).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1379/2014 z dne 16. decembra 2014 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih izdelkov iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter o spremembi Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 248/2011 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 367, 23.12.2014, str. 22).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/724 z dne 24. aprila 2017 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 11(2) Uredbe (EU) 2016/1036 (UL L 107, 25.4.2017, str. 4).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/328 z dne 24. februarja 2021 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 65, 25.2.2021, str. 1).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/870 z dne 24. junija 2020 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve in dokončnem pobiranju začasne izravnalne dajatve, uvedene na uvoz izdelkov iz neskončnih steklenih vlaken s poreklom iz Egipta, ter uvedbi dokončne izravnalne dajatve na registrirani uvoz izdelkov iz neskončnih steklenih vlaken s poreklom iz Egipta (UL L 201, 25.6.2020, str. 10).

6

(7)  
  UL C 167, 21.4.2022, str. 20.

7

(8)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2595

8

(9)  Od 1. januarja 2022 se rogoznice ne uvrščajo več pod oznako KN 7019 31 00, temveč pod oznaki KN 7019 14 00 in 7019 15 00. Do 31. decembra 2021 sta bili veljavni oznaki TARIC 7019310010 in 7019310090. 1. januarja 2022 sta bili nadomeščeni z oznakami TARIC 7019140010, 7019140090, 7019150010 in 7019150090.

9

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/492 z dne 1. aprila 2020 o uvedbi dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterih tkanih in/ali šivanih tkanin iz steklenih vlaken s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in Egipta (UL L 108, 6.4.2020, str. 1).

10

(11)  Prav tam, uvodne izjave 161, 162 in 167.

11

(12)  Prav tam, uvodne izjave 116 do 119.

12

(13)  Prav tam, uvodne izjave 120 do 122. Čeprav se lahko šteje, da pravica ustreznih državnih organov do imenovanja in razrešitve ključnega poslovodnega osebja v podjetjih v državni lasti, kot je določena v kitajski zakonodaji, izraža ustrezne lastniške pravice, so celice kitajske komunistične partije (KKP) v podjetjih v državni lasti in zasebnih podjetjih še en pomemben kanal, prek katerega lahko država vpliva na poslovne odločitve. V skladu s pravom gospodarskih družb LRK je treba v vsaki družbi ustanoviti organizacijo KKP (z vsaj tremi člani KKP, kot je določeno v statutu KKP), družba pa mora zagotoviti potrebne pogoje za dejavnosti partijske organizacije. Zdi se, da se v preteklosti ta zahteva ni vedno upoštevala ali strogo izvrševala. Vendar KKP vsaj od leta 2016 krepi zahteve po nadzoru nad poslovnimi odločitvami podjetij v državni lasti v smislu uveljavljanja političnega načela. Po poročilih naj bi KKP tudi izvajala pritisk na zasebne družbe in zahtevala, naj na prvo mesto postavijo „patriotizem“ in sledijo partijski disciplini. Leta 2017 se je poročalo o obstoju partijskih celic v 70 % od približno 1,86 milijona družb v zasebni lasti, pri čemer se je vse bolj povečeval pritisk, da morajo imeti organizacije KKP zadnjo besedo pri poslovnih odločitvah v družbah. Ta pravila se splošno uporabljajo v celotnem kitajskem gospodarstvu, in sicer v vseh sektorjih, vključno s proizvajalci aluminijastih folij in dobavitelji vložkov za te proizvajalce.

13

(14)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/492, uvodne izjave 123 do 138.

14

(15)  Prav tam, uvodne izjave 139 do 142.

15

(16)  Prav tam, uvodne izjave 143 do 145.

16

(17)  Prav tam, uvodne izjave 146 do 155.

17

(18)  Delovni dokument služb Komisije SWD(2017) 483 final/2 z dne 20. decembra 2017; na voljo na povezavi: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.

18

(19)  Izvedbena uredba (EU) 2021/328.

19

(20)  Glej oddelek IV, pododdelek 3, 14. petletnega načrta za razvoj industrije surovin.

20

(21)  Na voljo na povezavi: www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (obiskano 26. oktobra 2022).

21

(22)  Na voljo na povezavi: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tg/art/2021/art_ba8afb04dc694ad8a5830f15bd5ffda7.html (obiskano 26. oktobra 2022).

22

(23)  Glej poglavje IV, oddelek 4, 14. petletnega načrta za gradbene materiale v provinci Shandong; na voljo na povezavi: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211129/1190544.shtml (obiskano 26. oktobra 2022).

23

(24)  Glej 14. petletni načrt za razvoj strateških in nastajajočih industrij v občini Chongqing; na voljo na povezavi: http://www.cq.gov.cn/zwgk/zfxxgkzl/fdzdgknr/ghxx/zxgh/202203/t20220318_10526318.html (obiskano 26. oktobra 2022).

24

(25)  Triletni akcijski načrt za strateške in nastajajoče industrije v avtonomni regiji Guangxi: „Odločno je treba razvijati industrijo novih materialov. Osredotočiti se je treba na preboj najnovejših tehnologij in spodbujati visokokakovostne izdelke s poudarkom na razvoju visokozmogljivih jeklenih materialov, visokokakovostnih materialov iz neželeznih kovin, visokokakovostnih materialov iz kalcijevega karbonata, materialov za baterije za nove vire energije, visokozmogljivih kompozitnih materialov iz steklenih vlaken, grafena itd. Do leta 2023 bo vrednost proizvodnje industrije novih materialov dosegla 133 milijard juanov, dodana vrednost pa 44 milijard juanov.“

25

(26)  V 14. petletnem načrtu za visokokakovosten razvoj novih materialov v provinci Hubei je navedeno: „Osredotočiti se je treba na spodbujanje pametne tehnologije za proizvodnjo velikih peči za steklena vlakna, izdelkov in tehnologij iz steklenih vlaken za omrežje 5G itd. ter podpirati znanstvene raziskave, ki se izvajajo v sodelovanju s podjetji kot glavnimi akterji.“

26

(27)  V 14. petletnem načrtu za razvoj industrije novih materialov v provinci Zhejiang je navedeno: „Zlasti na območju gospodarskega razvoja Tongxiang [kjer se nahaja družba Jushi (pojasnilo Komisije)] se je treba osredotočiti na visokozmogljiva vlakna in kompozitne materiale, visokozmogljive materiale za napajalne baterije, napredne nove materiale in druga podpodročja, da bi ustvarili industrijsko verigo visokozmogljivih steklenih vlaken in kompozitnih materialov ter visokozmogljivih materialov za napajalne baterije in industrijsko verigo izdelkov na koncu proizvode verige ter tako izboljšali vrednostno verigo.“

27

(28)  Glej f10.eastmoney.com/f10_v2/CompanyManagement.aspx?code=sh600176 (obiskano 26. oktobra 2022).

28

(29)  Glej https://www.ctgf.com/contents/12/8897.html (obiskano 26. oktobra 2022).

29

(30)  Glej https://www.cpicfiber.com/index/listr/s/107/id/2937.html (obiskano 26. oktobra 2022) in f.dfcfw.com/pdf/H2_AN202202221548514546_1.pdf (obiskano 26. oktobra 2022).

30

(31)  Glej statut družbe, ki je na voljo na povezavi: https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202203181553440430_1.pdf?1647632338000.pdf (obiskano 26. oktobra 2022).

31

(32)  Spletni članek o družbi Taishan, ki je na voljo na povezavi: https://www.ctgf.com/contents/16/6469.html (obiskano 26. oktobra 2022).

32

(33)  Glej triletni akcijski načrt za strateške in nastajajoče industrije v avtonomni regiji Guangxi.

33

(34)  Odprti podatki Svetovne banke – višji srednji dohodek, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

34

(35)  Če nobena država s podobno stopnjo razvitosti ne proizvaja izdelka, ki se pregleduje, se lahko upošteva proizvodnja izdelka, ki je v isti splošni kategoriji in/ali sektorju kot izdelek, ki se pregleduje.

35

(36)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495.

36

(37)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566.

37

(38)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

38

(39)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495.

39

(40)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566.

40

(41)  Uredba (EU) 2015/755 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o skupnih pravilih za uvoz iz nekaterih tretjih držav (UL L 123, 19.5.2015, str. 33).

41

(42)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495.

42

(43)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566.

43

(44)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566.

44

(45)  Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., letno poročilo 2021: https://www.sisecam.com.tr/en/investor-relations/presentations-and-bulletins/annual-reports.

45

(46)  Priloga 10 k zahtevku za pregled.

46

(47)  Informacije v zvezi s tremi kategorijami izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken (tj. rezanimi nitmi, rovingi in rogoznicami), pridobljene na ravni osemmestnih oznak iz podatkovne zbirke GTA. Informacije o cenah temeljijo na oznakah KN.

47

(48)  Eurostatove informacije.

48

(49)  Oddelek 4.3 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2020/379 z dne 5. marca 2020 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz izdelkov iz brezkončnih steklenih vlaken s poreklom iz Egipta (UL L 69, 6.3.2020, str. 14).

49

(50)  Priloga 10 k zahtevku za pregled.

50

(51)  Uvodna izjava 283 Izvedbene uredbe (EU) 2021/328.

51

(52)  Puše iz rodija in platine se uporabljajo pri proizvodnji steklenih vlaken, saj pomagajo nadzorovati temperaturo vročih niti pri prehodu skozi vlakno.

52

(53)  Uvodne izjave 279 do 281 Izvedbene uredbe (EU) 2021/328.

53

(54)  Na podlagi svetovnega indeksa cen kontejnerskega prevoza iz Šanghaja v Genovo in Rotterdam.

54

(55)  Na podlagi mesečnih podatkov iz obdobja po obdobju preiskave v zvezi s pregledom, ki so jih predložili proizvajalci Unije.

55

(56)  Statistični podatki so bili na voljo na ravni šestmestne oznake HS in so se zato nanašali na veliko širši nabor izdelkov, ne le na izdelek, ki se pregleduje.

56

(57)  Uvodna izjava 296 Izvedbene uredbe (EU) 2021/328.

57

(58)  Tech-Fab Europe – združenje proizvajalcev tehničnih tkanin v EU.

58

(59)  S tehničnega vidika je uvajanje novih in boljših izdelkov ter načinov uporabe odvisno od kombiniranja rovingov s smolami in drugimi materiali ter od trdnosti, ki jo tkanina lahko pridobi v postopku tkanja.

59

(60)  Evropska komisija, Generalni direktorat za trgovino, Direktorat G, Rue de la Loi 170, 1040 Bruselj, Belgija.

60

(61)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

61

(62)  Od 1. januarja 2022 se rogoznice ne uvrščajo več pod oznako KN 7019 31 00, temveč pod oznaki KN 7019 14 00 in 7019 15 00. Do 31. decembra 2021 sta bili veljavni oznaki TARIC 7019310010 in 7019310090. 1. januarja 2022 sta bili nadomeščeni z oznakami TARIC 7019140010, 7019140090, 7019150010 in 7019150090.

62

(63)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).

63

---

| 14.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/90 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/90

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1453

z dne 13. julija 2023

o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2021/1533 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam odpremljeni, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1) ter zlasti člena 53(1), točka (b)(ii), Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (2) ter zlasti člena 54(4), prvi pododstavek, točka (b), in člena 90, prvi pododstavek, točke (a), (c) in (f), Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima 11. marca 2011 je bila Komisija obveščena, da so stopnje radionuklidov v nekaterih živilskih proizvodih, ki izvirajo iz Japonske, presegle vrednosti za ukrepanje, ki se za živila uporabljajo na Japonskem. Ker lahko taka kontaminacija predstavlja grožnjo javnemu zdravju in zdravju živali v Uniji, so bili z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 297/2011 (3) uvedeni posebni pogoji, ki urejajo uvoz živil in krme, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani. Navedena izvedbena uredba je bila razveljavljena in nadomeščena z izvedbenimi uredbami Komisije (EU) št. 961/2011 (4), (EU) št. 284/2012 (5), (EU) št. 996/2012 (6), (EU) št. 322/2014 (7), (EU) 2016/6 (8) in (EU) 2021/1533 (9). |
| --- | --- |

(1)

Po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima 11. marca 2011 je bila Komisija obveščena, da so stopnje radionuklidov v nekaterih živilskih proizvodih, ki izvirajo iz Japonske, presegle vrednosti za ukrepanje, ki se za živila uporabljajo na Japonskem. Ker lahko taka kontaminacija predstavlja grožnjo javnemu zdravju in zdravju živali v Uniji, so bili z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 297/2011 (3) uvedeni posebni pogoji, ki urejajo uvoz živil in krme, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani. Navedena izvedbena uredba je bila razveljavljena in nadomeščena z izvedbenimi uredbami Komisije (EU) št. 961/2011 (4), (EU) št. 284/2012 (5), (EU) št. 996/2012 (6), (EU) št. 322/2014 (7), (EU) 2016/6 (8) in (EU) 2021/1533 (9).

| (2) | Posebni pogoji za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam odpremljeni, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima so bili s temi nadaljnjimi pregledi postopoma odpravljeni. Posebni pogoji iz Izvedbene uredbe (EU) 2021/1533 določajo stroge mejne vrednosti radionuklidov v navedenem blagu iz prizadetih prefektur in zahtevajo, da se pri navedenem blagu pred izvozom v Unijo opravijo testi radioaktivnosti, organi pa morajo potrditi skladnost s strogimi mejnimi vrednostmi radionuklidov. |
| --- | --- |

(2)

Posebni pogoji za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam odpremljeni, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima so bili s temi nadaljnjimi pregledi postopoma odpravljeni. Posebni pogoji iz Izvedbene uredbe (EU) 2021/1533 določajo stroge mejne vrednosti radionuklidov v navedenem blagu iz prizadetih prefektur in zahtevajo, da se pri navedenem blagu pred izvozom v Unijo opravijo testi radioaktivnosti, organi pa morajo potrditi skladnost s strogimi mejnimi vrednostmi radionuklidov.

| (3) | Od junija 2011 pri uvozu v Unijo ni bilo opaženih neskladnosti z navedenimi mejnimi vrednostmi radionuklidov pri vstopu v Unijo, kar dokazuje, da sta vzpostavljeni nadzorni sistem in nadzor, ki ga izvajajo japonski organi, učinkovita. Poleg tega se s proizvodi, ki izvirajo iz posebnih prefektur, za katere Izvedbena uredba (EU) 2021/1533 določa posebne pogoje za uvoz, v Unijo trguje le v manjših količinah, njihov prispevek k izpostavljenosti prebivalstva Unije radionuklidom pa je zanemarljiv. |
| --- | --- |

(3)

Od junija 2011 pri uvozu v Unijo ni bilo opaženih neskladnosti z navedenimi mejnimi vrednostmi radionuklidov pri vstopu v Unijo, kar dokazuje, da sta vzpostavljeni nadzorni sistem in nadzor, ki ga izvajajo japonski organi, učinkovita. Poleg tega se s proizvodi, ki izvirajo iz posebnih prefektur, za katere Izvedbena uredba (EU) 2021/1533 določa posebne pogoje za uvoz, v Unijo trguje le v manjših količinah, njihov prispevek k izpostavljenosti prebivalstva Unije radionuklidom pa je zanemarljiv.

| (4) | Japonski pristojni organi so se zavezali, da bodo vzdrževali ustrezen in obsežen nadzorni sistem za odkrivanje prisotnosti radionuklidov v krmi in živilih ter da bodo rezultati spremljanja javno dostopni z rednim objavljanjem vseh rezultatov spremljanja na spletišču japonskega ministrstva za zdravje, delo in blaginjo. |
| --- | --- |

(4)

Japonski pristojni organi so se zavezali, da bodo vzdrževali ustrezen in obsežen nadzorni sistem za odkrivanje prisotnosti radionuklidov v krmi in živilih ter da bodo rezultati spremljanja javno dostopni z rednim objavljanjem vseh rezultatov spremljanja na spletišču japonskega ministrstva za zdravje, delo in blaginjo.

| (5) | Tudi če bo Komisija še naprej spremljala ravni radionuklidov v živilih in krmi, ki izvirajo iz Japonske, da bi zagotovila visoko raven varnosti potrošnikov, ukrepov iz Izvedbene uredbe (EU) 2021/1533 za zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja živali in javnega zdravja ni več treba ohraniti. |
| --- | --- |

(5)

Tudi če bo Komisija še naprej spremljala ravni radionuklidov v živilih in krmi, ki izvirajo iz Japonske, da bi zagotovila visoko raven varnosti potrošnikov, ukrepov iz Izvedbene uredbe (EU) 2021/1533 za zagotovitev visoke ravni varovanja zdravja živali in javnega zdravja ni več treba ohraniti.

| (6) | Zato je primerno razveljaviti Izvedbeno uredbo (EU) 2021/1533. |
| --- | --- |

(6)

Zato je primerno razveljaviti Izvedbeno uredbo (EU) 2021/1533.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Razveljavitev

Izvedbena uredba (EU) 2021/1533 se razveljavi.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

1

(2)  
  UL L 95, 7.4.2017, str. 1.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 297/2011 z dne 25. marca 2011 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima (UL L 80, 26.3.2011, str. 5).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 961/2011 z dne 27. septembra 2011 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 297/2011 (UL L 252, 28.9.2011, str. 10).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 284/2012 z dne 29. marca 2012 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima ter razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 961/2011 (UL L 92, 30.3.2012, str. 16).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 996/2012 z dne 26. oktobra 2012 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima ter razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 284/2012 (UL L 299, 27.10.2012, str. 31).

6

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 322/2014 z dne 28. marca 2014 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima (UL L 95, 29.3.2014, str. 1).

7

(8)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/6 z dne 5. januarja 2016 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam poslani, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima ter razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) št. 322/2014 (UL L 3, 6.1.2016, str. 5).

8

(9)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1533 z dne 17. septembra 2021 o uvedbi posebnih pogojev za uvoz krme in živil, ki izvirajo iz Japonske ali so od tam odpremljeni, po nesreči v jedrski elektrarni Fukušima ter razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2016/6 (UL L 330, 20.9.2021, str. 72).

9

---

| 14.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/93 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/93

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1454

z dne 13. julija 2023

o izdaji dovoljenja Unije za posamezni biocidni proizvod „WESSOCLEAN GOLD LINE“ v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (1) ter zlasti člena 44(5), prvi pododstavek, Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Družba WESSO AG je 28. septembra 2017 pri Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) v skladu s členom 43(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 vložila vlogo za izdajo dovoljenja Unije za posamezni biocidni proizvod z imenom „WESSOCLEAN GOLD LINE“ vrst proizvodov 3 in 4, kot sta opredeljeni v Prilogi V k navedeni uredbi, in predložila pisno potrdilo, da se pristojni organ Nemčije strinja, da bo ocenil vlogo. Vloga je bila v registru biocidnih proizvodov evidentirana pod številko zadeve BC-QN034236-29. |
| --- | --- |

(1)

Družba WESSO AG je 28. septembra 2017 pri Evropski agenciji za kemikalije (v nadaljnjem besedilu: Agencija) v skladu s členom 43(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 vložila vlogo za izdajo dovoljenja Unije za posamezni biocidni proizvod z imenom „WESSOCLEAN GOLD LINE“ vrst proizvodov 3 in 4, kot sta opredeljeni v Prilogi V k navedeni uredbi, in predložila pisno potrdilo, da se pristojni organ Nemčije strinja, da bo ocenil vlogo. Vloga je bila v registru biocidnih proizvodov evidentirana pod številko zadeve BC-QN034236-29.

| (2) | Proizvod „WESSOCLEAN GOLD LINE“ kot aktivno snov vsebuje perocetno kislino, ki je vključena na seznam odobrenih aktivnih snovi Unije iz člena 9(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 za vrsti proizvodov 3 in 4. |
| --- | --- |

(2)

Proizvod „WESSOCLEAN GOLD LINE“ kot aktivno snov vsebuje perocetno kislino, ki je vključena na seznam odobrenih aktivnih snovi Unije iz člena 9(2) Uredbe (EU) št. 528/2012 za vrsti proizvodov 3 in 4.

| (3) | Ocenjevalni pristojni organ je Agenciji 9. marca 2022 v skladu s členom 44(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 predložil poročilo o oceni in ugotovitve ocenjevanja. |
| --- | --- |

(3)

Ocenjevalni pristojni organ je Agenciji 9. marca 2022 v skladu s členom 44(1) Uredbe (EU) št. 528/2012 predložil poročilo o oceni in ugotovitve ocenjevanja.

| (4) | Agencija je 14. oktobra 2022 v skladu s členom 44(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila mnenje (2), osnutek povzetka značilnosti biocidnega proizvoda (v nadaljnjem besedilu: SPC) „WESSOCLEAN GOLD LINE“ in končno poročilo o oceni posameznega biocidnega proizvoda. |
| --- | --- |

(4)

Agencija je 14. oktobra 2022 v skladu s členom 44(3) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji predložila mnenje (2), osnutek povzetka značilnosti biocidnega proizvoda (v nadaljnjem besedilu: SPC) „WESSOCLEAN GOLD LINE“ in končno poročilo o oceni posameznega biocidnega proizvoda.

| (5) | V mnenju je ugotovljeno, da je „WESSOCLEAN GOLD LINE“ posamezen biocidni proizvod v smislu člena 3(1), točka (r), Uredbe (EU) št. 528/2012, da se zanj lahko izda dovoljenje Unije v skladu s členom 42(1) navedene uredbe in da ob zagotavljanju skladnosti z osnutkom SPC izpolnjuje pogoje iz člena 19(1) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(5)

V mnenju je ugotovljeno, da je „WESSOCLEAN GOLD LINE“ posamezen biocidni proizvod v smislu člena 3(1), točka (r), Uredbe (EU) št. 528/2012, da se zanj lahko izda dovoljenje Unije v skladu s členom 42(1) navedene uredbe in da ob zagotavljanju skladnosti z osnutkom SPC izpolnjuje pogoje iz člena 19(1) navedene uredbe.

| (6) | Agencija je v skladu s členom 44(4) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji 28. oktobra 2022 predložila osnutek SPC v vseh uradnih jezikih Unije. |
| --- | --- |

(6)

Agencija je v skladu s členom 44(4) Uredbe (EU) št. 528/2012 Komisiji 28. oktobra 2022 predložila osnutek SPC v vseh uradnih jezikih Unije.

| (7) | Komisija se strinja z mnenjem Agencije in torej meni, da je primerno izdati dovoljenje Unije za „WESSOCLEAN GOLD LINE“. |
| --- | --- |

(7)

Komisija se strinja z mnenjem Agencije in torej meni, da je primerno izdati dovoljenje Unije za „WESSOCLEAN GOLD LINE“.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za biocidne proizvode –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Družbi WESSO AG se izda dovoljenje Unije s številko dovoljenja EU-0029720-0000 za dostopnost na trgu in uporabo posameznega biocidnega proizvoda „WESSOCLEAN GOLD LINE“ v skladu s povzetkom značilnosti biocidnega proizvoda iz Priloge.

Dovoljenje Unije velja od 3. avgusta 2023 do 31. julija 2033.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 167, 27.6.2012, str. 1.

1

(2)  Mnenje ECHA z dne 28. septembra 2022 o dovoljenju Unije za posamezni biocidni proizvod „WESSOCLEAN GOLD LINE“ (ECHA/BPC/359/2022), https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation.

2

---

PRILOGA

Povzetek lastnosti biocidnega proizvoda

WESSOCLEAN GOLD LINE

Vrsta proizvodov 3 – Veterinarska higiena (Razkužila)

Vrsta proizvodov 4 – Hrana in krmila (Razkužila)

Številka dovoljenja: EU-0029720-0000

Številka proizvoda R4BP: EU-0029720-0000

1.   UPRAVNE INFORMACIJE

1.1.   Trgovska imena proizvoda

| Trgovsko ime | WESSOCLEAN GOLD LINE
  WESSOCLEAN AGRO PROTECT |
| --- | --- |

Trgovsko ime

WESSOCLEAN GOLD LINE

WESSOCLEAN AGRO PROTECT

1.2.   Imetnik dovoljenja

| Ime in naslov imetnika dovoljenja | Ime in priimek | WESSO AG |
| --- | --- | --- |
| Naslov | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Nemčija |
| Številka dovoljenja | EU-0029720-0000 |
| Številka proizvoda R4BP | EU-0029720-0000 |
| Datum dovoljenja | 3. avgust 2023 |
| Datum izteka veljavnosti dovoljenja | 31. julij 2033 |

Ime in naslov imetnika dovoljenja

Ime in priimek

WESSO AG

Naslov

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Nemčija

Številka dovoljenja

EU-0029720-0000

Številka proizvoda R4BP

EU-0029720-0000

Datum dovoljenja

3. avgust 2023

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

31. julij 2033

1.3.   Proizvajalec proizvoda

| Ime proizvajalca | WESSO AG |
| --- | --- |
| Naslov proizvajalca | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Nemčija |
| Lokacije proizvodnje | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Nemčija |

Ime proizvajalca

WESSO AG

Naslov proizvajalca

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Nemčija

Lokacije proizvodnje

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Nemčija

1.4.   Proizvajalec(ci) aktivne(ih) snovi

| Aktivna snov | Perocetna kislina |
| --- | --- |
| Ime proizvajalca | Evonik Resource Efficiency GmbH |
| Naslov proizvajalca | Postfach 1345, 63403 Hanau Nemčija |
| Lokacije proizvodnje | Evonik Peroxid GmbH, Industriestraße 11, 9721 Weissenstein Avstrija |

Aktivna snov

Perocetna kislina

Ime proizvajalca

Evonik Resource Efficiency GmbH

Naslov proizvajalca

Postfach 1345, 63403 Hanau Nemčija

Lokacije proizvodnje

Evonik Peroxid GmbH, Industriestraße 11, 9721 Weissenstein Avstrija

2.   SESTAVA IN FORMULACIJA PROIZVODA

2.1.   Kakovostne in količinske informacije o sestavi proizvoda

| Splošno ime | Ime IUPAC | Funkcija | Številka CAS | Številka EC | Vsebnost (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perocetna kislina | | Aktivna snov | 79-21-0 | 201-186-8 | 0,03 |
| Etanol | | Neaktivna snov | 64-17-5 | 200-578-6 | 1,61 |
| Propan-2-ol | | Neaktivna snov | 67-63-0 | 200-661-7 | 2,52 |
| Vodikov peroksid | | Neaktivna snov | 7722-84-1 | 231-765-0 | 3,15 |
| Ocetna kislina | | Neaktivna snov | 64-19-7 | 200-580-7 | 0,06 |
| Žveplova kislina | | Neaktivna snov | 7664-93-9 | 231-639-5 | 0,01 |

Splošno ime

Ime IUPAC

Funkcija

Številka CAS

Številka EC

Vsebnost (%)

Perocetna kislina

Aktivna snov

79-21-0

201-186-8

0,03

Etanol

Neaktivna snov

64-17-5

200-578-6

1,61

Propan-2-ol

Neaktivna snov

67-63-0

200-661-7

2,52

Vodikov peroksid

Neaktivna snov

7722-84-1

231-765-0

3,15

Ocetna kislina

Neaktivna snov

64-19-7

200-580-7

0,06

Žveplova kislina

Neaktivna snov

7664-93-9

231-639-5

0,01

2.2.   Vrsta formulacije

AL - druge tekočine, ki se uporabljajo nerazredčene

3.   STAVKI O NEVARNOSTI IN PREVIDNOSTNI STAVKI

| Stavki o nevarnosti | Lahko je jedko za kovine.
  Povzroča hudo draženje oči.
  Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki. |
| --- | --- |
| Previdnostni stavki | Hraniti samo v originalni embalaži.
  Po uporabi roke temeljito umiti.
  Preprečiti sproščanje v okolje.
  Nositi zaščito za oči.
  PRI STIKU Z OČMI: Previdno izpirati z vodo nekaj minut. Odstranite kontaktne leče, če jih imate in če to lahko storite brez težav. Nadaljujte z izpiranjem.
  Če draženje oči ne preneha: Poiščite zdravniško pomoč.
  Odpraviti razlitje, da se prepreči materialna škoda.
  Odstraniti vsebino v odobrenem obratu za odstranjevanje odpadkov v skladu z nacionalnimi predpisi.
  Odstraniti posodo v odobrenem obratu za odstranjevanje odpadkov v skladu z nacionalnimi predpisi. |

Stavki o nevarnosti

Lahko je jedko za kovine.

