# Službeni list L 160/2023

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 160 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 66.26. lipnja 2023. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 160

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 66.26. lipnja 2023.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1219 оd 17. svibnja 2023. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2016/1675 u pogledu dodavanja Nigerije i Južne Afrike u tablicu iz točke I. Priloga te brisanja Kambodže i Maroka iz te tablice (
  1
  ) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1220 оd 16. lipnja 2023. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Lesachtaler Brot (ZOZP)) | 5 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1221 оd 19. lipnja 2023. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Pită de Pecica (ZOZP)) | 6 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1222 оd 19. lipnja 2023. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Strachitunt (ZOI)) | 7 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1223 оd 19. lipnja 2023. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla (Carota dell'Altopiano del Fucino (ZOZP)) | 8 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1224 оd 19. lipnja 2023. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Riviera Ligure (ZOI)) | 10 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1225 оd 22. lipnja 2023. o privremenim izvanrednim mjerama kojima se odstupa od određenih odredaba Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća radi odgovora na tržišne poremećaje u sektoru vina u određenim državama članicama i kojima se odstupa od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1149 | 12 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1226 оd 22. lipnja 2023. o izmjeni priloga V., XIV. i XV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 u pogledu unosa za Kanadu, Čile i Ujedinjenu Kraljevinu na popisima trećih zemalja iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi, zametnih proizvoda peradi te svježeg mesa peradi i pernate divljači (
  1
  ) | 19 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2023/1227 od 20. lipnja 2023. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Komisije osnovane Konvencijom o zaštiti morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika u pogledu izmjena Odluke OSPAR 2021/01 o uspostavi zaštićenog morskog područja sjevernoatlantske struje i Evlanovljeva morskog bazena i Preporuke OSPAR 2021/01 o upravljanju zaštićenim morskim područjem sjevernoatlantske struje i Evlanovljeva morskog bazena | 31 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/1228 оd 7. lipnja 2023. o primjenjivosti članka 34. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća na dodjelu ugovora za djelatnost povezanu s uslugama žurne dostave paketa u Litvi
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2023) 3641)

   (
  1
  ) | 33 |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2023/1229 оd 7. lipnja 2022. o državnim potporama SA.58101 (2020/C ex 2020/N) i SA.62043 (2021/C ex 2021/N) koje Portugal planira provesti za sanaciju i restrukturiranje grupe SATA
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 3816)

   (
  1
  ) | 39 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1219 оd 17. svibnja 2023. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2016/1675 u pogledu dodavanja Nigerije i Južne Afrike u tablicu iz točke I. Priloga te brisanja Kambodže i Maroka iz te tablice (
  1
  )

1

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1220 оd 16. lipnja 2023. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Lesachtaler Brot (ZOZP))

5

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1221 оd 19. lipnja 2023. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Pită de Pecica (ZOZP))

6

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1222 оd 19. lipnja 2023. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Strachitunt (ZOI))

7

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1223 оd 19. lipnja 2023. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla (Carota dell'Altopiano del Fucino (ZOZP))

8

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1224 оd 19. lipnja 2023. o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Riviera Ligure (ZOI))

10

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2023/1225 оd 22. lipnja 2023. o privremenim izvanrednim mjerama kojima se odstupa od određenih odredaba Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća radi odgovora na tržišne poremećaje u sektoru vina u određenim državama članicama i kojima se odstupa od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1149

12

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2023/1226 оd 22. lipnja 2023. o izmjeni priloga V., XIV. i XV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 u pogledu unosa za Kanadu, Čile i Ujedinjenu Kraljevinu na popisima trećih zemalja iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi, zametnih proizvoda peradi te svježeg mesa peradi i pernate divljači (
  1
  )

1

19

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2023/1227 od 20. lipnja 2023. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Komisije osnovane Konvencijom o zaštiti morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika u pogledu izmjena Odluke OSPAR 2021/01 o uspostavi zaštićenog morskog područja sjevernoatlantske struje i Evlanovljeva morskog bazena i Preporuke OSPAR 2021/01 o upravljanju zaštićenim morskim područjem sjevernoatlantske struje i Evlanovljeva morskog bazena

31

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2023/1228 оd 7. lipnja 2023. o primjenjivosti članka 34. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća na dodjelu ugovora za djelatnost povezanu s uslugama žurne dostave paketa u Litvi
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2023) 3641)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2023) 3641)

1

33

*

Odluka Komisije (EU) 2023/1229 оd 7. lipnja 2022. o državnim potporama SA.58101 (2020/C ex 2020/N) i SA.62043 (2021/C ex 2021/N) koje Portugal planira provesti za sanaciju i restrukturiranje grupe SATA
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 3816)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 3816)

1

39

| | | Ispravci |
| --- | --- | --- |
| | * | Ispravak Sporazuma između Europske zajednice i Republike Srbije o ponovnom prihvatu osoba bez boravišne dozvole ( SL L 334, 19.12.2007. )
  (Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 11 / Sv. 109 od 9. rujna 2014.) | 92 |

Ispravci

*

Ispravak Sporazuma između Europske zajednice i Republike Srbije o ponovnom prihvatu osoba bez boravišne dozvole ( SL L 334, 19.12.2007. )
  (Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 11 / Sv. 109 od 9. rujna 2014.)

( SL L 334, 19.12.2007. )

(Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 11 / Sv. 109 od 9. rujna 2014.)

92

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 26.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 160/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 160/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1219

оd 17. svibnja 2023.

o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2016/1675 u pogledu dodavanja Nigerije i Južne Afrike u tablicu iz točke I. Priloga te brisanja Kambodže i Maroka iz te tablice

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (1), a posebno njezin članak 9. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Unija mora osigurati učinkovitu zaštitu cjelovitosti i pravilnog funkcioniranja svojeg financijskog sustava i unutarnjeg tržišta od pranja novca i financiranja terorizma. Direktivom (EU) 2015/849 stoga se predviđa da bi Komisija trebala utvrditi visokorizične treće zemlje sa strateškim nedostacima u svojem režimu sprečavanja pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma (SPNFT) koji su znatna prijetnja financijskom sustavu Unije. |
| --- | --- |

(1)

Unija mora osigurati učinkovitu zaštitu cjelovitosti i pravilnog funkcioniranja svojeg financijskog sustava i unutarnjeg tržišta od pranja novca i financiranja terorizma. Direktivom (EU) 2015/849 stoga se predviđa da bi Komisija trebala utvrditi visokorizične treće zemlje sa strateškim nedostacima u svojem režimu sprečavanja pranja novca i borbe protiv financiranja terorizma (SPNFT) koji su znatna prijetnja financijskom sustavu Unije.

| (2) | Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2016/1675 (2) utvrđene su visokorizične treće zemlje sa strateškim nedostacima. |
| --- | --- |

(2)

Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2016/1675 (2) utvrđene su visokorizične treće zemlje sa strateškim nedostacima.

| (3) | Uzimajući u obzir visoku razinu integriranosti međunarodnog financijskog sustava, veliku povezanost tržišnih subjekata, velik broj prekograničnih transakcija iz Unije i prema Uniji, kao i stupanj otvorenosti tržišta, svaka prijetnja za međunarodni financijski sustav, povezana sa suzbijanjem pranja novca i financiranja terorizma, ujedno je i prijetnja financijskom sustavu Unije. |
| --- | --- |

(3)

Uzimajući u obzir visoku razinu integriranosti međunarodnog financijskog sustava, veliku povezanost tržišnih subjekata, velik broj prekograničnih transakcija iz Unije i prema Uniji, kao i stupanj otvorenosti tržišta, svaka prijetnja za međunarodni financijski sustav, povezana sa suzbijanjem pranja novca i financiranja terorizma, ujedno je i prijetnja financijskom sustavu Unije.

| (4) | U skladu s člankom 9. stavkom 4. Direktive (EU) 2015/849 Komisija uzima u obzir novije dostupne informacije, posebno novije javne izjave Radne skupine za financijsko djelovanje (FATF), FATF-ov popis „jurisdikcija pod pojačanim praćenjem” i izvješća Skupine FATF-a za preispitivanje međunarodne suradnje u vezi s rizicima koje predstavljaju pojedine treće zemlje. |
| --- | --- |

(4)

U skladu s člankom 9. stavkom 4. Direktive (EU) 2015/849 Komisija uzima u obzir novije dostupne informacije, posebno novije javne izjave Radne skupine za financijsko djelovanje (FATF), FATF-ov popis „jurisdikcija pod pojačanim praćenjem” i izvješća Skupine FATF-a za preispitivanje međunarodne suradnje u vezi s rizicima koje predstavljaju pojedine treće zemlje.

| (5) | FATF je od posljednjih izmjena Delegirane uredbe (EU) 2016/1675 ažurirao svoj popis „jurisdikcija pod pojačanim praćenjem”. FATF je na plenarnoj sjednici u veljači 2023. na taj popis dodao Nigeriju i Južnu Afriku te s njega izbrisao Kambodžu i Maroko. S obzirom na te promjene Komisija je u skladu s člankom 9. Direktive (EU) 2015/849 provela procjenu za utvrđivanje visokorizičnih trećih zemalja. |
| --- | --- |

(5)

FATF je od posljednjih izmjena Delegirane uredbe (EU) 2016/1675 ažurirao svoj popis „jurisdikcija pod pojačanim praćenjem”. FATF je na plenarnoj sjednici u veljači 2023. na taj popis dodao Nigeriju i Južnu Afriku te s njega izbrisao Kambodžu i Maroko. S obzirom na te promjene Komisija je u skladu s člankom 9. Direktive (EU) 2015/849 provela procjenu za utvrđivanje visokorizičnih trećih zemalja.

| (6) | U veljači 2023. Nigerija je preuzela političku obvezu na visokoj razini da će surađivati s FATF-om i GIABA-om („Groupe Intergouvernemental d’Action contre le Blanchiment d’Argent en Afrique de l’Ouest”), regionalnim tijelom sličnim FATF-u (FSRB), kako bi ojačala učinkovitost svojeg režima SPNFT-a. Od donošenja izvješća o uzajamnoj evaluaciji u kolovozu 2021. Nigerija je ostvarila napredak u pogledu nekih mjera za poboljšanje svojeg sustava preporučenih u tom izvješću, i to tako što je među ostalim poboljšala zakonodavni okvir za SPNFT i ažurirala procjenu inherentnih rizika od pranja novca/financiranja terorizma/financiranja širenja oružja te je ojačala provedbu ciljanih financijskih sankcija. Nigerija će raditi na provedbi akcijskog plana FATF-a na sljedeći način: 1. dovršetkom procjene preostalog rizika od pranja novca/financiranja terorizma i ažuriranjem nacionalne strategije za SPNFT kako bi se osigurala usklađenost s drugim nacionalnim strategijama relevantnima za visokorizična predikatna kaznena djela; 2. jačanjem formalne i neformalne međunarodne suradnje u skladu s rizicima od pranja novca/financiranja terorizma; 3. poboljšanjem na riziku temeljenog nadzora u području SPFNT-a nad financijskim institucijama i određenim nefinancijskim poduzećima i zanimanjima te jačanjem provedbe preventivnih mjera za visokorizične sektore; 4. osiguravanjem da nadležna tijela imaju pravodoban pristup točnim i ažuriranim informacijama o stvarnom vlasništvu pravnih osoba i primjenom sankcija za kršenje obveza u pogledu stvarnog vlasništva; 5. dokazivanjem da je financijsko-obavještajna jedinica povećala širenje financijskih obavještajnih podataka i da ih tijela kaznenog progona upotrebljavaju; 6. dokazivanjem stalnog porasta broja istraga i kaznenih progona u vezi s pranjem novca u skladu s rizicima od pranja novca; 7. proaktivnim otkrivanjem kršenja obveza u pogledu prijave gotovine te primjenom odgovarajućih sankcija i skupljanjem sveobuhvatnih podataka o zamrznutoj, zaplijenjenoj, oduzetoj i otuđenoj imovini; 8. dokazivanjem stalnog porasta broja istraga i kaznenih progona raznih vrsta aktivnosti financiranja terorizma u skladu s rizikom te jačanjem međuagencijske suradnje u istragama financiranja terorizma; i 9. provođenjem na riziku temeljenog ciljanog informiranja neprofitnih organizacija za koje postoji rizik od zlouporabe u svrhu financiranja terorizma i provedbom na riziku temeljenog praćenja određenih neprofitnih organizacija za koje postoji takav rizik, a da se pritom ne ometaju i ne obeshrabruju zakonite aktivnosti neprofitnih organizacija. |
| --- | --- |

(6)

U veljači 2023. Nigerija je preuzela političku obvezu na visokoj razini da će surađivati s FATF-om i GIABA-om („Groupe Intergouvernemental d’Action contre le Blanchiment d’Argent en Afrique de l’Ouest”), regionalnim tijelom sličnim FATF-u (FSRB), kako bi ojačala učinkovitost svojeg režima SPNFT-a. Od donošenja izvješća o uzajamnoj evaluaciji u kolovozu 2021. Nigerija je ostvarila napredak u pogledu nekih mjera za poboljšanje svojeg sustava preporučenih u tom izvješću, i to tako što je među ostalim poboljšala zakonodavni okvir za SPNFT i ažurirala procjenu inherentnih rizika od pranja novca/financiranja terorizma/financiranja širenja oružja te je ojačala provedbu ciljanih financijskih sankcija. Nigerija će raditi na provedbi akcijskog plana FATF-a na sljedeći način: 1. dovršetkom procjene preostalog rizika od pranja novca/financiranja terorizma i ažuriranjem nacionalne strategije za SPNFT kako bi se osigurala usklađenost s drugim nacionalnim strategijama relevantnima za visokorizična predikatna kaznena djela; 2. jačanjem formalne i neformalne međunarodne suradnje u skladu s rizicima od pranja novca/financiranja terorizma; 3. poboljšanjem na riziku temeljenog nadzora u području SPFNT-a nad financijskim institucijama i određenim nefinancijskim poduzećima i zanimanjima te jačanjem provedbe preventivnih mjera za visokorizične sektore; 4. osiguravanjem da nadležna tijela imaju pravodoban pristup točnim i ažuriranim informacijama o stvarnom vlasništvu pravnih osoba i primjenom sankcija za kršenje obveza u pogledu stvarnog vlasništva; 5. dokazivanjem da je financijsko-obavještajna jedinica povećala širenje financijskih obavještajnih podataka i da ih tijela kaznenog progona upotrebljavaju; 6. dokazivanjem stalnog porasta broja istraga i kaznenih progona u vezi s pranjem novca u skladu s rizicima od pranja novca; 7. proaktivnim otkrivanjem kršenja obveza u pogledu prijave gotovine te primjenom odgovarajućih sankcija i skupljanjem sveobuhvatnih podataka o zamrznutoj, zaplijenjenoj, oduzetoj i otuđenoj imovini; 8. dokazivanjem stalnog porasta broja istraga i kaznenih progona raznih vrsta aktivnosti financiranja terorizma u skladu s rizikom te jačanjem međuagencijske suradnje u istragama financiranja terorizma; i 9. provođenjem na riziku temeljenog ciljanog informiranja neprofitnih organizacija za koje postoji rizik od zlouporabe u svrhu financiranja terorizma i provedbom na riziku temeljenog praćenja određenih neprofitnih organizacija za koje postoji takav rizik, a da se pritom ne ometaju i ne obeshrabruju zakonite aktivnosti neprofitnih organizacija.

| (7) | U veljači 2023. Južna Afrika preuzela je političku obvezu na visokoj razini da će surađivati s FATF-om i Skupinom za sprečavanje pranja novca u istočnoj i južnoj Africi (ESAAMLG), koja je njezin FSRB, kako bi ojačala učinkovitost svojeg režima SPNFT-a. Od donošenja izvješća o uzajamnoj evaluaciji u lipnju 2021. Južna Afrika ostvarila je znatan napredak u mnogim mjerama za poboljšanje svojeg sustava preporučenima u tom izvješću, među ostalim razvojem nacionalnih politika za SPNFT radi uklanjanja većih rizika te novom izmjenom pravnog okvira za financiranje terorizma i za ciljane financijske sankcije. Južna Afrika radit će na provedbi akcijskog plana FATF-a na sljedeći način: 1. dokazivanjem stalnog porasta broja zahtjeva za uzajamnu pravnu pomoć upućenih u druge zemlje kojima se olakšavaju istrage o pranju novca/financiranju terorizma i oduzimanja razne vrste imovine u skladu s profilom rizičnosti; 2. poboljšanjem na riziku temeljenog nadzora nad određenim nefinancijskim poduzećima i zanimanjima te dokazivanjem da sva nadzorna tijela za SPNFT primjenjuju proporcionalne i učinkovite sankcije za neusklađenost; 3. osiguravanjem da nadležna tijela imaju pravodoban pristup točnim i ažuriranim informacijama o stvarnom vlasništvu pravnih osoba i aranžmana te primjenom sankcija za kršenje obveza u pogledu stvarnog vlasništva od strane pravnih osoba; 4. dokazivanjem stalnog porasta broja zahtjeva za financijske obavještajne podatke koje agencije za izvršavanje zakonodavstva upućuju financijsko-obavještajnom centru radi istraga pranja novca/financiranja terorizma; 5. dokazivanjem stalnog porasta broja istraga i kaznenih progona teškog i složenog pranja novca te svih vrsta aktivnosti financiranja terorizma u skladu s profilom rizičnosti; 6. poboljšanjem utvrđivanja, zapljene i oduzimanja imovinske koristi ostvarene širim rasponom predikatnih kaznenih djela i predmeta upotrijebljenih za počinjenje takvih kaznenih djela, u skladu s profilom rizičnosti; 7. ažuriranjem procjene rizika od financiranja terorizma kako bi služila kao podloga za provedbu sveobuhvatne nacionalne strategije za borbu protiv financiranja terorizma; i 8. osiguravanjem učinkovite provedbe ciljanih financijskih sankcija i dokazivanjem učinkovitosti mehanizma za identifikaciju pojedinaca i subjekata koji ispunjavaju kriterije za domaće uvrštenje na popis. |
| --- | --- |

(7)

U veljači 2023. Južna Afrika preuzela je političku obvezu na visokoj razini da će surađivati s FATF-om i Skupinom za sprečavanje pranja novca u istočnoj i južnoj Africi (ESAAMLG), koja je njezin FSRB, kako bi ojačala učinkovitost svojeg režima SPNFT-a. Od donošenja izvješća o uzajamnoj evaluaciji u lipnju 2021. Južna Afrika ostvarila je znatan napredak u mnogim mjerama za poboljšanje svojeg sustava preporučenima u tom izvješću, među ostalim razvojem nacionalnih politika za SPNFT radi uklanjanja većih rizika te novom izmjenom pravnog okvira za financiranje terorizma i za ciljane financijske sankcije. Južna Afrika radit će na provedbi akcijskog plana FATF-a na sljedeći način: 1. dokazivanjem stalnog porasta broja zahtjeva za uzajamnu pravnu pomoć upućenih u druge zemlje kojima se olakšavaju istrage o pranju novca/financiranju terorizma i oduzimanja razne vrste imovine u skladu s profilom rizičnosti; 2. poboljšanjem na riziku temeljenog nadzora nad određenim nefinancijskim poduzećima i zanimanjima te dokazivanjem da sva nadzorna tijela za SPNFT primjenjuju proporcionalne i učinkovite sankcije za neusklađenost; 3. osiguravanjem da nadležna tijela imaju pravodoban pristup točnim i ažuriranim informacijama o stvarnom vlasništvu pravnih osoba i aranžmana te primjenom sankcija za kršenje obveza u pogledu stvarnog vlasništva od strane pravnih osoba; 4. dokazivanjem stalnog porasta broja zahtjeva za financijske obavještajne podatke koje agencije za izvršavanje zakonodavstva upućuju financijsko-obavještajnom centru radi istraga pranja novca/financiranja terorizma; 5. dokazivanjem stalnog porasta broja istraga i kaznenih progona teškog i složenog pranja novca te svih vrsta aktivnosti financiranja terorizma u skladu s profilom rizičnosti; 6. poboljšanjem utvrđivanja, zapljene i oduzimanja imovinske koristi ostvarene širim rasponom predikatnih kaznenih djela i predmeta upotrijebljenih za počinjenje takvih kaznenih djela, u skladu s profilom rizičnosti; 7. ažuriranjem procjene rizika od financiranja terorizma kako bi služila kao podloga za provedbu sveobuhvatne nacionalne strategije za borbu protiv financiranja terorizma; i 8. osiguravanjem učinkovite provedbe ciljanih financijskih sankcija i dokazivanjem učinkovitosti mehanizma za identifikaciju pojedinaca i subjekata koji ispunjavaju kriterije za domaće uvrštenje na popis.

| (8) | U procjeni Komisije stoga se zaključuje da bi Nigeriju i Južnu Afriku trebalo smatrati jurisdikcijama trećih zemalja sa strateškim nedostacima u režimima SPNFT-a koji predstavljaju znatnu prijetnju financijskom sustavu EU-a. Nigeriju i Južnu Afriku trebalo bi stoga dodati u tablicu u točki I. Priloga Delegiranoj uredbi (EU) 2016/1675. |
| --- | --- |

(8)

U procjeni Komisije stoga se zaključuje da bi Nigeriju i Južnu Afriku trebalo smatrati jurisdikcijama trećih zemalja sa strateškim nedostacima u režimima SPNFT-a koji predstavljaju znatnu prijetnju financijskom sustavu EU-a. Nigeriju i Južnu Afriku trebalo bi stoga dodati u tablicu u točki I. Priloga Delegiranoj uredbi (EU) 2016/1675.

| (9) | Komisija je preispitala napredak Kambodže i Maroka u uklanjanju strateških nedostataka. Te su zemlje navedene u Delegiranoj uredbi (EU) 2016/1675, ali su u veljači 2023. izbrisane s FATF-ova popisa „jurisdikcija pod pojačanim praćenjem”. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je preispitala napredak Kambodže i Maroka u uklanjanju strateških nedostataka. Te su zemlje navedene u Delegiranoj uredbi (EU) 2016/1675, ali su u veljači 2023. izbrisane s FATF-ova popisa „jurisdikcija pod pojačanim praćenjem”.

| (10) | FATF je pozdravio znatan napredak koji su Kambodža i Maroko ostvarili u poboljšanju svojih režima SPNFT-a te je istaknuo da su te zemlje uspostavile pravne i regulatorne okvire za ispunjavanje obveza iz svojih akcijskih planova u pogledu strateških nedostataka koje je utvrdio FATF. Kambodža i Maroko stoga više nisu predmet FATF-ova praćenja u okviru njegova neprekidnog procesa poboljšanja globalne usklađenosti s mjerama SPNFT-a te će nastaviti surađivati sa svojim FSRB-ovima kako bi dodatno ojačali režime SPNFT-a. |
| --- | --- |

(10)

FATF je pozdravio znatan napredak koji su Kambodža i Maroko ostvarili u poboljšanju svojih režima SPNFT-a te je istaknuo da su te zemlje uspostavile pravne i regulatorne okvire za ispunjavanje obveza iz svojih akcijskih planova u pogledu strateških nedostataka koje je utvrdio FATF. Kambodža i Maroko stoga više nisu predmet FATF-ova praćenja u okviru njegova neprekidnog procesa poboljšanja globalne usklađenosti s mjerama SPNFT-a te će nastaviti surađivati sa svojim FSRB-ovima kako bi dodatno ojačali režime SPNFT-a.

| (11) | Budući da su Kambodža i Maroko povećali učinkovitost svojih režima SPNFT-a i uklonili tehničke nedostatke kako bi ispunili obveze iz svojih akcijskih planova u pogledu strateških nedostataka koje je utvrdio FATF, na temelju Komisijine procjene dostupnih informacija zaključuje se da Kambodža i Maroko više nemaju strateške nedostatke u svojim režimima SPNFT-a. Stoga je primjereno Kambodžu i Maroko izbrisati iz tablice u točki I. Priloga Delegiranoj uredbi (EU) 2016/1675. |
| --- | --- |

(11)

Budući da su Kambodža i Maroko povećali učinkovitost svojih režima SPNFT-a i uklonili tehničke nedostatke kako bi ispunili obveze iz svojih akcijskih planova u pogledu strateških nedostataka koje je utvrdio FATF, na temelju Komisijine procjene dostupnih informacija zaključuje se da Kambodža i Maroko više nemaju strateške nedostatke u svojim režimima SPNFT-a. Stoga je primjereno Kambodžu i Maroko izbrisati iz tablice u točki I. Priloga Delegiranoj uredbi (EU) 2016/1675.

| (12) | Delegiranu uredbu (EU) 2016/1675 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(12)

Delegiranu uredbu (EU) 2016/1675 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Tablica u točki I. Priloga Delegiranoj uredbi (EU) 2016/1675 zamjenjuje se tablicom u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu, 17. svibnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 141, 5.6.2015., str. 73.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1675 оd 14. srpnja 2016. o dopuni Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanjem visokorizičnih trećih zemalja sa strateškim nedostacima (SL L 254, 20.9.2016., str. 1.).

2

---

PRILOG

| „Br. | Visokorizična treća zemlja (1) |
| --- | --- |
| 1 | Afganistan |
| 2 | Barbados |
| 3 | Burkina Faso |
| 4 | Kajmanski Otoci |
| 5 | Demokratska Republika Kongo |
| 6 | Gibraltar |
| 7 | Haiti |
| 8 | Jamajka |
| 9 | Jordan |
| 10 | Mali |
| 11 | Mozambik |
| 12 | Mjanmar |
| 13 | Nigerija |
| 14 | Panama |
| 15 | Filipini |
| 16 | Senegal |
| 17 | Južna Afrika |
| 18 | Južni Sudan |
| 19 | Sirija |
| 20 | Tanzanija |
| 21 | Trinidad i Tobago |
| 22 | Uganda |
| 23 | Ujedinjeni Arapski Emirati |
| 24 | Vanuatu |
| 25 | Jemen” |

„Br.

Visokorizična treća zemlja (1)

1

Afganistan

2

Barbados

3

Burkina Faso

4

Kajmanski Otoci

5

Demokratska Republika Kongo

6

Gibraltar

7

Haiti

8

Jamajka

9

Jordan

10

Mali

11

Mozambik

12

Mjanmar

13

Nigerija

14

Panama

15

Filipini

16

Senegal

17

Južna Afrika

18

Južni Sudan

19

Sirija

20

Tanzanija

21

Trinidad i Tobago

22

Uganda

23

Ujedinjeni Arapski Emirati

24

Vanuatu

25

Jemen”

---

(1)  Ne dovodeći u pitanje pravno stajalište Kraljevine Španjolske o suverenosti i jurisdikciji u odnosu na područje Gibraltara.”

1

---

| 26.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 160/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 160/5

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1220

оd 16. lipnja 2023.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Lesachtaler Brot” (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Austrije za upis naziva „Lesachtaler Brot” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Austrije za upis naziva „Lesachtaler Brot” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Lesachtaler Brot” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Lesachtaler Brot” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Lesachtaler Brot” (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 2.3. Kruh, fino pecivo, kolači, slastice, keksi i drugi pekarski proizvodi iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 16. lipnja 2023.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 78, 2.3.2023., str. 31.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 26.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 160/6 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 160/6

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1221

оd 19. lipnja 2023.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Pită de Pecica” (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Rumunjske za upis naziva „Pită de Pecica” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Rumunjske za upis naziva „Pită de Pecica” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan obrazložen prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Pită de Pecica” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan obrazložen prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Pită de Pecica” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Pită de Pecica” (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 2.3. Kruh, fino pecivo, kolači, slastice, keksi i drugi pekarski proizvodi iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. lipnja 2023.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  
  SL C 80, 3.3.2023., str. 79.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 26.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 160/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 160/7

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1222

оd 19. lipnja 2023.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Strachitunt” (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Strachitunt”, registriranu u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 244/2014 (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Strachitunt”, registriranu u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 244/2014 (2).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (3).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Strachitunt” (ZOI).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. lipnja 2023.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 244/2014 od 7. ožujka 2014. o upisu naziva u Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Strachitunt (ZOI)) (SL L 74, 14.3.2014., str. 31.).

2

(3)  
  SL C 82, 6.3.2023., str. 8.

3

---

| 26.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 160/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 160/8

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1223

оd 19. lipnja 2023.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla („Carota dell'Altopiano del Fucino” (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2117 Europskog parlamenta i Vijeća (2) pravila koja su se primjenjivala do 7. prosinca 2021. nastavljaju se primjenjivati na zahtjeve za odobrenje izmjene specifikacije koje je Komisija primila u skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012 do 8. lipnja 2022. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/2117 Europskog parlamenta i Vijeća (2) pravila koja su se primjenjivala do 7. prosinca 2021. nastavljaju se primjenjivati na zahtjeve za odobrenje izmjene specifikacije koje je Komisija primila u skladu s Uredbom (EU) br. 1151/2012 do 8. lipnja 2022.

| (2) | Komisija je 15. travnja 2022. primila zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Carota dell'Altopiano del Fucino”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 148/2007 (3) kako je izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 162/2014 (4). |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 15. travnja 2022. primila zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Carota dell'Altopiano del Fucino”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 148/2007 (3) kako je izmijenjena Provedbenom uredbom (EU) br. 162/2014 (4).

| (3) | Komisija je ispitala zahtjev Italije u skladu s člankom 50. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1151/2012 u vezi s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom te uredbe, kako se primjenjivala do 7. prosinca 2021. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je ispitala zahtjev Italije u skladu s člankom 50. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1151/2012 u vezi s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom te uredbe, kako se primjenjivala do 7. prosinca 2021.

| (4) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, kako se primjenjivala do 7. prosinca 2021., Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (5). |
| --- | --- |

(4)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, kako se primjenjivala do 7. prosinca 2021., Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (5).

| (5) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan obrazložen prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(5)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan obrazložen prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Carota dell'Altopiano del Fucino”.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. lipnja 2023.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/2117 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o izmjeni uredaba (EU) br. 1308/2013 o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda, (EU) br. 1151/2012 o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode, (EU) br. 251/2014 o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina i (EU) br. 228/2013 o utvrđivanju posebnih mjera za poljoprivredu u najudaljenijim regijama Unije (SL L 435, 6.12.2021., str. 262.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 148/2007 od 15. veljače 2007. o upisu određenih naziva u Registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (SL L 46, 16.2.2007., str. 14.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 162/2014 оd 19. veljače 2014. o odobravanju izmjena koje nisu manje specifikacije za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Carota dell’Altopiano del Fucino (ZOZP)) (SL L 52, 21.2.2014., str. 11.).