Povzroča hudo draženje oči.

Škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki.

Previdnostni stavki

Hraniti samo v originalni embalaži.

Po uporabi roke temeljito umiti.

Preprečiti sproščanje v okolje.

Nositi zaščito za oči.

PRI STIKU Z OČMI: Previdno izpirati z vodo nekaj minut. Odstranite kontaktne leče, če jih imate in če to lahko storite brez težav. Nadaljujte z izpiranjem.

Če draženje oči ne preneha: Poiščite zdravniško pomoč.

Odpraviti razlitje, da se prepreči materialna škoda.

Odstraniti vsebino v odobrenem obratu za odstranjevanje odpadkov v skladu z nacionalnimi predpisi.

Odstraniti posodo v odobrenem obratu za odstranjevanje odpadkov v skladu z nacionalnimi predpisi.

4.   DOVOLJENA(E) UPORABA(E)

4.1.   Opis uporabe

Preglednica 1

Uporaba # 1 – Uporaba 1 – Dezinfekcija valilnih jajc pri sobni temperaturi v zapornici

| Vrsta proizvoda | Vrsta proizvodov 03 – Veterinarska higiena (razkužila) |
| --- | --- |
| Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno | - |
| Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo) | Znanstveno ime: bakterije
  Splošno ime: bakterije
  Razvojni stadij: -
  Znanstveno ime: kvasovke
  Splošno ime: kvasovke
  Razvojni stadij: -
  Znanstveno ime: glive
  Splošno ime: glive
  Razvojni stadij: - |
| Področje uporabe | Notranji
  Valilnice (zapornice), dezinfekcija valilnih jajc |
| Način(-i) uporabe | Metoda: Zaprt sistem: hladno zamegljevanje
  Podroben opis:
  - |
| Odmerki in pogostost uporabe | Odmerek: 1 liter nerazredčenega proizvoda na 15 m3 (0,067 l/m3) zraka v prostoru; srednja velikost kapljice ≤ 15 μm
  Redčenje (%): nerazredčeno
  Število in časovni razpored uporabe:
  Dezinfekcija po vsakem novem polnjenju dezinfekcijske komore z jajci. |
| Skupina(-e) uporabnikov | Poklicni |
| Velikosti in material embalaže | — | 1-litrska steklenica (polietilen - PE) |

Vrsta proizvoda

Vrsta proizvodov 03 – Veterinarska higiena (razkužila)

Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno

-

Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo)

Znanstveno ime: bakterije

Splošno ime: bakterije

Razvojni stadij: -

Znanstveno ime: kvasovke

Splošno ime: kvasovke

Razvojni stadij: -

Znanstveno ime: glive

Splošno ime: glive

Razvojni stadij: -

Področje uporabe

Notranji

Valilnice (zapornice), dezinfekcija valilnih jajc

Način(-i) uporabe

Metoda: Zaprt sistem: hladno zamegljevanje

Podroben opis:

-

Odmerki in pogostost uporabe

Odmerek: 1 liter nerazredčenega proizvoda na 15 m3 (0,067 l/m3) zraka v prostoru; srednja velikost kapljice ≤ 15 μm

Redčenje (%): nerazredčeno

Število in časovni razpored uporabe:

Dezinfekcija po vsakem novem polnjenju dezinfekcijske komore z jajci.

Skupina(-e) uporabnikov

Poklicni

Velikosti in material embalaže

—

1-litrska steklenica (polietilen - PE)

| — | 20-litrska pločevinka (polietilen visoke gostote - HDPE) |
| --- | --- |

—

20-litrska pločevinka (polietilen visoke gostote - HDPE)

| — | 220-litrski sod (HDPE) |
| --- | --- |

—

220-litrski sod (HDPE)

| — | 1 000 -litrski vmesni vsebnik (IBC) (PE) |
| --- | --- |

—

1 000 -litrski vmesni vsebnik (IBC) (PE)

4.1.1.   Uporaba – posebna navodila za uporabo

| 1) | 1 liter proizvoda na 15 m3 (= 0,067 l/m3) je treba razdeljevati vsaj 30 minut. Kontaktni čas se začne, ko je razpršena zahtevana celotna količina proizvoda (glej odmerek).
  Za učinek proti bakterijam, kvasovkam in glivam pustite proizvod delovati 60 minut pri 20 °C. Nato morate zrak v komori zamenjati z izpušnim sistemom. |
| --- | --- |

1)

Za učinek proti bakterijam, kvasovkam in glivam pustite proizvod delovati 60 minut pri 20 °C. Nato morate zrak v komori zamenjati z izpušnim sistemom.

| 2) | Proizvod je raztopina pripravljena za uporabo. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Dezinfekcija po vsakem novem polnjenju dezinfekcijske komore z jajci. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Samo za uporabo v suhih, zaprtih prostorih med 4 in 150 m3. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Uporabnik biocidnih proizvodov mora opraviti biološko validacijo za vsako postavitev prostora (vključno z npr. valilnimi jajci, opremo), ki se razkuži z meglico (ali v ustreznem „standardnem“ prostoru v objektu, če je primerno) z napravami, ki se bodo uporabljale za postopek dezinfekcije, nato pa je mogoče izdelati in uporabljati protokol za postopke dezinfekcije v teh prostorih. |
| --- | --- |

5)

4.1.2.   Uporaba – posebni ukrepi za zmanjšanje tveganja

Glej splošna navodila za uporabo.

4.1.3.   Kjer je specifična uporaba, možni direktni ali indirektni učinki, navodila za prvo pomoč in nujni okrepi za zaščito okolja

Glej splošna navodila za uporabo.

4.1.4.   Kjer je specifična uporaba, navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže

Glej splošna navodila za uporabo.

4.1.5.   Kjer je specifična uporaba, pogoji skladiščenja in rok uporabnosti proizvoda v običajnih pogojih skladiščenja

Glej splošna navodila za uporabo.

4.2.   Opis uporabe

Preglednica 2

Uporaba # 2 – Uporaba 2 – Dezinfekcija valilnih jajc pri 36 °C v valilnici

| Vrsta proizvoda | Vrsta proizvodov 03 - Veterinarska higiena (razkužila) |
| --- | --- |
| Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno | - |
| Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo) | Znanstveno ime: bakterije
  Splošno ime: bakterije
  Razvojni stadij: -
  Znanstveno ime: kvasovke
  Splošno ime: kvasovke
  Razvojni stadij: -
  Znanstveno ime: glive
  Splošno ime: glive
  Razvojni stadij: - |
| Področje uporabe | Notranji
  Valilnice (valilnik), dezinfekcija valilnih jajc |
| Način(-i) uporabe | Metoda: Zaprt sistem: hladno zamegljevanje
  Podroben opis:
  - |
| Odmerki in pogostost uporabe | Odmerek: 1 liter nerazredčenega proizvoda na 15 m3 (0,067 l/m3) zraka v prostoru; srednja velikost kapljice ≤ 15 μm
  Redčenje (%): nerazredčeno
  Število in časovni razpored uporabe:
  Dezinfekcija po vsakem novem polnjenju dezinfekcijske komore z jajci. |
| Skupina(-e) uporabnikov | Poklicni |
| Velikosti in material embalaže | — | 1 l steklenica (PE) |

Vrsta proizvoda

Vrsta proizvodov 03 - Veterinarska higiena (razkužila)

Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno

-

Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo)

Znanstveno ime: bakterije

Splošno ime: bakterije

Razvojni stadij: -

Znanstveno ime: kvasovke

Splošno ime: kvasovke

Razvojni stadij: -

Znanstveno ime: glive

Splošno ime: glive

Razvojni stadij: -

Področje uporabe

Notranji

Valilnice (valilnik), dezinfekcija valilnih jajc

Način(-i) uporabe

Metoda: Zaprt sistem: hladno zamegljevanje

Podroben opis:

-

Odmerki in pogostost uporabe

Odmerek: 1 liter nerazredčenega proizvoda na 15 m3 (0,067 l/m3) zraka v prostoru; srednja velikost kapljice ≤ 15 μm

Redčenje (%): nerazredčeno

Število in časovni razpored uporabe:

Dezinfekcija po vsakem novem polnjenju dezinfekcijske komore z jajci.

Skupina(-e) uporabnikov

Poklicni

Velikosti in material embalaže

—

1 l steklenica (PE)

| — | 20-litrska pločevinka (HDPE) |
| --- | --- |

—

20-litrska pločevinka (HDPE)

| — | 220-litrski sod (HDPE) |
| --- | --- |

—

220-litrski sod (HDPE)

| — | 1 000 -litrski kontejner IBC (PE) |
| --- | --- |

—

1 000 -litrski kontejner IBC (PE)

4.2.1.   Uporaba – posebna navodila za uporabo

| 1) | 1 liter proizvoda na 15 m3 (= 0,067 l/m3) je treba razdeljevati vsaj 30 minut. Kontaktni čas se začne, ko je razpršena zahtevana skupna količina proizvoda (glej odmerek).
  Za učinek proti bakterijam, kvasovkam in glivam pustite proizvod delovati 60 minut pri 36 °C. Nato morate zrak v komori zamenjati s pomočjo izpušnega sistema. |
| --- | --- |

1)

Za učinek proti bakterijam, kvasovkam in glivam pustite proizvod delovati 60 minut pri 36 °C. Nato morate zrak v komori zamenjati s pomočjo izpušnega sistema.

| 2) | Proizvod je raztopina pripravljena za uporabo. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Dezinfekcija po vsakem novem polnjenju dezinfekcijske komore z jajci. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Samo za uporabo v suhih, zaprtih prostorih med 4 in 150 m3. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Uporabnik biocidnih proizvodov mora opraviti biološko validacijo za vsako postavitev prostora (vključno z npr. valilnimi jajci, opremo), ki se razkuži z meglico (ali v ustreznem „standardnem“ prostoru v objektu, če je primerno) z napravami, ki se bodo uporabljale za postopek dezinfekcije, nato pa je mogoče izdelati in uporabljati protokol za postopke dezinfekcije v teh prostorih. |
| --- | --- |

5)

4.2.2.   Uporaba – posebni ukrepi za zmanjšanje tveganja

Glej splošna navodila za uporabo.

4.2.3.   Kjer je specifična uporaba, možni direktni ali indirektni učinki, navodila za prvo pomoč in nujni okrepi za zaščito okolja

Glej splošna navodila za uporabo.

4.2.4.   Kjer je specifična uporaba, navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže

Glej splošna navodila za uporabo.

4.2.5.   Kjer je specifična uporaba, pogoji skladiščenja in rok uporabnosti proizvoda v običajnih pogojih skladiščenja

Glej splošna navodila za uporabo.

4.3.   Opis uporabe

Preglednica 3

Uporaba # 3 – Uporaba 3 – Dezinfekcija površin v industriji pakiranja zelenjave, sadja, rastlin z difuzijo po zraku

| Vrsta proizvoda | Vrsta proizvodov 04 – Za območja s hrano in krmo (razkužila) |
| --- | --- |
| Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno | - |
| Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo) | Znanstveno ime: bakterije
  Splošno ime: bakterije
  Razvojni stadij: -
  Znanstveno ime: kvasovke
  Splošno ime: kvasovke
  Razvojni stadij: -
  Znanstveno ime: glive
  Splošno ime: glive
  Razvojni stadij: - |
| Področje uporabe | Notranji
  Neporozne površine transportne in skladiščne opreme za krompir, sadje, zelenjavo in rastline brez neposrednega stika s krompirjem, sadjem, zelenjavo ali rastlinami. |
| Način(-i) uporabe | Metoda: Zaprt sistem: hladno zamegljevanje
  Podroben opis:
  - |
| Odmerki in pogostost uporabe | Odmerek: 40 ml proizvoda na 1 m3 (0,04 l/m3) zraka v prostoru; srednja velikost kapljice ≤ 15 μm
  Redčenje (%): nerazredčeno
  Število in časovni razpored uporabe:
  Razkuževanje pred dajanjem novih vsebin v pakirno linijo. |
| Skupina(-e) uporabnikov | Poklicni |
| Velikosti in material embalaže | – 1-litrska steklenica (PE)
  – 20-litrska pločevinka (HDPE)
  – 220-litrski sod (HDPE)
  – 1 000 -litrski kontejner IBC (PE) |

Vrsta proizvoda

Vrsta proizvodov 04 – Za območja s hrano in krmo (razkužila)

Natančen opis dovoljene uporabe, kjer je to potrebno

-

Ciljni organizem(-mi) (vključno z razvojno stopnjo)

Znanstveno ime: bakterije

Splošno ime: bakterije

Razvojni stadij: -

Znanstveno ime: kvasovke

Splošno ime: kvasovke

Razvojni stadij: -

Znanstveno ime: glive

Splošno ime: glive

Razvojni stadij: -

Področje uporabe

Notranji

Neporozne površine transportne in skladiščne opreme za krompir, sadje, zelenjavo in rastline brez neposrednega stika s krompirjem, sadjem, zelenjavo ali rastlinami.

Način(-i) uporabe

Metoda: Zaprt sistem: hladno zamegljevanje

Podroben opis:

-

Odmerki in pogostost uporabe

Odmerek: 40 ml proizvoda na 1 m3 (0,04 l/m3) zraka v prostoru; srednja velikost kapljice ≤ 15 μm

Redčenje (%): nerazredčeno

Število in časovni razpored uporabe:

Razkuževanje pred dajanjem novih vsebin v pakirno linijo.

Skupina(-e) uporabnikov

Poklicni

Velikosti in material embalaže

– 1-litrska steklenica (PE)

– 20-litrska pločevinka (HDPE)

– 220-litrski sod (HDPE)

– 1 000 -litrski kontejner IBC (PE)

4.3.1.   Uporaba – posebna navodila za uporabo

| 1) | 40 ml proizvoda, pripravljenega za uporabo na 1 m3 zraka v prostoru (0,04 l/m3) je treba razdeljevati vsaj 30 minut. Kontaktni čas se začne, ko je razpršena zahtevana skupna količina proizvoda (glej odmerek).
  Za učinek proti bakterijam, kvasovkam in glivam pustite proizvod delovati 30 minut pri sobni temperaturi. Nato morate prostor intenzivno prezračiti. |
| --- | --- |

1)

Za učinek proti bakterijam, kvasovkam in glivam pustite proizvod delovati 30 minut pri sobni temperaturi. Nato morate prostor intenzivno prezračiti.

| 2) | Proizvod je raztopina, pripravljena za uporabo, ki je ni dovoljeno razredčiti z vodo. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Razkuževanje pred dajanjem novih predmetov v pakirno linijo. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Samo za uporabo v suhih, zaprtih prostorih med 3 do 5 m3. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Biološko validacijo izvede uporabnik biocidnih proizvodov za vsako napravo, ki se bo uporabljala za dezinfekcijo z meglico (ali v ustrezni „standardni“ napravi v objektu, če je primerno) z napravami, ki se bodo uporabljale v postopku dezinfekcije, nato pa je mogoče izdelati in uporabljati protokol za postopke dezinfekcije v teh prostorih. |
| --- | --- |

5)

4.3.2.   Uporaba – posebni ukrepi za zmanjšanje tveganja

Glej splošna navodila za uporabo.

4.3.3.   Kjer je specifična uporaba, možni direktni ali indirektni učinki, navodila za prvo pomoč in nujni okrepi za zaščito okolja

Glej splošna navodila za uporabo.

4.3.4.   Kjer je specifična uporaba, navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže

Glej splošna navodila za uporabo.

4.3.5.   Kjer je specifična uporaba, pogoji skladiščenja in rok uporabnosti proizvoda v običajnih pogojih skladiščenja

Glej splošna navodila za uporabo.

5.   SPLOŠNA NAVODILA ZA UPORABO (1)

5.1.   Navodila za uporabo

Za nakladanje proizvoda:

Proizvod je dovoljeno prenašati/polniti samo z avtomatskimi črpalkami.

5.2.   Ukrepi za zmanjšanje tveganja

Za polnjenje proizvoda:

| 1) | Med ravnanjem s proizvodom uporabljajte zaščito oči v skladu z evropskim standardom EN ISO16321 ali enakovrednim standardom. Za celoten naslov standarda EN glej poglavje 6. |
| --- | --- |

1)

Med ravnanjem s proizvodom uporabljajte zaščito oči v skladu z evropskim standardom EN ISO16321 ali enakovrednim standardom. Za celoten naslov standarda EN glej poglavje 6.

Za uporabo proizvoda:

| 1) | Uporaba proizvoda je dovoljena samo v zaprtih, nepredušnih sistemih za dezinfekcijo. Med postopkom dezinfekcije ne smejo biti prisotni delavci. Med nanašanjem v dezinfekcijski komori ni dovoljena prisotnost delavcev. |
| --- | --- |

1)

Uporaba proizvoda je dovoljena samo v zaprtih, nepredušnih sistemih za dezinfekcijo. Med postopkom dezinfekcije ne smejo biti prisotni delavci. Med nanašanjem v dezinfekcijski komori ni dovoljena prisotnost delavcev.

| 2) | Dezinfekcijo je dovoljeno začeti le izven dezinfekcijske komore, da preprečite stik z razkužilom. |
| --- | --- |

2)

Dezinfekcijo je dovoljeno začeti le izven dezinfekcijske komore, da preprečite stik z razkužilom.

| 3) | Komora mora med dezinfekcijo ostati hermetično zaprta in preprečen mora biti ponoven vstop. Označeno mora biti, da poteka postopek dezinfekcije. |
| --- | --- |

3)

Komora mora med dezinfekcijo ostati hermetično zaprta in preprečen mora biti ponoven vstop. Označeno mora biti, da poteka postopek dezinfekcije.

| 4) | Po nanosu mora biti komora popolnoma prezračena s tehničnim prezračevalnim sistemom. |
| --- | --- |

4)

Po nanosu mora biti komora popolnoma prezračena s tehničnim prezračevalnim sistemom.

| 5) | Ponovni vstop je dovoljen šele, ko se proizvod posuši z vseh površin in ko koncentracije perocetne kisline in vodikovega peroksida v zraku padejo pod ustrezne referenčne vrednosti (AEC). Za zagotovitev zadostnega prezračevanja je treba uporabiti bodisi dezinfekcijski sistem s senzorji, ki kažejo, kdaj so ustrezne koncentracije padle pod referenčne vrednosti, ali pa je treba zahtevano trajanje tehničnega prezračevanja določiti z meritvami z ustrezno merilno opremo za vsako tehnično namestitev in po vsaki spremembi ustreznih mejnih pogojev. |
| --- | --- |

5)

Ponovni vstop je dovoljen šele, ko se proizvod posuši z vseh površin in ko koncentracije perocetne kisline in vodikovega peroksida v zraku padejo pod ustrezne referenčne vrednosti (AEC). Za zagotovitev zadostnega prezračevanja je treba uporabiti bodisi dezinfekcijski sistem s senzorji, ki kažejo, kdaj so ustrezne koncentracije padle pod referenčne vrednosti, ali pa je treba zahtevano trajanje tehničnega prezračevanja določiti z meritvami z ustrezno merilno opremo za vsako tehnično namestitev in po vsaki spremembi ustreznih mejnih pogojev.

Za popravilo ali vzdrževanje dozirnih črpalk:

| 1) | Pred popravljanjem in vzdrževanjem črpalk je treba obstoječe ostanke proizvoda v veliki meri odstraniti z izpiranjem črpalk. |
| --- | --- |

1)

Pred popravljanjem in vzdrževanjem črpalk je treba obstoječe ostanke proizvoda v veliki meri odstraniti z izpiranjem črpalk.

5.3.   Značilnosti verjetnih direktnih ali indirektnih učinkov, navodila za prvo pomoč in nujni ukrepi za zaščito okolja

Prva pomoč

| 1) | PRI VDIHAVANJU: Če se pojavijo simptomi, pokličite CENTER ZA ZASTRUPITVE ali zdravnika. |
| --- | --- |

1)

| 2) | PRI ZAUŽITJU: Izperite usta. Izpostavljeni osebi dajte piti, če lahko požira. NE izzvati bruhanja. Pokličite CENTER ZA ZASTRUPITVE ali zdravnika. |
| --- | --- |

2)

| 3) | PRI STIKU S KOŽO: Kožo sperite z vodo. Če se pojavijo simptomi, pokličite CENTER ZA ZASTRUPITVE ali zdravnika. |
| --- | --- |

3)

| 4 | PRI STIKU Z OČMI: Sperite z vodo. Odstranite kontaktne leče, če jih imate in jih lahko enostavno odstranite. Nadaljujte z izpiranjem 5 minut. Pokličite CENTER ZA ZASTRUPITVE ali zdravnika. |
| --- | --- |

4

Okolje

| 5) | Izogibajte se neposrednemu izpustu nerazredčenega proizvoda v okolje in kanalizacijo. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Velika razlitja: tekočino pokrijte z vpojnim materialom. Zadržite in zberite za odlaganje. |
| --- | --- |

6)

5.4.   Navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže

| 1) | Ostanke biocidnega proizvoda je treba odstraniti v skladu z direktivo o odpadkih (2008/98/ES) Evropskega parlamenta in sveta in Evropskim katalogom odpadkov (EWC) ter nacionalnimi in regionalnimi predpisi. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Ne izpraznite v kanalizacijo. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Vsebino in posodo odstranite na pooblaščeno zbirališče odpadkov. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Biocidne proizvode pustite v originalni embalaži. Ne mešajte z drugimi odpadki. |
| --- | --- |

4)

| 5) | Ko so posode popolnoma prazne, jih je mogoče reciklirati. |
| --- | --- |

5)

5.5.   Pogoji za shranjevanje in rok uporabnosti proizvoda pri običajnih pogojih skladiščenja

| 1) | Rok uporabnosti: 12 mesecev. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Zaščitite pred zmrzaljo. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Hraniti pri temperaturah pod 30 °C. |
| --- | --- |

3)

6.   DRUGE INFORMACIJE

| 1) | Upoštevajte referenčno vrednost EU 0,5 mg/m3 za aktivno snov perocetna kislina (št. CAS: 79-21-0), ki je bila uporabljena za oceno tveganja za ta proizvod. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Upoštevajte referenčno vrednost EU 1,25 mg/m3 za skrb vzbujajočo snov vodikov peroksid (št. CAS: 7722-84-1), ki je bil uporabljena za oceno tveganja za ta proizvod. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Upoštevajte referenčno vrednost EU 17,9 mg/kg telesne mase/dan za skrb vzbujajočo snov propan-2-ol (št. CAS: 67-63-0), ki je bil uporabljen za oceno tveganja za ta proizvod. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Za orientacijo: relativna vlažnost, kot je bila testirana v prilagojenem standardu EN 17272 za učinkovitost: 33–53 %.
  Polni naslovi standardov EN, na katere se sklicuje ta razdelek ter razdelka 5.2 „Ukrepi za zmanjšanje tveganja“ in 5.4 „Navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže“, so:
  EN 17272 – Kemična razkužila in antiseptiki – Metode za dezinfekcijo površin v prostorih z delci v zraku z avtomatiziranim postopkom – Določevanje baktericidne, mikobaktericidne, sporocidne, fungicidne, virucidne, tuberkulocidne in fagocidne aktivnosti ter aktivnosti kvasovk.
  EN ISO16321 – Zaščita za oči in obraz za poklicno uporabo
  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih Direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3). |
| --- | --- |

4)

Polni naslovi standardov EN, na katere se sklicuje ta razdelek ter razdelka 5.2 „Ukrepi za zmanjšanje tveganja“ in 5.4 „Navodila za varno odstranjevanje proizvoda in njegove embalaže“, so:

EN 17272 – Kemična razkužila in antiseptiki – Metode za dezinfekcijo površin v prostorih z delci v zraku z avtomatiziranim postopkom – Določevanje baktericidne, mikobaktericidne, sporocidne, fungicidne, virucidne, tuberkulocidne in fagocidne aktivnosti ter aktivnosti kvasovk.

EN ISO16321 – Zaščita za oči in obraz za poklicno uporabo

Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih Direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

---

(1)  Navodila za uporabo, ukrepi za zmanjšanje tveganj in druge smernice za uporabo iz tega razdelka veljajo za vse dovoljene uporabe.

---

| 14.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/103 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/103

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1455

z dne 13. julija 2023

o nujnem začasnem dovoljenju za kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat kot krmne dodatke za prežvekovalce s funkcionalnim vampom, enoprste kopitarje in lagomorfe

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 15 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 15 navedene uredbe določa, da lahko Komisija začasno dovoli uporabo dodatkov v posebnih primerih, ko je potrebno nujno dovoljenje za zagotovitev zaščite dobrega počutja živali. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 15 navedene uredbe določa, da lahko Komisija začasno dovoli uporabo dodatkov v posebnih primerih, ko je potrebno nujno dovoljenje za zagotovitev zaščite dobrega počutja živali.

| (2) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 601/2013 (2) so bili za obdobje 10 let dovoljeni kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat, kobaltov(II) sulfat heptahidrat in prevlečen granuliran kobaltov(II) karbonat hidroksid kot krmni dodatki, ki spadajo v kategorijo „nutritivni dodatki“ in funkcionalno skupino „spojine elementov v sledovih“. Navedeni dodatki so bili dovoljeni za uporabo pri prežvekovalcih s funkcionalnim vampom, enoprstih kopitarjih, lagomorfih, rastlinojedih plazilcih in sesalcih iz živalskih vrtov. |
| --- | --- |

(2)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 601/2013 (2) so bili za obdobje 10 let dovoljeni kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat, kobaltov(II) sulfat heptahidrat in prevlečen granuliran kobaltov(II) karbonat hidroksid kot krmni dodatki, ki spadajo v kategorijo „nutritivni dodatki“ in funkcionalno skupino „spojine elementov v sledovih“. Navedeni dodatki so bili dovoljeni za uporabo pri prežvekovalcih s funkcionalnim vampom, enoprstih kopitarjih, lagomorfih, rastlinojedih plazilcih in sesalcih iz živalskih vrtov.

| (3) | V roku iz člena 14(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 ni bil vložen noben zahtevek za podaljšanje dovoljenja za dodatke kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat (3), ki se izteče 15. julija 2023. Za navedene dodatke je bil 20. oktobra 2022 v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 vložen zahtevek za novo dovoljenje za uporabo za iste živalske vrste kot v prejšnjem zadevnem dovoljenju ter za njihovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“ in funkcionalno skupino „spojine elementov v sledovih“. |
| --- | --- |

(3)

V roku iz člena 14(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 ni bil vložen noben zahtevek za podaljšanje dovoljenja za dodatke kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat (3), ki se izteče 15. julija 2023. Za navedene dodatke je bil 20. oktobra 2022 v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 vložen zahtevek za novo dovoljenje za uporabo za iste živalske vrste kot v prejšnjem zadevnem dovoljenju ter za njihovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“ in funkcionalno skupino „spojine elementov v sledovih“.

| (4) | Ob upoštevanju obdobja, potrebnega za obravnavo zahtevka za dovoljenje, vloženega za dodatke kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat, do 15. julija 2023 ni mogoče izdati novega dovoljenja za navedene dodatke. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju obdobja, potrebnega za obravnavo zahtevka za dovoljenje, vloženega za dodatke kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat, do 15. julija 2023 ni mogoče izdati novega dovoljenja za navedene dodatke.

| (5) | Zato je bil 30. maja 2023 pri Komisiji vložen zahtevek za izdajo začasnega nujnega dovoljenja v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 1831/2003 za uporabo dodatkov kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat, namenjenih za prežvekovalce, konje in kunce. |
| --- | --- |

(5)

Zato je bil 30. maja 2023 pri Komisiji vložen zahtevek za izdajo začasnega nujnega dovoljenja v skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 1831/2003 za uporabo dodatkov kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat, namenjenih za prežvekovalce, konje in kunce.

| (6) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 12. novembra 2009 (4) navedla, da bi morala zaradi visoke stopnje razgradnje peroralnega vitamina B12 v vampu optimalna oskrba prežvekovalcev z mikrohranili vključevati kobalt. Agencija je navedeni sklep razširila na konje in kunce, saj je menila, da bi bilo tudi v njihovi prehrani treba ohraniti dodajanje kobalta. Agencija je v mnenjih z dne 22. maja 2012 (5) in 12. junija 2012 (6) potrdila, da so dodatki kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat učinkoviti viri kobalta kot bistvenega elementa v sledovih, ki se nato uporablja za proizvodnjo vitamina B12 z mikrobno fermentacijo v vampu. |
| --- | --- |

(6)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 12. novembra 2009 (4) navedla, da bi morala zaradi visoke stopnje razgradnje peroralnega vitamina B12 v vampu optimalna oskrba prežvekovalcev z mikrohranili vključevati kobalt. Agencija je navedeni sklep razširila na konje in kunce, saj je menila, da bi bilo tudi v njihovi prehrani treba ohraniti dodajanje kobalta. Agencija je v mnenjih z dne 22. maja 2012 (5) in 12. junija 2012 (6) potrdila, da so dodatki kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat učinkoviti viri kobalta kot bistvenega elementa v sledovih, ki se nato uporablja za proizvodnjo vitamina B12 z mikrobno fermentacijo v vampu.

| (7) | Kot je navedeno v mnenju Agencije z dne 12. novembra 2009, pomanjkanje kobalta pri živalih na splošno povzroči izgubo teka, zmanjšano stopnjo rasti, izgubo telesne teže, anemijo, motnje presnove lipidov, zmanjšano raven folata, kopičenje železa in niklja v jetrih, ogroženo delovanje nevtrofilcev in zmanjšano odpornost proti parazitskim okužbam, kar velja zlasti za prežvekovalce. |
| --- | --- |

(7)

Kot je navedeno v mnenju Agencije z dne 12. novembra 2009, pomanjkanje kobalta pri živalih na splošno povzroči izgubo teka, zmanjšano stopnjo rasti, izgubo telesne teže, anemijo, motnje presnove lipidov, zmanjšano raven folata, kopičenje železa in niklja v jetrih, ogroženo delovanje nevtrofilcev in zmanjšano odpornost proti parazitskim okužbam, kar velja zlasti za prežvekovalce.

| (8) | Zato se zdi, da bi imelo tako pomanjkanje resne negativne posledice za dobro počutje živali, pri katerih je kobalt bistven za sintezo vitamina B12, vključno z oslabitvijo imunskega sistema, povečanjem pogostosti črevesnih motenj in ketoze, oslabljeno reproduktivno funkcijo, povečanim tveganjem za ovce, da se okužijo z ??????, in morda celo povečanjem obolevnosti ali umrljivosti (7). |
| --- | --- |

(8)

Zato se zdi, da bi imelo tako pomanjkanje resne negativne posledice za dobro počutje živali, pri katerih je kobalt bistven za sintezo vitamina B12, vključno z oslabitvijo imunskega sistema, povečanjem pogostosti črevesnih motenj in ketoze, oslabljeno reproduktivno funkcijo, povečanim tveganjem za ovce, da se okužijo z ??????, in morda celo povečanjem obolevnosti ali umrljivosti (7).

| (9) | Da bi se izognili kritičnemu pomanjkanju, se živali, ki se pasejo na tleh z nizko vsebnostjo kobalta ali krmijo s senom ali rastlinami, gojenimi na takih tleh, pa tudi nekatere kategorije živali s posebnimi potrebami, kot so živali, krmljene z avtomatskimi dozirniki koncentratov z metričnimi črpalkami, ali nekatere živali s presnovnimi motnjami, za oskrbo z osnovnimi hranili, vključno s kobaltom, zanašajo na dopolnilno krmno mešanico v obliki bolusa ali tekočine. Možnost, da travniške živali za dajanje krme uporabljajo lizalna vedra ali mineralne lizalne kamne, se na splošno ne šteje za optimalno v vseh okoliščinah za zagotovitev zadostne, učinkovite in varne oskrbe s kobaltom zaradi njegove prostovoljne in konkurenčne porabe s strani živali ter posledično manj nadzorovanega in ciljno usmerjenega dodajanja, vpliva podnebnih razmer na kakovost krme in dodatnih zahtev glede ravnanja. |
| --- | --- |

(9)

Da bi se izognili kritičnemu pomanjkanju, se živali, ki se pasejo na tleh z nizko vsebnostjo kobalta ali krmijo s senom ali rastlinami, gojenimi na takih tleh, pa tudi nekatere kategorije živali s posebnimi potrebami, kot so živali, krmljene z avtomatskimi dozirniki koncentratov z metričnimi črpalkami, ali nekatere živali s presnovnimi motnjami, za oskrbo z osnovnimi hranili, vključno s kobaltom, zanašajo na dopolnilno krmno mešanico v obliki bolusa ali tekočine. Možnost, da travniške živali za dajanje krme uporabljajo lizalna vedra ali mineralne lizalne kamne, se na splošno ne šteje za optimalno v vseh okoliščinah za zagotovitev zadostne, učinkovite in varne oskrbe s kobaltom zaradi njegove prostovoljne in konkurenčne porabe s strani živali ter posledično manj nadzorovanega in ciljno usmerjenega dodajanja, vpliva podnebnih razmer na kakovost krme in dodatnih zahtev glede ravnanja.

| (10) | Dodatek prevlečen granuliran kobaltov(II) karbonat, za uporabo katerega je bil vložen zahtevek za podaljšanje dovoljenja v skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 in ki je trenutno dovoljen kot krmni dodatek v skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003, se ne more uporabljati niti v formulaciji krme, ki se daje kot tekoča dopolnilna krmna mešanica, niti kot bolus. Razlog za to so tehnične specifikacije navedenega dodatka, ki vsebuje netopne delce, ki vplivajo na homogenost tekoče krme, ima zelo nizko koncentracijo kobalta in ni zelo stisljiv, kar preprečuje proizvodnjo ustreznih bolusov z visoko gostoto. Tekoča krma bi morala vsebovati kobalt v topni obliki, kot sta dodatka kobaltov(II) acetat tetrahidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat, proizvodnja ustreznih bolusov, ki živalim zagotavljajo zahtevano varno količino kobalta, pa bi vključevala dodatka kobaltov(II) karbonat in kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat. Trenutno ni dovoljena nobena druga kobaltova spojina kot krmni dodatek v skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(10)

Dodatek prevlečen granuliran kobaltov(II) karbonat, za uporabo katerega je bil vložen zahtevek za podaljšanje dovoljenja v skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 in ki je trenutno dovoljen kot krmni dodatek v skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003, se ne more uporabljati niti v formulaciji krme, ki se daje kot tekoča dopolnilna krmna mešanica, niti kot bolus. Razlog za to so tehnične specifikacije navedenega dodatka, ki vsebuje netopne delce, ki vplivajo na homogenost tekoče krme, ima zelo nizko koncentracijo kobalta in ni zelo stisljiv, kar preprečuje proizvodnjo ustreznih bolusov z visoko gostoto. Tekoča krma bi morala vsebovati kobalt v topni obliki, kot sta dodatka kobaltov(II) acetat tetrahidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat, proizvodnja ustreznih bolusov, ki živalim zagotavljajo zahtevano varno količino kobalta, pa bi vključevala dodatka kobaltov(II) karbonat in kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat. Trenutno ni dovoljena nobena druga kobaltova spojina kot krmni dodatek v skladu z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (11) | Uredba Komisije (EU) 2020/354 (8) kot posebni prehranski namen uvaja dolgoročno oskrbo pašnih živali z elementi v sledovih in/ali vitamini za krmo za prežvekovalce s funkcionalnim vampom, ki se lahko daje v obliki bolusa. Prenehanje uporabe kobaltovih spojin kot dodatka v krmi, zlasti krmi za posebne prehranske namene v obliki bolusa za pašne živali, bi nosilcem dejavnosti preprečilo izpolnjevanje posebnega prehranskega namena v zvezi s posebnimi prehranskimi potrebami prežvekovalcev, katerih proces asimilacije, absorpcije ali presnove lahko ovira pomanjkanje kobalta v njihovi prehrani. Tako pomanjkanje krme, primerne za razmere pašnih prežvekovalcev, bi zato škodilo dobremu počutju teh živali. |
| --- | --- |

(11)

Uredba Komisije (EU) 2020/354 (8) kot posebni prehranski namen uvaja dolgoročno oskrbo pašnih živali z elementi v sledovih in/ali vitamini za krmo za prežvekovalce s funkcionalnim vampom, ki se lahko daje v obliki bolusa. Prenehanje uporabe kobaltovih spojin kot dodatka v krmi, zlasti krmi za posebne prehranske namene v obliki bolusa za pašne živali, bi nosilcem dejavnosti preprečilo izpolnjevanje posebnega prehranskega namena v zvezi s posebnimi prehranskimi potrebami prežvekovalcev, katerih proces asimilacije, absorpcije ali presnove lahko ovira pomanjkanje kobalta v njihovi prehrani. Tako pomanjkanje krme, primerne za razmere pašnih prežvekovalcev, bi zato škodilo dobremu počutju teh živali.

| (12) | Dejanski vpliv nerazpoložljivosti dodatkov kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat je mogoče izmeriti ob upoštevanju obsega uporabe navedenih dodatkov v Uniji, čeprav so nekatere države članice bolj prizadete zaradi pomanjkanja kobalta zaradi narave tal in pašnikov. Na Irskem na primer 62 % vseh dopolnilnih krmnih mešanic, proizvedenih za prežvekovalce in enoprste kopitarje, vsebuje enega od navedenih štirih dodatkov, pomanjkanje dostopa do navedenih proizvodov pa bi lahko negativno vplivalo na več kot 11,7 milijona živali. V Franciji se 11,5 milijona prežvekovalcem dodaja eden od navedenih štirih dodatkov v obliki bolusa ali tekoče krme, zato bi njihova neuporaba vplivala na dobro počutje živali. Na splošno je iz podatkov, prejetih od pristojnih nacionalnih organov in nosilcev dejavnosti, razvidno, da se zadevni dodatki pogosto uporabljajo za prežvekovalce, večinoma v krmi v obliki bolusa ali tekočine, pa tudi za konje in kunce. Ocenjeno je bilo, da je bilo konec leta 2021 na kmetijah v Uniji (9) 76 milijonov glav goveda ter 71 milijonov glav ovc in koz. Statistični podatki o reji kuncev (10) iz leta 2016 kažejo, da je bilo v Uniji približno 180 milijonov gojenih kuncev rejenih za meso. |
| --- | --- |

(12)

Dejanski vpliv nerazpoložljivosti dodatkov kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat je mogoče izmeriti ob upoštevanju obsega uporabe navedenih dodatkov v Uniji, čeprav so nekatere države članice bolj prizadete zaradi pomanjkanja kobalta zaradi narave tal in pašnikov. Na Irskem na primer 62 % vseh dopolnilnih krmnih mešanic, proizvedenih za prežvekovalce in enoprste kopitarje, vsebuje enega od navedenih štirih dodatkov, pomanjkanje dostopa do navedenih proizvodov pa bi lahko negativno vplivalo na več kot 11,7 milijona živali. V Franciji se 11,5 milijona prežvekovalcem dodaja eden od navedenih štirih dodatkov v obliki bolusa ali tekoče krme, zato bi njihova neuporaba vplivala na dobro počutje živali. Na splošno je iz podatkov, prejetih od pristojnih nacionalnih organov in nosilcev dejavnosti, razvidno, da se zadevni dodatki pogosto uporabljajo za prežvekovalce, večinoma v krmi v obliki bolusa ali tekočine, pa tudi za konje in kunce. Ocenjeno je bilo, da je bilo konec leta 2021 na kmetijah v Uniji (9) 76 milijonov glav goveda ter 71 milijonov glav ovc in koz. Statistični podatki o reji kuncev (10) iz leta 2016 kažejo, da je bilo v Uniji približno 180 milijonov gojenih kuncev rejenih za meso.

| (13) | Iz mnenj Agencije z dne 12. novembra 2009, 22. maja 2012 in 12. junija 2012 ter podatkov o dejanski uporabi dodatkov kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat v Uniji izhaja, da so živalske vrste ali kategorije, katerih dobro počutje bi bilo znatno ogroženo zaradi prenehanja uporabe kobalta v njihovi prehrani, prežvekovalci, konji in kunci. |
| --- | --- |

(13)

Iz mnenj Agencije z dne 12. novembra 2009, 22. maja 2012 in 12. junija 2012 ter podatkov o dejanski uporabi dodatkov kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat v Uniji izhaja, da so živalske vrste ali kategorije, katerih dobro počutje bi bilo znatno ogroženo zaradi prenehanja uporabe kobalta v njihovi prehrani, prežvekovalci, konji in kunci.

| (14) | Da bi se izognili negativnim posledicam za dobro počutje prežvekovalcev, konjev in kuncev, ki bi izhajale iz prekinitve dovoljenja za uporabo dodatkov kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat od 15. julija 2023, ter ker trenutno ni na voljo alternative, bi bilo treba njihovo uporabo nujno začasno dovoliti, dokler se ne sprejme odločitev o zahtevku za izdajo dovoljenja, vloženem v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003. V skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 1831/2003 bi bilo treba začasno dovoljenje izdati za največ pet let. |
| --- | --- |

(14)

Da bi se izognili negativnim posledicam za dobro počutje prežvekovalcev, konjev in kuncev, ki bi izhajale iz prekinitve dovoljenja za uporabo dodatkov kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat od 15. julija 2023, ter ker trenutno ni na voljo alternative, bi bilo treba njihovo uporabo nujno začasno dovoliti, dokler se ne sprejme odločitev o zahtevku za izdajo dovoljenja, vloženem v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003. V skladu s členom 15 Uredbe (ES) št. 1831/2003 bi bilo treba začasno dovoljenje izdati za največ pet let.

| (15) | Za zagotovitev, da se v skladu s cilji Uredbe (ES) št. 1831/2003 uporabljajo samo varni in učinkoviti dodatki, bi morali pogoji začasnega dovoljenja odražati pogoje dovoljenja iz Izvedbene uredbe (EU) št. 601/2013 za štiri zadevne dodatke v zvezi z uporabo za prežvekovalce, enoprste kopitarje in lagomorfe. |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev, da se v skladu s cilji Uredbe (ES) št. 1831/2003 uporabljajo samo varni in učinkoviti dodatki, bi morali pogoji začasnega dovoljenja odražati pogoje dovoljenja iz Izvedbene uredbe (EU) št. 601/2013 za štiri zadevne dodatke v zvezi z uporabo za prežvekovalce, enoprste kopitarje in lagomorfe.

| (16) | Referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003, je menil, da so ugotovitve in priporočila za navedene dodatke iz prejšnje ocene analizne metode v okviru dovoljenja, izdanega z Izvedbeno uredbo (EU) št. 601/2013, veljavni in se uporabljajo za začasno dovoljenje. |
| --- | --- |

(16)

Referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003, je menil, da so ugotovitve in priporočila za navedene dodatke iz prejšnje ocene analizne metode v okviru dovoljenja, izdanega z Izvedbeno uredbo (EU) št. 601/2013, veljavni in se uporabljajo za začasno dovoljenje.

| (17) | Ker se 15. julija 2023 izteče dovoljenje za uporabo dodatkov kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat ter da se zagotovi visoka raven zaščite dobrega počutja živali, ki jih zadeva začasno dovoljenje, bi morala ta uredba začeti veljati čim prej. |
| --- | --- |

(17)

Ker se 15. julija 2023 izteče dovoljenje za uporabo dodatkov kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat in kobaltov(II) sulfat heptahidrat ter da se zagotovi visoka raven zaščite dobrega počutja živali, ki jih zadeva začasno dovoljenje, bi morala ta uredba začeti veljati čim prej.

| (18) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(18)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Začasno dovoljenje

Snovi iz Priloge, ki spadajo v kategorijo dodatkov „nutritivni dodatki“ in funkcionalno skupino „spojine elementov v sledovih“, se začasno dovolijo kot dodatki v prehrani živali v skladu s pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. julija 2023

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 601/2013 z dne 24. junija 2013 o izdaji dovoljenja za kobaltov(II) acetat tetrahidrat, kobaltov(II) karbonat, kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat, kobaltov(II) sulfat heptahidrat in prevlečen granuliran kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat kot krmne dodatke (UL L 172, 25.6.2013, str. 14).

2

(3)  Vložen je bil zahtevek za podaljšanje dovoljenja za prevlečen granuliran kobaltov(II) karbonat kot krmni dodatek v skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003. Ta uredba ne zajema navedenega dodatka.

3

(4)  
  EFSA Journal 2009;7(12):1383.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2012;10(6):2727.

5

EFSA Journal

(6)  
  EFSA Journal 2012;10(7):2791.

6

EFSA Journal

(7)  
  A review of the role of cobalt in animal metabolism, in particular of ruminants, and of the effects of cobalt deficiency (Pregled vloge kobalta v presnovi živali, zlasti pri prežvekovalcih, in posledic pomanjkanja kobalta), na voljo: „
  Relationship between Vitamin B12 and Cobalt Metabolism in Domestic Ruminant: An Update
  “ (Odnos med vitaminom B12 in presnovo kobalta pri domačih prežvekovalcih: najnovejše informacije), avtorji: Jose-Ramiro González-Montaňa et al. Spletna publikacija Animals 2020, 10, 1855; doi:10.3390/ani10101855.

7

A review of the role of cobalt in animal metabolism, in particular of ruminants, and of the effects of cobalt deficiency

Relationship between Vitamin B12 and Cobalt Metabolism in Domestic Ruminant: An Update

(8)  Uredba Komisije (EU) 2020/354 z dne 4. marca 2020 o uvedbi seznama predvidenih vrst uporabe krme za posebne prehranske namene in razveljavitvi Direktive 2008/38/ES (UL L 67, 5.3.2020, str. 1).

8

(9)  
  Key figures on the European food chain (Ključni podatki o evropski prehranski verigi) – izdaja 2022, Eurostat.

9

Key figures on the European food chain

(10)  Evropska komisija, Generalni direktorat za zdravje in varnost hrane, Commercial rabbit farming in the European Union – Overview report (Komercialna kunčjereja v Evropski uniji – pregledno poročilo, Urad za publikacije, 2018, https://data.europa.eu/doi/10.2772/62174.

10

Commercial rabbit farming in the European Union – Overview report

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vsebnost elementa (Co) v mg/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: spojine elementov v sledovih |
| 3b301 | kobaltov(II) acetat tetrahidrat | Sestava dodatka

  kobaltov(II) acetat tetrahidrat v obliki kristalov/zrnc z najmanjšo vsebnostjo kobalta 23 %
  delci < 50 μm: manj kot 1 %

  Lastnosti aktivne snovi

  kemijska formula:
  Co(CH3COO)2 x 4H2O
  št. CAS: 6147-53-1

  Analizne metode
   (1)


  Za identifikacijo acetata v dodatku:







  — | monografija Evropske farmakopeje 01/2008:20301. |

Identifikacijska številka dodatka

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

Vsebnost elementa (Co) v mg/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage

Kategorija nutritivnih dodatkov. Funkcionalna skupina: spojine elementov v sledovih

3b301

kobaltov(II) acetat tetrahidrat

Sestava dodatka

kobaltov(II) acetat tetrahidrat v obliki kristalov/zrnc z najmanjšo vsebnostjo kobalta 23 %

delci < 50 μm: manj kot 1 %

Lastnosti aktivne snovi

kemijska formula:

Co(CH3COO)2 x 4H2O

št. CAS: 6147-53-1

Analizne metode
   (1)

Za identifikacijo acetata v dodatku:

—

monografija Evropske farmakopeje 01/2008:20301.

Za kristalografski opis lastnosti dodatka:

| — | rentgenska difrakcija. |
| --- | --- |

—

rentgenska difrakcija.

Za določanje skupnega kobalta v dodatku, premiksih, krmnih mešanicah in posamičnih krmilih:

| — | EN 15510 – optična (atomska) emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES)
  ali |
| --- | --- |

—

EN 15510 – optična (atomska) emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES)

ali

| — | CEN/TS 15621 – optična (atomska) emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) po razklopu pod tlakom. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – optična (atomska) emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) po razklopu pod tlakom.

Za določanje porazdelitve delcev glede na velikost:

| — | ISO 13320 – analiza velikosti delcev – laserske difrakcijske metode. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – analiza velikosti delcev – laserske difrakcijske metode.

prežvekovalci s funkcionalnim vampom, enoprsti kopitarji, lagomorfi

–

–

1 (skupaj)

| 1. | Dodatek se vključi v krmno mešanico v obliki premiksa. |
| --- | --- |

1.

Dodatek se vključi v krmno mešanico v obliki premiksa.

| 2. | Na dodatku in premiksih mora biti označeno naslednje:






  — | vsebnost kobalta |
| --- | --- | --- |

2.

Na dodatku in premiksih mora biti označeno naslednje:

—

vsebnost kobalta

| — | „Dodajanje kobalta je priporočeno omejiti na 0,3 mg/kg v popolni krmni mešanici. Pri tem je treba upoštevati tveganje pomanjkanja kobalta zaradi lokalnih razmer in posebne sestave prehrane.“ |
| --- | --- |

—

„Dodajanje kobalta je priporočeno omejiti na 0,3 mg/kg v popolni krmni mešanici. Pri tem je treba upoštevati tveganje pomanjkanja kobalta zaradi lokalnih razmer in posebne sestave prehrane.“

| 3. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo za kožo, oči in dihala. |
| --- | --- |

3.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo za kožo, oči in dihala.

| 4. | V navodilih za uporabo krmne mešanice mora biti označeno naslednje: „Treba je upoštevati zaščitne ukrepe, da se prepreči izpostavljenost kobaltu z vdihavanjem ali prek kože.“ |
| --- | --- |

4.

V navodilih za uporabo krmne mešanice mora biti označeno naslednje: „Treba je upoštevati zaščitne ukrepe, da se prepreči izpostavljenost kobaltu z vdihavanjem ali prek kože.“

Takoj ko je sprejeta odločitev o dovoljenju za dodatek v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1831/2003 in najpozneje 14. julija 2028.

3b302

kobaltov(II) karbonat

Sestava dodatka

kobaltov(II) karbonat kot prah z vsebnostjo kobalta 45 % – 48 %

kobaltov karbonat najmanj 75 %

kobaltov hidroksid: 3 % – 15 %

voda: največ 6 %

delci < 11 μm: manj kot 90 %

Lastnosti aktivne snovi

kemijska formula: CoCO3

št. CAS: 513-79-1

Analizne metode
   (1)

Za identifikacijo karbonata v dodatku:

| — | monografija Evropske farmakopeje 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

monografija Evropske farmakopeje 01/2008:20301.

Za kristalografski opis lastnosti dodatka:

| — | rentgenska difrakcija. |
| --- | --- |

—

rentgenska difrakcija.

Za določanje skupnega kobalta v dodatku, premiksih, krmnih mešanicah in posamičnih krmilih:

| — | EN 15510 – optična (atomska) emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES)
  ali |
| --- | --- |

—

EN 15510 – optična (atomska) emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES)

ali

| — | CEN/TS 15621 – optična (atomska) emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) po razklopu pod tlakom. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – optična (atomska) emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) po razklopu pod tlakom.

Za določanje porazdelitve delcev glede na velikost:

| — | ISO 13320 – analiza velikosti delcev – laserske difrakcijske metode. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – analiza velikosti delcev – laserske difrakcijske metode.

prežvekovalci s funkcionalnim vampom, enoprsti kopitarji, lagomorfi

–

–

1 (skupaj)

| 1. | Dodatek se vključi v krmno mešanico v obliki premiksa. Ta krmna mešanica se daje na trg v obliki, ki ni prah. |
| --- | --- |

1.

Dodatek se vključi v krmno mešanico v obliki premiksa. Ta krmna mešanica se daje na trg v obliki, ki ni prah.

| 2. | Na dodatku in premiksih mora biti označeno naslednje:






  — | vsebnost kobalta |
| --- | --- | --- |

2.

Na dodatku in premiksih mora biti označeno naslednje:

—

vsebnost kobalta

| — | „Dodajanje kobalta je priporočeno omejiti na 0,3 mg/kg v popolni krmni mešanici. Pri tem je treba upoštevati tveganje pomanjkanja kobalta zaradi lokalnih razmer in posebne sestave prehrane.“ |
| --- | --- |

—

„Dodajanje kobalta je priporočeno omejiti na 0,3 mg/kg v popolni krmni mešanici. Pri tem je treba upoštevati tveganje pomanjkanja kobalta zaradi lokalnih razmer in posebne sestave prehrane.“

| 3. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo za kožo, oči in dihala. |
| --- | --- |

3.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo za kožo, oči in dihala.

| 4. | V navodilih za uporabo krmne mešanice mora biti označeno naslednje: „Treba je upoštevati zaščitne ukrepe, da se prepreči izpostavljenost kobaltu z vdihavanjem ali prek kože.“ |
| --- | --- |

4.

V navodilih za uporabo krmne mešanice mora biti označeno naslednje: „Treba je upoštevati zaščitne ukrepe, da se prepreči izpostavljenost kobaltu z vdihavanjem ali prek kože.“

Takoj ko je sprejeta odločitev o dovoljenju za dodatek v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1831/2003 in najpozneje 14. julija 2028.