4

(5)  
  SL C 80, 3.3.2023., str. 71.

5

---

| 26.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 160/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 160/10

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/1224

оd 19. lipnja 2023.

o odobrenju izmjene specifikacije koja nije manja za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla („Riviera Ligure” (ZOI))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Riviera Ligure”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 123/97 (2) kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 718/2011 (3). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 53. stavkom 1. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je ispitala zahtjev Italije za odobrenje izmjene specifikacije za zaštićenu oznaku izvornosti „Riviera Ligure”, registriranu u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 123/97 (2) kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 718/2011 (3).

| (2) | Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (4). |
| --- | --- |

(2)

Budući da predmetna izmjena nije manja u smislu članka 53. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012, Komisija je u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) te uredbe objavila zahtjev za izmjenu u Službenom listu Europske unije (4).

| (3) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti, |
| --- | --- |

(3)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, izmjenu specifikacije potrebno je odobriti,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Odobrava se izmjena specifikacije objavljena u Službenom listu Europske unije povezana s nazivom „Riviera Ligure” (ZOI).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 19. lipnja 2023.

Za Komisiju,

u ime predsjednice,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 123/97 od 23. siječnja 1997. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 1107/96 o registraciji zemljopisnih oznaka i oznaka izvornosti u skladu s postupkom utvrđenim u članku 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92 (SL L 22, 24.1.1997., str. 19.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 718/2011 оd 20. srpnja 2011. o odobravanju izmjena koje nisu manje specifikacije za naziv upisan u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Riviera Ligure (ZOI)) (SL L 193, 23.7.2011., str. 15.).

3

(4)  
  SL C 78, 2.3.2023., str. 14.

4

---

| 26.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 160/12 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 160/12

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/...

оd 22. lipnja 2023.

o privremenim izvanrednim mjerama kojima se odstupa od određenih odredaba Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća radi odgovora na tržišne poremećaje u sektoru vina u određenim državama članicama i kojima se odstupa od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1149

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1), a posebno njezin članak 219. u vezi s njezinim člankom 228.,

budući da:

| (1) | Aktualnu gospodarsku situaciju karakteriziraju općenito visoki troškovi života koji utječu na potrošnju i prodaju vina te povećani ulazni troškovi za poljoprivrednu proizvodnju i proizvodnju vina koji utječu na cijene vina. Te bi okolnosti mogle znatno poremetiti tržište vina u Uniji jer utječu na nekoliko ključnih država članica proizvođača povećavanjem raspoloživih zaliha vina na razine koje bi mogle postati neodržive s obzirom na nadolazeću sezonu berbe i proizvodnje te uzrokujući proizvođačima vina financijske poteškoće i probleme s likvidnošću. |
| --- | --- |

(1)

Aktualnu gospodarsku situaciju karakteriziraju općenito visoki troškovi života koji utječu na potrošnju i prodaju vina te povećani ulazni troškovi za poljoprivrednu proizvodnju i proizvodnju vina koji utječu na cijene vina. Te bi okolnosti mogle znatno poremetiti tržište vina u Uniji jer utječu na nekoliko ključnih država članica proizvođača povećavanjem raspoloživih zaliha vina na razine koje bi mogle postati neodržive s obzirom na nadolazeću sezonu berbe i proizvodnje te uzrokujući proizvođačima vina financijske poteškoće i probleme s likvidnošću.

| (2) | Globalna inflacija i s tim povezano smanjenje kupovne moći potrošača dodatno pogoršavaju opći trend smanjivanja potrošnje vina posljednjih godina. Očigledno smanjenje potrošnje u tekućoj tržišnoj godini u usporedbi sa stanjem na tržištu prije pandemije bolesti COVID-19 procjenjuje se na 7 % u Italiji, 10 % u Španjolskoj, 15 % u Francuskoj, 22 % u Njemačkoj i 34 % u Portugalu. Taj trend posebno utječe na određene segmente tržišta vina, točnije na crna i ružičasta vina. |
| --- | --- |

(2)

Globalna inflacija i s tim povezano smanjenje kupovne moći potrošača dodatno pogoršavaju opći trend smanjivanja potrošnje vina posljednjih godina. Očigledno smanjenje potrošnje u tekućoj tržišnoj godini u usporedbi sa stanjem na tržištu prije pandemije bolesti COVID-19 procjenjuje se na 7 % u Italiji, 10 % u Španjolskoj, 15 % u Francuskoj, 22 % u Njemačkoj i 34 % u Portugalu. Taj trend posebno utječe na određene segmente tržišta vina, točnije na crna i ružičasta vina.

| (3) | Dostupne brojke pokazuju pad prodaje vina u tekućoj tržišnoj godini, što je u skladu sa zabilježenom smanjenom domaćom potražnjom, npr. pad prodaje od 5,3 % u Španjolskoj i Francuskoj, pri čemu je prodaja u nekim teško pogođenim područjima pala za 25 % do 35 % u usporedbi s istim razdobljem prethodne tržišne godine. U međuvremenu je izvoz vina iz Unije u razdoblju od siječnja do travnja 2023. za 8,5 % manji nego u istom razdoblju 2022. |
| --- | --- |

(3)

Dostupne brojke pokazuju pad prodaje vina u tekućoj tržišnoj godini, što je u skladu sa zabilježenom smanjenom domaćom potražnjom, npr. pad prodaje od 5,3 % u Španjolskoj i Francuskoj, pri čemu je prodaja u nekim teško pogođenim područjima pala za 25 % do 35 % u usporedbi s istim razdobljem prethodne tržišne godine. U međuvremenu je izvoz vina iz Unije u razdoblju od siječnja do travnja 2023. za 8,5 % manji nego u istom razdoblju 2022.

| (4) | Opće povećanje ključnih ulaznih troškova za poljoprivrednu proizvodnju, kao što su troškovi za gnojiva, energiju i boce potrebne za proizvodnju vina, što je djelomično posljedica agresivnog rata Rusije protiv Ukrajine, dovelo je do iznimnog povećanja troškova proizvodnje koje je u nekim državama članicama prema procjenama prosječno iznosilo 30 % do 40 %. Te okolnosti dodatno opterećuju proizvođače vina u Uniji i smanjuju njihov kapacitet za marketinške aktivnosti i ulaganja. Nadalje, unatoč sve većim troškovima u svim dijelovima ciklusa proizvodnje vina, dostupni podaci pokazuju nagli pad cijena određenih vina (u usporedbi sa situacijom prije pandemije bolesti COVID-19) u regijama koje su najviše pogođene krizom, primjerice pad cijena u rasponu od 10 % do 26 % u nekim regijama u Francuskoj. |
| --- | --- |

(4)

Opće povećanje ključnih ulaznih troškova za poljoprivrednu proizvodnju, kao što su troškovi za gnojiva, energiju i boce potrebne za proizvodnju vina, što je djelomično posljedica agresivnog rata Rusije protiv Ukrajine, dovelo je do iznimnog povećanja troškova proizvodnje koje je u nekim državama članicama prema procjenama prosječno iznosilo 30 % do 40 %. Te okolnosti dodatno opterećuju proizvođače vina u Uniji i smanjuju njihov kapacitet za marketinške aktivnosti i ulaganja. Nadalje, unatoč sve većim troškovima u svim dijelovima ciklusa proizvodnje vina, dostupni podaci pokazuju nagli pad cijena određenih vina (u usporedbi sa situacijom prije pandemije bolesti COVID-19) u regijama koje su najviše pogođene krizom, primjerice pad cijena u rasponu od 10 % do 26 % u nekim regijama u Francuskoj.

| (5) | Uzeti zajedno, ti čimbenici ukazuju na opće smanjenje potražnje i prodaje vina iz Unije u kontekstu u kojem se proizvodnja u Uniji povećala za 4 % u odnosu na prethodnu tržišnu godinu, što još više povećava ionako visoke razine početnih zaliha (+2 % u usporedbi s prosjekom zadnjih pet godina). Ako se brzo ne poduzmu mjere za smanjenje rastuće prekomjerne ponude, situacija bi mogla ozbiljno poremetiti tržište uzrokujući veliku i opću tržišnu neravnotežu najkasnije s početkom nove berbe kada proizvođači vina neće imati skladišne kapacitete za novu proizvodnju te će biti prisiljeni prodavati po još nižim cijenama. |
| --- | --- |

(5)

Uzeti zajedno, ti čimbenici ukazuju na opće smanjenje potražnje i prodaje vina iz Unije u kontekstu u kojem se proizvodnja u Uniji povećala za 4 % u odnosu na prethodnu tržišnu godinu, što još više povećava ionako visoke razine početnih zaliha (+2 % u usporedbi s prosjekom zadnjih pet godina). Ako se brzo ne poduzmu mjere za smanjenje rastuće prekomjerne ponude, situacija bi mogla ozbiljno poremetiti tržište uzrokujući veliku i opću tržišnu neravnotežu najkasnije s početkom nove berbe kada proizvođači vina neće imati skladišne kapacitete za novu proizvodnju te će biti prisiljeni prodavati po još nižim cijenama.

| (6) | Trenutačne tržišne okolnosti zasad uzrokuju različite tržišne poremećaje u sektoru vina u različitim regijama proizvodnje, zbog činjenice da je tržište vina u Uniji vrlo segmentirano. U određenim regijama nekoliko država članica ti su poremećaji znatni, a posebno utječu na tržišne segmente crnih i ružičastih vina. Primjeri koji pokazuju tu fragmentiranost tržišta su, među ostalim, zalihe 27 % veće od petogodišnjeg prosjeka u regiji Estremadura u Španjolskoj, 24 % i 14 % veće zalihe nego prethodne godine u regijama Lisabon odnosno Alentejo u Portugalu i 26 % veće zalihe ružičastih vina na početku tekuće tržišne godine nego na početku prethodne godine u regiji Languedoc-Roussillon u Francuskoj. |
| --- | --- |

(6)

Trenutačne tržišne okolnosti zasad uzrokuju različite tržišne poremećaje u sektoru vina u različitim regijama proizvodnje, zbog činjenice da je tržište vina u Uniji vrlo segmentirano. U određenim regijama nekoliko država članica ti su poremećaji znatni, a posebno utječu na tržišne segmente crnih i ružičastih vina. Primjeri koji pokazuju tu fragmentiranost tržišta su, među ostalim, zalihe 27 % veće od petogodišnjeg prosjeka u regiji Estremadura u Španjolskoj, 24 % i 14 % veće zalihe nego prethodne godine u regijama Lisabon odnosno Alentejo u Portugalu i 26 % veće zalihe ružičastih vina na početku tekuće tržišne godine nego na početku prethodne godine u regiji Languedoc-Roussillon u Francuskoj.

| (7) | Istodobno, tržište vina u Uniji već je bilo izloženo otežavajućim uvjetima, posebno tijekom 2019., 2020. i 2021. zbog prošlih trgovinskih ograničenja, smanjenja potrošnje tijekom pandemije bolesti COVID-19 i nekoliko teških vremenskih nepogoda. Trenutačne teške okolnosti zadaju još jedan udarac ionako krhkom sektoru i uzrokuju znatne gubitke prihoda za sve aktere u njemu. Vinogradari u najpogođenijim regijama država članica suočavaju se s financijskim poteškoćama i problemima s likvidnošću. Kako bi se učinkovito odgovorilo na takvu heterogenu situaciju na tržištu, u tom je pogledu stoga potrebno poduzeti hitne mjere tako što će se državama članicama omogućiti da preusmjere dio financijskih sredstava dodijeljenih njihovim nacionalnim programima potpore u sektoru vina i da ponude potporu bolje prilagođenu različitim akterima u sektoru. |
| --- | --- |

(7)

Istodobno, tržište vina u Uniji već je bilo izloženo otežavajućim uvjetima, posebno tijekom 2019., 2020. i 2021. zbog prošlih trgovinskih ograničenja, smanjenja potrošnje tijekom pandemije bolesti COVID-19 i nekoliko teških vremenskih nepogoda. Trenutačne teške okolnosti zadaju još jedan udarac ionako krhkom sektoru i uzrokuju znatne gubitke prihoda za sve aktere u njemu. Vinogradari u najpogođenijim regijama država članica suočavaju se s financijskim poteškoćama i problemima s likvidnošću. Kako bi se učinkovito odgovorilo na takvu heterogenu situaciju na tržištu, u tom je pogledu stoga potrebno poduzeti hitne mjere tako što će se državama članicama omogućiti da preusmjere dio financijskih sredstava dodijeljenih njihovim nacionalnim programima potpore u sektoru vina i da ponude potporu bolje prilagođenu različitim akterima u sektoru.

| (8) | Uklanjanje određenih količina vina koje ne pronalaze odgovarajući tržišni plasman s tržišta najpogođenijih regija trebalo bi pomoći da se smanje tržišne neravnoteže i spriječi da trenutačni poremećaji postanu ozbiljniji ili dugotrajniji poremećaji u cijelom sektoru vina Unije. Kada je to opravdano, destilaciju vina trebalo bi uvesti privremeno kao prihvatljivu mjeru u okviru programâ potpore u sektoru vina kako bi se poboljšala tržišna ravnoteža i gospodarska situacija proizvođača vina u najpogođenijim proizvodnim regijama. Kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja, upotreba dobivenog alkohola ne bi trebala biti dopuštena u industriji hrane i pića te bi je trebalo ograničiti na upotrebu u industrijske svrhe, uključujući dezinfekciju i farmaceutske proizvode, i energetske svrhe. Kako bi se izbjegla zlouporaba ili prekomjerna nadoknada nakon provedbe ove izvanredne mjere, primjereno je zahtijevati od država članica da mjeru usmjere na regije s tržišnom neravnotežom, da je temelje na objektivnim kriterijima i da naknadu koju će predvidjeti ograniče na nedavne tržišne cijene. |
| --- | --- |

(8)

Uklanjanje određenih količina vina koje ne pronalaze odgovarajući tržišni plasman s tržišta najpogođenijih regija trebalo bi pomoći da se smanje tržišne neravnoteže i spriječi da trenutačni poremećaji postanu ozbiljniji ili dugotrajniji poremećaji u cijelom sektoru vina Unije. Kada je to opravdano, destilaciju vina trebalo bi uvesti privremeno kao prihvatljivu mjeru u okviru programâ potpore u sektoru vina kako bi se poboljšala tržišna ravnoteža i gospodarska situacija proizvođača vina u najpogođenijim proizvodnim regijama. Kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja, upotreba dobivenog alkohola ne bi trebala biti dopuštena u industriji hrane i pića te bi je trebalo ograničiti na upotrebu u industrijske svrhe, uključujući dezinfekciju i farmaceutske proizvode, i energetske svrhe. Kako bi se izbjegla zlouporaba ili prekomjerna nadoknada nakon provedbe ove izvanredne mjere, primjereno je zahtijevati od država članica da mjeru usmjere na regije s tržišnom neravnotežom, da je temelje na objektivnim kriterijima i da naknadu koju će predvidjeti ograniče na nedavne tržišne cijene.

| (9) | Mjera „zelene berbe” iz članka 47. Uredbe (EU) br. 1308/2013 upotrebljava se kao mjera za upravljanje tržištem ako se očekuje prekomjerna proizvodnja grožđa. Kako bi se subjektima pomoglo da se prilagode trenutačnim tržišnim okolnostima i smanjio rizik da se ovakva situacija ponovi u sljedećoj tržišnoj godini, primjereno je dopustiti određenu fleksibilnost u provedbi ove mjere tijekom financijske godine 2023. Konkretno, kao iznimna mjera, moraju se predvidjeti odstupanja od članka 47. stavaka 1. i 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 kako bi se omogućilo potpuno uništavanje ili uklanjanje nezrelog grožđa na dijelu gospodarstva, pod uvjetom da se to provodi na cijelim parcelama, te utvrditi privremeno povećanje maksimalnog doprinosa Unije toj mjeri. |
| --- | --- |

(9)

Mjera „zelene berbe” iz članka 47. Uredbe (EU) br. 1308/2013 upotrebljava se kao mjera za upravljanje tržištem ako se očekuje prekomjerna proizvodnja grožđa. Kako bi se subjektima pomoglo da se prilagode trenutačnim tržišnim okolnostima i smanjio rizik da se ovakva situacija ponovi u sljedećoj tržišnoj godini, primjereno je dopustiti određenu fleksibilnost u provedbi ove mjere tijekom financijske godine 2023. Konkretno, kao iznimna mjera, moraju se predvidjeti odstupanja od članka 47. stavaka 1. i 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 kako bi se omogućilo potpuno uništavanje ili uklanjanje nezrelog grožđa na dijelu gospodarstva, pod uvjetom da se to provodi na cijelim parcelama, te utvrditi privremeno povećanje maksimalnog doprinosa Unije toj mjeri.

| (10) | Dodavanje „krizne destilacije” prihvatljivim mjerama kao i fleksibilnost uvedena za „zelenu berbu” predstavljaju oblik financijske potpore, koji, međutim, ne zahtijeva dodatno financiranje Unije budući da se proračunska ograničenja za nacionalne programe potpore u sektoru vina za financijsku godinu 2023. utvrđena u Prilogu VII. Uredbi (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (2) i dalje primjenjuju. Dakle, države članice mogu odlučiti dodijeliti veće iznose za predmetne mjere samo u granicama godišnjeg proračuna utvrđenog u tom prilogu. Financijska potpora dvjema gore navedenim kriznim mjerama ima dakle za cilj pružanje podrške sektoru u danoj nestabilnoj tržišnoj situaciji bez potrebe za mobiliziranjem dodatnih sredstava. |
| --- | --- |

(10)

Dodavanje „krizne destilacije” prihvatljivim mjerama kao i fleksibilnost uvedena za „zelenu berbu” predstavljaju oblik financijske potpore, koji, međutim, ne zahtijeva dodatno financiranje Unije budući da se proračunska ograničenja za nacionalne programe potpore u sektoru vina za financijsku godinu 2023. utvrđena u Prilogu VII. Uredbi (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća (2) i dalje primjenjuju. Dakle, države članice mogu odlučiti dodijeliti veće iznose za predmetne mjere samo u granicama godišnjeg proračuna utvrđenog u tom prilogu. Financijska potpora dvjema gore navedenim kriznim mjerama ima dakle za cilj pružanje podrške sektoru u danoj nestabilnoj tržišnoj situaciji bez potrebe za mobiliziranjem dodatnih sredstava.

| (11) | Kako bi se povećala učinkovitost financijskih sredstava Unije koja se mogu dodijeliti u okviru tih kriznih mjera, državama članicama trebalo bi dopustiti da financijsku pomoć Unije dopune nacionalnim plaćanjima koja pokrivaju do 50 % potpore odobrene za dvije krizne mjere predviđene ovom Uredbom. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se povećala učinkovitost financijskih sredstava Unije koja se mogu dodijeliti u okviru tih kriznih mjera, državama članicama trebalo bi dopustiti da financijsku pomoć Unije dopune nacionalnim plaćanjima koja pokrivaju do 50 % potpore odobrene za dvije krizne mjere predviđene ovom Uredbom.

| (12) | Negativan razvoj tržišta, povećanje troškova i posljedični problemi s likvidnošću gospodarskih subjekata u sektoru vina otežavaju provedbu mjera nacionalnih programa potpore za sektor vina u vrijeme kada je poboljšanje tržišne usmjerenosti sektora najpotrebnije. Kako bi se osigurala učinkovitost provedbe programâ u prevladavajućem tržišnom i gospodarskom kontekstu sektora vina, primjereno je privremeno povećati najveći mogući doprinos Unije mjerama za „promidžbu”, „restrukturiranje i konverziju vinograda”, „zelenu berbu” i „ulaganja”. |
| --- | --- |

(12)

Negativan razvoj tržišta, povećanje troškova i posljedični problemi s likvidnošću gospodarskih subjekata u sektoru vina otežavaju provedbu mjera nacionalnih programa potpore za sektor vina u vrijeme kada je poboljšanje tržišne usmjerenosti sektora najpotrebnije. Kako bi se osigurala učinkovitost provedbe programâ u prevladavajućem tržišnom i gospodarskom kontekstu sektora vina, primjereno je privremeno povećati najveći mogući doprinos Unije mjerama za „promidžbu”, „restrukturiranje i konverziju vinograda”, „zelenu berbu” i „ulaganja”.

| (13) | Osim toga, važno je dopustiti korisnicima odgovarajuću fleksibilnost u provedbi njihovih operacija u okviru nacionalnih programa potpore kako bi mogli reagirati na aktualne neizvjesnosti na tržištu i prilagoditi operacije kad god je to potrebno. Takva fleksibilnost predstavlja dodatnu mjeru tržišne potpore kako bi se spriječilo da se aktualni gospodarski poremećaji pretvore u ozbiljniji ili dugotrajniji poremećaj na tržištu vina Unije; ta fleksibilnost osim toga osigurava da se druge izvanredne mjere utvrđene u ovoj Uredbi, nakon što o njima odluči država članica, mogu učinkovito provesti i na razini korisnika. Stoga je, kao daljnje iznimna mjera, potrebno odstupiti od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1149 (3) i dopustiti državama članicama da korisnicima omoguće određene fleksibilnosti kako bi planirane operacije prilagodili po pojednostavnjenom postupku te da im dopuste djelomičnu provedbu tih operacija u propisno opravdanim slučajevima. |
| --- | --- |

(13)

Osim toga, važno je dopustiti korisnicima odgovarajuću fleksibilnost u provedbi njihovih operacija u okviru nacionalnih programa potpore kako bi mogli reagirati na aktualne neizvjesnosti na tržištu i prilagoditi operacije kad god je to potrebno. Takva fleksibilnost predstavlja dodatnu mjeru tržišne potpore kako bi se spriječilo da se aktualni gospodarski poremećaji pretvore u ozbiljniji ili dugotrajniji poremećaj na tržištu vina Unije; ta fleksibilnost osim toga osigurava da se druge izvanredne mjere utvrđene u ovoj Uredbi, nakon što o njima odluči država članica, mogu učinkovito provesti i na razini korisnika. Stoga je, kao daljnje iznimna mjera, potrebno odstupiti od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1149 (3) i dopustiti državama članicama da korisnicima omoguće određene fleksibilnosti kako bi planirane operacije prilagodili po pojednostavnjenom postupku te da im dopuste djelomičnu provedbu tih operacija u propisno opravdanim slučajevima.

| (14) | Budući da su razlozi za primjenu povećanih stopa financijske pomoći Unije za određene mjere i dopuštanje određenih fleksibilnosti u upravljanju programima povezani s aktualnom gospodarskom situacijom u sektoru vina i s obzirom na to da su mjere privremene, primjereno je ograničiti njihovo područje primjene na operacije koje su se počele provoditi tijekom financijske godine 2023. S druge strane, te se mjere ne bi trebale primjenjivati, primjerice, na operacije provedene u prethodnim financijskim godinama koje su samo plaćene u financijskoj godini 2023. |
| --- | --- |

(14)

Budući da su razlozi za primjenu povećanih stopa financijske pomoći Unije za određene mjere i dopuštanje određenih fleksibilnosti u upravljanju programima povezani s aktualnom gospodarskom situacijom u sektoru vina i s obzirom na to da su mjere privremene, primjereno je ograničiti njihovo područje primjene na operacije koje su se počele provoditi tijekom financijske godine 2023. S druge strane, te se mjere ne bi trebale primjenjivati, primjerice, na operacije provedene u prethodnim financijskim godinama koje su samo plaćene u financijskoj godini 2023.

| (15) | Zbog imperativnih razloga hitnosti, uzimajući u obzir aktualne poremećaje na tržištu i kratko vrijeme koje je na raspolaganju državama članicama za provedbu mjera iz ove Uredbe u tekućoj financijskoj godini te kako bi se spriječilo daljnje pogoršanje stanja na tržištu, potrebno je poduzeti hitne mjere. S jedne strane, u najpogođenijim regijama prekomjerna ponuda mora se ukloniti s tržišta što je prije moguće, a u svakom slučaju prije početka nove berbe, do kraja kolovoza ili početka rujna 2023., jer bi se u suprotnom situacija na tržištu dodatno pogoršala, a trenutačna neravnoteža prenijela bi se u novu tržišnu godinu što bi moglo uzrokovati dugotrajniju krizu na cijelom tržištu vina u Uniji. S druge strane, sve mjere uključene u ovu Uredbu moraju se provesti prije završetka postojećih nacionalnih programa potpore za sektor vina, koji se primjenjuju samo do 15. listopada 2023. kako je predviđeno u članku 5. stavku 7. Uredbe (EU) 2021/2117 Europskog parlamenta i Vijeća (4). U skladu s tom odredbom članci od 39. do 54. Uredbe (EU) br. 1308/2013 nastavljaju se primjenjivati nakon 31. prosinca 2022. na nastale rashode i izvršena plaćanja za operacije provedene prije 16. listopada 2023. Stoga bi odgađanje mjera moglo otežati ili čak onemogućiti pogođenim državama članicama njihovu provedbu u financijskoj godini 2023., koja je posljednja godina provedbe postojećih nacionalnih programa potpore u sektoru vina. |
| --- | --- |

(15)

Zbog imperativnih razloga hitnosti, uzimajući u obzir aktualne poremećaje na tržištu i kratko vrijeme koje je na raspolaganju državama članicama za provedbu mjera iz ove Uredbe u tekućoj financijskoj godini te kako bi se spriječilo daljnje pogoršanje stanja na tržištu, potrebno je poduzeti hitne mjere. S jedne strane, u najpogođenijim regijama prekomjerna ponuda mora se ukloniti s tržišta što je prije moguće, a u svakom slučaju prije početka nove berbe, do kraja kolovoza ili početka rujna 2023., jer bi se u suprotnom situacija na tržištu dodatno pogoršala, a trenutačna neravnoteža prenijela bi se u novu tržišnu godinu što bi moglo uzrokovati dugotrajniju krizu na cijelom tržištu vina u Uniji. S druge strane, sve mjere uključene u ovu Uredbu moraju se provesti prije završetka postojećih nacionalnih programa potpore za sektor vina, koji se primjenjuju samo do 15. listopada 2023. kako je predviđeno u članku 5. stavku 7. Uredbe (EU) 2021/2117 Europskog parlamenta i Vijeća (4). U skladu s tom odredbom članci od 39. do 54. Uredbe (EU) br. 1308/2013 nastavljaju se primjenjivati nakon 31. prosinca 2022. na nastale rashode i izvršena plaćanja za operacije provedene prije 16. listopada 2023. Stoga bi odgađanje mjera moglo otežati ili čak onemogućiti pogođenim državama članicama njihovu provedbu u financijskoj godini 2023., koja je posljednja godina provedbe postojećih nacionalnih programa potpore u sektoru vina.

| (16) | S obzirom na prethodno navedene imperativne razloge hitnosti, ovu bi Uredbu trebalo donijeti po hitnom postupku sukladno članku 228. Uredbe (EU) br. 1308/2013. |
| --- | --- |

(16)

S obzirom na prethodno navedene imperativne razloge hitnosti, ovu bi Uredbu trebalo donijeti po hitnom postupku sukladno članku 228. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

| (17) | S obzirom na neophodnost poduzimanja hitnih mjera, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(17)

S obzirom na neophodnost poduzimanja hitnih mjera, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Privremena odstupanja od članka 43. i članka 44. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013

1.   Odstupajući od članka 43. Uredbe (EU) br. 1308/2013, mjera utvrđena u članku 2. ove Uredbe može se financirati u okviru programâ potpore u sektoru vina.

2.   Odstupajući od članka 44. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013, države članice mogu nacionalnim plaćanjima financirati do 50 % potpore dodijeljene na temelju članka 2. ove Uredbe i članka 47. Uredbe (EU) br. 1308/2013.

Članak 2.

Privremena krizna destilacija vina

1.   Potpora se može dodijeliti za destilaciju vina u skladu s uvjetima iz ovog članka. Takva potpora mora biti razmjerna, propisno obrazložena od strane države članice i usmjerena na vina i proizvodne regije koji su najviše pogođeni, u skladu s drugim podstavkom. Može se dodijeliti na nacionalnoj ili regionalnoj razini za crna ili ružičasta vina, zasebno ili za obje boje zajedno; to mogu biti vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla ili vina bez zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla.

Države članice koje odluče provesti ovu mjeru dokazuju za svaku vrstu i boju prihvatljivog vina, bilo na regionalnoj ili nacionalnoj razini, ovisno o slučaju, postojanje jedne ili više sljedećih tržišnih okolnosti:

| (a) | znatno povećanje najnovijih raspoloživih zaliha vina na razini proizvodnje u usporedbi s prosječnom količinom zaliha u istom trenutku u prethodnih pet tržišnih godina ili u usporedbi s prosječnom količinom zaliha u istom trenutku u prethodnih pet tržišnih godina isključujući najvišu i najnižu vrijednost; |
| --- | --- |

(a)

znatno povećanje najnovijih raspoloživih zaliha vina na razini proizvodnje u usporedbi s prosječnom količinom zaliha u istom trenutku u prethodnih pet tržišnih godina ili u usporedbi s prosječnom količinom zaliha u istom trenutku u prethodnih pet tržišnih godina isključujući najvišu i najnižu vrijednost;

| (b) | znatno smanjenje prosječne tržišne cijene na razini proizvodnje za tekuću tržišnu godinu u usporedbi s prosječnom cijenom za tri prethodne tržišne godine ili u usporedbi s prosječnom cijenom za pet prethodnih tržišnih godina isključujući najvišu i najnižu prosječnu godišnju cijenu; |
| --- | --- |

(b)

znatno smanjenje prosječne tržišne cijene na razini proizvodnje za tekuću tržišnu godinu u usporedbi s prosječnom cijenom za tri prethodne tržišne godine ili u usporedbi s prosječnom cijenom za pet prethodnih tržišnih godina isključujući najvišu i najnižu prosječnu godišnju cijenu;

| (c) | znatno smanjenje ukupne prodaje na tržištu na razini proizvodnje za tekuću tržišnu godinu u usporedbi s prosjekom prethodne tri tržišne godine za isto razdoblje ili u usporedbi s prosjekom prethodnih pet tržišnih godina, isključujući najviše i najniže vrijednosti ukupne prodaje za isto razdoblje, i pod uvjetom da takvo smanjenje nije posljedica smanjenja proizvodnje. |
| --- | --- |

(c)

znatno smanjenje ukupne prodaje na tržištu na razini proizvodnje za tekuću tržišnu godinu u usporedbi s prosjekom prethodne tri tržišne godine za isto razdoblje ili u usporedbi s prosjekom prethodnih pet tržišnih godina, isključujući najviše i najniže vrijednosti ukupne prodaje za isto razdoblje, i pod uvjetom da takvo smanjenje nije posljedica smanjenja proizvodnje.

2.   Alkohol dobiven destilacijom za koju je dodijeljena potpora iz stavka 1. upotrebljava se isključivo u industrijske svrhe, uključujući dezinfekciju i farmaceutske proizvode, ili energetske svrhe, kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja.

3.   Korisnici potpore iz stavka 1. jesu poduzeća u sektoru vina koja se bave proizvodnjom ili stavljanjem na tržište proizvoda iz dijela II. Priloga VII. Uredbi (EU) br. 1308/2013, organizacije proizvođača vina, udruženja dvaju ili više proizvođača, sektorske organizacije ili destilerije proizvoda od vinove loze.

4.   Za potporu su prihvatljivi samo troškovi dostave vina do destilerija i destilacije tog vina. Vino koje se destilira u okviru ove mjere mora biti podrijetlom iz Unije i u skladu sa zahtjevima za stavljanje na tržište unutar Unije i relevantnim specifikacijama proizvoda za vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla.

5.   Države članice mogu u svojim nacionalnim programima potpore utvrditi kriterije za određivanje prioriteta za odabir korisnika. Ti se kriteriji za određivanje prioriteta temelje na posebnoj strategiji i ciljevima utvrđenima u programu potpore, objektivni su i nediskriminirajući.

6.   Države članice utvrđuju pravila o postupku prijave za potporu iz stavka 1. koja uključuju pravila:

| (a) | o fizičkim ili pravnim osobama koje mogu podnijeti zahtjeve; |
| --- | --- |

(a)

o fizičkim ili pravnim osobama koje mogu podnijeti zahtjeve;

| (b) | o podnošenju i odabiru zahtjeva, koja uključuju barem rokove za podnošenje zahtjeva, za provjeru prikladnosti svake predložene aktivnosti i za obavješćivanje subjekata o rezultatima postupka odabira; |
| --- | --- |

(b)

o podnošenju i odabiru zahtjeva, koja uključuju barem rokove za podnošenje zahtjeva, za provjeru prikladnosti svake predložene aktivnosti i za obavješćivanje subjekata o rezultatima postupka odabira;

| (c) | o provjeri usklađenosti s odredbama o prihvatljivim aktivnostima i troškovima iz stavka 4. i o kriterijima za određivanje prioriteta, ako se primjenjuju; |
| --- | --- |

(c)

o provjeri usklađenosti s odredbama o prihvatljivim aktivnostima i troškovima iz stavka 4. i o kriterijima za određivanje prioriteta, ako se primjenjuju;

| (d) | o odabiru zahtjeva, koja uključuju barem težinu dodijeljenu svakom kriteriju za određivanje prioriteta, ako se kriteriji za određivanje prioriteta primjenjuju; |
| --- | --- |

(d)

o odabiru zahtjeva, koja uključuju barem težinu dodijeljenu svakom kriteriju za određivanje prioriteta, ako se kriteriji za određivanje prioriteta primjenjuju;

| (e) | o uvjetima za isplatu predujmova i pružanje sredstava osiguranja. |
| --- | --- |

(e)

o uvjetima za isplatu predujmova i pružanje sredstava osiguranja.

7.   Države članice utvrđuju iznos potpore korisnicima na temelju objektivnih i nediskriminirajućih kriterija. Iznos potpore utvrđuje se na regionalnoj ili nacionalnoj razini, prema potrebi, za svaku vrstu i boju prihvatljivog vina iz stavka 1. Iznos potpore ne smije premašiti 80 % najniže mjesečne prosječne cijene zabilježene na razini proizvodnje u tržišnoj godini 2022./2023. za svaku vrstu i boju prihvatljivog vina na koje se mjera primjenjuje, u dotičnoj regiji ili na području dotične države članice. Ako zabilježene tržišne cijene nisu dostupne, nadležno tijelo dotične države članice može ih procijeniti na temelju najboljih dostupnih podataka.

8.   Članci 1. i 2., članak 43., članci od 48. do 54. i članak 56. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1149 (5) te članci 1., 2. i 3., članci od 19. do 23., članci od 25. do 31., članak 32. stavak 1. drugi podstavak i članci od 33. do 40. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1150 (6) primjenjuju se mutatis mutandis na potporu za kriznu destilaciju vina.

9.   Najkasnije do 31. kolovoza 2023. država članica Komisiji priopćuje vrste i boje prihvatljivog vina i regije u kojima se mjera treba primjenjivati, obrazloženje mjere u skladu sa stavkom 1., iznose naknade koji se će se primjenjivati u skladu sa stavkom 7. te obrazloženja naknada i količine za koje se očekuje da će se destilirati.

Članak 3.

Privremeno odstupanje od članka 47. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013 o zelenoj berbi

Odstupajući od članka 47. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013, tijekom financijske godine 2023. „zelena berba” znači potpuno uništenje ili uklanjanje grozdova dok još nisu sazreli, i to na cijelom gospodarstvu ili na dijelu gospodarstva, uz uvjet da se zelena berba provodi na cijelim parcelama.

Članak 4.

Privremena odstupanja od članka 45. stavka 3., članka 46. stavka 6., članka 47. stavka 3. i članka 50. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1308/2013 o stopama financijske pomoći

1.   Odstupajući od članka 45. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013, tijekom financijske godine 2023. doprinos Unije za mjere informiranja ili promidžbe ne premašuje 60 % prihvatljivih rashoda.

2.   Odstupajući od članka 46. stavka 6. Uredbe (EU) br. 1308/2013, tijekom financijske godine 2023. doprinos Unije za stvarne troškove restrukturiranja i konverzije vinograda ne premašuje 60 %. U slabije razvijenim regijama doprinos Unije za troškove restrukturiranja i konverzije ne premašuje 80 %.

3.   Odstupajući od članka 47. stavka 3. druge rečenice Uredbe (EU) br. 1308/2013, tijekom financijske godine 2023. potpora dodijeljena za zelenu berbu ne premašuje 60 % zbroja izravnih troškova uništavanja ili uklanjanja grozdova i gubitka prihoda povezanog s tim uništavanjem ili uklanjanjem.

4.   Odstupajući od članka 50. stavka 4. Uredbe (EU) br. 1308/2013, tijekom financijske godine 2023. na doprinos Unije primjenjuju se sljedeće najveće stope potpore koje se odnose na prihvatljive troškove ulaganja:

| (a) | 60 % u slabije razvijenim regijama; |
| --- | --- |

(a)

60 % u slabije razvijenim regijama;

| (b) | 50 % u regijama koje nisu slabije razvijene; |
| --- | --- |

(b)

50 % u regijama koje nisu slabije razvijene;

| (c) | 80 % u najudaljenijim regijama iz članka 349. Ugovora; |
| --- | --- |

(c)

80 % u najudaljenijim regijama iz članka 349. Ugovora;

| (d) | 75 % na manjim egejskim otocima, kako je definirano u članku 1. stavku 2. Uredbe (EU) br. 229/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7). |
| --- | --- |

(d)

75 % na manjim egejskim otocima, kako je definirano u članku 1. stavku 2. Uredbe (EU) br. 229/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7).

Članak 5.

Privremena odstupanja od Delegirane uredbe (EU) 2016/1149

1.   Odstupajući od članka 22. Delegirane uredbe (EU) 2016/1149, tijekom financijske godine 2023. zelena berba može se provoditi na istoj parceli tijekom dvije ili više uzastopnih godina.

2.   Odstupajući od članka 53. stavka 1. Delegirane uredbe (EU) 2016/1149, tijekom financijske godine 2023.:

| (a) | države članice mogu dopustiti da korisnici najkasnije do 15. listopada 2023. podnesu izmjene prvotno odobrene operacije bez prethodnog odobrenja nadležnih tijela, pod uvjetom da te izmjene ne utječu na prihvatljivost nekog dijela operacije i njezinih općih ciljeva te pod uvjetom da ne premašuju ukupni iznos odobrene potpore za operaciju. Korisnici su o tim izmjenama dužni obavijestiti nadležno tijelo u rokovima koje odrede države članice; |
| --- | --- |

(a)

države članice mogu dopustiti da korisnici najkasnije do 15. listopada 2023. podnesu izmjene prvotno odobrene operacije bez prethodnog odobrenja nadležnih tijela, pod uvjetom da te izmjene ne utječu na prihvatljivost nekog dijela operacije i njezinih općih ciljeva te pod uvjetom da ne premašuju ukupni iznos odobrene potpore za operaciju. Korisnici su o tim izmjenama dužni obavijestiti nadležno tijelo u rokovima koje odrede države članice;

| (b) | države članice mogu, u propisno obrazloženim slučajevima, dopustiti korisnicima da najkasnije do 15. listopada 2023. podnesu izmjene kojima se mijenja cilj cjelokupne operacije koja je već odobrena u okviru mjera iz članaka 45., 46., 50. i 51. Uredbe (EU) br. 1308/2013, pod uvjetom da se dovrše sve tekuće pojedinačne aktivnosti koje su dio cjelokupne operacije. Korisnici su o tim izmjenama dužni obavijestiti nadležno tijelo u roku koji odrede države članice i za njih je potrebno prethodno odobrenje nadležnog tijela. |
| --- | --- |

(b)

države članice mogu, u propisno obrazloženim slučajevima, dopustiti korisnicima da najkasnije do 15. listopada 2023. podnesu izmjene kojima se mijenja cilj cjelokupne operacije koja je već odobrena u okviru mjera iz članaka 45., 46., 50. i 51. Uredbe (EU) br. 1308/2013, pod uvjetom da se dovrše sve tekuće pojedinačne aktivnosti koje su dio cjelokupne operacije. Korisnici su o tim izmjenama dužni obavijestiti nadležno tijelo u roku koji odrede države članice i za njih je potrebno prethodno odobrenje nadležnog tijela.

3.   Odstupajući od članka 54. stavka 1. Delegirane uredbe (EU) 2016/1149, ako je izmjena već odobrene operacije podnesena nadležnom tijelu i ono ju je odobrilo, u skladu sa stavkom 2. točkom (b) ove Uredbe, potpora se isplaćuje za pojedinačne aktivnosti koje su već provedene u okviru te operacije ako su te aktivnosti provedene u potpunosti i ako su bile podvrgnute administrativnim provjerama i, ako je primjenjivo, provjerama na terenu u skladu s poglavljem IV. odjeljkom 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/1150 (8).

4.   Odstupajući od članka 54. stavka 4. trećeg, četvrtog, petog i šestog podstavka Delegirane uredbe (EU) 2016/1149, tijekom financijske godine 2023., kada je riječ o zahtjevima za isplatu podnesenima najkasnije 15. listopada 2023., ako operacije kojima se pruža potpora na temelju članka 46. Uredbe (EU) br. 1308/2013 nisu provedene na cjelokupnoj površini za koju je potpora zatražena, države članice izračunavaju iznos potpore koji treba isplatiti na temelju površine utvrđene provjerama na terenu nakon provedbe.

Članak 6.

Primjena privremenih izvanrednih tržišnih mjera

Članci 1., 2. i 3. primjenjuju se na operacije koje su nadležna tijela država članica odabrala od datuma stupanja na snagu ove Uredbe i koje se provedu najkasnije do 15. listopada 2023.

Članci 4. i 5. primjenjuju se na operacije koje su se počele provoditi u financijskoj godini 2023.

Članak 7.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. lipnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o utvrđivanju pravila o potpori za strateške planove koje izrađuju države članice u okviru zajedničke poljoprivredne politike (strateški planovi u okviru ZPP-a) i koji se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 (SL L 435, 6.12.2021., str. 1.).

2

(3)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1149 оd 15. travnja 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu nacionalnih programa potpore u sektoru vina i izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 555/2008 (SL L 190, 15.7.2016., str. 1.).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/2117 Europskog parlamenta i Vijeća od 2. prosinca 2021. o izmjeni uredaba (EU) br. 1308/2013 o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda, (EU) br. 1151/2012 o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode, (EU) br. 251/2014 o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla aromatiziranih proizvoda od vina i (EU) br. 228/2013 o utvrđivanju posebnih mjera za poljoprivredu u najudaljenijim regijama Unije (SL L 435, 6.12.2021., str. 262.).

4

(5)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1149 оd 15. travnja 2016. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu nacionalnih programa potpore u sektoru vina i izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 555/2008 (SL L 190, 15.7.2016., str. 1.).

5

(6)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1150 od 15. travnja 2016. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu nacionalnih programa potpore u sektoru vina (SL L 190, 15.7.2016., str. 23.).

6

(7)  Uredba (EU) br. 229/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. ožujka 2013. o utvrđivanju posebnih mjera za poljoprivredu u korist manjih egejskih otoka i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1405/2006 (SL L 78, 20.3.2013., str. 41.).

7

(8)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1150 od 15. travnja 2016. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu nacionalnih programa potpore u sektoru vina (SL L 190, 15.7.2016., str. 23.).

8

---

| 26.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 160/19 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 160/19

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2023/...

оd 22. lipnja 2023.

o izmjeni priloga V., XIV. i XV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 u pogledu unosa za Kanadu, Čile i Ujedinjenu Kraljevinu na popisima trećih zemalja iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi, zametnih proizvoda peradi te svježeg mesa peradi i pernate divljači

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (1), a posebno njezin članak 230. stavak 1. i članak 232. stavke 1. i 3.,

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2016/429 propisano je da u Uniju smiju ulaziti samo pošiljke životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla koje dolaze iz treće zemlje ili područja ili njihove zone ili kompartmenta koji su uvršteni na popis u skladu s člankom 230. stavkom 1. te uredbe. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2016/429 propisano je da u Uniju smiju ulaziti samo pošiljke životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla koje dolaze iz treće zemlje ili područja ili njihove zone ili kompartmenta koji su uvršteni na popis u skladu s člankom 230. stavkom 1. te uredbe.

| (2) | U Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2020/692 (2) utvrđeni su zahtjevi u pogledu zdravlja životinja kojima moraju udovoljavati pošiljke određenih vrsta i kategorija životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla iz trećih zemalja ili područja ili njihovih zona, ili kompartmenata ako je riječ o životinjama akvakulture, kako bi mogle ući u Uniju. |
| --- | --- |

(2)

U Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2020/692 (2) utvrđeni su zahtjevi u pogledu zdravlja životinja kojima moraju udovoljavati pošiljke određenih vrsta i kategorija životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla iz trećih zemalja ili područja ili njihovih zona, ili kompartmenata ako je riječ o životinjama akvakulture, kako bi mogle ući u Uniju.

| (3) | U Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/404 (3) utvrđeni su popisi trećih zemalja ili područja, ili njihovih zona ili kompartmenata, iz kojih je dopušten ulazak u Uniju vrsta i kategorija životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla koji su obuhvaćeni područjem primjene Delegirane uredbe (EU) 2020/692. |
| --- | --- |

(3)

U Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/404 (3) utvrđeni su popisi trećih zemalja ili područja, ili njihovih zona ili kompartmenata, iz kojih je dopušten ulazak u Uniju vrsta i kategorija životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla koji su obuhvaćeni područjem primjene Delegirane uredbe (EU) 2020/692.

| (4) | Konkretnije, u prilozima V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 utvrđeni su popisi trećih zemalja ili područja, ili njihovih zona, iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi i zametnih proizvoda peradi odnosno svježeg mesa peradi i pernate divljači. |
| --- | --- |

(4)

Konkretnije, u prilozima V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 utvrđeni su popisi trećih zemalja ili područja, ili njihovih zona, iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi i zametnih proizvoda peradi odnosno svježeg mesa peradi i pernate divljači.

| (5) | Čile je obavijestio Komisiju o izbijanju visokopatogene influence ptica kod peradi (HPAI) u regiji Metropolitana, koje je potvrđeno 4. lipnja 2023. laboratorijskom analizom (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Čile je obavijestio Komisiju o izbijanju visokopatogene influence ptica kod peradi (HPAI) u regiji Metropolitana, koje je potvrđeno 4. lipnja 2023. laboratorijskom analizom (RT-PCR).

| (6) | Nakon tog nedavnog izbijanja HPAI-ja veterinarska tijela Čilea uspostavila su zonu kontrole od najmanje 10 km oko zahvaćenog objekta i provela mjere usmrćivanja radi kontrole HPAI-ja i ograničenja njegova širenja. |
| --- | --- |

(6)

Nakon tog nedavnog izbijanja HPAI-ja veterinarska tijela Čilea uspostavila su zonu kontrole od najmanje 10 km oko zahvaćenog objekta i provela mjere usmrćivanja radi kontrole HPAI-ja i ograničenja njegova širenja.

| (7) | Čile je Komisiji dostavio informacije o epidemiološkoj situaciji na svojem državnom području i o mjerama koje je poduzeo radi sprečavanja daljnjeg širenja HPAI-ja. |
| --- | --- |

(7)

Čile je Komisiji dostavio informacije o epidemiološkoj situaciji na svojem državnom području i o mjerama koje je poduzeo radi sprečavanja daljnjeg širenja HPAI-ja.

| (8) | Komisija je ocijenila te informacije. Komisija smatra da bi, s obzirom na stanje zdravlja životinja na području pod ograničenjima koja su uspostavila veterinarska tijela Čilea, trebalo suspendirati ulazak u Uniju pošiljaka peradi, zametnih proizvoda peradi te svježeg mesa peradi i pernate divljači iz tog područja radi zaštite zdravstvenog stanja životinja u Uniji. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je ocijenila te informacije. Komisija smatra da bi, s obzirom na stanje zdravlja životinja na području pod ograničenjima koja su uspostavila veterinarska tijela Čilea, trebalo suspendirati ulazak u Uniju pošiljaka peradi, zametnih proizvoda peradi te svježeg mesa peradi i pernate divljači iz tog područja radi zaštite zdravstvenog stanja životinja u Uniji.

| (9) | Kanada i Ujedinjena Kraljevina dostavile su ažurirane informacije o situacijama koje su dovele do suspenzije ulaska nekih proizvoda u Uniju. |
| --- | --- |

(9)

Kanada i Ujedinjena Kraljevina dostavile su ažurirane informacije o situacijama koje su dovele do suspenzije ulaska nekih proizvoda u Uniju.

| (10) | Konkretno, Kanada je dostavila ažurirane informacije o epidemiološkoj situaciji na svojem državnom području u pogledu dvaju izbijanja HPAI-ja u objektima za uzgoj peradi u pokrajinama Ontario i Quebec, koja su potvrđena 5. travnja 2023. i 18. travnja 2023. |
| --- | --- |

(10)

Konkretno, Kanada je dostavila ažurirane informacije o epidemiološkoj situaciji na svojem državnom području u pogledu dvaju izbijanja HPAI-ja u objektima za uzgoj peradi u pokrajinama Ontario i Quebec, koja su potvrđena 5. travnja 2023. i 18. travnja 2023.

| (11) | Osim toga, Ujedinjena Kraljevina dostavila je ažurirane informacije o epidemiološkoj situaciji na svojem državnom području u pogledu četiriju izbijanja HPAI-ja u grofovijama Powys u Walesu (3) i South Yorkshire u Engleskoj (1) u Ujedinjenoj Kraljevini, koja su potvrđena između 13. travnja 2023. i 29. travnja 2023. |
| --- | --- |

(11)

Osim toga, Ujedinjena Kraljevina dostavila je ažurirane informacije o epidemiološkoj situaciji na svojem državnom području u pogledu četiriju izbijanja HPAI-ja u grofovijama Powys u Walesu (3) i South Yorkshire u Engleskoj (1) u Ujedinjenoj Kraljevini, koja su potvrđena između 13. travnja 2023. i 29. travnja 2023.

| (12) | Kanada i Ujedinjena Kraljevina dostavile su i informacije o mjerama koje su poduzele radi sprečavanja daljnjeg širenja HPAI-ja. Konkretno, nakon tih izbijanja predmetne bolesti Kanada i Ujedinjena Kraljevina provele su mjere usmrćivanja radi kontrole i ograničavanja širenja te bolesti te potrebne mjere čišćenja i dezinfekcije nakon provedbe mjera usmrćivanja u zaraženim objektima za uzgoj peradi na svojem državnom području. |
| --- | --- |

(12)

Kanada i Ujedinjena Kraljevina dostavile su i informacije o mjerama koje su poduzele radi sprečavanja daljnjeg širenja HPAI-ja. Konkretno, nakon tih izbijanja predmetne bolesti Kanada i Ujedinjena Kraljevina provele su mjere usmrćivanja radi kontrole i ograničavanja širenja te bolesti te potrebne mjere čišćenja i dezinfekcije nakon provedbe mjera usmrćivanja u zaraženim objektima za uzgoj peradi na svojem državnom području.

| (13) | Komisija je ocijenila informacije koje su dostavile Kanada i Ujedinjena Kraljevina. Komisija smatra da su Kanada i Ujedinjena Kraljevina pružile odgovarajuća jamstva da stanje zdravlja životinja koje je dovelo do suspenzija više nije prijetnja zdravlju životinja ili javnom zdravlju u Uniji te da bi stoga trebalo ponovno odobriti ulazak u Uniju proizvoda od peradi iz zona zemalja iz kojih je ulazak u Uniju suspendiran. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je ocijenila informacije koje su dostavile Kanada i Ujedinjena Kraljevina. Komisija smatra da su Kanada i Ujedinjena Kraljevina pružile odgovarajuća jamstva da stanje zdravlja životinja koje je dovelo do suspenzija više nije prijetnja zdravlju životinja ili javnom zdravlju u Uniji te da bi stoga trebalo ponovno odobriti ulazak u Uniju proizvoda od peradi iz zona zemalja iz kojih je ulazak u Uniju suspendiran.

| (14) | Priloge V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se u obzir uzela trenutačna epidemiološka situacija u pogledu HPAI-ja u Kanadi, Čileu i Ujedinjenoj Kraljevini. |
| --- | --- |

(14)

Priloge V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se u obzir uzela trenutačna epidemiološka situacija u pogledu HPAI-ja u Kanadi, Čileu i Ujedinjenoj Kraljevini.

| (15) | Osim toga, Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/215 (4) izmijenjeni su prilozi V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 dodavanjem zone CA-2.1 u unose za Kanadu u prilozima V. i XIV. Budući da je otkrivena greška, redak za zonu CA-2 u dijelu 2. Priloga V. trebalo bi na odgovarajući način ispraviti. |
| --- | --- |

(15)

Osim toga, Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2022/215 (4) izmijenjeni su prilozi V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 dodavanjem zone CA-2.1 u unose za Kanadu u prilozima V. i XIV. Budući da je otkrivena greška, redak za zonu CA-2 u dijelu 2. Priloga V. trebalo bi na odgovarajući način ispraviti.

| (16) | Nadalje, unosi u odjeljku A dijelu 1. Priloga XV. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/404 često su mijenjani. Radi jasnoće taj odjeljak u Prilogu XV. trebalo bi u potpunosti zamijeniti. |
| --- | --- |

(16)

Nadalje, unosi u odjeljku A dijelu 1. Priloga XV. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2021/404 često su mijenjani. Radi jasnoće taj odjeljak u Prilogu XV. trebalo bi u potpunosti zamijeniti.

| (17) | Uzimajući u obzir trenutačnu epidemiološku situaciju u Kanadi, Čileu i Ujedinjenoj Kraljevini u pogledu HPAI-ja i ozbiljan rizik njegova unošenja u Uniju, izmjene koje se ovom Uredbom unose u priloge V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 trebale bi hitno stupiti na snagu. |
| --- | --- |

(17)

Uzimajući u obzir trenutačnu epidemiološku situaciju u Kanadi, Čileu i Ujedinjenoj Kraljevini u pogledu HPAI-ja i ozbiljan rizik njegova unošenja u Uniju, izmjene koje se ovom Uredbom unose u priloge V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 trebale bi hitno stupiti na snagu.

| (18) | Ispravak unosa za Kanadu u retku za zonu CA-2 u dijelu 2. Priloga V. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 trebao bi se primjenjivati od datuma početka primjene Provedbene uredbe (EU) 2022/215. |
| --- | --- |

(18)

Ispravak unosa za Kanadu u retku za zonu CA-2 u dijelu 2. Priloga V. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 trebao bi se primjenjivati od datuma početka primjene Provedbene uredbe (EU) 2022/215.

| (19) | Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(19)

Mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Izmjene Provedbene uredbe (EU) 2021/404

Prilozi V., XIV. i XV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 mijenjaju se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ispravak Provedbene uredbe (EU) 2021/404

U Prilogu V. dijelu 2. u unosu za Kanadu redak za opis zone CA-2 zamjenjuje se sljedećim:

| „Kanada | CA-2 | Državno područje Kanade koje odgovara sljedećem:”; |
| --- | --- | --- |

„Kanada

CA-2

Državno područje Kanade koje odgovara sljedećem:”;

Članak 3.

Stupanje na snagu i početak primjene

Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Međutim, članak 2. primjenjuje se od 19. veljače 2022.

Službenom listu Europske unije

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. lipnja 2023.

Za Komisiju

Predsjednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  SL L 84, 31.3.2016., str. 1.

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/692 оd 30. siječnja 2020. o dopuni Uredbe (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu pravila za ulazak u Uniju pošiljaka određenih životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla te njihovo premještanje i postupanje s njima nakon ulaska (SL L 174, 3.6.2020., str. 379.).

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2021/404 оd 24. ožujka 2021. o utvrđivanju popisa trećih zemalja, područja ili njihovih zona iz kojih je dopušten ulazak u Uniju životinja, zametnih proizvoda i proizvoda životinjskog podrijetla u skladu s Uredbom (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 114, 31.3.2021., str. 1.).

3

(4)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/215 оd 17. veljače 2022. o izmjeni priloga V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 u pogledu unosa za Kanadu i Sjedinjene Američke Države na popisima trećih zemalja iz kojih je odobren ulazak u Uniju pošiljaka peradi, zametnih proizvoda peradi te svježeg mesa peradi i pernate divljači (SL L 37, 18.2.2022., str. 28.).

4

---

PRILOG

Prilozi V. i XIV. Provedbenoj uredbi (EU) 2021/404 mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | Prilog V. mijenja se kako slijedi:






  (a) | u dijelu 1. odjeljak B mijenja se kako slijedi:






  i. | u unosu za Kanadu, redak za zonu CA-2.181 zamjenjuje se sljedećim:











  „CA

  Kanada | CA-2.181 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 5.4.2023. | 14.6.2023.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Prilog V. mijenja se kako slijedi:

(a)

u dijelu 1. odjeljak B mijenja se kako slijedi:

i.

u unosu za Kanadu, redak za zonu CA-2.181 zamjenjuje se sljedećim:

„CA

Kanada

CA-2.181

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

5.4.2023.

14.6.2023.”

| ii. | u unosu za Kanadu, redak za zonu CA-2.187 zamjenjuje se sljedećim:











  „CA

  Kanada | CA-2.187 | 87BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 18.4.2023. | 14.6.2023.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii.

u unosu za Kanadu, redak za zonu CA-2.187 zamjenjuje se sljedećim:

„CA

Kanada

CA-2.187

87BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

18.4.2023.

14.6.2023.”

| iii. | u unosu za Čile, iza retka za zonu CL-2.10 dodaje se sljedeći redak za zonu CL-2.11:











  „CL

  Čile | Cl-2.11 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 4.6.2023.” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iii.

u unosu za Čile, iza retka za zonu CL-2.10 dodaje se sljedeći redak za zonu CL-2.11:

„CL

Čile

Cl-2.11

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

4.6.2023.”

| iv. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, redak za zonu GB-2.298 zamjenjuje se sljedećim:











  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.298 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 13.4.2023. | 7.6.2023.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

iv.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, redak za zonu GB-2.298 zamjenjuje se sljedećim:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.298

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

13.4.2023.