3b303

kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat

Sestava dodatka

kobaltov(II) karbonat hidroksid (2:3) monohidrat kot prah z najmanjšo vsebnostjo kobalta 50 %

delci < 50 μm: manj kot 98 %

Lastnosti aktivne snovi

kemijska formula:

2CoCO3 x 3Co(OH)2 x H2O

št. CAS: 51839-24-8

Analizne metode
   (1)

Za identifikacijo karbonata v dodatku:

| — | monografija Evropske farmakopeje 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

monografija Evropske farmakopeje 01/2008:20301.

Za kristalografski opis lastnosti dodatka:

| — | rentgenska difrakcija. |
| --- | --- |

—

rentgenska difrakcija.

Za določanje skupnega kobalta v dodatku, premiksih, krmnih mešanicah in posamičnih krmilih:

| — | EN 15510 – optična (atomska) emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES)
  ali |
| --- | --- |

—

EN 15510 – optična (atomska) emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES)

ali

| — | CEN/TS 15621 – optična (atomska) emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) po razklopu pod tlakom. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – optična (atomska) emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) po razklopu pod tlakom.

Za določanje porazdelitve delcev glede na velikost:

| — | ISO 13320 – analiza velikosti delcev – laserske difrakcijske metode. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – analiza velikosti delcev – laserske difrakcijske metode.

prežvekovalci s funkcionalnim vampom, enoprsti kopitarji, lagomorfi

–

–

1 (skupaj)

| 1. | Dodatek se vključi v krmno mešanico v obliki premiksa. Ta krmna mešanica se daje na trg v obliki, ki ni prah. |
| --- | --- |

1.

Dodatek se vključi v krmno mešanico v obliki premiksa. Ta krmna mešanica se daje na trg v obliki, ki ni prah.

| 2. | Na dodatku in premiksih mora biti označeno naslednje:






  — | vsebnost kobalta |
| --- | --- | --- |

2.

Na dodatku in premiksih mora biti označeno naslednje:

—

vsebnost kobalta

| — | „Dodajanje kobalta je priporočeno omejiti na 0,3 mg/kg v popolni krmni mešanici. Pri tem je treba upoštevati tveganje pomanjkanja kobalta zaradi lokalnih razmer in posebne sestave prehrane.“ |
| --- | --- |

—

„Dodajanje kobalta je priporočeno omejiti na 0,3 mg/kg v popolni krmni mešanici. Pri tem je treba upoštevati tveganje pomanjkanja kobalta zaradi lokalnih razmer in posebne sestave prehrane.“

| 3. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo za kožo, oči in dihala. |
| --- | --- |

3.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo za kožo, oči in dihala.

| 4. | V navodilih za uporabo krmne mešanice mora biti označeno naslednje: „Treba je upoštevati zaščitne ukrepe, da se prepreči izpostavljenost kobaltu z vdihavanjem ali prek kože.“ |
| --- | --- |

4.

V navodilih za uporabo krmne mešanice mora biti označeno naslednje: „Treba je upoštevati zaščitne ukrepe, da se prepreči izpostavljenost kobaltu z vdihavanjem ali prek kože.“

Takoj ko je sprejeta odločitev o dovoljenju za dodatek v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1831/2003 in najpozneje 14. julija 2028.

3b305

kobaltov(II) sulfat heptahidrat

Sestava dodatka

kobaltov(II) sulfat heptahidrat kot prah z najmanjšo vsebnostjo kobalta 20 %

delci < 50 μm: manj kot 95 %

Lastnosti aktivne snovi

kemijska formula: CoSO4 x 7H2O

št. CAS: 10026-24-1

Analizne metode
   (1)

Za identifikacijo sulfata v dodatku:

| — | monografija Evropske farmakopeje 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

monografija Evropske farmakopeje 01/2008:20301.

Za kristalografski opis lastnosti dodatka:

| — | rentgenska difrakcija. |
| --- | --- |

—

rentgenska difrakcija.

Za določanje skupnega kobalta v dodatku, premiksih, krmnih mešanicah in posamičnih krmilih:

| — | EN 15510 – optična (atomska) emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES)
  ali |
| --- | --- |

—

EN 15510 – optična (atomska) emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES)

ali

| — | CEN/TS 15621 – optična (atomska) emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) po razklopu pod tlakom. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – optična (atomska) emisijska spektrometrija z induktivno sklopljeno plazmo (ICP-AES) po razklopu pod tlakom.

Za določanje porazdelitve delcev glede na velikost:

| — | ISO 13320 – analiza velikosti delcev – laserske difrakcijske metode. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – analiza velikosti delcev – laserske difrakcijske metode.

prežvekovalci s funkcionalnim vampom, enoprsti kopitarji, lagomorfi

–

–

1 (skupaj)

| 1. | Dodatek se vključi v krmno mešanico v obliki premiksa. Ta krmna mešanica se daje na trg v obliki, ki ni prah. |
| --- | --- |

1.

Dodatek se vključi v krmno mešanico v obliki premiksa. Ta krmna mešanica se daje na trg v obliki, ki ni prah.

| 2. | Na dodatku in premiksih mora biti označeno naslednje:






  — | vsebnost kobalta |
| --- | --- | --- |

2.

Na dodatku in premiksih mora biti označeno naslednje:

—

vsebnost kobalta

| — | „Dodajanje kobalta je priporočeno omejiti na 0,3 mg/kg v popolni krmni mešanici. Pri tem je treba upoštevati tveganje pomanjkanja kobalta zaradi lokalnih razmer in posebne sestave prehrane.“ |
| --- | --- |

—

„Dodajanje kobalta je priporočeno omejiti na 0,3 mg/kg v popolni krmni mešanici. Pri tem je treba upoštevati tveganje pomanjkanja kobalta zaradi lokalnih razmer in posebne sestave prehrane.“

| 3. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo za kožo, oči in dihala. |
| --- | --- |

3.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo za kožo, oči in dihala.

| 4. | V navodilih za uporabo krmne mešanice mora biti označeno naslednje: „Treba je upoštevati zaščitne ukrepe, da se prepreči izpostavljenost kobaltu z vdihavanjem ali prek kože.“ |
| --- | --- |

4.

V navodilih za uporabo krmne mešanice mora biti označeno naslednje: „Treba je upoštevati zaščitne ukrepe, da se prepreči izpostavljenost kobaltu z vdihavanjem ali prek kože.“

Takoj ko je sprejeta odločitev o dovoljenju za dodatek v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1831/2003 in najpozneje 14. julija 2028.

---

(1)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en

---

SKLEPI

| 14.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/113 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/113

---

SKLEP SVETA (EU) 2023/1456

z dne 10. julija 2023

o imenovanju člana Računskega sodišča

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 286(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Madžarske,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Mandat Ildikó GÁLL-PELCZ se izteče 31. avgusta 2023. |
| --- | --- |

(1)

Mandat Ildikó GÁLL-PELCZ se izteče 31. avgusta 2023.

| (2) | Zato bi bilo treba imenovati člana Računskega sodišča – |
| --- | --- |

(2)

Zato bi bilo treba imenovati člana Računskega sodišča –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Ildikó GÁLL-PELCZ se imenuje za članico Računskega sodišča za obdobje od 1. septembra 2023 do 31. avgusta 2029.

Člen 2

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 10. julija 2023

Za Svet

predsednik

P. NAVARRO RÍOS

---

(1)  Mnenje z dne 1. junija 2023 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

---

| 14.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/114 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/114

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2023/1457

z dne 13. julija 2023

o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije, ki prispeva k pomorski varnosti v zahodnem Indijskem oceanu in Rdečem morju (EUNAVFOR ATALANTA), ter razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2023/311 (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije, ki prispeva k pomorski varnosti v zahodnem Indijskem oceanu in Rdečem morju (EUNAVFOR ATALANTA) (1), ter zlasti člena 6(1) Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je na podlagi člena 6(1) Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP Politični in varnostni odbor (PVO) pooblastil za sprejemanje ustreznih sklepov o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije, ki prispeva k pomorski varnosti v zahodnem Indijskem oceanu in Rdečem morju (EUNAVFOR ATALANTA) (v nadaljnjem besedilu: poveljnik sil EU). |
| --- | --- |

(1)

Svet je na podlagi člena 6(1) Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP Politični in varnostni odbor (PVO) pooblastil za sprejemanje ustreznih sklepov o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije, ki prispeva k pomorski varnosti v zahodnem Indijskem oceanu in Rdečem morju (EUNAVFOR ATALANTA) (v nadaljnjem besedilu: poveljnik sil EU).

| (2) | PVO je 7. februarja 2023 sprejel Sklep (SZVP) 2023/311 (2), s katerim je za poveljnika sil EU imenoval kontraadmirala Juana Marío IBAÑEZA MARTÍNA. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 7. februarja 2023 sprejel Sklep (SZVP) 2023/311 (2), s katerim je za poveljnika sil EU imenoval kontraadmirala Juana Marío IBAÑEZA MARTÍNA.

| (3) | Italijanski vojaški organi so 23. maja 2023 predlagali imenovanje kontraadmirala Fabrizia RUTTERIJA, da bo kot novi poveljnik sil EU od 17. julija 2023 nasledil kontraadmirala Juana Marío IBAÑEZA MARTÍNA. |
| --- | --- |

(3)

Italijanski vojaški organi so 23. maja 2023 predlagali imenovanje kontraadmirala Fabrizia RUTTERIJA, da bo kot novi poveljnik sil EU od 17. julija 2023 nasledil kontraadmirala Juana Marío IBAÑEZA MARTÍNA.

| (4) | Poveljnik operacije EUNAVFOR ATALANTA je 2. junija 2023 podprl predlagano imenovanje. |
| --- | --- |

(4)

Poveljnik operacije EUNAVFOR ATALANTA je 2. junija 2023 podprl predlagano imenovanje.

| (5) | Vojaški odbor EU je 9. junija 2023 podprl priporočilo italijanskih vojaških organov . |
| --- | --- |

(5)

Vojaški odbor EU je 9. junija 2023 podprl priporočilo italijanskih vojaških organov .

| (6) | Sprejeti bi bilo treba sklep o imenovanju kontraadmirala Fabrizia RUTTERIJA. |
| --- | --- |

(6)

Sprejeti bi bilo treba sklep o imenovanju kontraadmirala Fabrizia RUTTERIJA.

| (7) | Sklep (SZVP) 2023/311 bi bilo zato treba razveljaviti – |
| --- | --- |

(7)

Sklep (SZVP) 2023/311 bi bilo zato treba razveljaviti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Kontraadmiral Fabrizio RUTTERI se s 17. julijem 2023 imenuje za poveljnika sil EU vojaške operacije Evropske unije, ki prispeva k pomorski varnosti v zahodnem Indijskem oceanu in Rdečem morju (EUNAVFOR ATALANTA).

Člen 2

Sklep (SZVP) 2023/311 se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 17. julija 2023.

V Bruslju, 13. julija 2023

Za Politični in varnostni odbor

predsednica

D. PRONK

---

(1)  
  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.

1

(2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2023/311 z dne 7. februarja 2023 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije, ki prispeva k pomorski varnosti v zahodnem Indijskem oceanu in Rdečem morju (EUNAVFOR ATALANTA), ter razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2022/2205 (EUNAVFOR ATALANTA/1/2023) (UL L 40, 10.2.2023, str. 24).

2

---

| 14.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/116 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/116

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2023/1458

z dne 11. julija 2023

o nekaterih začasnih nujnih ukrepih v zvezi z afriško prašičjo kugo v Grčiji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2023) 4794)

(Besedilo velja za EGP)

(Besedilo v grškem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (1) in zlasti člena 259(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen, ki prizadene gojene in divje prašiče ter lahko močno vpliva na zadevno populacijo živali in donosnost gojenja, kar povzroča motnje pri premikih pošiljk navedenih živali in proizvodov iz njih znotraj Unije in pri izvozu v tretje države. |
| --- | --- |

(1)

Afriška prašičja kuga je nalezljiva virusna bolezen, ki prizadene gojene in divje prašiče ter lahko močno vpliva na zadevno populacijo živali in donosnost gojenja, kar povzroča motnje pri premikih pošiljk navedenih živali in proizvodov iz njih znotraj Unije in pri izvozu v tretje države.

| (2) | V primeru izbruha afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih obstaja resno tveganje za širjenje navedene bolezni v druge obrate gojenih prašičev. |
| --- | --- |

(2)

V primeru izbruha afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih obstaja resno tveganje za širjenje navedene bolezni v druge obrate gojenih prašičev.

| (3) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 (2) dopolnjuje pravila za obvladovanje bolezni s seznama iz člena 9(1), točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2016/429, ki so opredeljene kot bolezni kategorij A, B in C v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/1882 (3). Zlasti člena 21 in 22 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 določata vzpostavitev območja z omejitvami v primeru izbruha bolezni kategorije A, vključno z afriško prašičjo kugo, in nekatere ukrepe, ki jih je treba na tem območju izvajati. Poleg tega člen 21(1) navedene delegirane uredbe določa, da območje z omejitvami zajema zaščitno območje, ogroženo območje in po potrebi dodatna območja z omejitvami okoli zaščitnih in ogroženih območij ali ob njih. |
| --- | --- |

(3)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 (2) dopolnjuje pravila za obvladovanje bolezni s seznama iz člena 9(1), točke (a), (b) in (c), Uredbe (EU) 2016/429, ki so opredeljene kot bolezni kategorij A, B in C v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2018/1882 (3). Zlasti člena 21 in 22 Delegirane uredbe (EU) 2020/687 določata vzpostavitev območja z omejitvami v primeru izbruha bolezni kategorije A, vključno z afriško prašičjo kugo, in nekatere ukrepe, ki jih je treba na tem območju izvajati. Poleg tega člen 21(1) navedene delegirane uredbe določa, da območje z omejitvami zajema zaščitno območje, ogroženo območje in po potrebi dodatna območja z omejitvami okoli zaščitnih in ogroženih območij ali ob njih.

| (4) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/594 (4) določa posebne ukrepe za obvladovanje bolezni v zvezi z afriško prašičjo kugo. Zlasti člen 3, točka (a), navedene izvedbene uredbe določa vzpostavitev območja z omejitvami v primeru izbruha afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih v skladu s členom 21(1) Delegirane uredbe (EU) 2020/687. |
| --- | --- |

(4)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/594 (4) določa posebne ukrepe za obvladovanje bolezni v zvezi z afriško prašičjo kugo. Zlasti člen 3, točka (a), navedene izvedbene uredbe določa vzpostavitev območja z omejitvami v primeru izbruha afriške prašičje kuge pri gojenih prašičih v skladu s členom 21(1) Delegirane uredbe (EU) 2020/687.

| (5) | Grčija je obvestila Komisijo o trenutnem stanju glede afriške prašičje kuge na svojem ozemlju po potrditvi izbruha navedene bolezni pri gojenih prašičih v regiji Zahodna Makedonija 5. julija 2023 ter v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2020/687 in Izvedbeno uredbo (EU) 2023/594 vzpostavila območje z omejitvami, ki zajema zaščitna in ogrožena območja, na katerih se izvajajo splošni ukrepi za obvladovanje bolezni iz Delegirane uredbe (EU) 2020/687, da se prepreči nadaljnje širjenje navedene bolezni. |
| --- | --- |

(5)

Grčija je obvestila Komisijo o trenutnem stanju glede afriške prašičje kuge na svojem ozemlju po potrditvi izbruha navedene bolezni pri gojenih prašičih v regiji Zahodna Makedonija 5. julija 2023 ter v skladu z Delegirano uredbo (EU) 2020/687 in Izvedbeno uredbo (EU) 2023/594 vzpostavila območje z omejitvami, ki zajema zaščitna in ogrožena območja, na katerih se izvajajo splošni ukrepi za obvladovanje bolezni iz Delegirane uredbe (EU) 2020/687, da se prepreči nadaljnje širjenje navedene bolezni.

| (6) | Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Grčijo opredeliti območje z omejitvami, ki zajema zaščitno območje in ogroženo območje, za afriško prašičjo kugo v navedeni državi članici. |
| --- | --- |

(6)

Da bi preprečili kakršne koli nepotrebne motnje za trgovino v Uniji in se izognili tveganju, da tretje države sprejmejo neupravičene omejitve trgovanja, je treba na ravni Unije v sodelovanju z Grčijo opredeliti območje z omejitvami, ki zajema zaščitno območje in ogroženo območje, za afriško prašičjo kugo v navedeni državi članici.

| (7) | Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem afriške prašičje kuge je pomembno, da se ukrepi, določeni v tem izvedbenem sklepu, začnejo izvajati čim prej. |
| --- | --- |

(7)

Glede na nujnost epidemioloških razmer v Uniji v zvezi s širjenjem afriške prašičje kuge je pomembno, da se ukrepi, določeni v tem izvedbenem sklepu, začnejo izvajati čim prej.

| (8) | Zato bi bilo treba do sprejetja mnenja Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo vzpostaviti okuženo območje v Grčiji in ga uvrstiti na seznam v Prilogi k temu sklepu ter opredeliti trajanje vzpostavitve okuženega območja. |
| --- | --- |

(8)

Zato bi bilo treba do sprejetja mnenja Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo vzpostaviti okuženo območje v Grčiji in ga uvrstiti na seznam v Prilogi k temu sklepu ter opredeliti trajanje vzpostavitve okuženega območja.

| (9) | Ta sklep se ponovno pregleda na naslednji seji Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(9)

Ta sklep se ponovno pregleda na naslednji seji Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Grčija zagotovi, da:

| (a) | v skladu s členom 21(1) Delegirane uredbe (EU) 2020/687 in ob upoštevanju pogojev iz navedenega člena takoj vzpostavi območje z omejitvami, ki zajema zaščitno območje in ogroženo območje; |
| --- | --- |

(a)

v skladu s členom 21(1) Delegirane uredbe (EU) 2020/687 in ob upoštevanju pogojev iz navedenega člena takoj vzpostavi območje z omejitvami, ki zajema zaščitno območje in ogroženo območje;

| (b) | zaščitna in ogrožena območja iz točke (a) zajemajo vsaj območja iz Priloge k temu sklepu. |
| --- | --- |

(b)

zaščitna in ogrožena območja iz točke (a) zajemajo vsaj območja iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep se uporablja do 5. oktobra 2023.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Helensko republiko.

V Bruslju, 11. julija 2023

Za Komisijo

Stela KIRIAKIDES

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 84, 31.3.2016, str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/687 z dne 17. decembra 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta glede pravil za preprečevanje in obvladovanje nekaterih bolezni s seznama (UL L 174, 3.6.2020, str. 64).

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1882 z dne 3. decembra 2018 o uporabi nekaterih pravil za preprečevanje in obvladovanje bolezni za kategorije bolezni s seznama ter o oblikovanju seznama vrst in skupin vrst, ki predstavljajo znatno tveganje za širjenje navedenih bolezni s seznama (UL L 308, 4.12.2018, str. 21).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/594 z dne 16. marca 2023 o določitvi posebnih ukrepov za obvladovanje bolezni afriške prašičje kuge in o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2021/605 (UL L 79, 17.3.2023, str. 65).

4

---

PRILOGA

| Območja iz člena 1, vzpostavljena kot območje z omejitvami v Grčiji | Datum trajanja vzpostavitve |
| --- | --- |
| Zaščitno območje:






  1. | V regionalni enoti Florina |

Območja iz člena 1, vzpostavljena kot območje z omejitvami v Grčiji

Datum trajanja vzpostavitve

Zaščitno območje:

1.

V regionalni enoti Florina

Občinska enota Skopos (občina Florina)

5. oktober 2023

Ogroženo območje:

| 1. | V regionalni enoti Florina |
| --- | --- |

1.

V regionalni enoti Florina

Občinske enote Achlada, Meliti, Lofi, Vevi, Sitaria, Palestra, Neochoraki, Tripotamos, Itea, Papagiannis, Marina, Mesochori in Mesokampos (občina Florina)

Občinske enote Kelli, Klidi, Petres, Agios Panteleimon in Faraggi (občina Amintaio)

| 2. | V regionalni enoti Pella |
| --- | --- |

2.

V regionalni enoti Pella

Občinske enote Agios Athanasios, Panagitsa, Arnissa in Perea (občina Edessa)

Občinski enoti Orma in Sarakini (občina Almopia)

5. oktober 2023

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 14.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/119 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/119

---

SKLEP št. 1/2023 SKUPNEGA ODBORA EVROPSKE UNIJE IN ŠVICE ZA ZRAČNI PROMET, USTANOVLJENEGA NA PODLAGI SPORAZUMA MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ŠVICARSKO KONFEDERACIJO O ZRAČNEM PROMETU,

z dne 9. junija 2023

o nadomestitvi Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu [2023/1459]

ODBOR EVROPSKE UNIJE IN ŠVICE ZA ZRAČNI PROMET JE –

ob upoštevanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) ter zlasti člena 23(4) Sporazuma –

SKLENIL:

Edini člen

Priloga k Sporazumu se s 15. julijem 2023 nadomesti s Prilogo k temu sklepu.

V Bernu in Bruslju, 9. junija 2023.

Za Skupni odbor

vodja delegacije Evropske unije

Filip CORNELIS

vodja švicarske delegacije

Christian HEGNER

---

PRILOGA

V tem sporazumu:

| — | na podlagi Lizbonske pogodbe, ki je začela veljati 1. decembra 2009, Evropska unija nadomesti in nasledi Evropsko skupnost; |
| --- | --- |

—

na podlagi Lizbonske pogodbe, ki je začela veljati 1. decembra 2009, Evropska unija nadomesti in nasledi Evropsko skupnost;

| — | kadar akti iz te priloge vsebujejo sklice na države članice Evropske skupnosti, ki je bila nadomeščena z Evropsko unijo, ali zahtevo po povezavi s slednjo, se za namen Sporazuma razume, da se sklici enako nanašajo na Švico ali na zahtevo po povezavi s Švico; |
| --- | --- |

—

kadar akti iz te priloge vsebujejo sklice na države članice Evropske skupnosti, ki je bila nadomeščena z Evropsko unijo, ali zahtevo po povezavi s slednjo, se za namen Sporazuma razume, da se sklici enako nanašajo na Švico ali na zahtevo po povezavi s Švico;

| — | sklici na uredbi Sveta (EGS) št. 2407/92 in št. 2408/92 v členih 4, 15, 18, 27 in 35 Sporazuma se razumejo kot sklici na Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta; |
| --- | --- |

—

sklici na uredbi Sveta (EGS) št. 2407/92 in št. 2408/92 v členih 4, 15, 18, 27 in 35 Sporazuma se razumejo kot sklici na Uredbo (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta;

| — | brez poseganja v člen 15 tega sporazuma zajema izraz „letalski prevoznik Skupnosti“ v naslednjih direktivah in uredbah Unije tudi letalskega prevoznika z licenco in glavno poslovno enoto ter registriranim sedežem, če ga ima, v Švici v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1008/2008. Vsi sklici na Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 se razumejo kot sklici na Uredbo (ES) št. 1008/2008; |
| --- | --- |

—

brez poseganja v člen 15 tega sporazuma zajema izraz „letalski prevoznik Skupnosti“ v naslednjih direktivah in uredbah Unije tudi letalskega prevoznika z licenco in glavno poslovno enoto ter registriranim sedežem, če ga ima, v Švici v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 1008/2008. Vsi sklici na Uredbo Sveta (EGS) št. 2407/92 se razumejo kot sklici na Uredbo (ES) št. 1008/2008;

| — | vsi sklici v naslednjih besedilih na člena 81 in 82 Pogodbe ali na člena 101 in 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije se razumejo kot sklici na člena 8 in 9 tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vsi sklici v naslednjih besedilih na člena 81 in 82 Pogodbe ali na člena 101 in 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije se razumejo kot sklici na člena 8 in 9 tega sporazuma.

1.   Liberalizacija letalstva in druga pravila civilnega letalstva

Uredba (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti (prenovitev) (UL L 293, 31.10.2008, str. 3), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (EU) 2018/1139 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) 2018/1139 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1),

| — | Uredbo (EU) 2020/696 (UL L 165, 27.5.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) 2020/696 (UL L 165, 27.5.2020, str. 1),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/2114 (UL L 426, 17.12.2020, str. 1); Uredba (EU) 2020/2114 se v Švici v celoti uporablja od 18. 12. 2020, |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/2114 (UL L 426, 17.12.2020, str. 1); Uredba (EU) 2020/2114 se v Švici v celoti uporablja od 18. 12. 2020,

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/2115 (UL L 426, 17.12.2020, str. 4); Uredba (EU) 2020/2115 se v Švici v celoti uporablja od 18. 12. 2020. |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/2115 (UL L 426, 17.12.2020, str. 4); Uredba (EU) 2020/2115 se v Švici v celoti uporablja od 18. 12. 2020.

Direktiva Sveta 2000/79/ES z dne 27. novembra 2000 o Evropskem sporazumu o razporejanju delovnega časa mobilnih delavcev v civilnem letalstvu, ki so ga sklenili AEA (Združenje evropskih letalskih prevoznikov), ETF (Evropska federacija delavcev v prometu), ECA (Evropsko združenje pilotov), ERA (Evropsko združenje regionalnih letalskih prevoznikov) in IACA (Mednarodno združenje letalskih prevoznikov) (Besedilo velja za EGP) (UL L 302, 1.12.2000, str. 57).

Direktiva 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa (UL L 299, 18.11.2003, str. 9).

Uredba (ES) št. 437/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2003 o statističnih podatkih v zvezi z zračnim prevozom potnikov, tovora in pošte (UL L 66, 11.3.2003, str. 1).

Uredba Komisije (ES) št. 1358/2003 z dne 31. julija 2003 o izvajanju Uredbe (ES) št. 437/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o statističnih podatkih v zvezi z zračnim prevozom potnikov, tovora in pošte ter o spremembi Prilog I in II k Uredbi (UL L 194, 1.8.2003, str. 9), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 158/2007 (UL L 49, 17.2.2007, str. 9). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 158/2007 (UL L 49, 17.2.2007, str. 9).

Uredba (ES) št. 785/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o zahtevah v zvezi z zavarovanjem za letalske prevoznike in operaterje (UL L 138, 30.4.2004, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 285/2010 (UL L 87, 7.4.2010, str. 19), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 285/2010 (UL L 87, 7.4.2010, str. 19),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/1118 (UL L 243, 29.7.2020, str. 1). |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/1118 (UL L 243, 29.7.2020, str. 1).