7.6.2023.”

| v. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zone GB-2.300, GB-2.301 i GB-2.302 zamjenjuju se sljedećim:











  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.300 | BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20 | N, P1 | | 23.4.2023. | 7.6.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GB-2.301 | N, P1 | | 27.4.2023. | 7.6.2023. |
| GB-2.302 | N, P1 | | 29.4.2023. | 7.6.2023.” |

v.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zone GB-2.300, GB-2.301 i GB-2.302 zamjenjuju se sljedećim:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.300

BPP, BPR, DOC, DOR, SP, SR, POU-LT20, HEP, HER, HE-LT20

N, P1

23.4.2023.

7.6.2023.

GB-2.301

N, P1

27.4.2023.

7.6.2023.

GB-2.302

N, P1

29.4.2023.

7.6.2023.”

| (b) | u dijelu 2. u unosu za Čile iza opisa zone CL-2.10 dodaje se sljedeći opis zone CL-2.11:







  „Čile | CL-2.11 | Metropolitana Region, Province of Melipilla, Commune of San Pedro
  Latitude -33.9728 Longitude -71.2964
  PZ: Communities: Santa Rosa de la Sierra, Lo Chacón and Las Palmas
  SZ: Communities: Santa Rosa de la Sierra, El Membrillo, El Ajial, San Vicente, El Peumo and Longovilo” |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

u dijelu 2. u unosu za Čile iza opisa zone CL-2.10 dodaje se sljedeći opis zone CL-2.11:

„Čile

CL-2.11

Metropolitana Region, Province of Melipilla, Commune of San Pedro

Latitude -33.9728 Longitude -71.2964

PZ: Communities: Santa Rosa de la Sierra, Lo Chacón and Las Palmas

SZ: Communities: Santa Rosa de la Sierra, El Membrillo, El Ajial, San Vicente, El Peumo and Longovilo”

| 2. | u Prilogu XIV. u dijelu 1. odjeljak B mijenja se kako slijedi:






  i. | u unosu za Kanadu, reci za zonu CA-2.181 zamjenjuju se sljedećim:











  „CA

  Kanada | CA-2.181 | POU, RAT | N, P1 | | 5.4.2023. | 14.6.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 5.4.2023. | 14.6.2023.” |

2.

u Prilogu XIV. u dijelu 1. odjeljak B mijenja se kako slijedi:

i.

u unosu za Kanadu, reci za zonu CA-2.181 zamjenjuju se sljedećim:

„CA

Kanada

CA-2.181

POU, RAT

N, P1

5.4.2023.

14.6.2023.

GBM

P1

5.4.2023.

14.6.2023.”

| ii. | u unosu za Kanadu, reci za zonu CA-2.187 zamjenjuju se sljedećim:











  „CA

  Kanada | CA-2.187 | POU, RAT | N, P1 | | 18.4.2023. | 14.6.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 18.4.2023. | 14.6.2023.” |

ii.

u unosu za Kanadu, reci za zonu CA-2.187 zamjenjuju se sljedećim:

„CA

Kanada

CA-2.187

POU, RAT

N, P1

18.4.2023.

14.6.2023.

GBM

P1

18.4.2023.

14.6.2023.”

| iii. | u unosu za Čile, iza redaka za zonu CL-2.10 dodaju se sljedeći reci za zonu CL-2.11:











  „CL

  Čile | CL-2.11 | POU, RAT | N, P1 | | 4.6.2023. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 4.6.2023.” | |

iii.

u unosu za Čile, iza redaka za zonu CL-2.10 dodaju se sljedeći reci za zonu CL-2.11:

„CL

Čile

CL-2.11

POU, RAT

N, P1

4.6.2023.

GBM

P1

4.6.2023.”

| iv. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zonu GB-2.298 zamjenjuju se sljedećim:











  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.298 | POU, RAT | N, P1 | | 13.4.2023. | 7.6.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 13.4.2023. | 7.6.2023.” |

iv.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zonu GB-2.298 zamjenjuju se sljedećim:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.298

POU, RAT

N, P1

13.4.2023.

7.6.2023.

GBM

P1

13.4.2023.

7.6.2023.”

| v. | u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zone GB-2.300, GB-2.301 i GB-2.302 zamjenjuju se sljedećim:











  „GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-2.300 | POU, RAT | N, P1 | | 23.4.2023. | 7.6.2023. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBM | P1 | | 23.4.2023. | 7.6.2023. |
| GB-2.301 | POU, RAT | N, P1 | | 27.4.2023. | 7.6.2023. |
| GBM | P1 | | 27.4.2023. | 7.6.2023. |
| GB-2.302 | POU, RAT | N, P1 | | 29.4.2023. | 7.6.2023. |
| GBM | P1 | | 29.4.2023. | 7.6.2023.” |

v.

u unosu za Ujedinjenu Kraljevinu, reci za zone GB-2.300, GB-2.301 i GB-2.302 zamjenjuju se sljedećim:

„GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-2.300

POU, RAT

N, P1

23.4.2023.

7.6.2023.

GBM

P1

23.4.2023.

7.6.2023.

GB-2.301

POU, RAT

N, P1

27.4.2023.

7.6.2023.

GBM

P1

27.4.2023.

7.6.2023.

GB-2.302

POU, RAT

N, P1

29.4.2023.

7.6.2023.

GBM

P1

29.4.2023.

7.6.2023.”

| 3. | u Prilogu XV. dijelu 1. odjeljak A zamjenjuje se sljedećim:


  „Odjeljak A: Popis trećih zemalja, područja ili njihovih zona iz koji je odobren ulazak u Uniju pošiljaka prerađenih mesnih proizvoda koji su podvrgnuti nespecifičnom postupku obrade za umanjivanje rizika A  ((*)) ili postupcima obrade B, C ili D za mesne proizvode (u skladu s Prilogom XXVI. Delegiranoj uredbi (EU) 2020/692) koji su potrebni za svaku vrstu od koje meso potječe



















  ISO oznaka i ime

  treće zemlje ili područja | Zona

  kako je navedena u dijelu 2. | Vrste od kojih potječe prerađeno meso, vidjeti definicije u članku 2. |
| --- | --- | --- | --- |
| Goveda | Ovce i koze | Svinje | Divlji kopitari i papkari iz uzgoja (osim svinja) | Svinje koje se drže kao divljač iz uzgoja (osim domaćih pasmina svinja) | Divlji slobodnoživući kopitari i papkari (osim svinja) Divlje slobodnoživuće svinje | (osim domaćih vrsta svinja) | Perad osim bezgrebenki | Bezgrebenke | Pernata divljač | Certifikati o zdravlju životinja | Posebni uvjeti

  kako su navedeni u dijelu 3. |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| AR

  Argentina | AR-0 | C | C | C | C | C | C | C | D | D | D | MPST | |
| AR-1 | C | C | C | C | C | C | C | D | D | D | MPST | |
| AR-2 | A | A | C | A | A | C | C | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| AU

  Australija | AU-0 | A | A | A | A | A | A | A | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| BA

  Bosna i Hercegovina | BA-0 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | A | Nije odobreno | Nije odobreno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| BH

  Bahrein | BH-0 | B | B | B | B | B | C | C | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | MPST | |
| BR

  Brazil | BR-0 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | D | D | D | MPST | |
| BR-1 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | D | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| BR-2 | C | C | C | C | C | C | Nije odobreno | D | D | D | MPST | |
| BR-3 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | A | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| BR-4 | B | Nije odobreno | Nije odobreno | B | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | D | D | D | MPST | |
| BW

  Bocvana | BW-0 | B | B | B | B | B | B | B | Nije odobreno | D | Nije odobreno | MPST | |
| BY

  Bjelarus | BY-0 | C | C | C | C | C | C | C | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | MPST | |
| CA

  Kanada | CA-0 | A | A | A | A | A | A | A | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CA-1 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CA-2 | A | A | A | A | A | A | A | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CH

  Švicarska | CH-0 | Podložno Sporazumu iz točke 7. Priloga I. | |
| CL

  Čile | CL-0 | A | A | A | A | A | B | B | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CL-1 | A | A | A | A | A | B | B | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CL-2 | A | A | A | A | A | B | B | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| CN

  Kina | CN-0 | B | B | B | B | B | B | B | B | B | B | MPST | |
| CN-1 | B | B | B | B | B | B | B | D | B | B | MPST | |
| CO

  Kolumbija | CO-0 | B | B | B | B | B | B | B | Nije odobreno | A | Nije odobreno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| ET

  Etiopija | ET-0 | B | B | B | B | B | B | B | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | MPST | |
| GB

  Ujedinjena Kraljevina | GB-0 | A | A | A | A | A | A | A | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| GB-1 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| GB-2 | A | A | A | A | A | A | A | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| GG

  Guernsey | GG-0 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | | |
| GL

  Grenland | GL-0 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| HK

  Hong Kong | HK-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | D | Nije odobreno | MPST | |
| IL

  Izrael | IL-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | D | D | MPST | |
| IM

  Otok Man | IM-0 | Nije odobreno | A | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| IN

  Indija | IN-0 | B | B | B | B | B | B | B | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | MPST | |
| JE

  Jersey | JE-0 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | | |
| JP

  Japan | JP-0 | A | Nije odobreno | B | A | B | Nije odobreno | Nije odobreno | D | Nije odobreno | Nije odobreno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| KE

  Kenija | KE-0 | B | B | B | B | B | B | B | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | MPST | |
| KR

  Južna Koreja | KR-0 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | D | D | D | MPST | |
| MA

  Maroko | MA-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | Nije odobreno | Nije odobreno | MPST | |
| MD

  Moldova | MD-0 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | D | Nije odobreno | Nije odobreno | MPST | |
| ME

  Crna Gora | ME-0 | A | A | D | A | D | D | D | D | D | Nije odobreno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| MG

  Madagaskar | MG-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | D | D | MPST | |
| MK

  Republika Sjeverna Makedonija | MK-0 | A | A | B | A | B | B | B | A | Nije odobreno | Nije odobreno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| MU

  Mauricijus | MU-0 | B | B | B | B | B | B | B | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | MPST | |
| MX

  Meksiko | MX-0 | A | D | D | A | D | D | D | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| MY

  Malezija | MY-0 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | | |
| MY-1 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | D | D | D | MPST | |
| NA

  Namibija | NA-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | A | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| NC

  Nova Kaledonija | NC-0 | A | Nije odobreno | Nije odobreno | A | Nije odobreno | A | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| NZ

  Novi Zeland | NZ-0 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| PM

  Saint-Pierre-et-Miquelon | PM-0 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | D | Nije odobreno | Nije odobreno | MPST | |
| PY

  Paragvaj | PY-0 | C | C | C | C | C | C | C | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | MPST | |
| RS

  Srbija | RS-0 | A | A | B ili C | A | D | D | D | D | D | Nije odobreno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| RU

  Rusija | RU-0 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | C | C | D | Nije odobreno | Nije odobreno | MPST | |
| RU-2 | C ili D1 | C ili D1 | C ili D1 | C ili D1 | C ili D1 | C | C | D | Nije odobreno | Nije odobreno | MPST | |
| SG

  Singapur | SG-0 | B | B | B | B | B | B | B | D | D | Nije odobreno | MPST | |
| SZ

  Esvatini | SZ-0 | B | B | B | B | B | B | B | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | MPST | |
| TH

  Tajland | TH-0 | B | B | B | B | B | B | B | A | A | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| TN

  Tunis | TN-0 | C | C | B | C | B | B | B | A | A | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| TR

  Turska | TR-0 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | D | D | D | MPST | |
| UA

  Ukrajina | UA-0 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | | |
| UA-1 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| UA-2 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | D | D | D | MPST | |
| US

  Sjedinjene Američke Države | US-0 | A | A | A | A | A | A | A | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| US-1 | A | A | A | A | A | A | A | A | A | A | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| US-2 | A | A | A | A | A | A | A | D | D | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| UY

  Urugvaj | UY-0 | C | C | B | C | B | Nije odobreno | Nije odobreno | D | A | D | MPNT
   ((**))


  MPST | |
| XK

  Kosovo | XK-0 | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | Nije odobreno | C ili D | Nije odobreno | Nije odobreno | MPST | 1 |
| ZA

  Južna Afrika | ZA-0 | C | C | C | C | C | C | C | D | D | D | MPST | |
| ZW

  Zimbabve | ZW-0 | C | C | B | C | B | B | B | D | D | D | MPST | |

3.

u Prilogu XV. dijelu 1. odjeljak A zamjenjuje se sljedećim:

„Odjeljak A: Popis trećih zemalja, područja ili njihovih zona iz koji je odobren ulazak u Uniju pošiljaka prerađenih mesnih proizvoda koji su podvrgnuti nespecifičnom postupku obrade za umanjivanje rizika A  ((*)) ili postupcima obrade B, C ili D za mesne proizvode (u skladu s Prilogom XXVI. Delegiranoj uredbi (EU) 2020/692) koji su potrebni za svaku vrstu od koje meso potječe

ISO oznaka i ime

treće zemlje ili područja

Zona

kako je navedena u dijelu 2.

Vrste od kojih potječe prerađeno meso, vidjeti definicije u članku 2.

Goveda

Ovce i koze

Svinje

Divlji kopitari i papkari iz uzgoja (osim svinja)

Svinje koje se drže kao divljač iz uzgoja (osim domaćih pasmina svinja)

Divlji slobodnoživući kopitari i papkari (osim svinja) Divlje slobodnoživuće svinje

(osim domaćih vrsta svinja)

Perad osim bezgrebenki

Bezgrebenke

Pernata divljač

Certifikati o zdravlju životinja

Posebni uvjeti

kako su navedeni u dijelu 3.

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

12

13

14

AR

Argentina

AR-0

C

C

C

C

C

C

C

D

D

D

MPST

AR-1

C

C

C

C

C

C

C

D

D

D

MPST

AR-2

A

A

C

A

A

C

C

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

AU

Australija

AU-0

A

A

A

A

A

A

A

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

BA

Bosna i Hercegovina

BA-0

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

A

Nije odobreno

Nije odobreno

MPNT
   ((**))

MPST

BH

Bahrein

BH-0

B

B

B

B

B

C

C

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

MPST

BR

Brazil

BR-0

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

D

D

D

MPST

BR-1

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

D

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

BR-2

C

C

C

C

C

C

Nije odobreno

D

D

D

MPST

BR-3

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

A

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

BR-4

B

Nije odobreno

Nije odobreno

B

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

D

D

D

MPST

BW

Bocvana

BW-0

B

B

B

B

B

B

B

Nije odobreno

D

Nije odobreno

MPST

BY

Bjelarus

BY-0

C

C

C

C

C

C

C

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

MPST

CA

Kanada

CA-0

A

A

A

A

A

A

A

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

MPNT
   ((**))

MPST

CA-1

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

CA-2

A

A

A

A

A

A

A

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

CH

Švicarska

CH-0

Podložno Sporazumu iz točke 7. Priloga I.

CL

Čile

CL-0

A

A

A

A

A

B

B

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

MPNT
   ((**))

MPST

CL-1

A

A

A

A

A

B

B

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

CL-2

A

A

A

A

A

B

B

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

CN

Kina

CN-0

B

B

B

B

B

B

B

B

B

B

MPST

CN-1

B

B

B

B

B

B

B

D

B

B

MPST

CO

Kolumbija

CO-0

B

B

B

B

B

B

B

Nije odobreno

A

Nije odobreno

MPNT
   ((**))

MPST

ET

Etiopija

ET-0

B

B

B

B

B

B

B

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

MPST

GB

Ujedinjena Kraljevina

GB-0

A

A

A

A

A

A

A

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

MPNT
   ((**))

MPST

GB-1

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

GB-2

A

A

A

A

A

A

A

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

GG

Guernsey

GG-0

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

GL

Grenland

GL-0

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

A

MPNT
   ((**))

MPST

HK

Hong Kong

HK-0

B

B

B

B

B

B

B

D

D

Nije odobreno

MPST

IL

Izrael

IL-0

B

B

B

B

B

B

B

D

D

D

MPST

IM

Otok Man

IM-0

Nije odobreno

A

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

MPNT
   ((**))

MPST

IN

Indija

IN-0

B

B

B

B

B

B

B

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

MPST

JE

Jersey

JE-0

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

JP

Japan

JP-0

A

Nije odobreno

B

A

B

Nije odobreno

Nije odobreno

D

Nije odobreno

Nije odobreno

MPNT
   ((**))

MPST

KE

Kenija

KE-0

B

B

B

B

B

B

B

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

MPST

KR

Južna Koreja

KR-0

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

D

D

D

MPST

MA

Maroko

MA-0

B

B

B

B

B

B

B

D

Nije odobreno

Nije odobreno

MPST

MD

Moldova

MD-0

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

D

Nije odobreno

Nije odobreno

MPST

ME

Crna Gora

ME-0

A

A

D

A

D

D

D

D

D

Nije odobreno

MPNT
   ((**))

MPST

MG

Madagaskar

MG-0

B

B

B

B

B

B

B

D

D

D

MPST

MK

Republika Sjeverna Makedonija

MK-0

A

A

B

A

B

B

B

A

Nije odobreno

Nije odobreno

MPNT
   ((**))

MPST

MU

Mauricijus

MU-0

B

B

B

B

B

B

B

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

MPST

MX

Meksiko

MX-0

A

D

D

A

D

D

D

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

MY

Malezija

MY-0

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

MY-1

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

D

D

D

MPST

NA

Namibija

NA-0

B

B

B

B

B

B

B

D

A

D

MPNT
   ((**))

MPST

NC

Nova Kaledonija

NC-0

A

Nije odobreno

Nije odobreno

A

Nije odobreno

A

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

MPNT
   ((**))

MPST

NZ

Novi Zeland

NZ-0

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

PM

Saint-Pierre-et-Miquelon

PM-0

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

D

Nije odobreno

Nije odobreno

MPST

PY

Paragvaj

PY-0

C

C

C

C

C

C

C

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

MPST

RS

Srbija

RS-0

A

A

B ili C

A

D

D

D

D

D

Nije odobreno

MPNT
   ((**))

MPST

RU

Rusija

RU-0

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

C

C

D

Nije odobreno

Nije odobreno

MPST

RU-2

C ili D1

C ili D1

C ili D1

C ili D1

C ili D1

C

C

D

Nije odobreno

Nije odobreno

MPST

SG

Singapur

SG-0

B

B

B

B

B

B

B

D

D

Nije odobreno

MPST

SZ

Esvatini

SZ-0

B

B

B

B

B

B

B

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

MPST

TH

Tajland

TH-0

B

B

B

B

B

B

B

A

A

D

MPNT
   ((**))

MPST

TN

Tunis

TN-0

C

C

B

C

B

B

B

A

A

D

MPNT
   ((**))

MPST

TR

Turska

TR-0

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

D

D

D

MPST

UA

Ukrajina

UA-0

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

UA-1

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

UA-2

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

D

D

D

MPST

US

Sjedinjene Američke Države

US-0

A

A

A

A

A

A

A

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

MPNT
   ((**))

MPST

US-1

A

A

A

A

A

A

A

A

A

A

MPNT
   ((**))

MPST

US-2

A

A

A

A

A

A

A

D

D

D

MPNT
   ((**))

MPST

UY

Urugvaj

UY-0

C

C

B

C

B

Nije odobreno

Nije odobreno

D

A

D

MPNT
   ((**))

MPST

XK

Kosovo

XK-0

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

Nije odobreno

C ili D

Nije odobreno

Nije odobreno

MPST

1

ZA

Južna Afrika

ZA-0

C

C

C

C

C

C

C

D

D

D

MPST

ZW

Zimbabve

ZW-0

C

C

B

C

B

B

B

D

D

D

MPST

---

((*))  
  ‚A’ znači da nisu potrebni postupci obrade za umanjivanje rizika B, C ili D (u skladu s Prilogom XXVI. Delegiranoj uredbi (EU) 2020/692).

((**))  Samo za robu za koju je utvrđen postupak obrade ‚A’.”

---

ODLUKE

| 26.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 160/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 160/31

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2023/1227

od 20. lipnja 2023.

o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Komisije osnovane Konvencijom o zaštiti morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika u pogledu izmjena Odluke OSPAR 2021/01 o uspostavi zaštićenog morskog područja sjevernoatlantske struje i Evlanovljeva morskog bazena i Preporuke OSPAR 2021/01 o upravljanju zaštićenim morskim područjem sjevernoatlantske struje i Evlanovljeva morskog bazena

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Konvencija o zaštiti morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika (1) („Konvencija”), čija je Unija ugovorna stranka, stupila je na snagu 25. ožujka 1998. |
| --- | --- |

(1)

Konvencija o zaštiti morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika (1) („Konvencija”), čija je Unija ugovorna stranka, stupila je na snagu 25. ožujka 1998.

| (2) | U skladu s člankom 10. stavkom 3. Konvencije, Komisija osnovana člankom 10. stavkom 1. Konvencije („Komisija OSPAR”) može donositi odluke i preporuke u skladu s člankom 13. Konvencije. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 10. stavkom 3. Konvencije, Komisija osnovana člankom 10. stavkom 1. Konvencije („Komisija OSPAR”) može donositi odluke i preporuke u skladu s člankom 13. Konvencije.

| (3) | Tijekom ministarskog dijela svojeg 24. godišnjeg sastanka 1. listopada 2021. Komisija OSPAR donijela je Odluku OSPAR 2021/01 o uspostavi zaštićenog morskog područja sjevernoatlantske struje i Evlanovljeva morskog bazena („Odluka OSPAR 2021/01”) i Preporuku OSPAR 2021/01 o upravljanju zaštićenim morskim područjem sjevernoatlantske struje i Evlanovljeva morskog bazena („Preporuka OSPAR 2021/01”). Istodobno je odlučeno da će biti potrebno preispitati opseg očuvanja zaštićenog morskog područja sjevernoatlantske struje i Evlanovljeva morskog bazena („NACES”) kako bi ga se proširilo. |
| --- | --- |

(3)

Tijekom ministarskog dijela svojeg 24. godišnjeg sastanka 1. listopada 2021. Komisija OSPAR donijela je Odluku OSPAR 2021/01 o uspostavi zaštićenog morskog područja sjevernoatlantske struje i Evlanovljeva morskog bazena („Odluka OSPAR 2021/01”) i Preporuku OSPAR 2021/01 o upravljanju zaštićenim morskim područjem sjevernoatlantske struje i Evlanovljeva morskog bazena („Preporuka OSPAR 2021/01”). Istodobno je odlučeno da će biti potrebno preispitati opseg očuvanja zaštićenog morskog područja sjevernoatlantske struje i Evlanovljeva morskog bazena („NACES”) kako bi ga se proširilo.

| (4) | Preispitivanje opsega očuvanja NACES-a provedeno je i imalo kao rezultat dva predložena akta Komisije OSPAR: odluku o izmjeni Odluke OSPAR 2021/01 i preporuku o izmjeni Preporuke OSPAR 2021/01. Komisija OSPAR treba donijeti predviđenu odluku i predviđenu preporuku na svojem 26. redovnom sastanku 26. lipnja 2023. |
| --- | --- |

(4)

Preispitivanje opsega očuvanja NACES-a provedeno je i imalo kao rezultat dva predložena akta Komisije OSPAR: odluku o izmjeni Odluke OSPAR 2021/01 i preporuku o izmjeni Preporuke OSPAR 2021/01. Komisija OSPAR treba donijeti predviđenu odluku i predviđenu preporuku na svojem 26. redovnom sastanku 26. lipnja 2023.

| (5) | Predviđenom odlukom Komisije OSPAR proširuje se opseg očuvanja postojećeg zaštićenog morskog područja NACES-a te navode zemljopisne koordinate (zemljopisna širina i dužina) njegovih granica. |
| --- | --- |

(5)

Predviđenom odlukom Komisije OSPAR proširuje se opseg očuvanja postojećeg zaštićenog morskog područja NACES-a te navode zemljopisne koordinate (zemljopisna širina i dužina) njegovih granica.

| (6) | Cilj je predviđene preporuke Komisije OSPAR usmjeriti ugovorne stranke u njihovim aktivnostima i donošenju mjera za postizanje ciljeva očuvanja u skladu s proširenim opsegom očuvanja predviđene odluke. |
| --- | --- |

(6)

Cilj je predviđene preporuke Komisije OSPAR usmjeriti ugovorne stranke u njihovim aktivnostima i donošenju mjera za postizanje ciljeva očuvanja u skladu s proširenim opsegom očuvanja predviđene odluke.

| (7) | S obzirom na to da su dva predviđena akta Komisije OSPAR blisko povezana, primjereno ih je obuhvatiti istim stajalištem Unije. |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na to da su dva predviđena akta Komisije OSPAR blisko povezana, primjereno ih je obuhvatiti istim stajalištem Unije.

| (8) | Predviđeni akti odnose se na zaštitu okoliša, što je u podijeljenoj nadležnosti između Unije i njezinih država članica na temelju članka 4. stavka 2. točke (e) Ugovora. Predviđeni akti nisu dio područja koje je u velikoj mjeri obuhvaćeno pravilima Unije u vezi s takvom zaštitom. Unija ne namjerava iskoristiti mogućnost izvršavanja svoje vanjske nadležnosti u pogledu područja obuhvaćenih tim aktima u odnosu na koje Unija svoju nadležnost još nije izvršavala na unutarnjoj razini. |
| --- | --- |

(8)

Predviđeni akti odnose se na zaštitu okoliša, što je u podijeljenoj nadležnosti između Unije i njezinih država članica na temelju članka 4. stavka 2. točke (e) Ugovora. Predviđeni akti nisu dio područja koje je u velikoj mjeri obuhvaćeno pravilima Unije u vezi s takvom zaštitom. Unija ne namjerava iskoristiti mogućnost izvršavanja svoje vanjske nadležnosti u pogledu područja obuhvaćenih tim aktima u odnosu na koje Unija svoju nadležnost još nije izvršavala na unutarnjoj razini.

| (9) | Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Komisije OSPAR u pogledu predloženih izmjena Odluke OSPAR 2021/01 i Preporuke 2021/01 jer će odluka Komisije OSPAR biti obvezujuća za Uniju, |
| --- | --- |

(9)

Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Komisije OSPAR u pogledu predloženih izmjena Odluke OSPAR 2021/01 i Preporuke 2021/01 jer će odluka Komisije OSPAR biti obvezujuća za Uniju,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 26. sastanku Komisije OSPAR jest da se podrži donošenje odluke o izmjeni Odluke OSPAR 2021/01 o uspostavi zaštićenog morskog područja sjevernoatlantske struje i Evlanovljeva morskog bazena u pogledu proširenju opsega njegova očuvanja te da se podrži donošenje preporuke o izmjeni Preporuke OSPAR 2021/01 o upravljanju zaštićenim morskim područjem sjevernoatlantske struje i Evlanovljeva morskog bazena u pogledu proširenja ciljeva njegova očuvanja.

Članak 2.

Predstavnici Unije mogu, uz savjetovanje s državama članicama tijekom koordinacijskih sastanaka na licu mjesta, bez daljnje odluke Vijeća dogovoriti doradu stajališta iz članka 1. s obzirom na razvoj događaja na 26. sastanku Komisije OSPAR.

Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Luxembourgu 20. lipnja 2023.

Za Vijeće

Predsjednica

R. POURMOKHTARI

---

(1)  
  SL L 104, 3.4.1998., str. 2.

1

---

| 26.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 160/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 160/33

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2023/1228

оd 7. lipnja 2023.

o primjenjivosti članka 34. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća na dodjelu ugovora za djelatnost povezanu s uslugama žurne dostave paketa u Litvi

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2023) 3641)

(Vjerodostojan je samo tekst na litavskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (1), a posebno njezin članak 35. stavak 3.,

nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom za ugovore o javnoj nabavi,

budući da:

1.   ČINJENICE

ČINJENICE

| (1) | Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Savjetodavnog odbora za ugovore o javnoj nabavi. |
| --- | --- |

(1)

Mjere predviđene u ovoj Odluci u skladu su s mišljenjem Savjetodavnog odbora za ugovore o javnoj nabavi.

| (2) | Poduzeće Lietuvos paštas, AB („podnositelj zahtjeva”) podnijelo je 6. siječnja 2023. zahtjev Komisiji na temelju članka 35. stavka 1. Direktive 2014/25/EU („zahtjev”). Zahtjev je u skladu s formalnim zahtjevima utvrđenima u članku 1. stavku 1. Provedbene odluke Komisije (EU) 2016/1804 (2) te Prilogu I. toj provedbenoj odluci. |
| --- | --- |

(2)

Poduzeće Lietuvos paštas, AB („podnositelj zahtjeva”) podnijelo je 6. siječnja 2023. zahtjev Komisiji na temelju članka 35. stavka 1. Direktive 2014/25/EU („zahtjev”). Zahtjev je u skladu s formalnim zahtjevima utvrđenima u članku 1. stavku 1. Provedbene odluke Komisije (EU) 2016/1804 (2) te Prilogu I. toj provedbenoj odluci.