Uredba Sveta (EGS) št. 95/93 z dne 18. januarja 1993 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (UL L 14, 22.1.1993, str. 1) (členi 1–12), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo (ES) št. 793/2004 (UL L 138, 30.4.2004, str. 50), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 793/2004 (UL L 138, 30.4.2004, str. 50),

| — | Uredbo (EU) 2020/459 (UL L 99, 31.3.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) 2020/459 (UL L 99, 31.3.2020, str. 1),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/1477 (UL L 338, 15.10.2020, str. 4), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/1477 (UL L 338, 15.10.2020, str. 4),

| — | Uredbo (EU) 2021/250 (UL L 58, 19.2.2021, str. 1); odstavka 1 in 4 člena 10a Uredbe (EGS) št. 95/93, kakor sta bila spremenjena z odstavkom 6 člena 1 Uredbe (EU) 2021/250, se v Švici uporabljata od 20. 2. 2021, |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) 2021/250 (UL L 58, 19.2.2021, str. 1); odstavka 1 in 4 člena 10a Uredbe (EGS) št. 95/93, kakor sta bila spremenjena z odstavkom 6 člena 1 Uredbe (EU) 2021/250, se v Švici uporabljata od 20. 2. 2021,

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/1889 (UL L 384, 29.10.2021, str. 20), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/1889 (UL L 384, 29.10.2021, str. 20),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/255 (UL L 42, 23.2.2022, str. 1), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/255 (UL L 42, 23.2.2022, str. 1),

| — | Uredbo (EU) 2022/2038 (UL L 275, 25.10.2022, str. 14). |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) 2022/2038 (UL L 275, 25.10.2022, str. 14).

Direktiva 2009/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o letaliških pristojbinah (Besedilo velja za EGP) (UL L 70, 14.3.2009, str. 11).

Direktiva Sveta 96/67/ES z dne 15. oktobra 1996 o dostopu do trga storitev zemeljske oskrbe na letališčih Skupnosti (UL L 272, 25.10.1996, str. 36), členi 1–9, 11–23 in 25.

Uredba (ES) št. 80/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o kodeksu poslovanja računalniških sistemov rezervacij in razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 2299/89 (Besedilo velja za EGP) (UL L 35, 4.2.2009, str. 47).

2.   Pravila konkurence

Uredba Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (Besedilo velja za EGP) (UL L 1, 4.1.2003, str. 1) (členi 1–13 in 15–45).

(V obsegu, v katerem je navedena uredba relevantna za uporabo tega sporazuma. Vstavitev navedene uredbe ne vpliva na razdelitev nalog v skladu s tem sporazumom.)

Uredba Komisije (ES) št. 773/2004 z dne 7. aprila 2004 v zvezi z vodenjem postopkov Komisije v skladu s členoma 81 in 82 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (Besedilo velja za EGP) (UL L 123, 27.4.2004, str. 18), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 622/2008 (UL L 171, 1.7.2008, str. 3). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 622/2008 (UL L 171, 1.7.2008, str. 3).

Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (Besedilo velja za EGP) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1)

(členi 1–18, člen 19(1) in (2) ter členi 20–23).

V skladu s členom 4(5) Uredbe o združitvah se med Evropsko skupnostjo in Švico uporablja naslednje:

| (1) | Pri koncentraciji, kakor je opredeljena v členu 3 Uredbe (ES) št. 139/2004 in ki nima razsežnosti Skupnosti v smislu člena 1 navedene uredbe ter ki se lahko preveri po nacionalnem pravu o konkurenci vsaj treh držav članic ES in Švicarske konfederacije, lahko osebe ali podjetja iz člena 4(2) navedene uredbe pred vsako priglasitvijo pristojnim organom z utemeljeno vlogo obvestijo Komisijo ES, da bi morala koncentracijo pregledati Komisija. |
| --- | --- |

(1)

Pri koncentraciji, kakor je opredeljena v členu 3 Uredbe (ES) št. 139/2004 in ki nima razsežnosti Skupnosti v smislu člena 1 navedene uredbe ter ki se lahko preveri po nacionalnem pravu o konkurenci vsaj treh držav članic ES in Švicarske konfederacije, lahko osebe ali podjetja iz člena 4(2) navedene uredbe pred vsako priglasitvijo pristojnim organom z utemeljeno vlogo obvestijo Komisijo ES, da bi morala koncentracijo pregledati Komisija.

| (2) | Evropska komisija v skladu s členom 4(5) Uredbe (ES) št. 139/2004 in prejšnjim odstavkom vse vloge nemudoma pošlje Švicarski konfederaciji. |
| --- | --- |

(2)

Evropska komisija v skladu s členom 4(5) Uredbe (ES) št. 139/2004 in prejšnjim odstavkom vse vloge nemudoma pošlje Švicarski konfederaciji.

| (3) | Če Švicarska konfederacija izrazi nesoglasje v zvezi z zahtevo po predložitvi zadeve, pristojni švicarski urad za konkurenco ohrani svojo pristojnost in Švicarska konfederacija v skladu s tem odstavkom zadeve ne predloži naprej. |
| --- | --- |

(3)

Če Švicarska konfederacija izrazi nesoglasje v zvezi z zahtevo po predložitvi zadeve, pristojni švicarski urad za konkurenco ohrani svojo pristojnost in Švicarska konfederacija v skladu s tem odstavkom zadeve ne predloži naprej.

Ob upoštevanju rokov iz člena 4(4) in (5), člena 9(2) in (6) ter člena 22(2) Uredbe o združitvah:

| (1) | Evropska komisija v skladu s členom 4(4) in (5), členom 9(2) in (6) ter členom 22(2) vse zadevne dokumente nemudoma pošlje pristojnemu švicarskemu uradu za konkurenco. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija v skladu s členom 4(4) in (5), členom 9(2) in (6) ter členom 22(2) vse zadevne dokumente nemudoma pošlje pristojnemu švicarskemu uradu za konkurenco.

| (2) | Roki iz člena 4(4) in (5), člena 9(2) in (6) ter člena 22(2) Uredbe (ES) št. 139/2004 za Švicarsko konfederacijo začnejo teči, ko pristojni švicarski urad za konkurenco prejme zadevne dokumente. |
| --- | --- |

(2)

Roki iz člena 4(4) in (5), člena 9(2) in (6) ter člena 22(2) Uredbe (ES) št. 139/2004 za Švicarsko konfederacijo začnejo teči, ko pristojni švicarski urad za konkurenco prejme zadevne dokumente.

Uredba Komisije (ES) št. 802/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Besedilo velja za EGP) (UL L 133, 30.4.2004, str. 1) (členi 1–24), kakor je bila spremenjena z:

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1792/2006 (UL L 362, 20.12.2006, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1792/2006 (UL L 362, 20.12.2006, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 1033/2008 (UL L 279, 22.10.2008, str. 3), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 1033/2008 (UL L 279, 22.10.2008, str. 3),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1269/2013 (UL L 336, 14.12.2013, str. 1). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1269/2013 (UL L 336, 14.12.2013, str. 1).

Direktiva Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (Kodificirana različica) (Besedilo velja za EGP) (UL L 318, 17.11.2006, str. 17).

Uredba Sveta (ES) št. 487/2009 z dne 25. maja 2009 o uporabi člena 81(3) Pogodbe za nekatere kategorije sporazumov in usklajenih ravnanj v sektorju zračnega prevoza (Kodificirana različica) (Besedilo velja za EGP) (UL L 148, 11.6.2009, str. 1).

3.   Varnost v letalstvu

Uredba (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2018 o skupnih pravilih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Agencije Evropske unije za varnost v letalstvu ter spremembi uredb (ES) št. 2111/2005, (ES) št. 1008/2008, (EU) št. 996/2010, (EU) št. 376/2014 ter direktiv 2014/30/EU in 2014/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi uredb (ES) št. 552/2004 in (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (EGS) št. 3922/91 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/1087 (UL L 236, 5.7.2021, str. 1). |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/1087 (UL L 236, 5.7.2021, str. 1).

Agencija ima tudi v Švici pooblastila, ki so ji podeljena v skladu z določbami Uredbe.

Komisija ima tudi v Švici pooblastila, ki so ji podeljena za odločitve v skladu s členom 2(6) in (7), členom 41(6), členom 62(5), členom 67(2) in (3), členom 70(4), členom 71(2), členom 76(4), členom 84(1), členom 85(9), členom 104(3)(i), členom 105(1) ter členom 106(1) in (6).

Ne glede na horizontalno prilagoditev, predvideno v drugi alinei Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, se navedbe „držav članic“ iz določb Uredbe (EU) št. 182/2011, navedenih v členu 127 Uredbe (EU) 2018/1139, ne nanašajo na Švico.

Nobena določba v navedeni uredbi se ne razlaga tako, da bi se na Evropsko agencijo za varnost v letalstvu (EASA) prenesla pooblastila za ukrepanje v imenu Švice v skladu z mednarodnimi sporazumi za kateri koli drug namen kot za pomoč pri izvajanju njenih obveznosti v skladu z navedenimi sporazumi.

Za namene tega sporazuma velja besedilo Uredbe z naslednjimi prilagoditvami:

| (a) | člen 68 se spremeni:






  (i) | v odstavku 1(a) se za besedo „Unijo“ vstavita besedi „ali Švico“; |
| --- | --- | --- |

(a)

člen 68 se spremeni:

(i)

v odstavku 1(a) se za besedo „Unijo“ vstavita besedi „ali Švico“;

| (ii) | doda se naslednji odstavek:

  „4.   Kadar koli se Unija pogaja s tretjo državo o sklenitvi sporazuma, v skladu s katerim lahko država članica ali Agencija izda certifikate na podlagi certifikatov, ki so jih izdali letalski organi te tretje države, si prizadeva za Švico pridobiti ponudbo za podoben sporazum z zadevno tretjo državo. Švica pa si po drugi strani prizadeva s tretjimi državami skleniti sporazume, ki ustrezajo sporazumom Unije.“
  ; |
| --- | --- |

(ii)

doda se naslednji odstavek:

„4.   Kadar koli se Unija pogaja s tretjo državo o sklenitvi sporazuma, v skladu s katerim lahko država članica ali Agencija izda certifikate na podlagi certifikatov, ki so jih izdali letalski organi te tretje države, si prizadeva za Švico pridobiti ponudbo za podoben sporazum z zadevno tretjo državo. Švica pa si po drugi strani prizadeva s tretjimi državami skleniti sporazume, ki ustrezajo sporazumom Unije.“

| (b) | v členu 95 se doda naslednji odstavek:

  „3.   Z odstopanjem od člena 12(2)(a) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije lahko izvršni direktor Agencije pogodbeno zaposli švicarske državljane, ki imajo vse državljanske pravice.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

v členu 95 se doda naslednji odstavek:

„3.   Z odstopanjem od člena 12(2)(a) Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije lahko izvršni direktor Agencije pogodbeno zaposli švicarske državljane, ki imajo vse državljanske pravice.“

| (c) | v členu 96 se doda naslednji odstavek:

  „Švica za Agencijo uporabi Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije iz Priloge A k tej prilogi v skladu z Dodatkom k Prilogi A.“; |
| --- | --- |

(c)

v členu 96 se doda naslednji odstavek:

„Švica za Agencijo uporabi Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije iz Priloge A k tej prilogi v skladu z Dodatkom k Prilogi A.“;

| (d) | v členu 102 se doda naslednji odstavek:

  „5.   Švica v celoti sodeluje v upravnem odboru ter ima v njem enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, razen glasovalne pravice.“
  ; |
| --- | --- |

(d)

v členu 102 se doda naslednji odstavek:

„5.   Švica v celoti sodeluje v upravnem odboru ter ima v njem enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, razen glasovalne pravice.“

| (e) | v členu 120 se doda naslednji odstavek:

  „13.   Švica sodeluje pri finančnem prispevku iz odstavka 1(b) po naslednji formuli:
  S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C,
  pri čemer:







  S | = | del proračuna Agencije, ki ni krit s taksami in dajatvami iz odstavka 1(c) in (d), |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | število pridruženih držav, |
| b | = | število držav članic EU, |
| c | = | prispevek Švice v proračun ICAO, |
| C | = | skupni prispevek držav članic EU in pridruženih držav v proračun ICAO.“ |

(e)

v členu 120 se doda naslednji odstavek:

„13.   Švica sodeluje pri finančnem prispevku iz odstavka 1(b) po naslednji formuli:

S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C,

pri čemer:

S

=

del proračuna Agencije, ki ni krit s taksami in dajatvami iz odstavka 1(c) in (d),

a

=

število pridruženih držav,

b

=

število držav članic EU,

c

=

prispevek Švice v proračun ICAO,

C

=

skupni prispevek držav članic EU in pridruženih držav v proračun ICAO.“

| (f) | v členu 122 se doda naslednji odstavek:

  „6.   Določbe, ki se nanašajo na finančni nadzor s strani Unije v Švici v zvezi z udeleženci v dejavnostih Agencije, so določene v Prilogi B k tej prilogi.“
  ; |
| --- | --- |

(f)

v členu 122 se doda naslednji odstavek:

„6.   Določbe, ki se nanašajo na finančni nadzor s strani Unije v Švici v zvezi z udeleženci v dejavnostih Agencije, so določene v Prilogi B k tej prilogi.“

| (g) | Priloga I k Uredbi se razširi, tako da se vanjo vključijo naslednji zrakoplovi kot proizvodi, ki sodijo v člen 3(1)(a) Uredbe Komisije (EU) št. 748/2012 z dne 3. avgusta 2012 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (1): | A/c – [HB-JES] – tip Gulfstream G-V, |
| --- | --- | --- |

(g)

Priloga I k Uredbi se razširi, tako da se vanjo vključijo naslednji zrakoplovi kot proizvodi, ki sodijo v člen 3(1)(a) Uredbe Komisije (EU) št. 748/2012 z dne 3. avgusta 2012 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (1):

1

A/c – [HB-JES] – tip Gulfstream G-V,

| | A/c – [HB-ZDF] – tip MD900; |
| --- | --- |

A/c – [HB-ZDF] – tip MD900;

| (h) | v členu 132(1) se sklic na Uredbo (EU) 2016/679 v zvezi s Švico razume kot sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

(h)

v členu 132(1) se sklic na Uredbo (EU) 2016/679 v zvezi s Švico razume kot sklic na ustrezno nacionalno zakonodajo;

| (i) | člen 140(6) se za Švico ne uporablja. |
| --- | --- |

(i)

člen 140(6) se za Švico ne uporablja.

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/1645 z dne 14. julija 2022 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za obvladovanje tveganj za informacijsko varnost, ki lahko vplivajo na varnost v letalstvu, za organizacije, zajete v uredbah Komisije (EU) št. 748/2012 in (EU) št. 139/2014, ter o spremembi uredb Komisije (EU) št. 748/2012 in (EU) št. 139/2014 (UL L 248, 26.9.2022, str. 18).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/1645

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/203 z dne 27. oktobra 2022 o določitvi pravil za uporabo Uredbe (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za obvladovanje tveganj za informacijsko varnost, ki lahko vplivajo na varnost v letalstvu, za organizacije, zajete v uredbah Komisije (EU) št. 1321/2014, (EU) št. 965/2012, (EU) št. 1178/2011, (EU) 2015/340, izvedbenih uredbah Komisije (EU) 2017/373 in (EU) 2021/664, ter za pristojne organe, zajete v uredbah Komisije (EU) št. 748/2012, (EU) št. 1321/2014, (EU) št. 965/2012, (EU) št. 1178/2011, (EU) 2015/340 in (EU) št. 139/2014, izvedbenih uredbah Komisije (EU) 2017/373 in (EU) 2021/664, ter o spremembi uredb Komisije (EU) št. 1178/2011, (EU) št. 748/2012, (EU) št. 965/2012, (EU) št. 139/2014, (EU) št. 1321/2014, (EU) 2015/340 ter izvedbenih uredb Komisije (EU) 2017/373 in (EU) 2021/664 (UL L 31, 2.2.2023, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2023/203

Uredba Komisije (EU) št. 1178/2011 z dne 3. novembra 2011 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalsko osebje v civilnem letalstvu v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 311, 25.11.2011, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (EU) št. 1178/2011

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 290/2012 (UL L 100, 5.4.2012, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 290/2012 (UL L 100, 5.4.2012, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 70/2014 (UL L 23, 28.1.2014, str. 25), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 70/2014 (UL L 23, 28.1.2014, str. 25),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 245/2014 (UL L 74, 14.3.2014, str. 33), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 245/2014 (UL L 74, 14.3.2014, str. 33),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/445 (UL L 74, 18.3.2015, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/445 (UL L 74, 18.3.2015, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2016/539 (UL L 91, 7.4.2016, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2016/539 (UL L 91, 7.4.2016, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2018/1065 (UL L 192, 30.7.2018, str. 21), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2018/1065 (UL L 192, 30.7.2018, str. 21),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2018/1119 (UL L 204, 13.8.2018, str. 13), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2018/1119 (UL L 204, 13.8.2018, str. 13),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2018/1974 (UL L 326, 20.12.2018, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2018/1974 (UL L 326, 20.12.2018, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2019/27 (UL L 8, 10.1.2019, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2019/27 (UL L 8, 10.1.2019, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/430 (UL L 75, 19.3.2019, str. 66), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/430 (UL L 75, 19.3.2019, str. 66),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1747 (UL L 268, 22.10.2019, str. 23), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1747 (UL L 268, 22.10.2019, str. 23),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/359 (UL L 67, 5.3.2020, str. 82), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/359 (UL L 67, 5.3.2020, str. 82),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/723 (UL L 170, 2.6.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/723 (UL L 170, 2.6.2020, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/2193 (UL L 434, 23.12.2020, str. 13), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/2193 (UL L 434, 23.12.2020, str. 13),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1310 (UL L 284, 9.8.2021, str. 15), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1310 (UL L 284, 9.8.2021, str. 15),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/2227 (UL L 448, 15.12.2021, str. 39), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/2227 (UL L 448, 15.12.2021, str. 39),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/844 (UL L 148, 31.5.2022, str. 24), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/844 (UL L 148, 31.5.2022, str. 24),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/203 (UL L 31, 2.2.2023, str. 1). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/203 (UL L 31, 2.2.2023, str. 1).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/723 z dne 4. marca 2020 o določitvi podrobnih pravil v zvezi s priznavanjem certifikatov pilotov, izdanih v tretjih državah, in o spremembi Uredbe (EU) št. 1178/2011 (UL L 170, 2.6.2020, str. 1).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/723

Uredba Sveta (EGS) št. 3922/91 z dne 16. decembra 1991 o uskladitvi tehničnih predpisov in upravnih postopkov na področju civilnega letalstva (UL L 373, 31.12.1991, str. 4) (členi 1–3, člen 4(2), členi 5–11 in 13), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Sveta (EGS) št. 3922/91

| — | Uredbo (ES) št. 1899/2006 (UL L 377, 27.12.2006, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1899/2006 (UL L 377, 27.12.2006, str. 1),

| — | Uredbo (ES) št. 1900/2006 (UL L 377, 27.12.2006, str. 176), |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1900/2006 (UL L 377, 27.12.2006, str. 176),

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 8/2008 (UL L 10, 12.1.2008, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 8/2008 (UL L 10, 12.1.2008, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 859/2008 (UL L 254, 20.9.2008, str. 1). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 859/2008 (UL L 254, 20.9.2008, str. 1).

V skladu s členom 139 Uredbe (EU) 2018/1139 se Uredba (EGS) št. 3922/91 razveljavi od datuma začetka uporabe podrobnih pravil, sprejetih v skladu s točko (a) člena 32(1) Uredbe (EU) 2018/1139, o omejitvah časa letenja in delovnega časa ter zahtevah glede počitka, kar zadeva vožnjo po tleh, nujno medicinsko pomoč ter operacije komercialnega zračnega prevoza z enim pilotom.

Uredba (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o preiskavah in preprečevanju nesreč in incidentov v civilnem letalstvu ter razveljavitvi Direktive 94/56/ES (Besedilo velja za EGP) (UL L 295, 12.11.2010, str. 35), kakor je bila spremenjena z:

Uredba (EU) št. 996/2010

| — | Uredbo (EU) št. 376/2014 (UL L 122, 24.4.2014, str. 18), |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) št. 376/2014 (UL L 122, 24.4.2014, str. 18),

| — | Uredbo (EU) 2018/1139 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1). |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) 2018/1139 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1).

Uredba Komisije (ES) št. 104/2004 z dne 22. januarja 2004 o predpisih glede organizacije in sestave Odbora za pritožbe Evropske agencije za varnost v letalstvu (UL L 16, 23.1.2004, str. 20).

Uredba Komisije (ES) št. 104/2004

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 z dne 14. decembra 2005 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti, in informiranju potnikov v zračnem prometu o identiteti letalskega prevoznika, ki opravlja let, ter razveljavitvi člena 9 Direktive 2004/36/ES (Besedilo velja za EGP) (UL L 344, 27.12.2005, str. 15), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005

| — | Uredbo (EU) 2018/1139 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1). |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) 2018/1139 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1).

Uredba Komisije (ES) št. 473/2006 z dne 22. marca 2006 o določitvi izvedbenih pravil za seznam Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (Besedilo velja za EGP) (UL L 84, 23.3.2006, str. 8).

Uredba Komisije (ES) št. 473/2006

Uredba Komisije (ES) št. 474/2006 z dne 22. marca 2006 o vzpostavitvi seznama Skupnosti o letalskih prevoznikih, za katere velja prepoved opravljanja letov v Skupnosti iz poglavja II Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 2111/2005 (UL L 84, 23.3.2006, str. 14), kakor je bila nazadnje spremenjena z:

Uredba Komisije (ES) št. 474/2006

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2295 (UL L 304, 24.11.2022, str. 53). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2295 (UL L 304, 24.11.2022, str. 53).

Uredba Komisije (EU) št. 1332/2011 z dne 16. decembra 2011 o določitvi pogojev uporabe skupnega zračnega prostora in operativnih postopkov za izogibanje trčenj v zraku (Besedilo velja za EGP) (UL L 336, 20.12.2011, str. 20), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (EU) št. 1332/2011

| — | Uredbo Komisije (EU) 2016/583 (UL L 101, 16.4.2016, str. 7). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2016/583 (UL L 101, 16.4.2016, str. 7).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 646/2012 z dne 16. julija 2012 o določitvi podrobnih pravil o globah in periodičnih denarnih kaznih na podlagi Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (Besedilo velja za EGP) (UL L 187, 17.7.2012, str. 29).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 646/2012

Uredba Komisije (EU) št. 748/2012 z dne 3. avgusta 2012 o določitvi izvedbenih določb za certificiranje zrakoplovov in sorodnih proizvodov, delov in naprav glede plovnosti in okoljske ustreznosti ter potrjevanje projektivnih in proizvodnih organizacij (UL L 224, 21.8.2012, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (EU) št. 748/2012

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 7/2013 (UL L 4, 9.1.2013, str. 36), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 7/2013 (UL L 4, 9.1.2013, str. 36),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 69/2014 (UL L 23, 28.1.2014, str. 12), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 69/2014 (UL L 23, 28.1.2014, str. 12),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/1039 (UL L 167, 1.7.2015, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/1039 (UL L 167, 1.7.2015, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2016/5 (UL L 3, 6.1.2016, str. 3), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2016/5 (UL L 3, 6.1.2016, str. 3),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2019/897 (UL L 144, 3.6.2019, str. 1), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2019/897 (UL L 144, 3.6.2019, str. 1),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/570 (UL L 132, 27.4.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/570 (UL L 132, 27.4.2020, str. 1),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/699 (UL L 145, 28.4.2021, str. 1), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/699 (UL L 145, 28.4.2021, str. 1),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/1088 (UL L 236, 5.7.2021, str. 3), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2021/1088 (UL L 236, 5.7.2021, str. 3),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/201 (UL L 33, 15.2.2022, str. 7), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/201 (UL L 33, 15.2.2022, str. 7),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/203 (UL L 33, 15.2.2022, str. 46), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/203 (UL L 33, 15.2.2022, str. 46),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1253 (UL L 191, 20.7.2022, str. 45), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1253 (UL L 191, 20.7.2022, str. 45),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/1358 (UL L 205, 5.8.2022, str. 7), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/1358 (UL L 205, 5.8.2022, str. 7),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1361 (UL L 205, 5.8.2022, str. 127), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1361 (UL L 205, 5.8.2022, str. 127),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/1645 (UL L 248, 26.9.2022, str. 18), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/1645 (UL L 248, 26.9.2022, str. 18),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/203 (UL L 31, 2.2.2023, str. 1). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/203 (UL L 31, 2.2.2023, str. 1).

Uredba Komisije (EU) št. 965/2012 z dne 5. oktobra 2012 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za letalske operacije v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 296, 25.10.2012, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (EU) št. 965/2012

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 800/2013 (UL L 227, 24.8.2013, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 800/2013 (UL L 227, 24.8.2013, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 71/2014 (UL L 23, 28.1.2014, str. 27), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 71/2014 (UL L 23, 28.1.2014, str. 27),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 83/2014 (UL L 28, 31.1.2014, str. 17), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 83/2014 (UL L 28, 31.1.2014, str. 17),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 379/2014 (UL L 123, 24.4.2014, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 379/2014 (UL L 123, 24.4.2014, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/140 (UL L 24, 30.1.2015, str. 5), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/140 (UL L 24, 30.1.2015, str. 5),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/1329 (UL L 206, 1.8.2015, str. 21), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/1329 (UL L 206, 1.8.2015, str. 21),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/640 (UL L 106, 24.4.2015, str. 18), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/640 (UL L 106, 24.4.2015, str. 18),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/2338 (UL L 330, 16.12.2015, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/2338 (UL L 330, 16.12.2015, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2016/1199 (UL L 198, 23.7.2016, str. 13), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2016/1199 (UL L 198, 23.7.2016, str. 13),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2017/363 (UL L 55, 2.3.2017, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2017/363 (UL L 55, 2.3.2017, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2018/394 (UL L 71, 14.3.2018, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2018/394 (UL L 71, 14.3.2018, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2018/1042 (UL L 188, 25.7.2018, str. 3), kakor je bila spremenjena z:






  — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/745 (UL L 176, 5.6.2020, str. 11), |
| --- | --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2018/1042 (UL L 188, 25.7.2018, str. 3), kakor je bila spremenjena z:

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/745 (UL L 176, 5.6.2020, str. 11),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1975 (UL L 326, 20.12.2018, str. 53), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/1975 (UL L 326, 20.12.2018, str. 53),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1387 (UL L 229, 5.9.2019, str. 1), kakor je bila spremenjena z:






  — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1176 (UL L 259, 10.8.2020, str. 10), |
| --- | --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1387 (UL L 229, 5.9.2019, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1176 (UL L 259, 10.8.2020, str. 10),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1384 (UL L 228, 4.9.2019, str. 106), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1384 (UL L 228, 4.9.2019, str. 106),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/2036 (UL L 416, 11.12.2020, str. 24); odstavki 4 do 6 Priloge k Uredbi (EU) 2020/2036 se v Švici uporabljajo od 31. 12. 2020, |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/2036 (UL L 416, 11.12.2020, str. 24); odstavki 4 do 6 Priloge k Uredbi (EU) 2020/2036 se v Švici uporabljajo od 31. 12. 2020,

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1062 (UL L 229, 29.6.2021, str. 3), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1062 (UL L 229, 29.6.2021, str. 3),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1296 (UL L 282, 5.8.2021, str. 5), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1296 (UL L 282, 5.8.2021, str. 5),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/2237 (UL L 450, 16.12.2021, str. 21), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/2237 (UL L 450, 16.12.2021, str. 21),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/414 (UL L 85, 14.3.2022, str. 4), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/414 (UL L 85, 14.3.2022, str. 4),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/790 (UL L 141, 20.5.2022, str. 13), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/790 (UL L 141, 20.5.2022, str. 13),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2203 (UL L 293, 14.11.2022, str. 3), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2203 (UL L 293, 14.11.2022, str. 3),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2502 (UL L 325, 20.12.2022, str. 56), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2502 (UL L 325, 20.12.2022, str. 56),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/203 (UL L 31, 2.2.2023, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/203 (UL L 31, 2.2.2023, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/217 (UL L 30, 2.2.2023, str. 11). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/217 (UL L 30, 2.2.2023, str. 11).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 628/2013 z dne 28. junija 2013 o načinu dela Evropske agencije za varnost v letalstvu pri izvajanju inšpekcijskih pregledov standardiziranja in spremljanju uporabe predpisov Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 736/2006 (Besedilo velja za EGP) (UL L 179, 29.6.2013, str. 46).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 628/2013

Uredba Komisije (EU) št. 139/2014 z dne 12. februarja 2014 o določitvi zahtev in upravnih postopkov v zvezi z aerodromi v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (Besedilo velja za EGP) (UL L 44, 14.2.2014, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (EU) št. 139/2014

| — | Uredbo Komisije (EU) 2017/161 (UL L 27, 1.2.2017, str. 99), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2017/161 (UL L 27, 1.2.2017, str. 99),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2018/401 (UL L 72, 15.3.2018, str. 17), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2018/401 (UL L 72, 15.3.2018, str. 17),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/469 (UL L 104, 3.4.2020, str. 1), kakor je bila spremenjena z:






  — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1177 (UL L 259, 10.8.2020, str. 12), |
| --- | --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/469 (UL L 104, 3.4.2020, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1177 (UL L 259, 10.8.2020, str. 12),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/1234 (UL L 282, 31.8.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/1234 (UL L 282, 31.8.2020, str. 1),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/2148 (UL L 428, 18.12.2020, str. 10), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/2148 (UL L 428, 18.12.2020, str. 10),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/208 (UL L 35, 17.2.2022, str. 1), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/208 (UL L 35, 17.2.2022, str. 1),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/697 (UL L 130, 4.5.2022, str. 1), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/697 (UL L 130, 4.5.2022, str. 1),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/1645 (UL L 248, 26.9.2022, str. 18), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/1645 (UL L 248, 26.9.2022, str. 18),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/2074 (UL L 280, 28.10.2022, str. 4), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/2074 (UL L 280, 28.10.2022, str. 4),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/203 (UL L 31, 2.2.2023, str. 1). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/203 (UL L 31, 2.2.2023, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2153 z dne 16. decembra 2019 o taksah in pristojbinah, ki jih zaračunava Agencija Evropske unije za varnost v letalstvu, in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 319/2014 (UL L 327, 17.12.2019, str. 36).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2153

Uredba (EU) št. 376/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. aprila 2014 o poročanju, analizi in spremljanju dogodkov v civilnem letalstvu, spremembi Uredbe (EU) št. 996/2010 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2003/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta in uredb Komisije (ES) št. 1321/2007 in (ES) št. 1330/2007 (Besedilo velja za EGP) (UL L 122, 24.4.2014, str. 18), kakor je bila spremenjena z:

Uredba (EU) št. 376/2014

| — | Uredbo (EU) 2018/1139 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1). |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) 2018/1139 (UL L 212, 22.8.2018, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2082 z dne 26. novembra 2021 o določitvi ureditev za izvajanje Uredbe (EU) št. 376/2014 Evropskega parlamenta in Sveta glede skupnega evropskega sistema za klasifikacijo tveganj (UL L 426, 29.11.2021, str. 32).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2082

Uredba Komisije (EU) št. 452/2014 z dne 29. aprila 2014 o določitvi tehničnih zahtev in upravnih postopkov v zvezi z zračnimi operacijami operatorjev iz tretjih držav v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (Besedilo velja za EGP)(UL L 133, 6.5.2014, str. 12), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (EU) št. 452/2014

| — | Uredbo Komisije (EU) 2016/1158, UL L 192, 16.7.2016, str. 21. |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2016/1158, UL L 192, 16.7.2016, str. 21.

Uredba Komisije (EU) št. 1321/2014 z dne 26. novembra 2014 o stalni plovnosti zrakoplovov in letalskih izdelkov, delov in naprav ter o potrjevanju organizacij in osebja, ki se ukvarjajo s temi nalogami (Besedilo velja za EGP) (UL L 362, 17.12.2014, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (EU) št. 1321/2014

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/1088 (UL L 176, 7.7.2015, str. 4), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/1088 (UL L 176, 7.7.2015, str. 4),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/1536 (UL L 241, 17.9.2015, str. 16), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/1536 (UL L 241, 17.9.2015, str. 16),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2017/334 (UL L 50, 28.2.2017, str. 13), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2017/334 (UL L 50, 28.2.2017, str. 13),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2018/750 (UL L 126, 23.5.2018, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2018/750 (UL L 126, 23.5.2018, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) 2018/1142 (UL L 207, 16.8.2018, str. 2), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2018/1142 (UL L 207, 16.8.2018, str. 2),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1383 (UL L 228, 4.9.2019, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1383 (UL L 228, 4.9.2019, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1384 (UL L 228, 4.9.2019, str. 106), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1384 (UL L 228, 4.9.2019, str. 106),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/270 (UL L 56, 27.2.2020, str. 20), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/270 (UL L 56, 27.2.2020, str. 20),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1159 (UL L 257, 6.8.2020, str. 14), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1159 (UL L 257, 6.8.2020, str. 14),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/685 (UL L 143, 27.4.2021, str. 6), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/685 (UL L 143, 27.4.2021, str. 6),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/700 (UL L 145, 28.4.2021, str. 20); točka (1) člena 1 ter točke (5), (6) in (8) Priloge I k Uredbi (EU) 2021/700 se v Švici uporabljajo od 18. 5. 2021, |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/700 (UL L 145, 28.4.2021, str. 20); točka (1) člena 1 ter točke (5), (6) in (8) Priloge I k Uredbi (EU) 2021/700 se v Švici uporabljajo od 18. 5. 2021,

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1963 (UL L 400, 12.11.2021, str. 18), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1963 (UL L 400, 12.11.2021, str. 18),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/410 (UL L 84, 11.3.2022, str. 20), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/410 (UL L 84, 11.3.2022, str. 20),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1360 (UL L 205, 5.8.2022, str. 115), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1360 (UL L 205, 5.8.2022, str. 115),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/203 (UL L 31, 2.2.2023, str. 1). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/203 (UL L 31, 2.2.2023, str. 1).

Uredba Komisije (EU) 2015/340 z dne 20. februarja 2015 o tehničnih zahtevah in upravnih postopkih za licence in certifikate kontrolorjev zračnega prometa v skladu z Uredbo (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta, o spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 923/2012 ter razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 805/2011 (Besedilo velja za EGP) (UL L 63, 6.3.2015, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (EU) 2015/340

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/203 (UL L 31, 2.2.2023, str. 1). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/203 (UL L 31, 2.2.2023, str. 1).

Uredba Komisije (EU) 2015/640 z dne 23. aprila 2015 o dodatnih plovnostnih specifikacijah za posamezno vrsto operacij in o spremembi Uredbe (EU) št. 965/2012 (UL L 106, 24.4.2015, str. 18), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (EU) 2015/640

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/133 (UL L 25, 29.1.2019, str. 14), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/133 (UL L 25, 29.1.2019, str. 14),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1159 (UL L 257, 6.8.2020, str. 14), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1159 (UL L 257, 6.8.2020, str. 14),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/97 (UL L 31, 29.1.2021, str. 208); člen 1 Uredbe (EU) 2021/97 se v Švici uporablja od 26. 2. 2021, z izjemo točke (1) Priloge I, ki se v Švici uporablja od 16. 2. 2021, |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/97 (UL L 31, 29.1.2021, str. 208); člen 1 Uredbe (EU) 2021/97 se v Švici uporablja od 26. 2. 2021, z izjemo točke (1) Priloge I, ki se v Švici uporablja od 16. 2. 2021,

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1254 (UL L 191, 20.7.2022, str. 47). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1254 (UL L 191, 20.7.2022, str. 47).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1018 z dne 29. junija 2015 o določitvi seznama za razvrščanje dogodkov v civilnem letalstvu, o katerih je treba poročati v skladu z Uredbo (EU) št. 376/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (Besedilo velja za EGP) (UL L 163, 30.6.2015, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1018

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/3 (UL L 1, 5.1.2022, str. 3). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/3 (UL L 1, 5.1.2022, str. 3).

Sklep Komisije (EU) 2016/2357 z dne 19. decembra 2016 o neučinkovitem izvajanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta in njenih izvedbenih predpisov glede potrdil, ki jih je izdala grška akademija za usposabljanje na področju letalstva (Hellenic Aviation Training Academy – HATA), in licenc po Delu 66, izdanih na podlagi teh potrdil (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 8645) (UL L 348, 21.12.2016, str. 72).

Sklep Komisije (EU) 2016/2357

Uredba Komisije (EU) 2018/395 z dne 13. marca 2018 o podrobnih pravilih za operacije z baloni in licenciranje letalske posadke za balone v skladu z Uredbo (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 71, 14.3.2018, str. 10), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (EU) 2018/395

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/357 (UL L 67, 5.3.2020, str. 34), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/357 (UL L 67, 5.3.2020, str. 34),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1874 (UL L 378, 26.10.2021, str. 4). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1874 (UL L 378, 26.10.2021, str. 4).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1976 z dne 14. decembra 2018 o podrobnih pravilih za operacije z jadralnimi letali in licenciranje letalske posadke v skladu z Uredbo (EU) 2018/1139 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 326, 20.12.2018, str. 64), kakor je bila spremenjena z:

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1976

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/358 (UL L 67, 5.3.2020, str. 57), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/358 (UL L 67, 5.3.2020, str. 57),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1874 (UL L 378, 26.10.2021, str. 4). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1874 (UL L 378, 26.10.2021, str. 4).

Uredba (EU) 2019/494 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2019 o nekaterih vidikih varnosti v letalstvu v zvezi z izstopom Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Unije (Besedilo velja za EGP) (UL L 85 I, 27.3.2019, str. 11).

Uredba (EU) 2019/494

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/945 z dne 12. marca 2019 o sistemih brezpilotnega zrakoplova in operatorjih sistemov brezpilotnega zrakoplova iz tretjih držav (UL L 152, 11.6.2019, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/945

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/1058 z dne 27. aprila 2020 (UL L 232, 20.7.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2020/1058 z dne 27. aprila 2020 (UL L 232, 20.7.2020, str. 1),

| — | Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/851 z dne 22. marca 2022 (UL L 150, 1.6.2022, str. 21). |
| --- | --- |

—

Delegirano uredbo Komisije (EU) 2022/851 z dne 22. marca 2022 (UL L 150, 1.6.2022, str. 21).

Kar zadeva izdelke iz člena 2(1) Uredbe (EU) 2019/945, Švica uporablja akte iz navedene uredbe, saj so vključeni v to prilogo, tudi kot je navedeno v nadaljevanju, pri čemer se razume, da se druga alinea Priloge uporablja tudi za te akte:

| — | Uredbo (ES) št. 765/2008 (2), kakor je navedena v členu 3, točka (9), členu 15, členu 19(2) in členu 39(1)(a) Uredbe (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 765/2008 (2), kakor je navedena v členu 3, točka (9), členu 15, členu 19(2) in členu 39(1)(a) Uredbe (EU) 2019/945,

2

| — | Uredbo (EU) št. 1025/2012 (3), kakor je navedena v členu 3, točka (20), in členu 37(3) Uredbe (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) št. 1025/2012 (3), kakor je navedena v členu 3, točka (20), in členu 37(3) Uredbe (EU) 2019/945,

3

| — | Direktivo 2009/48/ES (4), kakor je navedena v členu 4(2) in členu 13(2)(c) ter točki (10) dela 1 Priloge k Uredbi (EU) 2019/945, |
| --- | --- |

—

Direktivo 2009/48/ES (4), kakor je navedena v členu 4(2) in členu 13(2)(c) ter točki (10) dela 1 Priloge k Uredbi (EU) 2019/945,

4

| — | Direktivo 2006/42/ES (5), kakor je navedena v členu 4(2) Uredbe (EU) 2019/945, vključno z:






  — | Direktivo 73/23/EGS (6), kakor je navedena v členu 1(2)(k) Direktive 2006/42/ES in odstavku 1.5.1 Priloge I k Direktivi, ob upoštevanju, da je bila Direktiva 73/23/EGS razveljavljena, sklici nanjo pa se štejejo kot sklici na ustrezne določbe Direktive 2014/35/EU (7), |
| --- | --- | --- |

—

Direktivo 2006/42/ES (5), kakor je navedena v členu 4(2) Uredbe (EU) 2019/945, vključno z:

5

—

Direktivo 73/23/EGS (6), kakor je navedena v členu 1(2)(k) Direktive 2006/42/ES in odstavku 1.5.1 Priloge I k Direktivi, ob upoštevanju, da je bila Direktiva 73/23/EGS razveljavljena, sklici nanjo pa se štejejo kot sklici na ustrezne določbe Direktive 2014/35/EU (7),

6

7

| — | Uredbo (EU) 2019/1020 (8), vključno s sklici nanjo v členu 5(3) Uredbe (EU) 2019/945 ter členih 35 in 36 navedene uredbe, ob upoštevanju, da se sklici na črtane določbe Uredbe (ES) št. 765/2008 štejejo za sklice na ustrezne določbe Uredbe (EU) 2019/1020 (9), in vključujejo tudi:






  — | Uredbo (EU) 2019/515 (10), kakor je navedena v členu 8(2) Uredbe (EU) 2019/1020, kar zadeva kontaktne točke za proizvode, |
| --- | --- | --- |

—

Uredbo (EU) 2019/1020 (8), vključno s sklici nanjo v členu 5(3) Uredbe (EU) 2019/945 ter členih 35 in 36 navedene uredbe, ob upoštevanju, da se sklici na črtane določbe Uredbe (ES) št. 765/2008 štejejo za sklice na ustrezne določbe Uredbe (EU) 2019/1020 (9), in vključujejo tudi:

8

9

—

Uredbo (EU) 2019/515 (10), kakor je navedena v členu 8(2) Uredbe (EU) 2019/1020, kar zadeva kontaktne točke za proizvode,

10

| — | Uredbo (ES) št. 765/2008, kakor je navedena v členu 11(5) Uredbe (EU) 2019/1020, |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 765/2008, kakor je navedena v členu 11(5) Uredbe (EU) 2019/1020,

| — | Direktivo 2001/95/ES (11), kakor je navedena v členu 20(4) in členu 34(4) Uredbe (EU) 2019/1020. |
| --- | --- |

—

Direktivo 2001/95/ES (11), kakor je navedena v členu 20(4) in členu 34(4) Uredbe (EU) 2019/1020.

11

Sklici na „Unijo“ v členu 1(1) (zadnji del stavka), členu 3(1), (2), (9), (12) (prvi del stavka) in (21), členu 4(1) (zadnji del stavka), členu 4(2)(a), (b) in (d), členu 5(2), členu 6, členu 21(1) (zadnji del stavka), členu 29(2) ter členu 31(2)(p) Uredbe (EU) 2019/1020 se razumejo, kot da se enako uporabljajo za Švico.

Sklici na pravo Unije v členu 14(2) in členu 17 Uredbe (EU) 2019/1020 se v zvezi s Švico razumejo kot sklici na njeno ustrezno nacionalno zakonodajo.

Sklici na „Unijo“ v členu 1(2), členu 2(3), členu 3(14), (15), (18) in (19), členu 6(1), členu 7(2)(a), členu 8(1) in (2), členu 9(1), členu 35(1), členu 36(3), členu 38(2) in členu 41(3) ter v prvem sklicu v naslovu oddelka 5 Uredbe (EU) 2019/945 se razumejo, kot da se enako uporabljajo za Švico.

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/947 z dne 24. maja 2019 o pravilih in postopkih za upravljanje brezpilotnih zrakoplovov (UL L 152, 11.6.2019, str. 45), kakor je bila spremenjena z:

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/947

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/639 z dne 12. maja 2020 (UL L 150, 13.5.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/639 z dne 12. maja 2020 (UL L 150, 13.5.2020, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/746 z dne 4. junija 2020 (UL L 176, 5.6.2020, str. 13), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/746 z dne 4. junija 2020 (UL L 176, 5.6.2020, str. 13),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1166 z dne 15. julija 2021 (UL L 253, 16.7.2021, str. 49), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1166 z dne 15. julija 2021 (UL L 253, 16.7.2021, str. 49),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/425 z dne 14. marca 2022 (UL L 87, 15.3.2022, str. 20), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/425 z dne 14. marca 2022 (UL L 87, 15.3.2022, str. 20),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/525 z dne 1. aprila 2022 (UL L 105, 4.4.2022, str. 3). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/525 z dne 1. aprila 2022 (UL L 105, 4.4.2022, str. 3).

Kar zadeva sisteme brezpilotnega zrakoplova, Švica uporablja akte iz navedene uredbe, saj so vključeni v to prilogo, tudi kot je navedeno v nadaljevanju, pri čemer se razume, da se druga alinea Priloge uporablja tudi za ta akt:

| — | Direktivo 2009/48/ES (12), kakor je navedena v členu 9(2)(a) in členu 14(5)(a)(ii) Uredbe (EU) 2019/947. |
| --- | --- |

—

Direktivo 2009/48/ES (12), kakor je navedena v členu 9(2)(a) in členu 14(5)(a)(ii) Uredbe (EU) 2019/947.

12

Sklic na Uredbo (EU) 2016/679 (13) pri UAS.SPEC.050 v točki (1)(a)(iv) dela B Priloge k Uredbi (EU) 2019/947 se v zvezi s Švico razume kot sklic na njeno ustrezno nacionalno zakonodajo.

13

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1128 z dne 1. julija 2019 o pravicah dostopa do varnostnih priporočil in odgovorov, ki se hranijo v evropski centralni podatkovni bazi, ter o razveljavitvi Sklepa 2012/780/EU (Besedilo velja za EGP) (UL L 177, 2.7.2019, str. 112).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/1128

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/2034 z dne 6. oktobra 2020 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 376/2014 Evropskega parlamenta in Sveta glede skupnega evropskega sistema za klasifikacijo tveganj (Besedilo velja za EGP) (UL L 416, 11.12.2020, str. 1).

Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/2034

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/664 z dne 22. aprila 2021 o regulativnem okviru za U-space (UL L 139, 23.4.2021, str. 161), kakor je bila spremenjena z:

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/664

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/203 (UL L 31, 2.2.2023, str. 1). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/203 (UL L 31, 2.2.2023, str. 1).

4.   Varovanje v letalstvu

Varovanje v letalstvu

Uredba (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2320/2002 (Besedilo velja za EGP) (UL L 97, 9.4.2008, str. 72), kakor je bila spremenjena z:

Uredba (ES) št. 300/2008

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 18/2010 (UL L 7, 12.1.2010, str. 3). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 18/2010 (UL L 7, 12.1.2010, str. 3).

Uredba Komisije (ES) št. 272/2009 z dne 2. aprila 2009 o dopolnitvi skupnih osnovnih standardov na področju varovanja v civilnem letalstvu iz Priloge k Uredbi (ES) št. 300/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 91, 3.4.2009, str. 7), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (ES) št. 272/2009

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 297/2010 (UL L 90, 10.4.2010, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 297/2010 (UL L 90, 10.4.2010, str. 1),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 720/2011 (UL L 193, 23.7.2011, str. 19), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 720/2011 (UL L 193, 23.7.2011, str. 19),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 1141/2011 (UL L 293, 11.11.2011, str. 22), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 1141/2011 (UL L 293, 11.11.2011, str. 22),

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 245/2013 (UL L 77, 20.3.2013, str. 5). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 245/2013 (UL L 77, 20.3.2013, str. 5).

Uredba Komisije (EU) št. 1254/2009 z dne 18. decembra 2009 o določitvi meril, na podlagi katerih lahko države članice odstopajo od skupnih osnovnih standardov za varnost civilnega letalstva ter sprejmejo druge alternativne varnostne ukrepe (Besedilo velja za EGP) (UL L 338, 19.12.2009, str. 17), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (EU) št. 1254/2009

| — | Uredbo Komisije (EU) 2016/2096 (UL L 326, 1.12.2016, str. 7). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2016/2096 (UL L 326, 1.12.2016, str. 7).

Uredba Komisije (EU) št. 72/2010 z dne 26. januarja 2010 o določitvi postopkov za izvajanje inšpekcijskih pregledov Komisije na področju varovanja letalstva (Besedilo velja za EGP) (UL L 23, 27.1.2010, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (EU) št. 72/2010

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/472 (UL L 85, 1.4.2016, str. 28). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/472 (UL L 85, 1.4.2016, str. 28).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1998 z dne 5. novembra 2015 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva (Besedilo velja za EGP) (UL L 299, 14.11.2015, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1998

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2426 (UL L 334, 22.12.2015, str. 5), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2426 (UL L 334, 22.12.2015, str. 5),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/815 (UL L 122, 13.5.2017, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/815 (UL L 122, 13.5.2017, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/55 (UL L 10, 13.1.2018, str. 5), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/55 (UL L 10, 13.1.2018, str. 5),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/103 (UL L 21, 24.1.2019, str. 13), kakor je bila spremenjena z:






  — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/910 (UL L 208, 1.7.2020, str. 43), |
| --- | --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/103 (UL L 21, 24.1.2019, str. 13), kakor je bila spremenjena z:

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/910 (UL L 208, 1.7.2020, str. 43),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/413 (UL L 73, 15.3.2019, str. 98), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/413 (UL L 73, 15.3.2019, str. 98),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1583 (UL L 246, 26.9.2019, str. 15), kakor je bila spremenjena z:






  — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/910 (UL L 208, 1.7.2020, str. 43), |
| --- | --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1583 (UL L 246, 26.9.2019, str. 15), kakor je bila spremenjena z:

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/910 (UL L 208, 1.7.2020, str. 43),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/111 (UL L 21, 27.1.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/111 (UL L 21, 27.1.2020, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/910 (UL L 208, 1.7.2020, str. 43), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/910 (UL L 208, 1.7.2020, str. 43),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/255 (UL L 58, 19.2.2021, str. 23); točke (15), (18) do (19) in (32) Priloge k Uredbi (EU) 2021/255 se v Švici uporabljajo od 11. 3. 2021, |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/255 (UL L 58, 19.2.2021, str. 23); točke (15), (18) do (19) in (32) Priloge k Uredbi (EU) 2021/255 se v Švici uporabljajo od 11. 3. 2021,

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/421 (UL L 87, 15.3.2022, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/421 (UL L 87, 15.3.2022, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/463 (UL L 94, 23.3.2022, str. 3), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/463 (UL L 94, 23.3.2022, str. 3),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1174 (UL L 183, 8.7.2022, str. 35), z izjemo nove točke 11.1.1(b) Priloge k Uredbi (EU) št. 2015/1998, kot je določeno v točki (35) Priloge k Uredbi (EU) 2022/1174, |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/1174 (UL L 183, 8.7.2022, str. 35), z izjemo nove točke 11.1.1(b) Priloge k Uredbi (EU) št. 2015/1998, kot je določeno v točki (35) Priloge k Uredbi (EU) 2022/1174,

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/566 (UL L 74, 13.3.2023, str. 47). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/566 (UL L 74, 13.3.2023, str. 47).

Izvedbeni sklep Komisije C(2015) 8005 z dne 16. novembra 2015 o določitvi podrobnih ukrepov za izvajanje skupnih osnovnih standardov za varnost letalstva, ki vsebujejo podatke iz točke (a) člena 18 Uredbe (ES) št. 300/2008 (ni objavljen v UL), kakor je bil spremenjen z:

Izvedbeni sklep Komisije C(2015) 8005

| — | Izvedbenim sklepom Komisije C(2017) 3030, |
| --- | --- |

—

Izvedbenim sklepom Komisije C(2017) 3030,

| — | Izvedbenim sklepom Komisije C(2018) 4857, |
| --- | --- |

—

Izvedbenim sklepom Komisije C(2018) 4857,

| — | Izvedbenim sklepom Komisije C(2019) 132, kakor je bil spremenjen z:






  — | Izvedbenim sklepom Komisije C(2020) 4241, |
| --- | --- | --- |

—

Izvedbenim sklepom Komisije C(2019) 132, kakor je bil spremenjen z:

—

Izvedbenim sklepom Komisije C(2020) 4241,

| — | Izvedbenim sklepom Komisije C(2021) 0996, |
| --- | --- |

—

Izvedbenim sklepom Komisije C(2021) 0996,

| — | Izvedbenim sklepom Komisije C(2022) 4638, |
| --- | --- |

—

Izvedbenim sklepom Komisije C(2022) 4638,

| — | Izvedbenim sklepom Komisije C(2023) 1569. |
| --- | --- |

—

Izvedbenim sklepom Komisije C(2023) 1569.

Sklep Komisije (EU) 2021/2147 z dne 3. decembra 2021 glede odobritve opreme za varovanje v civilnem letalstvu z oznako „žig EU“ (UL L 433, 6.12.2021, str. 25).

Sklep Komisije (EU) 2021/2147

5.   Upravljanje zračnega prometa

Upravljanje zračnega prometa

Uredba (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (Besedilo velja za EGP) (UL L 96, 31.3.2004, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

Uredba (ES) št. 549/2004

| — | Uredbo (ES) št. 1070/2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 34). |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1070/2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 34).

Komisija ima v Švici pooblastila, ki so ji podeljena v skladu s členi 6, 8, 10, 11 in 12.

Člen 10 se spremeni:

v odstavku 2 se izraz „na ravni Skupnosti“ nadomesti z izrazom „na ravni Skupnosti, vključno s Švico“.

Ne glede na horizontalno prilagoditev, navedeno v drugi alinei Priloge k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o zračnem prometu, se navedbe „držav članic“ v členu 5 Uredbe (ES) št. 549/2004 ali v določbah Sklepa 1999/468/ES, navedenih v navedeni določbi, ne nanašajo na Švico.

Uredba (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o izvajanju navigacijskih služb zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (Uredba o izvajanju služb) (Besedilo velja za EGP) (UL L 96, 31.3.2004, str. 10), kakor je bila spremenjena z:

Uredba (ES) št. 550/2004

| — | Uredbo (ES) št. 1070/2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 34). |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1070/2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 34).

Komisija ima v Švici pooblastila, ki so ji podeljena v skladu s členi 9a, 9b, 15, 15a, 16 in 17.

Za namene tega sporazuma veljajo določbe Uredbe z naslednjimi spremembami:

| (a) | člen 3 se spremeni:
  v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“; |
| --- | --- |

(a)

člen 3 se spremeni:

v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“;

| (b) | člen 7 se spremeni:
  v odstavkih 1 in 6 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“; |
| --- | --- |

(b)

člen 7 se spremeni:

v odstavkih 1 in 6 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“;

| (c) | člen 8 se spremeni:
  v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“; |
| --- | --- |

(c)

člen 8 se spremeni:

v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“;

| (d) | člen 10 se spremeni:
  v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“; |
| --- | --- |

(d)

člen 10 se spremeni:

v odstavku 1 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „in Švici“;

| (e) | člen 16(3) se nadomesti z naslednjim:

  „3.   Komisija o svoji odločitvi obvesti države članice in izvajalca služb, če je pravno zainteresiran.“
  . |
| --- | --- |

(e)

člen 16(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Komisija o svoji odločitvi obvesti države članice in izvajalca služb, če je pravno zainteresiran.“

Uredba (ES) št. 551/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o organiziranosti in uporabi zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (uredba o zračnem prostoru) (Besedilo velja za EGP) (UL L 96, 31.3.2004, str. 20), kakor je bila spremenjena z:

Uredba (ES) št. 551/2004

| — | Uredbo (ES) št. 1070/2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 34). |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1070/2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 34).