2

| (3) | Podnositelj zahtjeva pružatelj je poštanskih usluga u Litvi i naručitelj u smislu članka 4. stavka 2. Direktive 2014/25/EU. Podnositelj zahtjeva jedini je naručitelj u Litvi koji pruža poštanske usluge u smislu članka 13. stavka 2. točke (b) Direktive 2014/25/EU. Zahtjev se odnosi na određene poštanske usluge, kako je navedeno u članku 13. stavku 1. točki (a) Direktive 2014/25/EU, koje podnositelj zahtjeva pruža na državnom području Litve, konkretno usluge žurne dostave paketa (3). Usluge standardne dostave paketa nisu predmet zahtjeva. Podnositelj zahtjeva pruža usluge žurne dostave paketa pod nazivom „LP Express”, koje uključuju dostavu paketa s mjesta preuzimanja (npr. klijentov dom, mjesto poslovanja, ormarić za preuzimanje paketa) do mjesta dostave koje odredi klijent (dom, ured, poštanski ured ili ormarići za preuzimanje paketa) (4). |
| --- | --- |

(3)

Podnositelj zahtjeva pružatelj je poštanskih usluga u Litvi i naručitelj u smislu članka 4. stavka 2. Direktive 2014/25/EU. Podnositelj zahtjeva jedini je naručitelj u Litvi koji pruža poštanske usluge u smislu članka 13. stavka 2. točke (b) Direktive 2014/25/EU. Zahtjev se odnosi na određene poštanske usluge, kako je navedeno u članku 13. stavku 1. točki (a) Direktive 2014/25/EU, koje podnositelj zahtjeva pruža na državnom području Litve, konkretno usluge žurne dostave paketa (3). Usluge standardne dostave paketa nisu predmet zahtjeva. Podnositelj zahtjeva pruža usluge žurne dostave paketa pod nazivom „LP Express”, koje uključuju dostavu paketa s mjesta preuzimanja (npr. klijentov dom, mjesto poslovanja, ormarić za preuzimanje paketa) do mjesta dostave koje odredi klijent (dom, ured, poštanski ured ili ormarići za preuzimanje paketa) (4).

3

4

| (4) | Zahtjev nije bio popraćen obrazloženim i utemeljenim stajalištem koje je donijelo neovisno nacionalno tijelo nadležno za predmetnu djelatnost, koje temeljito analizira uvjete za primjenjivost članka 34. stavka 1. Direktive 2014/25/EU na predmetnu djelatnost u skladu sa stavcima 2. i 3. tog članka. U skladu s točkom 1. podtočkom (a) Priloga IV. Direktivi 2014/25/EU, s obzirom na to da se slobodan pristup tržištu može pretpostaviti na temelju članka 34. stavka 3. prvog podstavka te direktive, Komisija treba donijeti provedbenu odluku o zahtjevu u roku od 105 radnih dana. |
| --- | --- |

(4)

Zahtjev nije bio popraćen obrazloženim i utemeljenim stajalištem koje je donijelo neovisno nacionalno tijelo nadležno za predmetnu djelatnost, koje temeljito analizira uvjete za primjenjivost članka 34. stavka 1. Direktive 2014/25/EU na predmetnu djelatnost u skladu sa stavcima 2. i 3. tog članka. U skladu s točkom 1. podtočkom (a) Priloga IV. Direktivi 2014/25/EU, s obzirom na to da se slobodan pristup tržištu može pretpostaviti na temelju članka 34. stavka 3. prvog podstavka te direktive, Komisija treba donijeti provedbenu odluku o zahtjevu u roku od 105 radnih dana.

| (5) | Na zahtjev Komisije od 13. veljače 2023. podnositelj zahtjeva je 20. veljače 2023. dostavio dodatne informacije. Komisija je 23. veljače 2023. podnositelju zahtjeva podnijela dodatni zahtjev za informacije. Komisija je istog dana poslala zahtjev za informacije litavskim tijelima. Podnositelj zahtjeva je 9. ožujka 2023. dostavio dodatne informacije, a litavska tijela su 14. ožujka 2023. odgovorila na zahtjev za informacije. |
| --- | --- |

(5)

Na zahtjev Komisije od 13. veljače 2023. podnositelj zahtjeva je 20. veljače 2023. dostavio dodatne informacije. Komisija je 23. veljače 2023. podnositelju zahtjeva podnijela dodatni zahtjev za informacije. Komisija je istog dana poslala zahtjev za informacije litavskim tijelima. Podnositelj zahtjeva je 9. ožujka 2023. dostavio dodatne informacije, a litavska tijela su 14. ožujka 2023. odgovorila na zahtjev za informacije.

2.   PRAVNI OKVIR

PRAVNI OKVIR

| (6) | Direktiva 2014/25/EU primjenjuje se na dodjelu ugovora za obavljanje djelatnosti povezanih s poštanskim uslugama iz članka 13. stavka 2. točke (b) te direktive. |
| --- | --- |

(6)

Direktiva 2014/25/EU primjenjuje se na dodjelu ugovora za obavljanje djelatnosti povezanih s poštanskim uslugama iz članka 13. stavka 2. točke (b) te direktive.

| (7) | U skladu s člankom 34. stavkom 1. Direktive 2014/25/EU ugovori kojima se namjerava omogućiti obavljanje djelatnosti na koju se ta direktiva primjenjuje nisu predmet te direktive ako je u državi članici u kojoj se ta djelatnost obavlja ona izravno izložena natjecanju na tržištima kojima pristup nije ograničen. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člankom 34. stavkom 1. Direktive 2014/25/EU ugovori kojima se namjerava omogućiti obavljanje djelatnosti na koju se ta direktiva primjenjuje nisu predmet te direktive ako je u državi članici u kojoj se ta djelatnost obavlja ona izravno izložena natjecanju na tržištima kojima pristup nije ograničen.

| (8) | Izravna izloženost natjecanju procjenjuje se na temelju objektivnih kriterija, uzimajući u obzir specifične značajke predmetnog sektora. Međutim, to je procjenjivanje ograničeno zbog kratkih rokova koji se primjenjuju te potrebe da se oslanja na informacije dostupne Komisiji. Te informacije dolaze iz već dostupnih izvora ili informacija pribavljenih u kontekstu zahtjeva u skladu s člankom 35. Direktive 2014/25/EU i ne mogu se zamijeniti dugotrajnijim metodama, uključujući, posebno, javne analize namijenjene gospodarskim subjektima. |
| --- | --- |

(8)

Izravna izloženost natjecanju procjenjuje se na temelju objektivnih kriterija, uzimajući u obzir specifične značajke predmetnog sektora. Međutim, to je procjenjivanje ograničeno zbog kratkih rokova koji se primjenjuju te potrebe da se oslanja na informacije dostupne Komisiji. Te informacije dolaze iz već dostupnih izvora ili informacija pribavljenih u kontekstu zahtjeva u skladu s člankom 35. Direktive 2014/25/EU i ne mogu se zamijeniti dugotrajnijim metodama, uključujući, posebno, javne analize namijenjene gospodarskim subjektima.

| (9) | Izravnu izloženost tržišnom natjecanju na određenom tržištu treba procijeniti na temelju više kriterija, od kojih nijedan nije odlučujući sam po sebi. |
| --- | --- |

(9)

Izravnu izloženost tržišnom natjecanju na određenom tržištu treba procijeniti na temelju više kriterija, od kojih nijedan nije odlučujući sam po sebi.

| (10) | Kako bi se utvrdilo jesu li relevantne djelatnosti izložene izravnom natjecanju na tržištima na koja se ova Odluka odnosi, potrebno je uzeti u obzir tržišni udio glavnih sudionika i broj tržišnih sudionika. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se utvrdilo jesu li relevantne djelatnosti izložene izravnom natjecanju na tržištima na koja se ova Odluka odnosi, potrebno je uzeti u obzir tržišni udio glavnih sudionika i broj tržišnih sudionika.

3.   PROCJENA

PROCJENA

| (11) | Ovom se Odlukom nastoji utvrditi jesu li djelatnosti na koje se odnosi zahtjev na tržištima kojima pristup nije ograničen u smislu članka 34. Direktive 2014/25/EU izložene razini natjecanja kojom se osigurava da se, i u nedostatku discipline nabave koja proizlazi iz detaljnih pravila nabave utvrđenih u Direktivi 2014/25/EU, javna nabava za obavljanje predmetne djelatnosti provodi na transparentan i nediskriminirajući način na temelju kriterija kojima se kupcima omogućuje utvrđivanje rješenja koje je sveukupno ekonomski najpovoljnije. |
| --- | --- |

(11)

Ovom se Odlukom nastoji utvrditi jesu li djelatnosti na koje se odnosi zahtjev na tržištima kojima pristup nije ograničen u smislu članka 34. Direktive 2014/25/EU izložene razini natjecanja kojom se osigurava da se, i u nedostatku discipline nabave koja proizlazi iz detaljnih pravila nabave utvrđenih u Direktivi 2014/25/EU, javna nabava za obavljanje predmetne djelatnosti provodi na transparentan i nediskriminirajući način na temelju kriterija kojima se kupcima omogućuje utvrđivanje rješenja koje je sveukupno ekonomski najpovoljnije.

| (12) | Odluka se temelji na pravnoj i činjeničnoj situaciji od siječnja 2023., informacijama koje su dostavili podnositelj zahtjeva i litavska tijela te javno dostupnim informacijama. Može biti revidirana u slučaju da, uslijed znatnih promjena pravnog ili činjeničnog stanja, uvjeti za primjenjivost članka 34. stavka 1. Direktive 2014/25/EU ne budu više ispunjeni. |
| --- | --- |

(12)

Odluka se temelji na pravnoj i činjeničnoj situaciji od siječnja 2023., informacijama koje su dostavili podnositelj zahtjeva i litavska tijela te javno dostupnim informacijama. Može biti revidirana u slučaju da, uslijed znatnih promjena pravnog ili činjeničnog stanja, uvjeti za primjenjivost članka 34. stavka 1. Direktive 2014/25/EU ne budu više ispunjeni.

3.1.   Neograničen pristup tržištu

| (13) | Smatra se da je pristup tržištu neograničen ako je predmetna država članica provela i primijenila odredbe relevantnih zakonodavnih akata Unije kojima se otvara određeni sektor ili jedan njegov dio. Ti su zakonodavni akti navedeni u Prilogu III. Direktivi 2014/25/EU, u kojem se za poštanske usluge upućuje na Direktivu 97/67/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5). |
| --- | --- |

(13)

Smatra se da je pristup tržištu neograničen ako je predmetna država članica provela i primijenila odredbe relevantnih zakonodavnih akata Unije kojima se otvara određeni sektor ili jedan njegov dio. Ti su zakonodavni akti navedeni u Prilogu III. Direktivi 2014/25/EU, u kojem se za poštanske usluge upućuje na Direktivu 97/67/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5).

5

| (14) | Kao što je potvrdila Litva (6) i na temelju informacija dostupnih Komisiji, Litva je prenijela (7) i primjenjuje Direktivu 97/67/EZ. Stoga se smatra da je pristup relevantnom tržištu neograničen u skladu s člankom 34. stavkom 3. Direktive 2014/25/EU. |
| --- | --- |

(14)

Kao što je potvrdila Litva (6) i na temelju informacija dostupnih Komisiji, Litva je prenijela (7) i primjenjuje Direktivu 97/67/EZ. Stoga se smatra da je pristup relevantnom tržištu neograničen u skladu s člankom 34. stavkom 3. Direktive 2014/25/EU.

6

7

3.2.   Procjena tržišnog natjecanja

3.2.1.   Definicija relevantnog tržišta proizvoda

| (15) | Prema podnositelju zahtjeva, relevantna tržišta proizvoda mogla su se segmentirati na sljedeći način: (a) domaće (kurirske) usluge žurne dostave; i (b) međunarodne (kurirske) usluge žurne dostave (međunarodne odlazne i međunarodne dolazne usluge) (8). |
| --- | --- |

(15)

Prema podnositelju zahtjeva, relevantna tržišta proizvoda mogla su se segmentirati na sljedeći način: (a) domaće (kurirske) usluge žurne dostave; i (b) međunarodne (kurirske) usluge žurne dostave (međunarodne odlazne i međunarodne dolazne usluge) (8).

8

| (16) | Komisija je u prethodnim odlukama (9) utvrdila da se tržište usluga dostave pošte može segmentirati na usluge žurne dostave i usluge standardne dostave (koje se nazivaju i „odgođenima”). U toj se segmentaciji uzima u obzir da su usluge žurne dostave brže i pouzdanije od usluga standardne dostave, da je za svaku vrstu usluga potrebna drukčija infrastruktura i da usluge žurne dostave imaju dodatna obilježja usluga s dodanom vrijednošću, kao što su usluge praćenja i sljedivosti, te da su obično skuplje. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je u prethodnim odlukama (9) utvrdila da se tržište usluga dostave pošte može segmentirati na usluge žurne dostave i usluge standardne dostave (koje se nazivaju i „odgođenima”). U toj se segmentaciji uzima u obzir da su usluge žurne dostave brže i pouzdanije od usluga standardne dostave, da je za svaku vrstu usluga potrebna drukčija infrastruktura i da usluge žurne dostave imaju dodatna obilježja usluga s dodanom vrijednošću, kao što su usluge praćenja i sljedivosti, te da su obično skuplje.

9

| (17) | Komisija je i u prethodnim odlukama (10) utvrdila razliku između domaćih i međunarodnih usluga dostave paketa. Komisija smatra da domaće usluge dostave paketa pružaju poduzeća koja upravljaju nacionalnim distribucijskim mrežama, a da se međunarodne usluge dostave paketa odnose na prikupljanje paketa koje treba prevesti i dostaviti u inozemstvo. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je i u prethodnim odlukama (10) utvrdila razliku između domaćih i međunarodnih usluga dostave paketa. Komisija smatra da domaće usluge dostave paketa pružaju poduzeća koja upravljaju nacionalnim distribucijskim mrežama, a da se međunarodne usluge dostave paketa odnose na prikupljanje paketa koje treba prevesti i dostaviti u inozemstvo.

10

| (18) | Podnositelj zahtjeva smatra da relevantna tržišta proizvoda za usluge žurne dostave paketa odgovaraju dvjema vrstama poštanskih usluga koje se odnose na pakete, a koje su obuhvaćene zahtjevom i utvrđene u točkama (a) i (b) uvodne izjave 15. Taj je pristup u skladu s prethodnom praksom Komisije. |
| --- | --- |

(18)

Podnositelj zahtjeva smatra da relevantna tržišta proizvoda za usluge žurne dostave paketa odgovaraju dvjema vrstama poštanskih usluga koje se odnose na pakete, a koje su obuhvaćene zahtjevom i utvrđene u točkama (a) i (b) uvodne izjave 15. Taj je pristup u skladu s prethodnom praksom Komisije.

| (19) | U određenim slučajevima mogle bi se predvidjeti uže definicije tržišta (tj. domaće usluge žurne dostave paketa od potrošača do potrošača/poduzeća (C2X) i domaće usluge žurne dostave paketa od poduzeća do potrošača/poduzeća (B2X)). Međutim, točna definicija relevantnog tržišta ne mora se oblikovati za potrebe ove Odluke. Rezultat analize ostaje nepromijenjen bez obzira na to temelji li se na uskoj ili široj definiciji (11). |
| --- | --- |

(19)

U određenim slučajevima mogle bi se predvidjeti uže definicije tržišta (tj. domaće usluge žurne dostave paketa od potrošača do potrošača/poduzeća (C2X) i domaće usluge žurne dostave paketa od poduzeća do potrošača/poduzeća (B2X)). Međutim, točna definicija relevantnog tržišta ne mora se oblikovati za potrebe ove Odluke. Rezultat analize ostaje nepromijenjen bez obzira na to temelji li se na uskoj ili široj definiciji (11).

11

3.2.2.   Definicija relevantnog zemljopisnog tržišta

| (20) | Prema podnositelju zahtjeva, relevantno zemljopisno tržište za domaće usluge žurne dostave i međunarodne usluge žurne dostave trebalo bi definirati kao nacionalno tržište koje obuhvaća državno područje Republike Litve (12). |
| --- | --- |

(20)

Prema podnositelju zahtjeva, relevantno zemljopisno tržište za domaće usluge žurne dostave i međunarodne usluge žurne dostave trebalo bi definirati kao nacionalno tržište koje obuhvaća državno područje Republike Litve (12).

12

| (21) | Kad je riječ o zemljopisnom tržištu, u svojoj je prethodnoj praksi (13) Komisija zauzela stajalište da su tržišta za žurnu dostavu paketa nacionalna, neovisno o razlici između domaćih i međunarodnih usluga žurne dostave paketa. Stajalište podnositelja zahtjeva u skladu je s praksom Komisije. |
| --- | --- |

(21)

Kad je riječ o zemljopisnom tržištu, u svojoj je prethodnoj praksi (13) Komisija zauzela stajalište da su tržišta za žurnu dostavu paketa nacionalna, neovisno o razlici između domaćih i međunarodnih usluga žurne dostave paketa. Stajalište podnositelja zahtjeva u skladu je s praksom Komisije.

13

| (22) | Podnositelj zahtjeva pruža domaće i međunarodne usluge dostave paketa u Litvi. |
| --- | --- |

(22)

Podnositelj zahtjeva pruža domaće i međunarodne usluge dostave paketa u Litvi.

| (23) | Budući da nema navoda o nekom drugom opsegu zemljopisnog tržišta, za potrebe procjene u skladu s ovom Odlukom i ne dovodeći u pitanje pravo tržišnog natjecanja, može se smatrati da zemljopisno područje pružanja domaćih i međunarodnih usluga žurne dostave paketa obuhvaća državno područje Litve. |
| --- | --- |

(23)

Budući da nema navoda o nekom drugom opsegu zemljopisnog tržišta, za potrebe procjene u skladu s ovom Odlukom i ne dovodeći u pitanje pravo tržišnog natjecanja, može se smatrati da zemljopisno područje pružanja domaćih i međunarodnih usluga žurne dostave paketa obuhvaća državno područje Litve.

3.2.3.   Analiza tržišta

3.2.3.1.   Domaće usluge žurne dostave paketa

| (24) | U Litvi postoji oko 60 pružatelja usluga žurne dostave paketa (14). Na temelju informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva četiri pružatelja poštanskih usluga drže više od 10 % na tržištu domaćih usluga žurne dostave paketa (15). Prema dostupnim informacijama tržišni udio podnositelja zahtjeva u tom segmentu tržišta iznosio je [20–25] % za razdoblje od 2019. do 2021., u pogledu vrijednosti i u pogledu obujma (16). |
| --- | --- |

(24)

U Litvi postoji oko 60 pružatelja usluga žurne dostave paketa (14). Na temelju informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva četiri pružatelja poštanskih usluga drže više od 10 % na tržištu domaćih usluga žurne dostave paketa (15). Prema dostupnim informacijama tržišni udio podnositelja zahtjeva u tom segmentu tržišta iznosio je [20–25] % za razdoblje od 2019. do 2021., u pogledu vrijednosti i u pogledu obujma (16).

14

15

16

| (25) | Tržišni udjeli konkurenata podnositelja zahtjeva veći su ili usporedivi s tržišnim udjelima podnositelja zahtjeva. Tržišni udjeli najvećih konkurenata u pogledu vrijednosti i obujma (17) za razdoblje od 2019. do 2021. sljedeći su: DPD Lietuva [30–35] %, Venipak Lietuva [15–20] % i Omniva LT [10–15] %; |
| --- | --- |

(25)

Tržišni udjeli konkurenata podnositelja zahtjeva veći su ili usporedivi s tržišnim udjelima podnositelja zahtjeva. Tržišni udjeli najvećih konkurenata u pogledu vrijednosti i obujma (17) za razdoblje od 2019. do 2021. sljedeći su: DPD Lietuva [30–35] %, Venipak Lietuva [15–20] % i Omniva LT [10–15] %;

17

| (26) | Čak i ako su definirana alternativna tržišta proizvoda (tj. domaće usluge žurne dostave paketa (C2X) i domaće usluge žurne dostave paketa (B2X)), tržišno natjecanje ostaje nepromijenjeno. Stoga, kad je riječ o domaćim uslugama žurne dostave paketa (C2X), prvi tržišni operater u tom segmentu, društvo Omniva LT, imao je udio od [35–40] % u razdoblju od 2019. do 2021., u pogledu vrijednosti i u pogledu obujma. Društvo Omniva LT ima vodeći položaj u tom segmentu tržišta. Udio podnositelja zahtjeva iznosio je [30–35] % za razdoblje od 2019. do 2021., u pogledu vrijednosti i u pogledu obujma. Društvo DPD Lietuva imalo je udio od [15–20] %, a društvo Venipak Lietuva [5–10] %. Kad je riječ o domaćim uslugama žurne dostave paketa (B2X), u tom segmentu postoje četiri pružatelja poštanskih usluga koji imaju više od 10 %. Prema dostupnim informacijama tržišni udio podnositelja zahtjeva u tom segmentu tržišta iznosio je [15–20] % za razdoblje od 2019. do 2021., u pogledu vrijednosti i u pogledu obujma. Tržišni udjeli konkurenata podnositelja zahtjeva veći su ili usporedivi s tržišnim udjelima podnositelja zahtjeva. Tržišni udjeli najvećih konkurenata u pogledu vrijednosti i obujma za razdoblje od 2019. do 2021. sljedeći su: DPD Lietuva [35–40] %, Venipak Lietuva [25–30] % i Omniva LT [10–15] % obujma (18). |
| --- | --- |

(26)

Čak i ako su definirana alternativna tržišta proizvoda (tj. domaće usluge žurne dostave paketa (C2X) i domaće usluge žurne dostave paketa (B2X)), tržišno natjecanje ostaje nepromijenjeno. Stoga, kad je riječ o domaćim uslugama žurne dostave paketa (C2X), prvi tržišni operater u tom segmentu, društvo Omniva LT, imao je udio od [35–40] % u razdoblju od 2019. do 2021., u pogledu vrijednosti i u pogledu obujma. Društvo Omniva LT ima vodeći položaj u tom segmentu tržišta. Udio podnositelja zahtjeva iznosio je [30–35] % za razdoblje od 2019. do 2021., u pogledu vrijednosti i u pogledu obujma. Društvo DPD Lietuva imalo je udio od [15–20] %, a društvo Venipak Lietuva [5–10] %. Kad je riječ o domaćim uslugama žurne dostave paketa (B2X), u tom segmentu postoje četiri pružatelja poštanskih usluga koji imaju više od 10 %. Prema dostupnim informacijama tržišni udio podnositelja zahtjeva u tom segmentu tržišta iznosio je [15–20] % za razdoblje od 2019. do 2021., u pogledu vrijednosti i u pogledu obujma. Tržišni udjeli konkurenata podnositelja zahtjeva veći su ili usporedivi s tržišnim udjelima podnositelja zahtjeva. Tržišni udjeli najvećih konkurenata u pogledu vrijednosti i obujma za razdoblje od 2019. do 2021. sljedeći su: DPD Lietuva [35–40] %, Venipak Lietuva [25–30] % i Omniva LT [10–15] % obujma (18).

18

| (27) | Na temelju informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva (19) ne postoje regulatorne prepreke ulasku na tržište za pružanje domaćih usluga žurne dostave paketa. Za obavljanje poštanskih djelatnosti nije potrebna službena dozvola državnih institucija. Prema informacijama koje je dostavio podnositelj zahtjeva (20) i kako su potvrdile informacije koje su dostavila litavska tijela (21), jedina je obveza pružatelja usluga obavijestiti Regulatorno tijelo za komunikacije Republike Litve (RRT) o početku pružanja usluga i ispuniti zahtjeve utvrđene za pružatelja poštanskih usluga (22). |
| --- | --- |

(27)

Na temelju informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva (19) ne postoje regulatorne prepreke ulasku na tržište za pružanje domaćih usluga žurne dostave paketa. Za obavljanje poštanskih djelatnosti nije potrebna službena dozvola državnih institucija. Prema informacijama koje je dostavio podnositelj zahtjeva (20) i kako su potvrdile informacije koje su dostavila litavska tijela (21), jedina je obveza pružatelja usluga obavijestiti Regulatorno tijelo za komunikacije Republike Litve (RRT) o početku pružanja usluga i ispuniti zahtjeve utvrđene za pružatelja poštanskih usluga (22).

19

20

21

22

| (28) | Osim toga, Komisija na temelju informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva ističe da su određeni konkurenti proširili svoje usluge uvođenjem infrastrukture ormarića za preuzimanje paketa. Nadalje, svi glavni konkurenti planiraju daljnja ulaganja i proširenje infrastrukture ormarića za preuzimanje paketa (23). Prema informacijama koje je objavio RRT, ormarići za preuzimanje paketa općenito postaju popularni i sada su jedna od dvije najpopularnije točke dostave. Kurirska dostava čini 50–60 % ukupne dostave paketa u Litvi (24), a dostava u ormariće za preuzimanje paketa 35–46 %, dok dostava u poštanske urede čini samo oko 2 %. U tom pogledu, iako podnositelj zahtjeva upravlja mrežom poštanskih ureda, koju drugi pružatelji kurirskih usluga nemaju, ne može se smatrati čimbenikom koji mu daje znatnu konkurentsku prednost u odnosu na njegove konkurente u tom segmentu tržišta. |
| --- | --- |

(28)

Osim toga, Komisija na temelju informacija koje je dostavio podnositelj zahtjeva ističe da su određeni konkurenti proširili svoje usluge uvođenjem infrastrukture ormarića za preuzimanje paketa. Nadalje, svi glavni konkurenti planiraju daljnja ulaganja i proširenje infrastrukture ormarića za preuzimanje paketa (23). Prema informacijama koje je objavio RRT, ormarići za preuzimanje paketa općenito postaju popularni i sada su jedna od dvije najpopularnije točke dostave. Kurirska dostava čini 50–60 % ukupne dostave paketa u Litvi (24), a dostava u ormariće za preuzimanje paketa 35–46 %, dok dostava u poštanske urede čini samo oko 2 %. U tom pogledu, iako podnositelj zahtjeva upravlja mrežom poštanskih ureda, koju drugi pružatelji kurirskih usluga nemaju, ne može se smatrati čimbenikom koji mu daje znatnu konkurentsku prednost u odnosu na njegove konkurente u tom segmentu tržišta.

23

24

| (29) | Za potrebe ove Odluke i ne dovodeći u pitanje pravo tržišnog natjecanja, čimbenike opisane u uvodnim izjavama 24., 25., 26., 27. i 28. treba shvatiti kao pokazatelje izloženosti te djelatnosti tržišnom natjecanju u Litvi. Slijedom toga, s obzirom na to da su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 34. Direktive 2014/25/EU, trebalo bi utvrditi da se Direktiva 2014/25/EU ne primjenjuje na ugovore kojima je namjena omogućivanje obavljanja te djelatnosti u Litvi. |
| --- | --- |

(29)

Za potrebe ove Odluke i ne dovodeći u pitanje pravo tržišnog natjecanja, čimbenike opisane u uvodnim izjavama 24., 25., 26., 27. i 28. treba shvatiti kao pokazatelje izloženosti te djelatnosti tržišnom natjecanju u Litvi. Slijedom toga, s obzirom na to da su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 34. Direktive 2014/25/EU, trebalo bi utvrditi da se Direktiva 2014/25/EU ne primjenjuje na ugovore kojima je namjena omogućivanje obavljanja te djelatnosti u Litvi.

3.2.3.2.   Međunarodne usluge žurne dostave paketa

| (30) | Postoje snažni pružatelji usluga koji djeluju u području međunarodnih usluga žurne dostave paketa, uključujući međunarodne tržišne operatere, kao što su DHL ili FedEx. Prema dostupnim informacijama udio podnositelja zahtjeva u tom segmentu tržišta iznosio je [0–5] % za razdoblje od 2019. do 2021., u pogledu vrijednosti i u pogledu obujma (25). |
| --- | --- |

(30)

Postoje snažni pružatelji usluga koji djeluju u području međunarodnih usluga žurne dostave paketa, uključujući međunarodne tržišne operatere, kao što su DHL ili FedEx. Prema dostupnim informacijama udio podnositelja zahtjeva u tom segmentu tržišta iznosio je [0–5] % za razdoblje od 2019. do 2021., u pogledu vrijednosti i u pogledu obujma (25).

25

| (31) | Udio podnositelja zahtjeva u tom segmentu tržišta vrlo je nizak u usporedbi s njegovim konkurentima. Prema dostupnim informacijama, prvi tržišni operater u tom segmentu, DPD Lietuva, imao je udio od [40–45] % u razdoblju od 2019. do 2021., u pogledu vrijednosti i u pogledu obujma. Udio društva DHL iznosio je [10–15] % u razdoblju od 2019. do 2021., u pogledu vrijednosti i u pogledu obujma. Druga dva konkurenta, Omniva LT i Venipak Lietuva, imaju tržišne udjele usporedive s tržišnim udjelima društva DHL, od [10–15] % u razdoblju od 2019. do 2021., u pogledu vrijednosti i u pogledu obujma (26). S obzirom na vrlo nizak tržišni udio podnositelja zahtjeva u tom segmentu, nema potrebe za zasebnom procjenom tržišnog udjela međunarodnih usluga brze dostave paketa C2X i B2X. Tržišni udjeli upućuju na to da konkurenti mogu vršiti znatan konkurentski pritisak na podnositelja zahtjeva u tom segmentu. |
| --- | --- |

(31)

Udio podnositelja zahtjeva u tom segmentu tržišta vrlo je nizak u usporedbi s njegovim konkurentima. Prema dostupnim informacijama, prvi tržišni operater u tom segmentu, DPD Lietuva, imao je udio od [40–45] % u razdoblju od 2019. do 2021., u pogledu vrijednosti i u pogledu obujma. Udio društva DHL iznosio je [10–15] % u razdoblju od 2019. do 2021., u pogledu vrijednosti i u pogledu obujma. Druga dva konkurenta, Omniva LT i Venipak Lietuva, imaju tržišne udjele usporedive s tržišnim udjelima društva DHL, od [10–15] % u razdoblju od 2019. do 2021., u pogledu vrijednosti i u pogledu obujma (26). S obzirom na vrlo nizak tržišni udio podnositelja zahtjeva u tom segmentu, nema potrebe za zasebnom procjenom tržišnog udjela međunarodnih usluga brze dostave paketa C2X i B2X. Tržišni udjeli upućuju na to da konkurenti mogu vršiti znatan konkurentski pritisak na podnositelja zahtjeva u tom segmentu.

26

| (32) | Za potrebe ove Odluke i ne dovodeći u pitanje pravo tržišnog natjecanja, čimbenike navedene u uvodnim izjavama 30. i 31. treba shvatiti kao pokazatelje izloženosti te djelatnosti tržišnom natjecanju u Litvi. Slijedom toga, s obzirom na to da su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 34. Direktive 2014/25/EU, trebalo bi utvrditi da se Direktiva 2014/25/EU ne primjenjuje na ugovore kojima je namjena omogućivanje obavljanja te djelatnosti u Litvi. |
| --- | --- |

(32)

Za potrebe ove Odluke i ne dovodeći u pitanje pravo tržišnog natjecanja, čimbenike navedene u uvodnim izjavama 30. i 31. treba shvatiti kao pokazatelje izloženosti te djelatnosti tržišnom natjecanju u Litvi. Slijedom toga, s obzirom na to da su ispunjeni uvjeti utvrđeni u članku 34. Direktive 2014/25/EU, trebalo bi utvrditi da se Direktiva 2014/25/EU ne primjenjuje na ugovore kojima je namjena omogućivanje obavljanja te djelatnosti u Litvi.

4.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (33) | Uzimajući u obzir čimbenike navedene u uvodnim izjavama od 6. do 32., uvjet izravne izloženosti tržišnom natjecanju utvrđen u članku 34. stavku 1. Direktive 2014/25/EU treba smatrati ispunjenim u Litvi u pogledu djelatnosti povezane s domaćim uslugama žurne dostave paketa i u pogledu djelatnosti povezane s međunarodnim uslugama žurne dostave paketa. |
| --- | --- |

(33)

Uzimajući u obzir čimbenike navedene u uvodnim izjavama od 6. do 32., uvjet izravne izloženosti tržišnom natjecanju utvrđen u članku 34. stavku 1. Direktive 2014/25/EU treba smatrati ispunjenim u Litvi u pogledu djelatnosti povezane s domaćim uslugama žurne dostave paketa i u pogledu djelatnosti povezane s međunarodnim uslugama žurne dostave paketa.

| (34) | S obzirom na to da se uvjet neograničenog pristupa tržištu smatra ispunjenim, Direktiva 2014/25/EU ne bi se trebala primjenjivati kad naručitelji dodjeljuju ugovore kojima je namjena omogućavanje djelatnosti navedenih u uvodnoj izjavi 33. ove Odluke koja se provodi u Litvi, ni kad se organiziraju projektni natječaji za obavljanje takve djelatnosti na tom zemljopisnom području. |
| --- | --- |

(34)

S obzirom na to da se uvjet neograničenog pristupa tržištu smatra ispunjenim, Direktiva 2014/25/EU ne bi se trebala primjenjivati kad naručitelji dodjeljuju ugovore kojima je namjena omogućavanje djelatnosti navedenih u uvodnoj izjavi 33. ove Odluke koja se provodi u Litvi, ni kad se organiziraju projektni natječaji za obavljanje takve djelatnosti na tom zemljopisnom području.

| (35) | Ovom Odlukom ne dovodi se u pitanje primjena pravila Unije o tržišnom natjecanju ni odredaba u drugim područjima prava Unije. Konkretno, kriteriji i metodologija upotrijebljeni za procjenu izravne izloženosti tržišnom natjecanju na temelju članka 34. Direktive 2014/25/EU nisu nužno istovjetni onima upotrijebljenima za procjenu na temelju članka 101. ili 102. UFEU-a ili Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (27), kako je potvrdio Opći sud (28), |
| --- | --- |

(35)

Ovom Odlukom ne dovodi se u pitanje primjena pravila Unije o tržišnom natjecanju ni odredaba u drugim područjima prava Unije. Konkretno, kriteriji i metodologija upotrijebljeni za procjenu izravne izloženosti tržišnom natjecanju na temelju članka 34. Direktive 2014/25/EU nisu nužno istovjetni onima upotrijebljenima za procjenu na temelju članka 101. ili 102. UFEU-a ili Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (27), kako je potvrdio Opći sud (28),

27

28

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Direktiva 2014/25/EU ne primjenjuje se na naručiteljsku dodjelu ugovora kojima je namjena omogućivanje izvršenja sljedećih djelatnosti u Litvi:

| — | domaće usluge žurne dostave paketa |
| --- | --- |

—

domaće usluge žurne dostave paketa

| — | međunarodne usluge žurne dostave paketa |
| --- | --- |

—

međunarodne usluge žurne dostave paketa

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Republici Litvi.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. lipnja 2023.

Za Komisiju

Thierry BRETON

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 94, 28.3.2014., str. 243.

1

(2)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2016/1804 od 10. listopada 2016. o detaljnim pravilima za primjenu članaka 34. i 35. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (SL L 275, 12.10.2016., str. 39.).

2

(3)  Zahtjev, točka 6.

3

(4)  Zahtjev, točka 6.

4

(5)  Direktiva 97/67/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 1997. o zajedničkim pravilima za razvoj unutarnjeg tržišta poštanskih usluga u Zajednici i poboljšanje kvalitete usluga (SL L 15, 21.1.1998., str. 14.).

5

(6)  Odgovor litavskih tijela na zahtjev za informacije od 14. ožujka 2023.

6

(7)  Zakon o poštanskim uslugama Republike Litve, 15. travnja 1999. br. VIII-1141. Nova verzija zakona od 1. siječnja 2013.: br. XI-2379 od 8. studenoga 2012., Službeni list 2012., br. 135-6867 (22. studenoga 2012.).

7

(8)  Zahtjev, točka 33. i točka 39.

8

(9)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2020/737 od 27. svibnja 2020. o primjenjivosti članka 34. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća na ugovore dodijeljene za djelatnosti povezane s pružanjem određenih poštanskih usluga u Danskoj (SL L 172, 3.6.2020., str. 23.), Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/1204 od 12. srpnja 2019. o primjenjivosti Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća na ugovore dodijeljene za određene djelatnosti povezane s pružanjem određenih poštanskih usluga i drugih usluga osim poštanskih usluga u Hrvatskoj (SL L 189, 15.7.2019., str. 75.). Provedbena odluka Komisije 2013/154/EU оd 22. ožujka 2013. o izuzimanju određenih usluga u poštanskom sektoru u Mađarskoj od primjene Direktive 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (SL L 86, 26.3.2013., str. 22.). Vidjeti i Odluku Komisije 90/456/EEZ od 1. kolovoza 1990. o pružanju međunarodnih hitnih kurirskih usluga u Španjolskoj (SL L 233, 28.8.1990., str. 19.) i predmet COMP/M.5152 od 21. travnja 2009. – Posten AB/Post Danmark A/S; Odluku Komisije od 30. siječnja 2013. u predmetu COMP/M.6570 – UPS/TNT Express.

9

(10)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2020/737 od 27. svibnja 2020. o primjenjivosti članka 34. Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća na ugovore dodijeljene za djelatnosti povezane s pružanjem određenih poštanskih usluga u Danskoj (SL L 172, 3.6.2020., str. 23.), Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/1204 od 12. srpnja 2019. o primjenjivosti Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća na ugovore dodijeljene za određene djelatnosti povezane s pružanjem određenih poštanskih usluga i drugih usluga osim poštanskih usluga u Hrvatskoj (SL L 189, 15.7.2019., str. 75.). Vidjeti i predmet COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S, od 21.4.2009., točka 54.

10

(11)  Vidjeti u tom pogledu Prilog 16. Zahtjevu, u kojem podnositelj zahtjeva dostavlja procjene svojeg tržišnog udjela i tržišnih udjela svojih glavnih konkurenata u odnosu na uže definicije tržišta.

11

(12)  Zahtjev, točka 56.

12

(13)  Provedbena odluka Komisije (EU) 2019/1204 od 12. srpnja 2019. o primjenjivosti Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća na ugovore dodijeljene za određene djelatnosti povezane s pružanjem određenih poštanskih usluga i drugih usluga osim poštanskih usluga u Hrvatskoj (SL L 189, 15.7.2019., str. 75.). Vidjeti i predmet COMP/M.5152 – Posten AB/Post Danmark A/S, od 21.4.2009., točke 66. i 74.

13

(14)  Informacije koje se temelje na poznavanju tržišta podnositelja zahtjeva, uzimajući u obzir i procjenu broja pružatelja poštanskih usluga navedenu u izvješću Regulatornog tijela za komunikacije Republike Litve (RTT). U svojem odgovoru od 14. ožujka 2023. litavska tijela potvrdila su da u Litvi postoji velik broj pružatelja domaće usluge žurne dostave paketa.

14

(15)  Vidjeti u tom pogledu Prilog 16. Zahtjevu, u kojem podnositelj zahtjeva dostavlja procjene svojeg tržišnog udjela i tržišnih udjela svojih glavnih konkurenata u odnosu na uže definicije tržišta.

15

(16)  Ibid.

16

(17)  Ibid.

17

(18)  Ibid.

18

(19)  Zahtjev, točka 111.

19

(20)  Zahtjev, točka 64.

20

(21)  Odgovor litavskih tijela na zahtjev za informacije od 14. ožujka 2023.

21

(22)  Zahtjevi propisani člankom 10. Zakona o poštanskim uslugama odnose se na prava i obveze pružatelja poštanskih usluga, tj. na detaljno navođenje načina dostave i vraćanja poštanskih pošiljaka, zahtjeva za objavu uvjeta za poštanske usluge, mjesta poslovanja pružatelja i drugih relevantnih informacija, odgovaranja korisnicima u roku od 14 dana i izvješćivanja RRT-a. U pravilima o pružanju poštanskih usluga koja je RRT donio detaljno se navode zahtjevi za poštanske usluge (Uredba br. 1 V-332 direktora Regulatornog tijela za komunikacije Republike Litve od 28. veljače 2013.).

22

(23)  Zahtjev, točka 106.

23

(24)  Izvješće RRT-a (četvrto tromjesečje 2021.), Prilog br. 9 Zahtjevu.

24

(25)  Vidjeti u tom pogledu Prilog 16. Zahtjevu, u kojem podnositelj zahtjeva dostavlja procjene svojeg tržišnog udjela i tržišnih udjela svojih glavnih konkurenata u odnosu na uže definicije tržišta.

25

(26)  Ibid.

26

(27)  Uredba Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika (SL L 24, 29.1.2004., str. 1.).

27

(28)  Presuda Općeg suda od 27. travnja 2016., Österreichische Post AG protiv Komisije, T-463/14, ECLI:EU:T:2016:243, točka 28. Vidjeti i Direktivu 2014/25/EU, uvodnu izjavu 44.

28

---

| 26.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 160/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 160/39

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2023/1229

оd 7. lipnja 2022.

o državnim potporama SA.58101 (2020/C ex 2020/N) i SA.62043 (2021/C ex 2021/N) koje Portugal planira provesti za sanaciju i restrukturiranje grupe SATA

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2022) 3816)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

uzimajući u obzir odluke u skladu s kojima je Komisija odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u odnosu na potpore SA.58101(2020/C) (1) i SA.62043 (2021/C) (2),

nakon što je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe u skladu s prethodno navedenim odredbama i uzimajući u obzir primjedbe jedne zainteresirane strane i ostalih trećih strana,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Portugal je dopisom od 13. kolovoza 2020., koji je izmijenjen i dopunjen 14. kolovoza 2020., obavijestio Komisiju da društvu SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. („SATA” ili „korisnik”) namjerava dodijeliti potporu za sanaciju u obliku javnog jamstva za bankovni kredit vrijedan 169 milijuna EUR u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”). |
| --- | --- |

(1)

Portugal je dopisom od 13. kolovoza 2020., koji je izmijenjen i dopunjen 14. kolovoza 2020., obavijestio Komisiju da društvu SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. („SATA” ili „korisnik”) namjerava dodijeliti potporu za sanaciju u obliku javnog jamstva za bankovni kredit vrijedan 169 milijuna EUR u skladu s člankom 108. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”).

| (2) | Komisija je 18. kolovoza 2020. obavijestila Portugal da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. UFEU-a kako bi dodatno ocijenila usklađenost te potpore za sanaciju sa Smjernicama o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama („Smjernice o potporama za sanaciju i restrukturiranje”) (3). Komisija je taj postupak odlučila pokrenuti jer je sumnjala u to je li u tom slučaju ispunjeno načelo jednokratne dodjele, odnosno bi li tri povećanja temeljnog kapitala društva SATA u ukupnom iznosu od 72,6 milijuna EUR koje je Autonomna regija Azorâ („ARA” ili „regija”) odobrila od 2017. i na koje se upućuje u uvodnoj izjavi 13. te odluke („prethodna povećanja kapitala”) predstavljala prethodnu potporu za sanaciju ili restrukturiranje. Komisija je u istoj odluci na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) i članka 106. stavka 2. UFEU-a odobrila potporu za likvidnost u iznosu od 133 milijuna EUR kako bi se društvu SATA omogućilo da ispunjava svoje stvarne obveze pružanja javne usluge i pruža osnovne usluge od općeg gospodarskog interesa u svojim malim zračnim lukama te održava povezanost najudaljenije regije Azorâ. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 18. kolovoza 2020. obavijestila Portugal da je odlučila pokrenuti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. UFEU-a kako bi dodatno ocijenila usklađenost te potpore za sanaciju sa Smjernicama o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama („Smjernice o potporama za sanaciju i restrukturiranje”) (3). Komisija je taj postupak odlučila pokrenuti jer je sumnjala u to je li u tom slučaju ispunjeno načelo jednokratne dodjele, odnosno bi li tri povećanja temeljnog kapitala društva SATA u ukupnom iznosu od 72,6 milijuna EUR koje je Autonomna regija Azorâ („ARA” ili „regija”) odobrila od 2017. i na koje se upućuje u uvodnoj izjavi 13. te odluke („prethodna povećanja kapitala”) predstavljala prethodnu potporu za sanaciju ili restrukturiranje. Komisija je u istoj odluci na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) i članka 106. stavka 2. UFEU-a odobrila potporu za likvidnost u iznosu od 133 milijuna EUR kako bi se društvu SATA omogućilo da ispunjava svoje stvarne obveze pružanja javne usluge i pruža osnovne usluge od općeg gospodarskog interesa u svojim malim zračnim lukama te održava povezanost najudaljenije regije Azorâ.

3

| (3) | Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je 4. rujna 2020. u Službenom listu Europske unije („odluka o pokretanju postupka”) (4). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe. |
| --- | --- |

(3)

Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je 4. rujna 2020. u Službenom listu Europske unije („odluka o pokretanju postupka”) (4). Komisija je pozvala zainteresirane strane da dostave svoje primjedbe.

Službenom listu Europske unije

4

| (4) | Komisija je zaprimila primjedbe od 19 strana. Te je primjedbe 13. listopada 2020. proslijedila Portugalu, koji je svoj pisani odgovor na njih dostavio dopisom od 16. studenoga 2020. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je zaprimila primjedbe od 19 strana. Te je primjedbe 13. listopada 2020. proslijedila Portugalu, koji je svoj pisani odgovor na njih dostavio dopisom od 16. studenoga 2020.

| (5) | Portugal je 17. veljače 2021. dostavio plan restrukturiranja društva SATA. Portugal je 14. travnja 2021. obavijestio Komisiju da uz plan restrukturiranja namjerava dodijeliti potporu za restrukturiranje u obliku povećanja kapitala u iznosu od 186,7 milijuna EUR i javnog jamstva za kredite u iznosu od 144,2 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(5)

Portugal je 17. veljače 2021. dostavio plan restrukturiranja društva SATA. Portugal je 14. travnja 2021. obavijestio Komisiju da uz plan restrukturiranja namjerava dodijeliti potporu za restrukturiranje u obliku povećanja kapitala u iznosu od 186,7 milijuna EUR i javnog jamstva za kredite u iznosu od 144,2 milijuna EUR.

| (6) | ARA je dopisima od 29. ožujka 2021. i 16. travnja 2021. zatražila da se jamstva za kredite koje je Komisija odobrila 18. kolovoza 2020. produlje do 18. studenoga 2021. i da se odobre dodatna jamstva u iznosu od 122,5 milijuna EUR na razdoblje od sedam mjeseci nakon ocjene plana restrukturiranja. |
| --- | --- |

(6)

ARA je dopisima od 29. ožujka 2021. i 16. travnja 2021. zatražila da se jamstva za kredite koje je Komisija odobrila 18. kolovoza 2020. produlje do 18. studenoga 2021. i da se odobre dodatna jamstva u iznosu od 122,5 milijuna EUR na razdoblje od sedam mjeseci nakon ocjene plana restrukturiranja.

| (7) | Komisija je dopisom od 30. travnja 2021. obavijestila Portugal da je odlučila proširiti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. UFEU-a na prijavljenu potporu za restrukturiranje te da je na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) i članka 106. točke 2. UFEU-a odobrila dodatnu potporu za likvidnost u iznosu od 122,5 milijuna EUR radi neometanog obavljanja obveza pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa do 21. studenoga 2021. ili do konačne odluke Komisije, ovisno o tome što nastupi prije. Ta je odluka 11. lipnja 2021. objavljena i u Službenom listu Europske unije („odluka o proširenju postupka”) (5). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je dopisom od 30. travnja 2021. obavijestila Portugal da je odlučila proširiti postupak utvrđen u članku 108. stavku 2. UFEU-a na prijavljenu potporu za restrukturiranje te da je na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) i članka 106. točke 2. UFEU-a odobrila dodatnu potporu za likvidnost u iznosu od 122,5 milijuna EUR radi neometanog obavljanja obveza pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa do 21. studenoga 2021. ili do konačne odluke Komisije, ovisno o tome što nastupi prije. Ta je odluka 11. lipnja 2021. objavljena i u Službenom listu Europske unije („odluka o proširenju postupka”) (5).

Službenom listu Europske unije

5

| (8) | Portugal je dopisom od 10. lipnja 2021. dostavio primjedbe o odluci o proširenju postupka, a 15. srpnja i 2. prosinca 2021. izmijenio je i dodatno ažurirao plan restrukturiranja. |
| --- | --- |

(8)

Portugal je dopisom od 10. lipnja 2021. dostavio primjedbe o odluci o proširenju postupka, a 15. srpnja i 2. prosinca 2021. izmijenio je i dodatno ažurirao plan restrukturiranja.

| (9) | Portugal je 1. lipnja 2021. i 30. studenoga 2021. obavijestio Komisiju da je korisnik ARA-i vratio prethodna povećanja kapitala s kamatama, u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (6). |
| --- | --- |

(9)

Portugal je 1. lipnja 2021. i 30. studenoga 2021. obavijestio Komisiju da je korisnik ARA-i vratio prethodna povećanja kapitala s kamatama, u skladu s poglavljem V. Uredbe Komisije (EZ) br. 794/2004 (6).

6

| (10) | Komisija je zaprimila primjedbe o odluci o proširenju postupka od 14 strana. Komisija ih je 14. srpnja 2021. proslijedila Portugalu, koji je svoja opažanja na njih dostavio dopisom od 12. kolovoza 2021. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je zaprimila primjedbe o odluci o proširenju postupka od 14 strana. Komisija ih je 14. srpnja 2021. proslijedila Portugalu, koji je svoja opažanja na njih dostavio dopisom od 12. kolovoza 2021.

| (11) | Komisija je 5. studenoga 2021. na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) i članka 106. stavka 2. UFEU-a odobrila izmjenu i produljenje odobrene potpore za likvidnost za društvo SATA do zaključenja postupka (7). |
| --- | --- |

(11)

Komisija je 5. studenoga 2021. na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) i članka 106. stavka 2. UFEU-a odobrila izmjenu i produljenje odobrene potpore za likvidnost za društvo SATA do zaključenja postupka (7).

7

| (12) | Portugal je 6. travnja 2022. povukao prijavu potpore za sanaciju društva SATA i potvrdio da nije dodijelio potporu za sanaciju. Portugal je u istom podnesku od 6. travnja 2022. dostavio i dodatne ažurirane informacije. |
| --- | --- |

(12)

Portugal je 6. travnja 2022. povukao prijavu potpore za sanaciju društva SATA i potvrdio da nije dodijelio potporu za sanaciju. Portugal je u istom podnesku od 6. travnja 2022. dostavio i dodatne ažurirane informacije.

| (13) | Portugal se iznimno složio s odricanjem od prava koja proizlaze iz članka 342. UFEU-a u vezi s člankom 3. Uredbe br. 1/1958 (8) i s time da se odluka donese i priopći na engleskom jeziku na temelju članka 297. UFEU-a. |
| --- | --- |

(13)

Portugal se iznimno složio s odricanjem od prava koja proizlaze iz članka 342. UFEU-a u vezi s člankom 3. Uredbe br. 1/1958 (8) i s time da se odluka donese i priopći na engleskom jeziku na temelju članka 297. UFEU-a.

8

2.   DETALJNI OPIS MJERA

DETALJNI OPIS MJERA

2.1.   Korisnik: operativna društva kćeri i djelatnosti

Korisnik: operativna društva kćeri i djelatnosti

| (14) | SATA je operativni zračni prijevoznik koji posluje kao Sociedade Anónima (društvo s ograničenom odgovornošću) (9) i ima udio u drugim društvima sa sjedištem u ARA-i. Društvo SATA osnovano je 1941. i u potpunom je vlasništvu regionalne vlade. SATA je jedini dioničar društava SATA Internacional – Azores Airlines, S.A. („Azores Airlines”) i Gestão de Aeródromos, S.A. („SATA Gestão de Aeródromos” ili „SGA”) te organizatora turističkih putovanja Azores Vacations America, Inc. („Azores Vacations America”), koji je neaktivan i trenutačno u postupku likvidacije. Osim toga, društvo SATA bilo je jedini dioničar još jednog organizatora turističkih putovanja, društva Azores Vacations Canada, Inc. („Azores Vacations Canada”), koje je već likvidirano (uvodna izjava 62.). |
| --- | --- |

(14)

SATA je operativni zračni prijevoznik koji posluje kao Sociedade Anónima (društvo s ograničenom odgovornošću) (9) i ima udio u drugim društvima sa sjedištem u ARA-i. Društvo SATA osnovano je 1941. i u potpunom je vlasništvu regionalne vlade. SATA je jedini dioničar društava SATA Internacional – Azores Airlines, S.A. („Azores Airlines”) i Gestão de Aeródromos, S.A. („SATA Gestão de Aeródromos” ili „SGA”) te organizatora turističkih putovanja Azores Vacations America, Inc. („Azores Vacations America”), koji je neaktivan i trenutačno u postupku likvidacije. Osim toga, društvo SATA bilo je jedini dioničar još jednog organizatora turističkih putovanja, društva Azores Vacations Canada, Inc. („Azores Vacations Canada”), koje je već likvidirano (uvodna izjava 62.).

9

| (15) | Svako upućivanje na društvo SATA ili poduzetnika korisnika koji ima koristi od potpore za restrukturiranje u ovoj odluci uključuje društvo SATA Air Açores i sva njegova društva kćeri, osim ako je drukčije navedeno kako bi se njegovo poslovanje kao zračnog prijevoznika (kao društvo „SATA Air Açores”) razlikovalo od djelatnosti njegovih društava kćeri. |
| --- | --- |

(15)

Svako upućivanje na društvo SATA ili poduzetnika korisnika koji ima koristi od potpore za restrukturiranje u ovoj odluci uključuje društvo SATA Air Açores i sva njegova društva kćeri, osim ako je drukčije navedeno kako bi se njegovo poslovanje kao zračnog prijevoznika (kao društvo „SATA Air Açores”) razlikovalo od djelatnosti njegovih društava kćeri.

| (16) | SATA zapošljava približno 1 400 osoba, od čega 1 150 lokalno u regiji, što čini otprilike 10 % ukupno zaposlenih osoba u turizmu i 1 % ukupno zaposlenih osoba u Azorima, i 250 u Lisabonu (10). Kako je opisano u odluci o pokretanju postupka (11) i odluci o proširenju postupka (12), društvo SATA pruža: i. izravno i putem društva kćeri Azores Airlines koje je u potpunosti u njegovu vlasništvu usluge zračnog prijevoza putnika i tereta na linijama u okviru obveza pružanja javne usluge i na komercijalnoj osnovi; i ii. putem društva SGA uslugu od općeg gospodarskog interesa u malim zračnim lukama i uzletištima u regiji. U odjeljcima od 2.1.1. do 2.1.3. zasebno su opisana dva skupa djelatnosti. |
| --- | --- |

(16)

SATA zapošljava približno 1 400 osoba, od čega 1 150 lokalno u regiji, što čini otprilike 10 % ukupno zaposlenih osoba u turizmu i 1 % ukupno zaposlenih osoba u Azorima, i 250 u Lisabonu (10). Kako je opisano u odluci o pokretanju postupka (11) i odluci o proširenju postupka (12), društvo SATA pruža: i. izravno i putem društva kćeri Azores Airlines koje je u potpunosti u njegovu vlasništvu usluge zračnog prijevoza putnika i tereta na linijama u okviru obveza pružanja javne usluge i na komercijalnoj osnovi; i ii. putem društva SGA uslugu od općeg gospodarskog interesa u malim zračnim lukama i uzletištima u regiji. U odjeljcima od 2.1.1. do 2.1.3. zasebno su opisana dva skupa djelatnosti.

10

11

12

2.1.1.   Obveze pružanja javne usluge društava SATA i Azores Airlines

Obveze pružanja javne usluge društava SATA i Azores Airlines

| (17) | Radi kontinuiteta pružanja redovnog zračnog prijevoza na linijama kojima se povezuju Azori neke su usluge redovnog zračnog prijevoza putnika u regiji podložne obvezama pružanja javne usluge u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (13). Obveze obuhvaćaju, među ostalim, minimalnu učestalost letova, vremenske rasporede, kategoriju zrakoplova i maksimalni unutrašnji kapacitet konfiguracije, tarife, kontinuitet i vremensku točnost usluge te oglašavanje letova (14). Obveze pružanja javne usluge pridonose smanjenju izolacije Azorskog otočja uzrokovane udaljenošću od kopna i vremenskim uvjetima, posebno zimi. |
| --- | --- |

(17)

Radi kontinuiteta pružanja redovnog zračnog prijevoza na linijama kojima se povezuju Azori neke su usluge redovnog zračnog prijevoza putnika u regiji podložne obvezama pružanja javne usluge u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (13). Obveze obuhvaćaju, među ostalim, minimalnu učestalost letova, vremenske rasporede, kategoriju zrakoplova i maksimalni unutrašnji kapacitet konfiguracije, tarife, kontinuitet i vremensku točnost usluge te oglašavanje letova (14). Obveze pružanja javne usluge pridonose smanjenju izolacije Azorskog otočja uzrokovane udaljenošću od kopna i vremenskim uvjetima, posebno zimi.