Komisija ima v Švici pooblastila, ki so ji podeljena v skladu s členi 3a, 6 in 10.

Uredba (ES) št. 552/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o interoperabilnosti evropske mreže za upravljanje zračnega prometa (uredba o interoperabilnosti) (Besedilo velja za EGP) (UL L 96, 31.3.2004, str. 26), kakor je bila spremenjena z:

Uredba (ES) št. 552/2004

| — | Uredbo (ES) št. 1070/2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 34). |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 1070/2009 (UL L 300, 14.11.2009, str. 34).

| — | Komisija ima v Švici pooblastila, ki so ji podeljena v skladu s členoma 4 in 7 ter členom 10(3). |
| --- | --- |

—

Komisija ima v Švici pooblastila, ki so ji podeljena v skladu s členoma 4 in 7 ter členom 10(3).

Za namene tega sporazuma veljajo določbe Uredbe z naslednjimi spremembami:

| (a) | člen 5 se spremeni:
  v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“; |
| --- | --- |

(a)

člen 5 se spremeni:

v odstavku 2 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“;

| (b) | člen 7 se spremeni:
  v odstavku 4 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“; |
| --- | --- |

(b)

člen 7 se spremeni:

v odstavku 4 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“;

| (c) | Priloga III se spremeni:
  v drugi in zadnji alinei oddelka 3 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“. |
| --- | --- |

(c)

Priloga III se spremeni:

v drugi in zadnji alinei oddelka 3 se za besedo „Skupnosti“ vstavita besedi „ali Švici“.

V skladu s členom 139 Uredbe (EU) 2018/1139 se Uredba (ES) št. 552/2004 razveljavi z učinkom od 11. septembra 2018. Vendar se členi 4, 5, 6, 6a in 7 navedene uredbe ter prilogi III in IV k navedeni uredbi še naprej uporabljajo do datuma začetka uporabe delegiranih aktov iz člena 47 Uredbe 2018/1139, kolikor navedeni akti zadevajo področje, ki ga urejajo zadevne določbe Uredbe (ES) št. 552/2004, vendar najdlje do 12. septembra 2023.

Uredba Komisije (ES) št. 2150/2005 z dne 23. decembra 2005 o določitvi skupnih pravil za prilagodljivo uporabo zračnega prostora (Besedilo velja za EGP) (UL L 342, 24.12.2005, str. 20).

Uredba Komisije (ES) št. 2150/2005

Uredba Komisije (ES) št. 1033/2006 z dne 4. julija 2006 o določitvi zahtev glede postopkov za načrte leta v fazi pred letom za enotno evropsko nebo (Besedilo velja za EGP) (UL L 186, 7.7.2006, str. 46), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (ES) št. 1033/2006

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 923/2012 (UL L 281, 13.10.2012, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 923/2012 (UL L 281, 13.10.2012, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 428/2013 (UL L 127, 9.5.2013, str. 23), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 428/2013 (UL L 127, 9.5.2013, str. 23),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2120 (UL L 329, 3.12.2016, str. 70), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2120 (UL L 329, 3.12.2016, str. 70),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/139 (UL L 25, 30.1.2018, str. 4). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/139 (UL L 25, 30.1.2018, str. 4).

Uredba Komisije (ES) št. 1032/2006 z dne 6. julija 2006 o zahtevah za avtomatske sisteme za izmenjavo podatkov o letih za namen obveščanja, koordinacije in predaje letov med enotami kontrole letenja (Besedilo velja za EGP) (UL L 186, 7.7.2006, str. 27), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (ES) št. 1032/2006

| — | Uredbo Komisije (ES) št. 30/2009 (UL L 13, 17.1.2009, str. 20). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (ES) št. 30/2009 (UL L 13, 17.1.2009, str. 20).

Uredba Sveta (ES) št. 219/2007 z dne 27. februarja 2007 o ustanovitvi skupnega podjetja za razvoj nove generacije evropskega sistema upravljanja zračnega prometa (SESAR) (UL L 64, 2.3.2007, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Sveta (ES) št. 219/2007

| — | Uredbo Sveta (ES) št. 1361/2008 (UL L 352, 31.12.2008, str. 12), |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (ES) št. 1361/2008 (UL L 352, 31.12.2008, str. 12),

| — | Uredbo Sveta (EU) št. 721/2014 (UL L 192, 1.7.2014, str. 1). |
| --- | --- |

—

Uredbo Sveta (EU) št. 721/2014 (UL L 192, 1.7.2014, str. 1).

Uredba Komisije (ES) št. 633/2007 z dne 7. junija 2007 o zahtevah za uporabo protokola prenosa sporočila o letu, ki se uporablja za namen obveščanja, koordinacije in predaje letov med enotami kontrole letenja, (Besedilo velja za EGP) (UL L 146, 8.6.2007, str. 7), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (ES) št. 633/2007

| — | Uredbo Komisije (EU) št. 283/2011 (UL L 77, 23.3.2011, str. 23). |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) št. 283/2011 (UL L 77, 23.3.2011, str. 23).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/373 z dne 1. marca 2017 o skupnih zahtevah za izvajalce storitev upravljanja zračnega prometa/izvajanja navigacijskih služb zračnega prometa in drugih funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa ter njihov nadzor, razveljavitvi Uredbe (ES) št. 482/2008, izvedbenih uredb (EU) št. 1034/2011, (EU) št. 1035/2011 in (EU) 2016/1377 ter spremembi Uredbe (EU) št. 677/2011 (Besedilo velja za EGP) (UL L 62, 8.3.2017, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/373

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/469 (UL L 104, 3.4.2020, str. 1), kakor je bila spremenjena z:






  — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1177 (UL L 259, 10.8.2020, str. 12), |
| --- | --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/469 (UL L 104, 3.4.2020, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1177 (UL L 259, 10.8.2020, str. 12),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/665 (UL L 139, 23.4.2021, str. 184), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/665 (UL L 139, 23.4.2021, str. 184),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1338 (UL L 289, 12.8.2021, str. 12), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1338 (UL L 289, 12.8.2021, str. 12),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/938 (UL L 209, 10.8.2022, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/938 (UL L 209, 10.8.2022, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2345 (UL L 311, 2.12.2022, str. 58), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2345 (UL L 311, 2.12.2022, str. 58),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/203 (UL L 31, 2.2.2023, str. 1). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2023/203 (UL L 31, 2.2.2023, str. 1).

Uredba Komisije (ES) št. 29/2009 z dne 16. januarja 2009 o zahtevah glede storitev podatkovnih zvez za enotno evropsko nebo (Besedilo velja za EGP) (UL L 13, 17.1.2009, str. 3), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (ES) št. 29/2009

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/310 (UL L 56, 27.2.2015, str. 30), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/310 (UL L 56, 27.2.2015, str. 30),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1170 (UL L 183, 9.7.2019, str. 6), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1170 (UL L 183, 9.7.2019, str. 6),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/208 (UL L 43, 17.2.2020, str. 72). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/208 (UL L 43, 17.2.2020, str. 72).

Za namene tega sporazuma velja besedilo Uredbe z naslednjo prilagoditvijo:

v delu A Priloge I se doda „Switzerland UIR“.

Uredba Komisije (ES) št. 262/2009 z dne 30. marca 2009 o določitvi zahtev za usklajeno dodelitev in uporabo spraševalnih kod Mode S za enotno evropsko nebo (Besedilo velja za EGP) (UL L 84, 31.3.2009, str. 20), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (ES) št. 262/2009

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2345 (UL L 348, 21.12.2016, str. 11). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2345 (UL L 348, 21.12.2016, str. 11).

Uredba Komisije (EU) št. 255/2010 z dne 25. marca 2010 o določitvi skupnih pravil za upravljanje pretoka zračnega prometa (Besedilo velja za EGP) (UL L 80, 26.3.2010, str. 10), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Komisije (EU) št. 255/2010

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 923/2012 (UL L 281, 13.10.2012, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 923/2012 (UL L 281, 13.10.2012, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1006 (UL L 165, 23.6.2016, str. 8), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1006 (UL L 165, 23.6.2016, str. 8),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/2159 (UL L 304, 21.11.2017, str. 45). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/2159 (UL L 304, 21.11.2017, str. 45).

Sklep Komisije št. C(2010) 5134 z dne 29. julija 2010 o imenovanju organa za oceno uspešnosti enotnega evropskega neba (ni objavljen v UL).

Sklep Komisije št. C(2010) 5134

Uredba Komisije (EU) št. 176/2011 z dne 24. februarja 2011 o informacijah, ki jih je treba dostaviti pred vzpostavitvijo in spremembo funkcionalnega bloka zračnega prostora (UL L 51, 25.2.2011, str. 2).

Uredba Komisije (EU) št. 176/2011

Sklep Komisije št. C(2011) 4130 z dne 7. julija 2011 o imenovanju upravitelja omrežja za funkcije omrežja za upravljanje zračnega prometa enotnega evropskega neba (Besedilo velja za EGP) (ni objavljen v UL).

Sklep Komisije št. C(2011) 4130

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1206/2011 z dne 22. novembra 2011 o zahtevah glede identifikacije zrakoplova v okviru dejavnosti nadzora za enotno evropsko nebo (Besedilo velja za EGP) (UL L 305, 23.11.2011, str. 23), kakor je bila spremenjena z:

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1206/2011

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/587 (UL L 138, 30.4.2020, str. 1). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/587 (UL L 138, 30.4.2020, str. 1).

Za namene tega sporazuma velja besedilo Izvedbene uredbe (EU) št. 1206/2011 z naslednjo prilagoditvijo:

| | v Prilogi I se doda „Switzerland UIR“. |
| --- | --- |

v Prilogi I se doda „Switzerland UIR“.

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1207/2011 z dne 22. novembra 2011 o določitvi zahtev glede učinkovitosti in interoperabilnosti nadzora za enotno evropsko nebo (Besedilo velja za EGP) (UL L 305, 23.11.2011, str. 35), kakor je bila spremenjena z:

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1207/2011

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1028/2014 (UL L 284, 30.9.2014, str. 7), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 1028/2014 (UL L 284, 30.9.2014, str. 7),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/386 (UL L 59, 7.3.2017, str. 34), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/386 (UL L 59, 7.3.2017, str. 34),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/587 (UL L 138, 30.4.2020, str. 1), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/587 (UL L 138, 30.4.2020, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2 (UL L 1, 5.1.2022, str. 1). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2022/2 (UL L 1, 5.1.2022, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 923/2012 z dne 26. septembra 2012 o določitvi skupnih pravil zračnega prometa in operativnih določb v zvezi z navigacijskimi službami in postopki zračnega prometa ter spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 1035/2011 in uredb (ES) št. 1265/2007, (ES) št. 1794/2006, (ES) št. 730/2006, (ES) št. 1033/2006 in (EU) št. 255/2010 (Besedilo velja za EGP) (UL L 281, 13.10.2012, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 923/2012

| — | Uredbo Komisije (EU) 2015/340 (UL L 63, 6.3.2015, str. 1), |
| --- | --- |

—

Uredbo Komisije (EU) 2015/340 (UL L 63, 6.3.2015, str. 1),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1185 (UL L 196, 21.7.2016, str. 3), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/1185 (UL L 196, 21.7.2016, str. 3),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/835 (UL L 124, 17.5.2017, str. 35), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/835 (UL L 124, 17.5.2017, str. 35),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/469 (UL L 104, 3.4.2020, str. 1), kakor je bila spremenjena z:






  — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1177 (UL L 259, 10.8.2020, str. 12), |
| --- | --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/469 (UL L 104, 3.4.2020, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/1177 (UL L 259, 10.8.2020, str. 12),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/886 (UL L 205, 29.6.2020, str. 14), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2020/886 (UL L 205, 29.6.2020, str. 14),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/666 (UL L 139, 23.4.2021, str. 187). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/666 (UL L 139, 23.4.2021, str. 187).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1079/2012 z dne 16. novembra 2012 o zahtevah glede razmika med govornimi kanali za enotno evropsko nebo (Besedilo velja za EGP) (UL L 320, 17.11.2012, str. 14), kakor je bila spremenjena z:

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 1079/2012

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 657/2013 (UL L 190, 11.7.2013, str. 37), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 657/2013 (UL L 190, 11.7.2013, str. 37),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2345 (UL L 348, 21.12.2016, str. 11), |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/2345 (UL L 348, 21.12.2016, str. 11),

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/2160 (UL L 304, 21.11.2017, str. 47). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2017/2160 (UL L 304, 21.11.2017, str. 47).

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 409/2013 z dne 3. maja 2013 o opredelitvi skupnih projektov, vzpostavitvi mehanizma upravljanja in določitvi spodbud za podporo izvajanju osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi (Besedilo velja za EGP) (UL L 123, 4.5.2013, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 409/2013

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/116 (UL L 36, 2.2.2021, str. 10). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/116 (UL L 36, 2.2.2021, str. 10).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/116 z dne 1. februarja 2021 o vzpostavitvi prvega skupnega projekta za podporo izvajanju osrednjega načrta za upravljanje zračnega prometa v Evropi iz Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 409/2013 in razveljavitvi Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 716/2014 (Besedilo velja za EGP) (UL L 36, 2.2.2021, str. 10).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/116

Za namene tega sporazuma velja Priloga k Uredbi z naslednjimi prilagoditvami:

| (a) | za točko 1.2.1(r) se doda naslednja točka: „(s) Zürich Kloten.“; |
| --- | --- |

(a)

za točko 1.2.1(r) se doda naslednja točka: „(s) Zürich Kloten.“;

| (b) | za točko 2.2.1(r) se doda naslednja točka: „(s) Zürich Kloten.“; |
| --- | --- |

(b)

za točko 2.2.1(r) se doda naslednja točka: „(s) Zürich Kloten.“;

| (c) | za točko 2.2.2(r) se doda naslednja točka: „(s) Zürich Kloten.“; |
| --- | --- |

(c)

za točko 2.2.2(r) se doda naslednja točka: „(s) Zürich Kloten.“;

| (d) | za točko 2.2.3(bb) se dodata naslednji točki: „(cc) Ženeva; (dd) Zürich Kloten“. |
| --- | --- |

(d)

za točko 2.2.3(bb) se dodata naslednji točki: „(cc) Ženeva; (dd) Zürich Kloten“.

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1048 z dne 18. julija 2018 o določitvi zahtev za uporabo zračnega prostora in operativnih postopkov v zvezi z navigacijo na podlagi zmogljivosti (UL L 189, 26.7.2018, str. 3).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1048

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/123 z dne 24. januarja 2019 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje funkcij omrežja za upravljanje zračnega prometa in o razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 677/2011 (Besedilo velja za EGP) (UL L 28, 31.1.2019, str. 1).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/123

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/317 z dne 11. februarja 2019 o določitvi načrta izvedbe in ureditve pristojbin na enotnem evropskem nebu ter razveljavitvi izvedbenih uredb (EU) št. 390/2013 in (EU) št. 391/2013 (Besedilo velja za EGP) (UL L 56, 25.2.2019, str. 1), kakor je bila spremenjena z:

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/317

| — | Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1880 (UL L 380, 27.10.2021, str. 1). |
| --- | --- |

—

Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1880 (UL L 380, 27.10.2021, str. 1).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/709 z dne 6. maja 2019 o imenovanju upravitelja omrežja za funkcije omrežja za upravljanje zračnega prometa enotnega evropskega neba (notificirano pod dokumentarno številko C(2019) 3228) (UL L 120, 8.5.2019, str. 27).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/709

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/891 z dne 2. junija 2021 o določitvi revidiranih vseevropskih ciljev uspešnosti za omrežje za upravljanje zračnega prometa za tretje referenčno obdobje (2020–2024) in razveljavitvi Izvedbenega sklepa (EU) 2019/903 (Besedilo velja za EGP) (UL L 195, 3.6.2021, str. 3).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/891

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2167 z dne 17. decembra 2019 o odobritvi strateškega načrta omrežja za funkcije omrežja za upravljanje zračnega prometa enotnega evropskega neba za obdobje 2020–2029 (UL L 328, 18.12.2019, str. 89).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2167

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2168 z dne 17. decembra 2019 o imenovanju predsednika ter članov odbora za upravljanje omrežja in njihovih namestnikov ter članov Evropske koordinacijske celico za krizne razmere v letalstvu in njihovih namestnikov za funkcije omrežja za upravljanje zračnega prometa za tretje referenčno obdobje 2020–2024 (UL L 328, 18.12.2019, str. 90).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2168

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2012 z dne 29. novembra 2019 o izvzetjih na podlagi člena 14 Uredbe Komisije (ES) št. 29/2009 o zahtevah glede storitev podatkovnih zvez za enotno evropsko nebo (Besedilo velja za EGP) (UL L 312, 3.12.2019, str. 95).

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2019/2012

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1627 z dne 3. novembra 2020 o izrednih ukrepih za tretje referenčno obdobje (2020–2024) načrta izvedbe in ureditve pristojbin na enotnem evropskem nebu zaradi pandemije COVID-19 (UL L 366, 4.11.2020, str. 7).

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2020/1627

6.   Okolje in hrup

Okolje in hrup

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/30/ES z dne 26. marca 2002 o oblikovanju pravil in postopkov glede uvedbe s hrupom povezanih omejitev obratovanja na letališčih Skupnosti (Besedilo velja za EGP) (členi 1–12 in 14–18) (UL L 85, 28.3.2002, str. 40).

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2002/30/ES

(Uporabljajo se spremembe Priloge I, ki izhajajo iz Priloge II, poglavje 8 (Prometna politika), oddelek G (Zračni promet), točka (2), k Aktu o pogojih pristopa Češke republike, Republike Estonije, Republike Cipra, Republike Latvije, Republike Litve, Republike Madžarske, Republike Malte, Republike Poljske, Republike Slovenije in Slovaške republike, ter prilagoditve Pogodb, na katerih temelji Evropska unija.)

Direktiva 2006/93/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o reguliranju uporabe letal, ki jo ureja del II poglavja 3 zvezka 1 Priloge 16 h Konvenciji o mednarodnem civilnem letalstvu, druga izdaja (1988) (kodificirana različica) (Besedilo velja za EGP) (UL L 374, 27.12.2006, str. 1).

Direktiva 2006/93/ES

7.   Varstvo potrošnikov

Varstvo potrošnikov

Direktiva Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih (UL L 158, 23.6.1990, str. 59) (členi 1–10).

Direktiva Sveta 90/314/EGS

Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah (UL L 95, 21.4.1993, str. 29) (členi 1–11), kakor je bila spremenjena z:

Direktiva Sveta 93/13/EGS

| — | Direktivo 2011/83/EU (UL L 304, 22.11.2011, str. 64). |
| --- | --- |

—

Direktivo 2011/83/EU (UL L 304, 22.11.2011, str. 64).

Uredba Sveta (ES) št. 2027/97 z dne 9. oktobra 1997 o odgovornosti letalskih prevoznikov v zvezi z letalskim prevozom potnikov in njihove prtljage v primeru nesreč (UL L 285, 17.10.1997, str. 1) (členi 1–8), kakor je bila spremenjena z:

Uredba Sveta (ES) št. 2027/97

| — | Uredbo (ES) št. 889/2002 (UL L 140, 30.5.2002, str. 2). |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 889/2002 (UL L 140, 30.5.2002, str. 2).

Uredba (ES) št. 261/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o določitvi skupnih pravil glede odškodnine in pomoči potnikom v primerih zavrnitve vkrcanja, odpovedi ali velike zamude letov ter o razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 295/91 (Besedilo velja za EGP) (UL L 46, 17.2.2004, str. 1)

Uredba (ES) št. 261/2004

(členi 1–18).

Uredba (ES) št. 1107/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o pravicah invalidnih oseb in oseb z omejeno mobilnostjo v zračnem prevozu (Besedilo velja za EGP) (UL L 204, 26.7.2006, str. 1).

Uredba (ES) št. 1107/2006

8.   Razno

Razno

Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije (Besedilo velja za EGP) (UL L 283, 31.10.2003, str. 51)

Direktiva Sveta 2003/96/ES

(člen 14(1)(b) in člen 14(2)).

9.   Prilogi:

Prilogi:

| A | : | Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije |
| --- | --- | --- |
| B | : | Določbe o finančnem nadzoru s strani Evropske unije v zvezi s švicarskimi udeleženci v dejavnostih EASA |

A

:

Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije

B

:

Določbe o finančnem nadzoru s strani Evropske unije v zvezi s švicarskimi udeleženci v dejavnostih EASA

PRILOGA A

PROTOKOL O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH EVROPSKE UNIJE

VISOKI POGODBENICI STA SE –

OB UPOŠTEVANJU, da skladno s členom 343 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 191 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (ESAE) Evropska unija in ESAE na ozemljih držav članic uživata privilegije in imunitete, ki jih potrebujeta za opravljanje svojih nalog –

DOGOVORILI o naslednjih določbah, ki so priložene Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o Evropski skupnosti za atomsko energijo:

POGLAVJE I

NEPREMIČNINE, SREDSTVA, PREMOŽENJE IN POSLOVANJE EVROPSKE UNIJE

Člen 1

Prostori in stavbe Unije so nedotakljivi. Ne smejo se preiskovati, zaseči, zapleniti ali razlastiti. Nepremičnine in premoženje Unije ne morejo biti predmet upravnega ali pravnega prisilnega ukrepa brez dovoljenja Sodišča.

Člen 2

Arhivi Unije so nedotakljivi.

Člen 3

Unija, njena sredstva, prihodki in drugo premoženje so oproščeni vseh neposrednih davkov.

Vlade držav članic vsakokrat, ko je mogoče, sprejmejo ustrezne ukrepe za odpustitev ali vračilo zneskov posrednih ali prometnih davkov, ki so vključeni v ceno nepremičnine ali premičnine, če Unija za svoje službene potrebe izvede večje nakupe, katerih cena vključuje tovrstne davke. Vendar uporaba teh določb ne sme povzročiti izkrivljanja konkurence v Uniji.

Ne odobri se oprostitev za davke in dajatve, ki so le plačilo za zagotavljanje javnih storitev.

Člen 4

Unija je oproščena vseh carin, prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za predmete, namenjene službeni uporabi: tako uvoženih predmetov se na ozemlju države, v katero so bili uvoženi, ne sme odplačno ali neodplačno odstopiti, razen pod pogoji, ki jih je odobrila vlada te države.

Unija je oproščena tudi vseh carin ter prepovedi in omejitev pri uvozu in izvozu za svoje publikacije.

POGLAVJE II

KOMUNIKACIJA IN PREPUSTNICE

KOMUNIKACIJA IN PREPUSTNICE

Člen 5

Pri uradni komunikaciji in prenosu vseh svojih dokumentov uživajo institucije Unije na ozemlju vsake države članice tako obravnavanje, kakršno ta država daje diplomatskim predstavništvom.

Uradnega dopisovanja in druge uradne komunikacije institucij Unije se ne sme cenzurirati.

Člen 6

Članom in uslužbencem institucij Unije lahko predsedniki teh institucij izdajo prepustnice v obliki, ki jo določi Svet z navadno večino, te prepustnice pa organi držav članic priznajo kot veljavne potne dokumente. Prepustnice se izdajo uradnikom in drugim uslužbencem pod pogoji, določenimi v kadrovskih predpisih za uradnike in pogojih za zaposlitev drugih uslužbencev Unije.

Komisija lahko sklepa sporazume, na podlagi katerih so te prepustnice priznane kot veljavni potni dokumenti na ozemlju tretjih držav.

POGLAVJE III

ČLANI EVROPSKEGA PARLAMENTA

ČLANI EVROPSKEGA PARLAMENTA

Člen 7

Prosto gibanje članov Evropskega parlamenta do kraja zasedanja Evropskega parlamenta ali nazaj se ne sme upravno ali kako drugače omejevati.

Člani Evropskega parlamenta uživajo pri carinskem in deviznem nadzoru:

| (a) | enake olajšave, kot jih njihove vlade priznavajo visokim uradnikom, ki potujejo v tujino zaradi začasne uradne naloge; |
| --- | --- |

(a)

enake olajšave, kot jih njihove vlade priznavajo visokim uradnikom, ki potujejo v tujino zaradi začasne uradne naloge;

| (b) | enake olajšave, kot jih vlade drugih držav članic priznavajo predstavnikom tujih vlad na začasni uradni nalogi. |
| --- | --- |

(b)

enake olajšave, kot jih vlade drugih držav članic priznavajo predstavnikom tujih vlad na začasni uradni nalogi.

Člen 8

Zoper člana Evropskega parlamenta se ne sme začeti preiskava, ne sme biti priprt niti se zoper njega ne sme začeti sodni postopek zaradi mnenja ali glasu, ki ga je izrekel pri opravljanju svojih dolžnosti.

Člen 9

Med zasedanjem Evropskega parlamenta njegovi člani uživajo:

| (a) | na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države; |
| --- | --- |

(a)

na ozemlju svoje države imunitete, priznane članom parlamenta te države;

| (b) | na ozemlju vseh drugih držav članic imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim postopkom. |
| --- | --- |

(b)

na ozemlju vseh drugih držav članic imuniteto pred kakršnim koli priporom in sodnim postopkom.

Za člane velja imuniteta tudi, ko potujejo na kraj zasedanja Evropskega parlamenta in nazaj.

Kadar je član zaloten pri storitvi kaznivega dejanja, sklicevanje na imuniteto ni mogoče in Evropskemu parlamentu ne preprečuje uresničevanja pravice do odvzema imunitete svojemu članu.

POGLAVJE IV

PREDSTAVNIKI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO PRI DELU INSTITUCIJ EVROPSKE UNIJE

PREDSTAVNIKI DRŽAV ČLANIC, KI SODELUJEJO PRI DELU INSTITUCIJ EVROPSKE UNIJE

Člen 10

Predstavniki držav članic, ki sodelujejo pri delu institucij Unije, njihovi svetovalci in tehnični strokovnjaki pri opravljanju svojih nalog in medtem, ko potujejo do kraja zasedanja in nazaj, uživajo običajne privilegije, imunitete in olajšave.

Ta člen se uporablja tudi za člane svetovalnih organov Unije.