13

14

| (18) | SATA Air Açores obavlja samo međuotočne letove u okviru obveza pružanja javne usluge uz ekskluzivnost i naknadu, a Azores Airlines obavlja letove s Azora u kontinentalni Portugal, na Madeiru i u međunarodna odredišta u okviru obveza pružanja javne usluge na linijama prema kontinentalnom Portugalu i Madeiri bez ekskluzivnosti i naknade. U oba su slučaja te obveze utvrđene u ugovorima o javnoj nabavi usluga ili aktima o povjeravanju kojima se nameću minimalni zahtjevi za kontinuitet, redovitost, tarife i kapacitet, koji, među ostalim, moraju biti primjereni za pružanje redovnog zračnog prijevoza na predmetnim linijama u uobičajenim okolnostima. Društvo SATA Air Açores 2019. obavilo je više od 15 000 letova s pomoću šest zrakoplova Dash Bombardier, kojima je prevezeno otprilike 766 000 putnika. |
| --- | --- |

(18)

SATA Air Açores obavlja samo međuotočne letove u okviru obveza pružanja javne usluge uz ekskluzivnost i naknadu, a Azores Airlines obavlja letove s Azora u kontinentalni Portugal, na Madeiru i u međunarodna odredišta u okviru obveza pružanja javne usluge na linijama prema kontinentalnom Portugalu i Madeiri bez ekskluzivnosti i naknade. U oba su slučaja te obveze utvrđene u ugovorima o javnoj nabavi usluga ili aktima o povjeravanju kojima se nameću minimalni zahtjevi za kontinuitet, redovitost, tarife i kapacitet, koji, među ostalim, moraju biti primjereni za pružanje redovnog zračnog prijevoza na predmetnim linijama u uobičajenim okolnostima. Društvo SATA Air Açores 2019. obavilo je više od 15 000 letova s pomoću šest zrakoplova Dash Bombardier, kojima je prevezeno otprilike 766 000 putnika.

| (19) | Konkretnije, društvo SATA Air Açores od 1996. u okviru obveza pružanja javne usluge pruža međuotočni zračni prijevoz za devet otoka u regiji, što uključuje ukupno 14 linija u Azorima i čini 100 % zračnog prijevoza u regiji (15). SATA Air Açores jedini je zračni prijevoznik koji je ikad podnio ponude za te linije u okviru obveze pružanja javne usluge (16). Obveze pružanja javne usluge, kao i naknada iz Uredbe (EZ) br. 1008/2008, posljednji su put ugovorom o javnoj nabavi usluga isključivo povjerene društvu SATA Air Açores u obliku novog ugovora koji je potpisan 28. rujna 2021. (17) za novo petogodišnje razdoblje s početkom od 1. studenoga 2021. (18) |
| --- | --- |

(19)

Konkretnije, društvo SATA Air Açores od 1996. u okviru obveza pružanja javne usluge pruža međuotočni zračni prijevoz za devet otoka u regiji, što uključuje ukupno 14 linija u Azorima i čini 100 % zračnog prijevoza u regiji (15). SATA Air Açores jedini je zračni prijevoznik koji je ikad podnio ponude za te linije u okviru obveze pružanja javne usluge (16). Obveze pružanja javne usluge, kao i naknada iz Uredbe (EZ) br. 1008/2008, posljednji su put ugovorom o javnoj nabavi usluga isključivo povjerene društvu SATA Air Açores u obliku novog ugovora koji je potpisan 28. rujna 2021. (17) za novo petogodišnje razdoblje s početkom od 1. studenoga 2021. (18)

15

16

17

18

| (20) | Društvo Azores Airlines osnovano je 1990. pod nazivom „OceanAir”, a u prosincu 1994. preuzelo ga je društvo SATA. Njegovo se administrativno sjedište nalazi u Ponta Delgadi, a ima i jednu operativnu bazu u Lisabonu. Azores Airlines pruža: i. tri linije u okviru obveze pružanja javne usluge (otvorene obveze pružanja javne usluge bez ekskluzivnosti i naknade) kojima se kontinentalni Portugal povezuje s tri središta Azora (otoci Santa Maria, Horta i Pico) i ii. liniju u okviru obveze pružanja javne usluge (otvorena obveza pružanja javne usluge bez ekskluzivnosti i naknade) kojom se Ponta Delgada povezuje s Funchalom (otok Madeira). Na tim linijama ne postoji nijedan drugi zračni prijevoznik koji je konkurent društvu Azores Airlines, iako ugovor o javnoj nabavi usluga ne uključuje ekskluzivnost, kako je prethodno obrazloženo (uvodna izjava 18.). |
| --- | --- |

(20)

Društvo Azores Airlines osnovano je 1990. pod nazivom „OceanAir”, a u prosincu 1994. preuzelo ga je društvo SATA. Njegovo se administrativno sjedište nalazi u Ponta Delgadi, a ima i jednu operativnu bazu u Lisabonu. Azores Airlines pruža: i. tri linije u okviru obveze pružanja javne usluge (otvorene obveze pružanja javne usluge bez ekskluzivnosti i naknade) kojima se kontinentalni Portugal povezuje s tri središta Azora (otoci Santa Maria, Horta i Pico) i ii. liniju u okviru obveze pružanja javne usluge (otvorena obveza pružanja javne usluge bez ekskluzivnosti i naknade) kojom se Ponta Delgada povezuje s Funchalom (otok Madeira). Na tim linijama ne postoji nijedan drugi zračni prijevoznik koji je konkurent društvu Azores Airlines, iako ugovor o javnoj nabavi usluga ne uključuje ekskluzivnost, kako je prethodno obrazloženo (uvodna izjava 18.).

| (21) | Kako je Portugal istaknuo, obveze pružanja javne usluge na te četiri linije ne temelje se na gospodarskoj profitabilnosti, nego na interesu Regije da se održi kontinuitet tih linija u svrhu javnog interesa (19). Iako su predmetne četiri linije u okviru obveze pružanja javne usluge otvorene svim prijevoznicima, Azores Airlines jedini je prijevoznik koji je izrazio interes za ispunjavanje obveze pružanja javne usluge bez naknade. Hitna obveza pružanja javne usluge povezana s bolešću COVID-19 (20) uvedena je 27. ožujka 2021. na dvije linije (Lisabon – Horta – Lisabon i Lisabon – Santa Maria – Lisabon) u ljetnoj sezoni IATA-e (Međunarodno udruženje zračnih prijevoznika) 2021. te je 28. listopada 2021. produljena na zimsku sezonu IATA-e 2021.–2022. Portugal zajedno s ARA-om trenutačno ocjenjuje situaciju na te četiri linije i njihove potencijalne izmjene u budućnosti (21) (uvodne izjave od 57. do 59. i uvodna izjava 106.). |
| --- | --- |

(21)

Kako je Portugal istaknuo, obveze pružanja javne usluge na te četiri linije ne temelje se na gospodarskoj profitabilnosti, nego na interesu Regije da se održi kontinuitet tih linija u svrhu javnog interesa (19). Iako su predmetne četiri linije u okviru obveze pružanja javne usluge otvorene svim prijevoznicima, Azores Airlines jedini je prijevoznik koji je izrazio interes za ispunjavanje obveze pružanja javne usluge bez naknade. Hitna obveza pružanja javne usluge povezana s bolešću COVID-19 (20) uvedena je 27. ožujka 2021. na dvije linije (Lisabon – Horta – Lisabon i Lisabon – Santa Maria – Lisabon) u ljetnoj sezoni IATA-e (Međunarodno udruženje zračnih prijevoznika) 2021. te je 28. listopada 2021. produljena na zimsku sezonu IATA-e 2021.–2022. Portugal zajedno s ARA-om trenutačno ocjenjuje situaciju na te četiri linije i njihove potencijalne izmjene u budućnosti (21) (uvodne izjave od 57. do 59. i uvodna izjava 106.).

19

20

21

2.1.2.   Usluge od općeg gospodarskog interesa koje pruža SGA

Usluge od općeg gospodarskog interesa koje pruža SGA

| (22) | Društvo SGA, koje je 2005. osnovalo društvo SATA, upravlja zračnim lukama Pico, Graciosa, Corvo i São Jorge, kao i terminalom otoka Flores, kao uslugom od općeg gospodarskog interesa do isteka povjerenja te usluge u srpnju 2025. (22) Zračni promet u svakoj od tih zračnih luka i tom terminalu u tri prethodne godine iznosio je manje od 200 000 putnika godišnje (23). Stoga je Portugal obavijestio Komisiju o usluzi od općeg gospodarskoj interesa u tih pet zračnih luka od 2016. do 2017. (24) Portugal smatra da je usluga od općeg gospodarskog interesa opravdana potrebom osiguranja povezanosti izoliranog područja Unije s obzirom na nepostojanje drugog raspoloživog načina prijevoza i kriterije utvrđene u Smjernicama o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (25) („Smjernice za zračni prijevoz”). |
| --- | --- |

(22)

Društvo SGA, koje je 2005. osnovalo društvo SATA, upravlja zračnim lukama Pico, Graciosa, Corvo i São Jorge, kao i terminalom otoka Flores, kao uslugom od općeg gospodarskog interesa do isteka povjerenja te usluge u srpnju 2025. (22) Zračni promet u svakoj od tih zračnih luka i tom terminalu u tri prethodne godine iznosio je manje od 200 000 putnika godišnje (23). Stoga je Portugal obavijestio Komisiju o usluzi od općeg gospodarskoj interesa u tih pet zračnih luka od 2016. do 2017. (24) Portugal smatra da je usluga od općeg gospodarskog interesa opravdana potrebom osiguranja povezanosti izoliranog područja Unije s obzirom na nepostojanje drugog raspoloživog načina prijevoza i kriterije utvrđene u Smjernicama o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima (25) („Smjernice za zračni prijevoz”).

22

23

24

25

| (23) | Portugal smatra da upravljanje tim zračnim lukama zbog ograničenog, uglavnom sezonskog prometa i udaljenosti lokacija nije ekonomski privlačno privatnim stranama, za razliku od zračnih luka São Miguel i Terceira. U koncesiji koja je dodijeljena društvu SGA za usluge upravljanja zračnim lukama Graciosa, Pico, São Jorge i Corvo predviđeno je da se naknada za usluge od općeg gospodarskog interesa plaća društvu SGA za svaku godinu trajanja ugovora. Za razdoblje od 2020. do 2025. utvrđena je naknada od 17 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(23)

Portugal smatra da upravljanje tim zračnim lukama zbog ograničenog, uglavnom sezonskog prometa i udaljenosti lokacija nije ekonomski privlačno privatnim stranama, za razliku od zračnih luka São Miguel i Terceira. U koncesiji koja je dodijeljena društvu SGA za usluge upravljanja zračnim lukama Graciosa, Pico, São Jorge i Corvo predviđeno je da se naknada za usluge od općeg gospodarskog interesa plaća društvu SGA za svaku godinu trajanja ugovora. Za razdoblje od 2020. do 2025. utvrđena je naknada od 17 milijuna EUR.

2.1.3.   Usluge koje SATA nudi na komercijalnoj osnovi

Usluge koje SATA nudi na komercijalnoj osnovi

| (24) | Osim obveze pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa SATA pruža i usluge zračnog prijevoza na komercijalnoj osnovi, kao što je zračni prijevoz tereta i, putem društva Azores Airlines, prijevoz putnika na liberaliziranim linijama, što uključuje letove za omogućivanje putovanja velikoj portugalskoj dijaspori u Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) i Kanadi, kao i pružanje boljih uvjeta za pristup putnika Azorima. Međutim, kad je riječ o vezama s Unijom, SATA osim letova prema kontinentalnom Portugalu ima samo dva izravna leta prema drugim europskim odredištima – Londonu i Frankfurtu, kako je detaljnije opisano u nastavku (uvodna izjava 28.) (26). |
| --- | --- |

(24)

Osim obveze pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa SATA pruža i usluge zračnog prijevoza na komercijalnoj osnovi, kao što je zračni prijevoz tereta i, putem društva Azores Airlines, prijevoz putnika na liberaliziranim linijama, što uključuje letove za omogućivanje putovanja velikoj portugalskoj dijaspori u Sjedinjenim Američkim Državama (SAD) i Kanadi, kao i pružanje boljih uvjeta za pristup putnika Azorima. Međutim, kad je riječ o vezama s Unijom, SATA osim letova prema kontinentalnom Portugalu ima samo dva izravna leta prema drugim europskim odredištima – Londonu i Frankfurtu, kako je detaljnije opisano u nastavku (uvodna izjava 28.) (26).

26

| (25) | Konkretnije, SATA Air Açores pruža 100 % regionalnog zračnog prijevoza tereta koji se odvija na devet otoka u otočju, što obuhvaća približno 2 900 tona robe godišnje, a Azores Airlines pruža više od [60–70] % zračnog prijevoza tereta na Azore i iz njih, što obuhvaća više od 1 300 tona tereta, uključujući ribu, poštu i medicinske potrepštine (27). Samo društvo TAP pruža usluge prijevoza tereta na Azore i iz njih kao konkurent društva Azores Airlines te je njegov tržišni udio 2019. iznosio [30–40] % (28). |
| --- | --- |

(25)

Konkretnije, SATA Air Açores pruža 100 % regionalnog zračnog prijevoza tereta koji se odvija na devet otoka u otočju, što obuhvaća približno 2 900 tona robe godišnje, a Azores Airlines pruža više od [60–70] % zračnog prijevoza tereta na Azore i iz njih, što obuhvaća više od 1 300 tona tereta, uključujući ribu, poštu i medicinske potrepštine (27). Samo društvo TAP pruža usluge prijevoza tereta na Azore i iz njih kao konkurent društva Azores Airlines te je njegov tržišni udio 2019. iznosio [30–40] % (28).

27

28

| (26) | Kad je riječ o međunarodnim letovima, koji imaju važnu ulogu u gospodarstvu regije, prvenstveno u smislu ulaganja i privatne potrošnje, Azores Airlines pruža redovne linije na sjevernoatlantskom području prema Bostonu, Oaklandu, Torontu i Montrealu. Azores Airlines posluje i u posebnim nišama turističkog tržišta i čarterskih usluga. Azores Airlines 2019. ukupno je obavio otprilike 7 000 letova (među ostalim na linijama u okviru obveze pružanja javne usluge) s pomoću šest zrakoplova Airbus 320 za letove na srednjim udaljenostima, kojima je prevezao približno 946 000 putnika, odnosno 40 % putnika koji su stigli na Azore iz inozemstva. |
| --- | --- |

(26)

Kad je riječ o međunarodnim letovima, koji imaju važnu ulogu u gospodarstvu regije, prvenstveno u smislu ulaganja i privatne potrošnje, Azores Airlines pruža redovne linije na sjevernoatlantskom području prema Bostonu, Oaklandu, Torontu i Montrealu. Azores Airlines posluje i u posebnim nišama turističkog tržišta i čarterskih usluga. Azores Airlines 2019. ukupno je obavio otprilike 7 000 letova (među ostalim na linijama u okviru obveze pružanja javne usluge) s pomoću šest zrakoplova Airbus 320 za letove na srednjim udaljenostima, kojima je prevezao približno 946 000 putnika, odnosno 40 % putnika koji su stigli na Azore iz inozemstva.

| (27) | Nadalje, SATA od 1985. radi povezivanja Sjeverne Amerike, kontinentalnog Portugala i regije tijekom cijele godine upravlja dvama organizatorima turističkih putovanja u Sjevernoj Americi, društvima Azores Vacations America i Azores Vacations Canada. |
| --- | --- |

(27)

Nadalje, SATA od 1985. radi povezivanja Sjeverne Amerike, kontinentalnog Portugala i regije tijekom cijele godine upravlja dvama organizatorima turističkih putovanja u Sjevernoj Americi, društvima Azores Vacations America i Azores Vacations Canada.

| (28) | Komercijalne linije između otočja Azori i ostatka Unije kao konkurenti društva SATA pružaju, poredana po veličini, društva TAP-Transportes Aéreos Portugueses S.A., Ryanair, Arkefly i Jetairfly – iako su neke od tih linija ukinute nakon pojave pandemije bolesti COVID-19. Kad je riječ o izravnim linijama, Ryanair je 2019. povezivao Azore s Lisabonom i Portom (unutar Portugala) te Londonom, Manchesterom i Frankfurtom (izvan Portugala). Društvo Azores Airlines je 2019. na linijama prema Londonu i Frankfurtu imalo tržišne udjele od 70 % za London i 23,6 % za Frankfurt, a Ryanair je imao tržišne udjele od 30 % za London i 76,4 % za Frankfurt (29). Jetairfly je pružao liniju između Azora i Bruxellesa. Arkefly je pružao liniju kojom je povezivao Azore s Amsterdamom i Tenerifeom (Kanarski otoci, Španjolska) (30). |
| --- | --- |

(28)

Komercijalne linije između otočja Azori i ostatka Unije kao konkurenti društva SATA pružaju, poredana po veličini, društva TAP-Transportes Aéreos Portugueses S.A., Ryanair, Arkefly i Jetairfly – iako su neke od tih linija ukinute nakon pojave pandemije bolesti COVID-19. Kad je riječ o izravnim linijama, Ryanair je 2019. povezivao Azore s Lisabonom i Portom (unutar Portugala) te Londonom, Manchesterom i Frankfurtom (izvan Portugala). Društvo Azores Airlines je 2019. na linijama prema Londonu i Frankfurtu imalo tržišne udjele od 70 % za London i 23,6 % za Frankfurt, a Ryanair je imao tržišne udjele od 30 % za London i 76,4 % za Frankfurt (29). Jetairfly je pružao liniju između Azora i Bruxellesa. Arkefly je pružao liniju kojom je povezivao Azore s Amsterdamom i Tenerifeom (Kanarski otoci, Španjolska) (30).

29

30

| (29) | Naposljetku, kad je riječ o drugim prijevoznim sredstvima, trajektima su povezana samo dva najbliža otoka (Faial i Pico) međusobno i s otokom São Jorge, svakodnevno u ljetnom razdoblju, a zimi samo na tjednoj osnovi. Stoga zbog geografske udaljenosti i vremenskih uvjeta, kako je Portugal dokazao (31), azorsko stanovništvo ovisi o zračnom prijevozu tijekom cijele godine kako bi se moglo kretati između otoka i izvan otočja (32). |
| --- | --- |

(29)

Naposljetku, kad je riječ o drugim prijevoznim sredstvima, trajektima su povezana samo dva najbliža otoka (Faial i Pico) međusobno i s otokom São Jorge, svakodnevno u ljetnom razdoblju, a zimi samo na tjednoj osnovi. Stoga zbog geografske udaljenosti i vremenskih uvjeta, kako je Portugal dokazao (31), azorsko stanovništvo ovisi o zračnom prijevozu tijekom cijele godine kako bi se moglo kretati između otoka i izvan otočja (32).

31

32

2.2.   Opis financijske situacije korisnika i izvori financijskih poteškoća

Opis financijske situacije korisnika i izvori financijskih poteškoća

2.2.1.   Financijska situacija: vlasnički kapital, gubici i upisani temeljni kapital

Financijska situacija: vlasnički kapital, gubici i upisani temeljni kapital

| (30) | Kako je opisano u odlukama o pokretanju i proširenju postupka (33), društvo SATA ima financijske poteškoće barem od 2014., a te je godine imalo stalne i znatne operativne gubitke, kao i negativnu bilancu vlasničkog kapitala od –55,8 milijuna EUR. Društvo SATA u narednim je godinama zbog stalnog gomilanja gubitaka prijavilo povećanu negativnu bilancu vlasničkog kapitala (–94,6 milijuna EUR u 2016., –135,6 milijuna EUR u 2017. (34) i –156,3 milijuna EUR u 2018. (35)). Društvo SATA 2019. prijavilo je znatno povećanu ukupnu negativnu bilancu vlasničkog kapitala od –230,3 milijuna EUR. Iz toga je vidljivo da je iskorišteno više od polovine njegova upisanog temeljnog kapitala (zapravo sav). Nadalje, približno 70 % ukupnog duga prema dobavljačima 2019. bilo je neplaćeno. a taj je dug od 464 milijuna EUR bio znatno veći od imovine društva vrijedne 234 milijuna EUR. Prema tome, društvo SATA ispunjavalo je i kriterije iz nacionalnog prava za pokretanje cjelokupnog stečajnog postupka na zahtjev vjerovnika. |
| --- | --- |

(30)

Kako je opisano u odlukama o pokretanju i proširenju postupka (33), društvo SATA ima financijske poteškoće barem od 2014., a te je godine imalo stalne i znatne operativne gubitke, kao i negativnu bilancu vlasničkog kapitala od –55,8 milijuna EUR. Društvo SATA u narednim je godinama zbog stalnog gomilanja gubitaka prijavilo povećanu negativnu bilancu vlasničkog kapitala (–94,6 milijuna EUR u 2016., –135,6 milijuna EUR u 2017. (34) i –156,3 milijuna EUR u 2018. (35)). Društvo SATA 2019. prijavilo je znatno povećanu ukupnu negativnu bilancu vlasničkog kapitala od –230,3 milijuna EUR. Iz toga je vidljivo da je iskorišteno više od polovine njegova upisanog temeljnog kapitala (zapravo sav). Nadalje, približno 70 % ukupnog duga prema dobavljačima 2019. bilo je neplaćeno. a taj je dug od 464 milijuna EUR bio znatno veći od imovine društva vrijedne 234 milijuna EUR. Prema tome, društvo SATA ispunjavalo je i kriterije iz nacionalnog prava za pokretanje cjelokupnog stečajnog postupka na zahtjev vjerovnika.

33

34

35

| (31) | Stanje vlasničkog kapitala i financijska situacija društva SATA dodatno su se pogoršali od donošenja odluka o pokretanju i proširenju postupka. Neto rezultat društva SATA 2020. bio je negativan (–87,1 milijuna EUR), a procjenjuje se da će ostati negativan 2021. (–32,7 milijuna EUR) i 2022. ([...] milijuna EUR). Zbog toga je bilanca vlasničkog kapitala 2020. (–369,3 milijuna EUR) i 2021. (–319,5 milijuna EUR) bila negativna, a očekuje se da će ostati negativna 2022. ([...] milijuna EUR) (36). |
| --- | --- |

(31)

Stanje vlasničkog kapitala i financijska situacija društva SATA dodatno su se pogoršali od donošenja odluka o pokretanju i proširenju postupka. Neto rezultat društva SATA 2020. bio je negativan (–87,1 milijuna EUR), a procjenjuje se da će ostati negativan 2021. (–32,7 milijuna EUR) i 2022. ([...] milijuna EUR). Zbog toga je bilanca vlasničkog kapitala 2020. (–369,3 milijuna EUR) i 2021. (–319,5 milijuna EUR) bila negativna, a očekuje se da će ostati negativna 2022. ([...] milijuna EUR) (36).

36

2.2.2.   Strukturni razlozi i izvori financijskih i operativnih poteškoća

Strukturni razlozi i izvori financijskih i operativnih poteškoća

| (32) | Portugal je obrazložio da je općenito teška situacija društva SATA uz nedovoljno financiranje operacija u okviru obveze pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa (uvodne izjave od 17. do 23., 57. i 129.) prvenstveno uzrokovana lošim rezultatima društva Azores Airlines. Na primjer, društvo SATA Air Açores 2019. prijavilo je prihode od 84 milijuna EUR i zaradu od 2 milijuna EUR prije obračunane kamate i poreza (EBIT), kao i neto dobit od 2 milijuna EUR. Društvo SGA prijavilo je prihode od 3 milijuna EUR, EBIT koji je bio gotovo jednak nuli, no ipak pozitivan, te neto dobit od 0,1 milijun EUR. Međutim, društvo Azores Airlines prijavilo je prihode od 157 milijuna EUR, no negativan EBIT od –33 milijuna EUR i neto gubitak od 56 milijuna EUR, koji je bio viši od neto zarade ostalih operativnih društva kćeri. |
| --- | --- |

(32)

Portugal je obrazložio da je općenito teška situacija društva SATA uz nedovoljno financiranje operacija u okviru obveze pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa (uvodne izjave od 17. do 23., 57. i 129.) prvenstveno uzrokovana lošim rezultatima društva Azores Airlines. Na primjer, društvo SATA Air Açores 2019. prijavilo je prihode od 84 milijuna EUR i zaradu od 2 milijuna EUR prije obračunane kamate i poreza (EBIT), kao i neto dobit od 2 milijuna EUR. Društvo SGA prijavilo je prihode od 3 milijuna EUR, EBIT koji je bio gotovo jednak nuli, no ipak pozitivan, te neto dobit od 0,1 milijun EUR. Međutim, društvo Azores Airlines prijavilo je prihode od 157 milijuna EUR, no negativan EBIT od –33 milijuna EUR i neto gubitak od 56 milijuna EUR, koji je bio viši od neto zarade ostalih operativnih društva kćeri.

| (33) | Na temelju informacija koje je dostavio Portugal izvor poteškoća društva Azores Airlines sastoji se od šest glavnih čimbenika (37): i. smanjena iskorištenost kapaciteta (sati leta po zrakoplovu 40–50 % niži od referentne vrijednosti, plan mreže koji je povijesno ovisan o sezonskom prometu i nedostatak noćnih letova), ii. povećanje troškova naknade zbog nepravilnosti u rasporedu putovanja: s 1,5 milijuna EUR 2015. na 4,5 milijuna EUR 2019., s tim da je samo 2018. trošak zrakoplova zakupljenih radi otklanjanja smetnji iznosio više od 15 milijuna EUR, iii. visoki troškovi održavanja povezani sa značajnim korektivnim održavanjem stare flote 2019. i znatnim sredstvima koja su bila potrebna 2019., iv. dodatni troškovi povezani sa zamjenom flote (kasna isporuka jednog zrakoplova A321 u 2019. dovela je do potrebe za dodatnim zakupom, kašnjenja u osposobljavanju posade za novu flotu koja su dovela do otkazivanja u vrhuncu sezone 2017.), v. ispodprosječni prihodi i rezultati s obzirom na zahtjeve u okviru obveze pružanja javne usluge (ograničenja rasporeda putovanja za četiri linije u okviru obveze pružanja javne usluge, zbog kojih je ograničena optimizacija mreže, flote i posade, tarife regulirane u okviru obveze pružanja javne usluge zbog kojih su ograničeni potencijalni prihodi; stoga su 2019. četiri linije u okviru obveze pružanja javne usluge dovele do negativnog učinka na maržu EBIT-a od 13 milijuna EUR), vi. povećani pritisak nakon liberalizacije linije Ponta Delgada – Lisabon 2015. zbog niskotarifnih zračnih prijevoznika – Ryanair se pridružio tržišnom natjecanju i TAP je povećao broj letova iz središta društva SATA u Ponta Delgadi, na primjer prema sjevernoameričkim odredištima. |
| --- | --- |

(33)

Na temelju informacija koje je dostavio Portugal izvor poteškoća društva Azores Airlines sastoji se od šest glavnih čimbenika (37): i. smanjena iskorištenost kapaciteta (sati leta po zrakoplovu 40–50 % niži od referentne vrijednosti, plan mreže koji je povijesno ovisan o sezonskom prometu i nedostatak noćnih letova), ii. povećanje troškova naknade zbog nepravilnosti u rasporedu putovanja: s 1,5 milijuna EUR 2015. na 4,5 milijuna EUR 2019., s tim da je samo 2018. trošak zrakoplova zakupljenih radi otklanjanja smetnji iznosio više od 15 milijuna EUR, iii. visoki troškovi održavanja povezani sa značajnim korektivnim održavanjem stare flote 2019. i znatnim sredstvima koja su bila potrebna 2019., iv. dodatni troškovi povezani sa zamjenom flote (kasna isporuka jednog zrakoplova A321 u 2019. dovela je do potrebe za dodatnim zakupom, kašnjenja u osposobljavanju posade za novu flotu koja su dovela do otkazivanja u vrhuncu sezone 2017.), v. ispodprosječni prihodi i rezultati s obzirom na zahtjeve u okviru obveze pružanja javne usluge (ograničenja rasporeda putovanja za četiri linije u okviru obveze pružanja javne usluge, zbog kojih je ograničena optimizacija mreže, flote i posade, tarife regulirane u okviru obveze pružanja javne usluge zbog kojih su ograničeni potencijalni prihodi; stoga su 2019. četiri linije u okviru obveze pružanja javne usluge dovele do negativnog učinka na maržu EBIT-a od 13 milijuna EUR), vi. povećani pritisak nakon liberalizacije linije Ponta Delgada – Lisabon 2015. zbog niskotarifnih zračnih prijevoznika – Ryanair se pridružio tržišnom natjecanju i TAP je povećao broj letova iz središta društva SATA u Ponta Delgadi, na primjer prema sjevernoameričkim odredištima.

37

2.2.3.   Učinci pandemije bolesti COVID-19 na poslovanje i rezultate korisnika

Učinci pandemije bolesti COVID-19 na poslovanje i rezultate korisnika

| (34) | Učinci pandemije bolesti COVID-19 u zrakoplovnom i turističkom sektoru pogoršali su poteškoće društva SATA. Pandemija je uzrokovala znatno i dugotrajno smanjenje potražnje, koje je prvenstveno bilo posljedica ograničenja putovanja i trgovine koja su od ožujka 2020. uvedena u Portugalu, drugim državama članicama i Sjevernoj Americi kako bi se ograničilo širenje pandemije, a imaju vidljiv učinak na realno gospodarstvo Azora (i Autonomnu regiju Madeiru (38)). |
| --- | --- |

(34)

Učinci pandemije bolesti COVID-19 u zrakoplovnom i turističkom sektoru pogoršali su poteškoće društva SATA. Pandemija je uzrokovala znatno i dugotrajno smanjenje potražnje, koje je prvenstveno bilo posljedica ograničenja putovanja i trgovine koja su od ožujka 2020. uvedena u Portugalu, drugim državama članicama i Sjevernoj Americi kako bi se ograničilo širenje pandemije, a imaju vidljiv učinak na realno gospodarstvo Azora (i Autonomnu regiju Madeiru (38)).

38

| (35) | Društvo SATA od ožujka 2018. do veljače 2020., u dvije godine prije pojave pandemije bolesti COVID-19, obavilo je 44 000 letova, a u razdoblju od ožujka 2020. do veljače 2022. samo 34 821 let, što znači da se promet smanjio za 21 %. Ako se usporede ta ista razdoblja i učinak na poslovanje društva SATA, broj prevezenih putnika smanjio se za 43,5 %, s 3,36 milijuna na 1,9 milijuna, raspoloživi kapaciteti po kilometru smanjili su se za 43,2 %, s 5,843 milijarde na 3,326 milijardi, te se prihod po putničkom kilometru smanjio za 58 %, s 4,582 milijarde na 1,928 milijardi. Isto tako, broj putnika koji dolaze u zračne luke kojima upravlja SGA i odlaze iz njih smanjio se za 33 %, s 0,56 milijuna na 0,38 milijuna, te su se operativni prihodi smanjili za 46 % (39). |
| --- | --- |

(35)

Društvo SATA od ožujka 2018. do veljače 2020., u dvije godine prije pojave pandemije bolesti COVID-19, obavilo je 44 000 letova, a u razdoblju od ožujka 2020. do veljače 2022. samo 34 821 let, što znači da se promet smanjio za 21 %. Ako se usporede ta ista razdoblja i učinak na poslovanje društva SATA, broj prevezenih putnika smanjio se za 43,5 %, s 3,36 milijuna na 1,9 milijuna, raspoloživi kapaciteti po kilometru smanjili su se za 43,2 %, s 5,843 milijarde na 3,326 milijardi, te se prihod po putničkom kilometru smanjio za 58 %, s 4,582 milijarde na 1,928 milijardi. Isto tako, broj putnika koji dolaze u zračne luke kojima upravlja SGA i odlaze iz njih smanjio se za 33 %, s 0,56 milijuna na 0,38 milijuna, te su se operativni prihodi smanjili za 46 % (39).