POGLAVJE V

URADNIKI IN DRUGI USLUŽBENCI EVROPSKE UNIJE

URADNIKI IN DRUGI USLUŽBENCI EVROPSKE UNIJE

Člen 11

Na ozemlju vsake države članice in ne glede na njihovo državljanstvo, uradniki in drugi uslužbenci Unije:

| (a) | uživajo, ob upoštevanju določb Pogodb, ki se nanašajo na odgovornost uradnikov in drugih uslužbencev do Unije in na pristojnost Sodišča Evropske unije v sporih med Unijo ter njenimi uradniki in drugimi uslužbenci, imuniteto pred sodnimi postopki za dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti, vključno z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami. To imuniteto uživajo tudi po prenehanju funkcije; |
| --- | --- |

(a)

uživajo, ob upoštevanju določb Pogodb, ki se nanašajo na odgovornost uradnikov in drugih uslužbencev do Unije in na pristojnost Sodišča Evropske unije v sporih med Unijo ter njenimi uradniki in drugimi uslužbenci, imuniteto pred sodnimi postopki za dejanja, storjena pri opravljanju uradnih dolžnosti, vključno z izgovorjenimi ali zapisanimi besedami. To imuniteto uživajo tudi po prenehanju funkcije;

| (b) | zanje ter za njihove zakonce in vzdrževane družinske člane ne veljajo omejitve glede priseljevanja ali formalnosti glede registriranja tujcev; |
| --- | --- |

(b)

zanje ter za njihove zakonce in vzdrževane družinske člane ne veljajo omejitve glede priseljevanja ali formalnosti glede registriranja tujcev;

| (c) | glede monetarnih ali deviznih predpisov uživajo enake olajšave, kot jih imajo običajno uradniki mednarodnih organizacij; |
| --- | --- |

(c)

glede monetarnih ali deviznih predpisov uživajo enake olajšave, kot jih imajo običajno uradniki mednarodnih organizacij;

| (d) | imajo pravico, da brez carine uvozijo pohištvo in druge predmete za osebno uporabo, ko prvič prevzamejo dolžnost v zadevni državi, ter pravico, da jih potem ob prenehanju dolžnosti v tej državi brez carin ponovno izvozijo; v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uveljavljajo to pravico, šteje za potrebne; |
| --- | --- |

(d)

imajo pravico, da brez carine uvozijo pohištvo in druge predmete za osebno uporabo, ko prvič prevzamejo dolžnost v zadevni državi, ter pravico, da jih potem ob prenehanju dolžnosti v tej državi brez carin ponovno izvozijo; v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada države, v kateri uveljavljajo to pravico, šteje za potrebne;

| (e) | imajo pravico, da brez carine uvozijo avtomobil za osebno uporabo, pridobljen v državi njihovega zadnjega prebivališča ali državi njihovega državljanstva, pod pogoji, ki veljajo na domačem trgu te države, ter pravico, da ga brez carin ponovno izvozijo, v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada zadevne države šteje za potrebne. |
| --- | --- |

(e)

imajo pravico, da brez carine uvozijo avtomobil za osebno uporabo, pridobljen v državi njihovega zadnjega prebivališča ali državi njihovega državljanstva, pod pogoji, ki veljajo na domačem trgu te države, ter pravico, da ga brez carin ponovno izvozijo, v obeh primerih pod pogoji, ki jih vlada zadevne države šteje za potrebne.

Člen 12

Uradniki in drugi uslužbenci Unije so dolžni plačevati davek v korist Unije od plač, mezd in prejemkov, ki jih prejemajo od Unije, v skladu s pogoji in postopki, ki jih določita Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z zadevnimi institucijami.

Oproščeni so nacionalnih davkov od plač, mezd in prejemkov, ki jih plačuje Unija.

Člen 13

Pri izvajanju davka od dohodka, od premoženja in od dediščin ter pri uporabi konvencij o izogibanju dvojnega obdavčevanja, sklenjenih med državami članicami Unije, se za uradnike in druge uslužbence Unije, ki imajo izključno zaradi opravljanja svojih dolžnosti v službi Unije prebivališče na ozemlju države članice, ki ni država njihovega davčnega domicila v času, ko nastopijo službo pri Uniji, šteje tako v državi njihovega dejanskega prebivališča kot v državi njihovega davčnega domicila, da so obdržali domicil v slednji državi, če je ta država članica Unije. Ta določba se uporablja tudi za zakonca, kolikor ta sam ne opravlja pridobitne dejavnosti, in za vzdrževane otroke, za katere skrbijo osebe iz tega člena.

Premičnine oseb iz prejšnjega odstavka, ki so na ozemlju države bivanja, so v tej državi oproščene davka od dediščin; pri odmeri tega davka se ob upoštevanju pravic tretjih držav in ob morebitni uporabi določb mednarodnih konvencij o dvojnem obdavčevanju šteje, da so take premičnine na ozemlju države davčnega domicila.

Pri uporabi določb tega člena se ne upošteva domicil, pridobljen izključno zaradi opravljanja dolžnosti v službi drugih mednarodnih organizacij.

Člen 14

Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z zadevnimi institucijami določita sistem socialnovarnostnih prejemkov za uradnike in druge uslužbence Unije.

Člen 15

Evropski parlament in Svet z uredbami po rednem zakonodajnem postopku in po posvetovanju z drugimi zadevnimi institucijami določita kategorije uradnikov in drugih uslužbencev Unije, za katere se v celoti ali delno uporabljajo določbe člena 11, drugega odstavka člena 12 in člena 13.

Vladam držav članic se redno sporočajo imena, službeni položaji in naslovi uradnikov in drugih uslužbencev, vključenih v take kategorije.

POGLAVJE VI

PRIVILEGIJI IN IMUNITETE PREDSTAVNIŠTEV TRETJIH DRŽAV PRI EVROPSKI UNIJI

PRIVILEGIJI IN IMUNITETE PREDSTAVNIŠTEV TRETJIH DRŽAV PRI EVROPSKI UNIJI

Člen 16

Država članica, na ozemlju katere ima Unija sedež, predstavništvom tretjih držav, ki so akreditirane pri Uniji, priznava običajne diplomatske imunitete.

POGLAVJE VII

SPLOŠNE DOLOČBE

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 17

Uradnikom in drugim uslužbencem Unije se priznajo privilegiji, imunitete in olajšave izključno v interesu Unije.

Vsaka institucija Unije mora uradniku ali drugemu uslužbencu odvzeti priznano imuniteto, kadar meni, da odvzem imunitete ni v nasprotju z interesi Unije.

Člen 18

Institucije Unije sodelujejo s pristojnimi organi zadevnih držav članic pri uporabi tega protokola.

Člen 19

Členi 11 do 14 in 17 se uporabljajo za člane Komisije.

Člen 20

Členi 11 do 14 in 17 se uporabljajo za sodnike, generalne pravobranilce, sodne tajnike in pomožne poročevalce Sodišča Evropske unije, ne da bi to posegalo v določbe člena 3 Protokola o Statutu Sodišča Evropske unije, ki se nanaša na imuniteto sodnikov in generalnih pravobranilcev pred sodnimi postopki.

Člen 21

Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko investicijsko banko, člane njenih organov, njene zaposlene in predstavnike držav članic, ki sodelujejo pri njenem delu, ne da bi to posegalo v določbe Protokola o Statutu banke.

Poleg tega je Evropska investicijska banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Nikakršnih dajatev prav tako ni ob njenem prenehanju delovanja ali likvidaciji. Dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu z njenim statutom, tudi niso predmet kakršnih koli prometnih davkov.

Člen 22

Ta protokol se uporablja tudi za Evropsko centralno banko, člane njenih organov in njene zaposlene, brez poseganja v določbe Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke.

Poleg tega je Evropska centralna banka oproščena vseh davkov in podobnih dajatev ob povečanju svojega kapitala ter raznih formalnosti, ki so s tem lahko povezane v državi, v kateri ima banka sedež. Dejavnosti banke in njenih organov, ki se izvajajo v skladu s Statutom Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, niso predmet kakršnih koli prometnih davkov.

Dodatek k PRILOGI A

POSTOPKI ZA UPORABO PROTOKOLA O PRIVILEGIJIH IN IMUNITETAH EVROPSKE UNIJE V ŠVICI

1.

Kadar koli Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Protokol) vsebuje sklice na države članice, se razume, da se ti sklici enako uporabljajo za Švico, razen kadar naslednje določbe določajo drugače.

2.

Blago in storitve, ki se izvažajo iz Švice, niso zavezani švicarskemu davku na dodano vrednost (DDV). Če gre za blago in storitve, dobavljene Agenciji v Švici za njene službene potrebe, se oprostitev DDV v skladu z drugim odstavkom člena 3 Protokola izvede z vračilom. Oprostitev plačila DDV se odobri, če dejanska skupna nakupna cena blaga in storitev, navedenih v računu ali enakovrednem dokumentu, znaša vsaj 100 švicarskih frankov (vključno z davkom).

Vračilo DDV se odobri ob predložitvi švicarskih obrazcev, predvidenih za ta namen, Glavnemu oddelku za DDV Zvezne davčne uprave. Zahtevki za vračilo se morajo praviloma obravnavati v treh mesecih po njihovi vložitvi skupaj s potrebnimi dokazili.

3.

Kar zadeva drugi odstavek člena 12 Protokola, Švica po načelih svojega nacionalnega prava uradnike in druge uslužbence Agencije v smislu člena 2 Uredbe (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 (14), ki so zavezani notranjemu davku v korist Evropske unije, oprosti zveznih, kantonskih in občinskih davkov na plače, mezde in prejemke, ki jim jih izplačuje Evropska unija.

Za uporabo člena 13 Protokola se Švica ne šteje za državo članico v smislu točke (1) zgoraj.

Uradniki in drugi uslužbenci Agencije ter njihovi družinski člani, ki so vključeni v sistem socialnega zavarovanja za uradnike in druge uslužbence Evropske unije, se niso dolžni vključiti v švicarski sistem socialnega zavarovanja.

Sodišče Evropske unije ima izključno pristojnost za vse zadeve, ki se nanašajo na odnose med Agencijo ali Komisijo in njunim osebjem v zvezi z uporabo Uredbe Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (15) in drugih določb prava Evropske unije, ki določajo pogoje dela.

PRILOGA B

FINANČNI NADZOR ŠVICARSKIH UDELEŽENCEV PRI DEJAVNOSTIH V OKVIRU EVROPSKEGA SPORAZUMA O ZRAČNEM PROMETU

Člen 1

Neposredna komunikacija

Agencija in Komisija neposredno komunicirata z vsemi fizičnimi ali pravnimi osebami s sedežem v Švici, ki sodelujejo pri dejavnostih Agencije kot pogodbeniki, udeleženci programov Agencije, prejemniki plačil iz proračuna Agencije ali Skupnosti ali kot podizvajalci. Te osebe lahko Komisiji in Agenciji neposredno pošljejo vse ustrezne informacije in dokumentacijo, ki jih morajo sporočiti na podlagi predpisov, navedenih v tem sklepu, in na podlagi pogodb ali sporazumov in odločitev, sklenjenih oz. sprejetih v skladu z navedenimi predpisi.

Člen 2

Pregledi

1.   V skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (16), in finančno uredbo, ki jo je upravni odbor Agencije sprejel 26. marca 2003, v skladu z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 23. decembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (17) in z drugimi predpisi, navedenimi v tem sklepu, je lahko v pogodbah ali sporazumih in odločitvah, sklenjenih oz. sprejetih z upravičenci s sedežem v Švici, določena možnost znanstvenih, finančnih, tehnoloških ali drugih revizij, ki jih lahko pri njih ali njihovih podizvajalcih kadar koli opravijo uradniki Agencije in Komisije ali druge osebe s pooblastilom Agencije in Komisije.

2.   Uradniki Agencije in Komisije ter druge osebe, ki jih pooblastita Agencija in Komisija, imajo ustrezen dostop do lokacij, del in dokumentov ter vseh informacij, tudi v elektronski obliki, ki jih potrebujejo za izvajanje takih revizij. Ta pravica dostopa se izrecno navede v pogodbah ali sporazumih, sklenjenih za izvajanje predpisov, na katere se sklicuje ta sklep.

3.   Evropsko računsko sodišče ima enake pravice kot Komisija.

4.   Revizije se lahko opravijo v petih letih po izteku veljavnosti tega sklepa ali v skladu s pogoji, navedenimi v sklenjenih pogodbah ali sporazumih in sprejetih odločitvah.

5.   Švicarska zvezna finančna inšpekcija je vnaprej obveščena o revizijah, opravljenih na švicarskem ozemlju. To obveščanje ni pravni pogoj za izvedbo teh revizij.

Člen 3

Pregledi na kraju samem

1.   Po tem sporazumu je Komisija (OLAF) pooblaščena za izvajanje pregledov in inšpekcij na kraju samem na švicarskem ozemlju v skladu s pogoji iz Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (18).

2.   Preglede in inšpekcije na kraju samem pripravlja in izvaja Komisija v tesnem sodelovanju s Švicarsko zvezno finančno inšpekcijo ali drugimi pristojnimi švicarskimi organi, ki jih določi Švicarska zvezna finančna inšpekcija in so pravočasno obveščeni o predmetu, namenu in pravni podlagi pregledov in inšpekcij, tako da lahko zagotovijo vso potrebno pomoč. V ta namen lahko pri pregledih in inšpekcijah na kraju samem sodelujejo uradniki pristojnih švicarskih organov.

3.   Komisija in pristojni švicarski organi lahko skupaj opravljajo preglede in inšpekcije na kraju samem, če to želijo zadevni pristojni švicarski organi.

4.   Če udeleženci programa nasprotujejo pregledu ali inšpekciji na kraju samem, švicarski organi inšpektorjem Komisije v skladu z nacionalnimi pravili zagotovijo vso potrebno pomoč, da lahko ti opravijo svojo nalogo pregleda ali inšpekcije na kraju samem.

5.   Komisija Švicarsko zvezno finančno inšpekcijo v najkrajšem možnem času obvesti o vsakem dejstvu ali sumu glede nepravilnosti, ki jo je odkrila med pregledom ali inšpekcijo na kraju samem. Komisija mora navedeni organ v vsakem primeru obvestiti o rezultatih takih pregledov in inšpekcij.

Člen 4

Obveščanje in posvetovanje

1.   Za pravilno izvajanje te priloge si pristojni švicarski organi in organi Skupnosti redno izmenjujejo informacije in se, na zahtevo ene od pogodbenic, posvetujejo.

2.   Pristojni švicarski organi nemudoma obvestijo Agencijo in Komisijo, če naletijo na kakršno koli dejstvo ali sum glede nepravilnosti v zvezi s sklepanjem in izvajanjem pogodb ali sporazumov, sklenjenih pri uporabi predpisov, navedenih v tem sklepu.

Člen 5

Zaupnost

Informacije v kakršni koli obliki, sporočene ali pridobljene v skladu s to prilogo, so poslovna skrivnost in so varovane tako, kot za podobne informacije določajo švicarsko nacionalno pravo in ustrezne določbe, ki se uporabljajo za institucije Skupnosti. Take informacije se ne smejo sporočati drugim osebam kot tistim v institucijah Skupnosti, državah članicah ali Švici, ki jih morajo poznati zaradi svoje funkcije, niti se ne smejo uporabljati v drug namen kot za zagotavljanje učinkovitega varovanja finančnih interesov pogodbenic.

Člen 6

Upravni ukrepi in kazni

Brez poseganja v izvajanje švicarskega kazenskega prava lahko Agencija ali Komisija predpiše upravne ukrepe in kazni v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 in Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 ter Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (19).

Člen 7

Izterjava in izvršba

Odločitve, ki jih Agencija ali Komisija sprejme znotraj področja uporabe tega sklepa in vsebujejo finančne obveznosti za tiste osebe, ki niso države, se izvršujejo v Švici.

Nalog za izvršbo mora izdati organ, ki ga imenuje švicarska vlada in ki mora o tem obvestiti Agencijo ali Komisijo, pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost razen overitve verodostojnosti akta. Izvršba poteka v skladu s poslovnikom Švice. Zakonitost odločbe o izvršbi je predmet nadzora Sodišča Evropske unije.

Sodbe Sodišča Evropske unije na podlagi arbitražne klavzule so izvršljive pod istimi pogoji.

---

(1)  
  UL L 224, 21.8.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov ter razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 339/93 (UL L 218, 13.8.2008, str. 30), kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2019/1020 (UL L 169, 25.6.2019, str. 1).

2

(3)  Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 316, 14.11.2012, str. 12), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo (EU) 2015/1535 (UL L 241, 17.9.2015, str. 1).

3

(4)  Direktiva 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (UL L 170, 30.6.2009, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije (EU) 2021/903 (UL L 197, 4.6.2021, str. 110).

4

(5)  Direktiva 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (UL L 157, 9.6.2006, str. 24), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (EU) 2019/1243 (UL L 198, 25.7.2019, str. 241).

5

(6)  Direktiva Sveta 73/23/EGS z dne 19. februarja 1973 o uskladitvi zakonodaje držav članic v zvezi z električno opremo, konstruirano za uporabo znotraj določenih napetostnih mej (UL L 77, 26.3.1973, str. 29), kakor je bila razveljavljena z:

6

| — | Direktivo 2006/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 (UL L 374, 27.12.2006, str. 10), kakor je bila razveljavljena z: |
| --- | --- |

—

Direktivo 2006/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 (UL L 374, 27.12.2006, str. 10), kakor je bila razveljavljena z:

| — | Direktivo 2014/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 (UL L 96, 29.3.2014, str. 357). |
| --- | --- |

—

Direktivo 2014/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 (UL L 96, 29.3.2014, str. 357).

(7)  Direktiva 2014/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o harmonizaciji zakonodaj držav članic v zvezi z omogočanjem dostopnosti na trgu električne opreme, ki je načrtovana za uporabo znotraj določenih napetostnih mej (UL L 96, 29.3.2014, str. 357).

7

(8)  Uredba (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011 (UL L 169, 25.6.2019, str. 1).

8

(9)  Glej člen 39 Uredbe (EU) 2019/1020 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o nadzoru trga in skladnosti proizvodov ter spremembi Direktive 2004/42/ES in uredb (ES) št. 765/2008 in (EU) št. 305/2011.

9

(10)  Uredba (EU) 2019/515 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2019 o vzajemnem priznavanju blaga, ki se zakonito trži v drugi državi članici, in o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 764/2008 (UL L 91, 29.3.2019, str. 1).

10

(11)  Direktiva 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (UL L 11, 15.1.2002, str. 4), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 596/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 188, 18.7.2009, str. 14).

11

(12)  Direktiva 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač (UL L 170, 30.6.2009, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije (EU) 2021/903 (UL L 197, 4.6.2021, str. 110).

12

(13)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

13

(14)  Uredba Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 z dne 25. marca 1969 o določitvi kategorij uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14 Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti (UL L 74, 27.3.1969, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1749/2002 (UL L 264, 2.10.2002, str. 13).

14

(15)  Uredba Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 z dne 29. februarja 1968 o določitvi kadrovskih predpisov za uradnike in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter uvedbi posebnih ukrepov, ki se začasno uporabljajo za uslužbence Komisije (pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev) (UL L 56, 4.3.1968, str. 1). Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2104/2005 (UL L 337, 22.12.2005, str. 7).

15

(16)  
  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

16

(17)  
  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

17

(18)  
  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

18

(19)  
  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

19

---

| 14.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | L 179/147 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

L 179/147

---

SKLEP št. 2/2023 SPECIALIZIRANEGA ODBORA ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI, USTANOVLJENEGA S ČLENOM 8(1)(P) SPORAZUMA O TRGOVINI IN SODELOVANJU MED EVROPSKO UNIJO IN EVROPSKO SKUPNOSTJO ZA ATOMSKO ENERGIJO NA ENI STRANI TER ZDRUŽENIM KRALJESTVOM VELIKA BRITANIJA IN SEVERNA IRSKA NA DRUGI STRANI,

z dne 28. junija 2023

glede imenovanja finančne institucije, ki se uporablja kot referenca za določitev obrestne mere za zamujena plačila in menjalnega tečaja za pretvorbe valut, ter določitve datuma, ki se upošteva pri določanju menjalnih tečajev [2023/1460]

SPECIALIZIRANI ODBOR ZA KOORDINACIJO SISTEMOV SOCIALNE VARNOSTI JE –

ob upoštevanju Sporazuma o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (1) ter zlasti členov SSCI.53(2) in SSCI.73 njegovega Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi člena SSCI.53(2) Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti (v nadaljnjem besedilu: protokol) k Sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: sporazum o trgovini in sodelovanju) se obresti za zamujena plačila izračunajo na podlagi referenčne obrestne mere, ki jo za svoje operacije glavnega refinanciranja uporablja finančna institucija, ki jo v ta namen imenuje Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti (v nadaljnjem besedilu: specializirani odbor). |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi člena SSCI.53(2) Protokola o koordinaciji sistemov socialne varnosti (v nadaljnjem besedilu: protokol) k Sporazumu o trgovini in sodelovanju med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo na eni strani ter Združenim kraljestvom Velika Britanija in Severna Irska na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: sporazum o trgovini in sodelovanju) se obresti za zamujena plačila izračunajo na podlagi referenčne obrestne mere, ki jo za svoje operacije glavnega refinanciranja uporablja finančna institucija, ki jo v ta namen imenuje Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti (v nadaljnjem besedilu: specializirani odbor).

| (2) | Številne določbe, kot so členi SSC.6(a), SSC.19(1), SSC.26, SSC.47, SSC.64, SSCI.22(4) in (5), SSCI.23(7), SSCI.56, SSCI.57, SSCI.62 in SSCI.64 protokola, vsebujejo primere, v katerih je treba za namene plačila, izračuna ali ponovnega izračuna dajatve, prispevka ali povračila ali za namene kompenzacije in postopkov izterjave določiti menjalni tečaj. |
| --- | --- |

(2)

Številne določbe, kot so členi SSC.6(a), SSC.19(1), SSC.26, SSC.47, SSC.64, SSCI.22(4) in (5), SSCI.23(7), SSCI.56, SSCI.57, SSCI.62 in SSCI.64 protokola, vsebujejo primere, v katerih je treba za namene plačila, izračuna ali ponovnega izračuna dajatve, prispevka ali povračila ali za namene kompenzacije in postopkov izterjave določiti menjalni tečaj.

| (3) | Na podlagi člena SSCI.73 protokola je za namene protokola in njegove Priloge SSC-7 menjalni tečaj med dvema valutama referenčni tečaj, ki ga objavi finančna institucija, ki jo v ta namen imenuje specializirani odbor. Datum, ki se upošteva pri določanju menjalnega tečaja, določi specializirani odbor. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi člena SSCI.73 protokola je za namene protokola in njegove Priloge SSC-7 menjalni tečaj med dvema valutama referenčni tečaj, ki ga objavi finančna institucija, ki jo v ta namen imenuje specializirani odbor. Datum, ki se upošteva pri določanju menjalnega tečaja, določi specializirani odbor.

| (4) | Specializirani odbor ugotavlja, da so pravila o koordinaciji sistemov socialne varnosti, določena v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2), sicer pravno ločena od pravil iz sporazuma o trgovini in sodelovanju, vendar bi bila uporaba iste finančne institucije za oba sporazuma in istega datuma, ki se upošteva pri določitvi menjalnega tečaja, primernejša, saj bi se s tem izognili zapletom za nosilce socialne varnosti pri izvajanju navedenih sporazumov in zmanjšali tveganje napak – |
| --- | --- |

(4)

Specializirani odbor ugotavlja, da so pravila o koordinaciji sistemov socialne varnosti, določena v Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo (2), sicer pravno ločena od pravil iz sporazuma o trgovini in sodelovanju, vendar bi bila uporaba iste finančne institucije za oba sporazuma in istega datuma, ki se upošteva pri določitvi menjalnega tečaja, primernejša, saj bi se s tem izognili zapletom za nosilce socialne varnosti pri izvajanju navedenih sporazumov in zmanjšali tveganje napak –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Evropska centralna banka je finančna institucija, imenovana za namene členov SSCI.53(2) in SSCI.73.

Člen 2

V tem sklepu se menjalni tečaj razume kot dnevni menjalni tečaj, ki ga objavi Evropska centralna banka.

Člen 3

Menjalni tečaj je tečaj, objavljen na dan, ko nosilec izvede operacijo, razen če je v tem sklepu določeno drugače.

Člen 4

Nosilec države, ki mora za določitev upravičenosti in prvi izračun dajatve pretvoriti znesek, uporabi:

| (a) | kadar nosilec v skladu z nacionalno zakonodajo ali protokolom upošteva zneske, kot so zaslužki ali dajatve, v nekem obdobju pred datumom, za katerega se dajatev izračuna, menjalni tečaj, objavljen na zadnji dan navedenega obdobja; |
| --- | --- |

(a)

kadar nosilec v skladu z nacionalno zakonodajo ali protokolom upošteva zneske, kot so zaslužki ali dajatve, v nekem obdobju pred datumom, za katerega se dajatev izračuna, menjalni tečaj, objavljen na zadnji dan navedenega obdobja;

| (b) | kadar nosilec v skladu z nacionalno zakonodajo ali protokolom za izračun dajatve upošteva en znesek, menjalni tečaj, objavljen na prvi dan meseca neposredno pred mesecem, ko je treba določbo uporabiti. |
| --- | --- |

(b)

kadar nosilec v skladu z nacionalno zakonodajo ali protokolom za izračun dajatve upošteva en znesek, menjalni tečaj, objavljen na prvi dan meseca neposredno pred mesecem, ko je treba določbo uporabiti.

Člen 5

Člen 4 se smiselno uporablja, kadar mora nosilec države za ponoven izračun dajatve zaradi sprememb dejanskega ali pravnega položaja zadevne osebe pretvoriti znesek.

Člen 6

Kadar nosilec države izplačuje dajatev, ki je v skladu z nacionalno zakonodajo redno indeksirana, in kadar zneski v drugi valuti vplivajo na navedeno dajatev, se pri njenem ponovnem izračunu uporabi menjalni tečaj, objavljen na prvi dan meseca pred mesecem nastopa indeksacije, razen če je v nacionalni zakonodaji določeno drugače.

Člen 7

Za namene člena SSCI.73 protokola je datum, ki se upošteva za določitev veljavnega menjalnega tečaja med dvema valutama:

| (a) | v primeru zahtevka za kompenzacijo od zaostalih plačil/tekočih plačil, delovni dan neposredno pred dnem, na katerega je subjekt prosilec poslal končni zahtevek za kompenzacijo od zaostalih plačil/tekočih plačil, ali |
| --- | --- |

(a)

v primeru zahtevka za kompenzacijo od zaostalih plačil/tekočih plačil, delovni dan neposredno pred dnem, na katerega je subjekt prosilec poslal končni zahtevek za kompenzacijo od zaostalih plačil/tekočih plačil, ali

| (b) | v primeru zahtevka za izterjavo, delovni dan neposredno pred dnem, na katerega je subjekt prosilec poslal prvi zahtevek za izterjavo. |
| --- | --- |

(b)

v primeru zahtevka za izterjavo, delovni dan neposredno pred dnem, na katerega je subjekt prosilec poslal prvi zahtevek za izterjavo.

Za namene tega člena se delovni dan nanaša na delovni dan Evropske centralne banke, na katerega ta objavi dnevni referenčni menjalni tečaj.

Člen 8

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Londonu, 28. junija 2023

Za Specializirani odbor za koordinacijo sistemov socialne varnosti

sopredsednika

Jordi CURELL GOTOR

Ronan O’CONNOR

---

(1)  
  UL L 149, 30.4.2021, str. 10.

1

(2)  
  UL L 29, 31.1.2020, str. 7.

2

---