39

| (36) | U vezi s prihodima izgubljenima od pojave pandemije bolesti COVID-19, čak i ako se pretpostavi da bi se prihodi društva SATA povećavali konzervativnom stopom rasta od 5 %, koja je manja od stope rasta društva SATA Air Açores od 7,8 % i društva Azores Airlines od 5,1 % u razdoblju od 2015. do 2019., ta usporedba pokazuje gubitak prihoda od 35,3 milijuna EUR za SATA Air Açores i 180,3 milijuna EUR za Azores Airlines. Unatoč poduzetim mjerama za smanjenje troškova koji nisu fiksni ili su djelomično fiksni može se procijeniti da učinak na EBITDA-u društva SATA iznosi 80 milijuna EUR uz gubitak neto dobiti od 54,5 milijuna EUR u razdoblju od ožujka 2020. do veljače 2022. u odnosu na razdoblje od ožujka 2018. do veljače 2020. |
| --- | --- |

(36)

U vezi s prihodima izgubljenima od pojave pandemije bolesti COVID-19, čak i ako se pretpostavi da bi se prihodi društva SATA povećavali konzervativnom stopom rasta od 5 %, koja je manja od stope rasta društva SATA Air Açores od 7,8 % i društva Azores Airlines od 5,1 % u razdoblju od 2015. do 2019., ta usporedba pokazuje gubitak prihoda od 35,3 milijuna EUR za SATA Air Açores i 180,3 milijuna EUR za Azores Airlines. Unatoč poduzetim mjerama za smanjenje troškova koji nisu fiksni ili su djelomično fiksni može se procijeniti da učinak na EBITDA-u društva SATA iznosi 80 milijuna EUR uz gubitak neto dobiti od 54,5 milijuna EUR u razdoblju od ožujka 2020. do veljače 2022. u odnosu na razdoblje od ožujka 2018. do veljače 2020.

| (37) | Komisija je 30. travnja 2021. u skladu s člankom 107. stavkom 2. točkom (b) UFEU-a odobrila naknadu od 12 milijuna EUR društvima SATA Air Açores i Azores Airlines za izravnu štetu koju su pretrpjela zbog ograničenja putovanja koja su od 19. ožujka 2020. do 30. lipnja 2020. uveli ARA, Portugal i tijela drugih odredišnih zemalja kako bi se ograničilo širenje pandemije bolesti COVID-19 (40). Međutim, znatno smanjenje potražnje uzrokovano pandemijom bolesti COVID-19 nastavilo se nakon lipnja 2020. te je učinak na prihode i gubitke društva SATA dosad pet do šest puta veći od gubitaka koji su pokriveni potporom za nadoknadu štete. |
| --- | --- |

(37)

Komisija je 30. travnja 2021. u skladu s člankom 107. stavkom 2. točkom (b) UFEU-a odobrila naknadu od 12 milijuna EUR društvima SATA Air Açores i Azores Airlines za izravnu štetu koju su pretrpjela zbog ograničenja putovanja koja su od 19. ožujka 2020. do 30. lipnja 2020. uveli ARA, Portugal i tijela drugih odredišnih zemalja kako bi se ograničilo širenje pandemije bolesti COVID-19 (40). Međutim, znatno smanjenje potražnje uzrokovano pandemijom bolesti COVID-19 nastavilo se nakon lipnja 2020. te je učinak na prihode i gubitke društva SATA dosad pet do šest puta veći od gubitaka koji su pokriveni potporom za nadoknadu štete.

40

2.3.   Opis plana restrukturiranja i mjera restrukturiranja

Opis plana restrukturiranja i mjera restrukturiranja

2.3.1.   Restrukturiranje poslovanja

Restrukturiranje poslovanja

| (38) | Potporom za restrukturiranje podupire se provedba plana restrukturiranja koji se već provodi od kraja 2020. (41), a bit će dovršen krajem 2025. Tim je planom predviđeno ponovno pokretanje poslovanja društva SATA na temelju reorganizacije korporativnog upravljanja grupom SATA i usmjeravanja na zračni prijevoz kako bi se osigurala osnovna povezanost regije uz posljedično smanjenje broja neobaveznih linija i uvođenje mjera učinkovitosti pri obavljanju zračnog prijevoza. |
| --- | --- |

(38)

Potporom za restrukturiranje podupire se provedba plana restrukturiranja koji se već provodi od kraja 2020. (41), a bit će dovršen krajem 2025. Tim je planom predviđeno ponovno pokretanje poslovanja društva SATA na temelju reorganizacije korporativnog upravljanja grupom SATA i usmjeravanja na zračni prijevoz kako bi se osigurala osnovna povezanost regije uz posljedično smanjenje broja neobaveznih linija i uvođenje mjera učinkovitosti pri obavljanju zračnog prijevoza.

41

| (39) | Mjere restrukturiranja u odjeljcima u nastavku opisane su zasebno jer prema mišljenju Portugala svaka čini zaseban element opće strategije za ponovnu uspostavu dugoročne održivosti korisnika na kraju plana. Osim toga, opis uključuje odjeljak u kojem su opisane predložene mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovano potporom za restrukturiranje i odjeljak o potrebi za državnom intervencijom u skladu s mišljenjem Portugala. |
| --- | --- |

(39)

Mjere restrukturiranja u odjeljcima u nastavku opisane su zasebno jer prema mišljenju Portugala svaka čini zaseban element opće strategije za ponovnu uspostavu dugoročne održivosti korisnika na kraju plana. Osim toga, opis uključuje odjeljak u kojem su opisane predložene mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovano potporom za restrukturiranje i odjeljak o potrebi za državnom intervencijom u skladu s mišljenjem Portugala.

2.3.1.1.   Reorganizacija korporativne strukture

Reorganizacija korporativne strukture

| (40) | Portugal planira pojednostavniti korporativnu strukturu društva SATA kako bi društvo u budućnosti bilo privlačnije potencijalnim privatnim ulagačima. Reorganizacija je započela krajem 2021., a uključuje osnivanje novog holding društva („SATA SGPS”), koje će osnovati regija i koje će postati matično društvo grupe SATA. Stoga će društvo SATA Air Açores i njegova trenutačna društva kćeri Azores Airlines i SGA te novi subjekt koji će nastati zbog izdvajanja poslovne djelatnosti zemaljskih usluga postati društva kćeri koja će u potpunosti biti u vlasništvu regije pod novoosnovanim društvom SATA SGPS (42). |
| --- | --- |

(40)

Portugal planira pojednostavniti korporativnu strukturu društva SATA kako bi društvo u budućnosti bilo privlačnije potencijalnim privatnim ulagačima. Reorganizacija je započela krajem 2021., a uključuje osnivanje novog holding društva („SATA SGPS”), koje će osnovati regija i koje će postati matično društvo grupe SATA. Stoga će društvo SATA Air Açores i njegova trenutačna društva kćeri Azores Airlines i SGA te novi subjekt koji će nastati zbog izdvajanja poslovne djelatnosti zemaljskih usluga postati društva kćeri koja će u potpunosti biti u vlasništvu regije pod novoosnovanim društvom SATA SGPS (42).

42

| (41) | Korporativna reorganizacija uključuje sljedeće korake: i. regija će osnovati novo društvo SATA SGPS; ii. društvo SATA i njegova društva kćeri prenijet će se pod društvo SATA SGPS; iii. [...] će se prodati. |
| --- | --- |

(41)

Korporativna reorganizacija uključuje sljedeće korake: i. regija će osnovati novo društvo SATA SGPS; ii. društvo SATA i njegova društva kćeri prenijet će se pod društvo SATA SGPS; iii. [...] će se prodati.

| (42) | Korporativna reorganizacija bila bi potrebna za pojednostavnjenje i optimizaciju strukture grupe SATA kako bi se ona pripremila za prodaju imovine predviđenu planom (uvodne izjave od 62. do 63.) te kako bi se jasno odvojili različiti ciljevi svakog društva kćeri. |
| --- | --- |

(42)

Korporativna reorganizacija bila bi potrebna za pojednostavnjenje i optimizaciju strukture grupe SATA kako bi se ona pripremila za prodaju imovine predviđenu planom (uvodne izjave od 62. do 63.) te kako bi se jasno odvojili različiti ciljevi svakog društva kćeri.

2.3.1.2.   Veća učinkovitost i smanjenje troškova

Veća učinkovitost i smanjenje troškova

| (43) | Plan restrukturiranja temelji se na pretpostavci da će se položaj društva SATA na tržištu do 2023. vratiti na razinu na kojoj je bio prije pandemije bolesti COVID-19 (zapadnoeuropski, regionalni i međunarodni promet) u smislu količine prometa i prihoda (43), kao i na pretpostavci da će Azori biti sve privlačnije turističko odredište s povećanom potražnjom zahvaljujući portugalskoj dijaspori u Sjevernoj Americi. Međutim, portugalska tijela ističu i da će kapacitet društva SATA biti usmjeren na osnovno poslovanje, konkretnije na obveze pružanja javne usluge i usluge od općeg gospodarskog interesa, koje SATA ne može lako smanjiti s obzirom na vrstu usluge i prirodu prijevoza, dok će se letovi na neobaveznim linijama smanjiti na minimalni neophodni broj kako bi se poboljšala iskorištenost i optimizirala mreža. Međutim, u skladu s najnovijim informacijama koje je dostavio Portugal društvo SATA već ostvaruje rezultate koji premašuju projekcije iz poslovnog plana te su rezultati zračnih prijevoznika u sklopu društva SATA znatno iznad europskih i globalnih brojki po broju prevezenih putnika. Konkretnije, međunarodna potražnja putnika IATA-e 2021. bila je 75,5 % ispod razine iz 2019., za SATA Azores Airlines bila je samo 31 % ispod razine iz 2019. (25 % ako se uključi međuotočni prijevoz društva Air Açores), dok je u drugoj polovini 2021. broj putnika bio samo 10 % niži nego u istom razdoblju 2019. Nadalje, Portugal je izložio da su rezultati društva SATA prethodne godine znatno iznad europskih i globalnih brojki po broju prevezenih putnika, odnosno da je broj putnika samo 25 % manji u odnosu na 2019. (oba zračna prijevoznika zajedno), što je mnogo bolje od procjene ICAO-a za Europu (–56 %) i svijet (–49 %). |
| --- | --- |

(43)

Plan restrukturiranja temelji se na pretpostavci da će se položaj društva SATA na tržištu do 2023. vratiti na razinu na kojoj je bio prije pandemije bolesti COVID-19 (zapadnoeuropski, regionalni i međunarodni promet) u smislu količine prometa i prihoda (43), kao i na pretpostavci da će Azori biti sve privlačnije turističko odredište s povećanom potražnjom zahvaljujući portugalskoj dijaspori u Sjevernoj Americi. Međutim, portugalska tijela ističu i da će kapacitet društva SATA biti usmjeren na osnovno poslovanje, konkretnije na obveze pružanja javne usluge i usluge od općeg gospodarskog interesa, koje SATA ne može lako smanjiti s obzirom na vrstu usluge i prirodu prijevoza, dok će se letovi na neobaveznim linijama smanjiti na minimalni neophodni broj kako bi se poboljšala iskorištenost i optimizirala mreža. Međutim, u skladu s najnovijim informacijama koje je dostavio Portugal društvo SATA već ostvaruje rezultate koji premašuju projekcije iz poslovnog plana te su rezultati zračnih prijevoznika u sklopu društva SATA znatno iznad europskih i globalnih brojki po broju prevezenih putnika. Konkretnije, međunarodna potražnja putnika IATA-e 2021. bila je 75,5 % ispod razine iz 2019., za SATA Azores Airlines bila je samo 31 % ispod razine iz 2019. (25 % ako se uključi međuotočni prijevoz društva Air Açores), dok je u drugoj polovini 2021. broj putnika bio samo 10 % niži nego u istom razdoblju 2019. Nadalje, Portugal je izložio da su rezultati društva SATA prethodne godine znatno iznad europskih i globalnih brojki po broju prevezenih putnika, odnosno da je broj putnika samo 25 % manji u odnosu na 2019. (oba zračna prijevoznika zajedno), što je mnogo bolje od procjene ICAO-a za Europu (–56 %) i svijet (–49 %).

43

| (44) | Kako je obrazložio Portugal, plan restrukturiranja temelji se na dvije glavne strategije: i. bolje poslovanje i bolji rasporedi putovanja te ii. manji operativni troškovi. |
| --- | --- |

(44)

Kako je obrazložio Portugal, plan restrukturiranja temelji se na dvije glavne strategije: i. bolje poslovanje i bolji rasporedi putovanja te ii. manji operativni troškovi.

| (45) | Poboljšanje kapaciteta i upotrebe flote temelji se na stavljanju starijih zrakoplova pri kraju vijeka trajanja izvan upotrebe i smanjenju broja zrakoplova s 15 na 13, a nakon dovršetka plana restrukturiranja i prodaje imovine društva Azores Airlines na samo šest zrakoplova. Društvo Azores Airlines bi 2025. upravljalo sedam zrakoplova (A-320 i A-320/21 NEO), uz potencijalni dodatni zrakoplov u okviru sporazuma „Power by the Hour” (PBH) (44), koji bi letjeli prema 17 odredišta, a društvo SATA Air Açores upravljalo bi šest zrakoplova (Q400 i Q200) koji bi letjeli prema devet odredišta. Sati leta po zrakoplovu i danu do 2025. bi se povećali s [...] 2019. i trenutačno [...] na [...], tako da bi se bolje iskorištavao manji kapacitet zrakoplova i sjedala. Društvo Azores Airlines bi do 2025. povećalo kapacitet za [...] %, čime bi se poboljšala povezanost regionalne mreže kao odgovor na stalno povećanje potražnje. |
| --- | --- |

(45)

Poboljšanje kapaciteta i upotrebe flote temelji se na stavljanju starijih zrakoplova pri kraju vijeka trajanja izvan upotrebe i smanjenju broja zrakoplova s 15 na 13, a nakon dovršetka plana restrukturiranja i prodaje imovine društva Azores Airlines na samo šest zrakoplova. Društvo Azores Airlines bi 2025. upravljalo sedam zrakoplova (A-320 i A-320/21 NEO), uz potencijalni dodatni zrakoplov u okviru sporazuma „Power by the Hour” (PBH) (44), koji bi letjeli prema 17 odredišta, a društvo SATA Air Açores upravljalo bi šest zrakoplova (Q400 i Q200) koji bi letjeli prema devet odredišta. Sati leta po zrakoplovu i danu do 2025. bi se povećali s [...] 2019. i trenutačno [...] na [...], tako da bi se bolje iskorištavao manji kapacitet zrakoplova i sjedala. Društvo Azores Airlines bi do 2025. povećalo kapacitet za [...] %, čime bi se poboljšala povezanost regionalne mreže kao odgovor na stalno povećanje potražnje.

44

| (46) | Smanjenje operativnih troškova u planu je utemeljeno na četiri elementa: i. restrukturiranje flote uvođenjem novih zrakoplova za koje je potrebno manje rada na održavanju i koji troše manje goriva, čime bi se smanjili troškovi; ii. povećanje operativne učinkovitosti putem inicijativa povezanih s gorivom, pripremom i dostavom hrane i pića, posadom i distribucijom; iii. novi pregovori o glavnim ugovorima s dobavljačima kako bi se ostvarili bolji uvjeti; iv. mjere produktivnosti kako bi se radna snaga prilagodila aktualnim potrebama društva SATA. Skupnim bi se učinkom mjera restrukturiranja do 2025. trenutačni troškovi društva Azores Airlines po raspoloživim kapacitetima po kilometru smanjili za približno 36 %, s [...] eurocenta na [...] eurocenta. Ukupno smanjenje troškova koje će se do 2025. ostvariti tim mjerama učinkovitosti i uštedama procjenjuje se na otprilike [...] milijuna EUR (uvodna izjava 49.). |
| --- | --- |

(46)

Smanjenje operativnih troškova u planu je utemeljeno na četiri elementa: i. restrukturiranje flote uvođenjem novih zrakoplova za koje je potrebno manje rada na održavanju i koji troše manje goriva, čime bi se smanjili troškovi; ii. povećanje operativne učinkovitosti putem inicijativa povezanih s gorivom, pripremom i dostavom hrane i pića, posadom i distribucijom; iii. novi pregovori o glavnim ugovorima s dobavljačima kako bi se ostvarili bolji uvjeti; iv. mjere produktivnosti kako bi se radna snaga prilagodila aktualnim potrebama društva SATA. Skupnim bi se učinkom mjera restrukturiranja do 2025. trenutačni troškovi društva Azores Airlines po raspoloživim kapacitetima po kilometru smanjili za približno 36 %, s [...] eurocenta na [...] eurocenta. Ukupno smanjenje troškova koje će se do 2025. ostvariti tim mjerama učinkovitosti i uštedama procjenjuje se na otprilike [...] milijuna EUR (uvodna izjava 49.).

2.3.1.3.   Troškovi restrukturiranja i izvori financiranja

Troškovi restrukturiranja i izvori financiranja

| (47) | Portugal je u podnesku od 2. prosinca 2021. troškove restrukturiranja procijenio na [...] milijuna EUR, a 6. travnja 2022. procjenu je izmijenio na [...] milijuna EUR (45). Ti troškovi uključuju [...] milijuna EUR [...] i razne druge operativne troškove za koje se očekuje da se neće pokriti uobičajenim operativnim prihodima, državnom potporom ili vlastitim doprinosom od [...] milijuna EUR. Konkretnije, Portugal tvrdi da se ukupni iznos troškova restrukturiranja morao povećati u odnosu na početne procjene zbog i. neočekivanih učinaka pandemije bolesti COVID-19 na prvu polovinu 2021. (uz naknadnu izmjenu financijskih projekcija), ii. uključivanja iznosa za amortizaciju „starog duga” u troškove restrukturiranja i iii. prilagodbi zbog produljenja upotrebe vaučera, ažuriranja retencije stjecatelja, rezervacija i mirovina, kao i prilagodbi obrtnog kapitala zbog sporazumâ o dugu s dobavljačima (46). |
| --- | --- |

(47)

Portugal je u podnesku od 2. prosinca 2021. troškove restrukturiranja procijenio na [...] milijuna EUR, a 6. travnja 2022. procjenu je izmijenio na [...] milijuna EUR (45). Ti troškovi uključuju [...] milijuna EUR [...] i razne druge operativne troškove za koje se očekuje da se neće pokriti uobičajenim operativnim prihodima, državnom potporom ili vlastitim doprinosom od [...] milijuna EUR. Konkretnije, Portugal tvrdi da se ukupni iznos troškova restrukturiranja morao povećati u odnosu na početne procjene zbog i. neočekivanih učinaka pandemije bolesti COVID-19 na prvu polovinu 2021. (uz naknadnu izmjenu financijskih projekcija), ii. uključivanja iznosa za amortizaciju „starog duga” u troškove restrukturiranja i iii. prilagodbi zbog produljenja upotrebe vaučera, ažuriranja retencije stjecatelja, rezervacija i mirovina, kao i prilagodbi obrtnog kapitala zbog sporazumâ o dugu s dobavljačima (46).

45

46

| (48) | S obzirom na oblik i broj mjera restrukturiranja utvrđenih u planu restrukturiranja kako bi se ponovno uspostavila održivost korisnika, među ostalim kako bi društvo SATA ostvarilo omjer neto financijskog duga/EBITDA-e (47) od barem [...] x kroz [...], Portugal je 2. prosinca 2021. izmijenio ukupan iznos potpore za restrukturiranje s početnih 330,09 milijardi EUR na 453,25 milijarde EUR. Konkretnije, potpora za restrukturiranje prilagođena je zbog: i. potreba likvidnosti društva SATA do odobrenja plana restrukturiranja i posljedičnih produljenja kredita povezanih s potporom za likvidnosti, kao i ii. proračunskih ograničenja ARA-e, zbog kojih su promijenjeni instrumenti državne potpore koji su utvrđeni u planu restrukturiranja (48). Stoga se potpora za restrukturiranje trenutačno sastoji od sljedećih mjera (skupno „mjere” ili „potpora za restrukturiranje”):






  (a) | dokapitalizacije u iznosu od 144,5 milijuna EUR u fazama, odnosno u dva obroka: i. 82,5 milijuna EUR, odnosno pretvaranje izravnog zajma jedinog dioničara društva SATA (ARA) (49) u kapital do iznosa od 82,5 milijuna EUR čim se odobri potpora za restrukturiranje, i ii. 62 milijuna EUR u 2022.; |
| --- | --- | --- |

(48)

S obzirom na oblik i broj mjera restrukturiranja utvrđenih u planu restrukturiranja kako bi se ponovno uspostavila održivost korisnika, među ostalim kako bi društvo SATA ostvarilo omjer neto financijskog duga/EBITDA-e (47) od barem [...] x kroz [...], Portugal je 2. prosinca 2021. izmijenio ukupan iznos potpore za restrukturiranje s početnih 330,09 milijardi EUR na 453,25 milijarde EUR. Konkretnije, potpora za restrukturiranje prilagođena je zbog: i. potreba likvidnosti društva SATA do odobrenja plana restrukturiranja i posljedičnih produljenja kredita povezanih s potporom za likvidnosti, kao i ii. proračunskih ograničenja ARA-e, zbog kojih su promijenjeni instrumenti državne potpore koji su utvrđeni u planu restrukturiranja (48). Stoga se potpora za restrukturiranje trenutačno sastoji od sljedećih mjera (skupno „mjere” ili „potpora za restrukturiranje”):

47

48

(a)

dokapitalizacije u iznosu od 144,5 milijuna EUR u fazama, odnosno u dva obroka: i. 82,5 milijuna EUR, odnosno pretvaranje izravnog zajma jedinog dioničara društva SATA (ARA) (49) u kapital do iznosa od 82,5 milijuna EUR čim se odobri potpora za restrukturiranje, i ii. 62 milijuna EUR u 2022.;

49

| (b) | preuzimanju duga od strane ARA i naknadnom pretvaranju tog duga u kapital do ukupnog iznosa od 173,75 milijuna EUR, od čega se [...] milijuna EUR odnosi na [...] i [...] milijuna EUR na [...]; |
| --- | --- |

(b)

preuzimanju duga od strane ARA i naknadnom pretvaranju tog duga u kapital do ukupnog iznosa od 173,75 milijuna EUR, od čega se [...] milijuna EUR odnosi na [...] i [...] milijuna EUR na [...];

| (c) | javnog jamstva ARA-e za kredite kod banaka i/ili drugih financijskih subjekata u iznosu od 135 milijuna EUR. Uvjeti kredita uključuju [...]. |
| --- | --- |

(c)

javnog jamstva ARA-e za kredite kod banaka i/ili drugih financijskih subjekata u iznosu od 135 milijuna EUR. Uvjeti kredita uključuju [...].

| (49) | Portugal tvrdi da bi društvo SATA doprinijelo planu restrukturiranja smanjenjem troškova zahvaljujući mjerama učinkovitosti i smanjenjima troškova u vrijednosti koja se procjenjuje na približno [...] milijuna EUR do 2025. (50) i uključuje sljedeće:






  (a) | veću operativnu učinkovitost u vrijednosti od [...] milijuna EUR, koja se sastoji od ušteda na potrošnji goriva (otprilike [...] milijuna EUR), smanjenja troškova distribucije (približno [...] milijuna EUR) i [...] ([...] milijuna EUR) (51); |
| --- | --- | --- |

(49)

Portugal tvrdi da bi društvo SATA doprinijelo planu restrukturiranja smanjenjem troškova zahvaljujući mjerama učinkovitosti i smanjenjima troškova u vrijednosti koja se procjenjuje na približno [...] milijuna EUR do 2025. (50) i uključuje sljedeće:

50

(a)

veću operativnu učinkovitost u vrijednosti od [...] milijuna EUR, koja se sastoji od ušteda na potrošnji goriva (otprilike [...] milijuna EUR), smanjenja troškova distribucije (približno [...] milijuna EUR) i [...] ([...] milijuna EUR) (51);

51

| (b) | smanjenje operativnih troškova ([...] milijuna EUR) na temelju:






  (1) | restrukturiranja flote 2021. ([...]) u vrijednosti od [...] milijuna EUR; |
| --- | --- | --- |

(b)

smanjenje operativnih troškova ([...] milijuna EUR) na temelju:

(1)

restrukturiranja flote 2021. ([...]) u vrijednosti od [...] milijuna EUR;

| (2) | pregovora s dobavljačima u vrijednosti od [...] milijuna EUR, što uključuje: i. uštedu na optimiziranoj dobavi, kao što su smanjenja troškova za smještaj i novi pregovori o ugovorima o zemaljskim uslugama ([...] milijuna EUR), ii. smanjenje troškova održavanja [...], ([...] milijuna EUR), iii. nove pregovore o zakupu radi postizanja sporazuma „power-by-the-hour” za motore i nižih naknada ([...] milijuna EUR), iv. druge pregovore s dobavljačima ([...] milijuna EUR, od toga [...] milijuna EUR [...]) i v. pregovore o potraživanjima putnika ([...] milijuna EUR); |
| --- | --- |

(2)

pregovora s dobavljačima u vrijednosti od [...] milijuna EUR, što uključuje: i. uštedu na optimiziranoj dobavi, kao što su smanjenja troškova za smještaj i novi pregovori o ugovorima o zemaljskim uslugama ([...] milijuna EUR), ii. smanjenje troškova održavanja [...], ([...] milijuna EUR), iii. nove pregovore o zakupu radi postizanja sporazuma „power-by-the-hour” za motore i nižih naknada ([...] milijuna EUR), iv. druge pregovore s dobavljačima ([...] milijuna EUR, od toga [...] milijuna EUR [...]) i v. pregovore o potraživanjima putnika ([...] milijuna EUR);

| (3) | racionalizacije rada u vrijednosti od [...] milijuna EUR, što uključuje:






  — | gospodarske mjere, kao što su smanjenja plaća osoblja od približno [...] % u 2021. i 2022. ([...] milijuna EUR), nove pregovore o ugovorima o radu sa sindikatima kako bi se poboljšala produktivnost posade ([...] milijuna EUR), kao i |
| --- | --- | --- |

(3)

racionalizacije rada u vrijednosti od [...] milijuna EUR, što uključuje:

—

gospodarske mjere, kao što su smanjenja plaća osoblja od približno [...] % u 2021. i 2022. ([...] milijuna EUR), nove pregovore o ugovorima o radu sa sindikatima kako bi se poboljšala produktivnost posade ([...] milijuna EUR), kao i

| — | mjere smanjenja broja osoblja ([...] milijuna EUR), što uključuje [...] (52) i [...] (53), i |
| --- | --- |

—

mjere smanjenja broja osoblja ([...] milijuna EUR), što uključuje [...] (52) i [...] (53), i

52

53

| (4) | drugih mjera smanjenja troškova (ukupno [...] milijuna EUR), što uključuje [...] ([...] milijuna EUR). |
| --- | --- |

(4)

drugih mjera smanjenja troškova (ukupno [...] milijuna EUR), što uključuje [...] ([...] milijuna EUR).

| (50) | Nadalje, Portugal je 2. prosinca 2021. naveo da će društvo SATA poduprijeti plan restrukturiranja vlastitim sredstvima, odnosno:






  (1) | amortizacijom [...] koja je već izvršena vlastitim prihodima od poslovanja društva SATA ([...] milijuna EUR); |
| --- | --- | --- |

(50)

Nadalje, Portugal je 2. prosinca 2021. naveo da će društvo SATA poduprijeti plan restrukturiranja vlastitim sredstvima, odnosno:

(1)

amortizacijom [...] koja je već izvršena vlastitim prihodima od poslovanja društva SATA ([...] milijuna EUR);

| (2) | već ostvarenim prihodima od poslovanja društva Azores Airlines ([...] milijuna EUR); |
| --- | --- |

(2)

već ostvarenim prihodima od poslovanja društva Azores Airlines ([...] milijuna EUR);

| (3) | uštedom na „[...]” kod bankovnih institucija, što uključuje nove pregovore o dugovima (smanjenje marži i produljenje trajanja kredita) i sljedeće mjere smanjenja troškova ([...] milijuna EUR): [...] (54); i |
| --- | --- |

(3)

uštedom na „[...]” kod bankovnih institucija, što uključuje nove pregovore o dugovima (smanjenje marži i produljenje trajanja kredita) i sljedeće mjere smanjenja troškova ([...] milijuna EUR): [...] (54); i

54

| (4) | novim financiranjem kapitala za koje ne jamči regija, od 2022. nadalje [...] (55); ili [...] (56). |
| --- | --- |

(4)

novim financiranjem kapitala za koje ne jamči regija, od 2022. nadalje [...] (55); ili [...] (56).

55

56

| (51) | Naposljetku, Portugal uz prethodno navedene mjere planira prodati kontrolni udio u društvu Azores Airlines te izdvojiti i prodati cijelo društvo za zemaljske usluge radi doprinosa restrukturiranju. Prodaja te imovine trebala bi se provesti do 2025. (57), a u vezi s društvom Azores Airlines uključuje obvezu Regije da preda kontrolu nad upravljanjem novim ulagačima putem udjela u dionicama od 51 %. Stoga Portugal tvrdi da bi, uključujući očekivane prihode od privatizacije društva Azores Airlines (približno [...] milijuna EUR) i privatizacije novog društva za zemaljske usluge (otprilike [...] milijuna EUR), procijenjeni vlastiti doprinos društva SATA troškovima restrukturiranja iznosio [...] milijuna EUR, odnosno otprilike [...] % ukupnih troškova restrukturiranja ([...] milijuna EUR). |
| --- | --- |

(51)

Naposljetku, Portugal uz prethodno navedene mjere planira prodati kontrolni udio u društvu Azores Airlines te izdvojiti i prodati cijelo društvo za zemaljske usluge radi doprinosa restrukturiranju. Prodaja te imovine trebala bi se provesti do 2025. (57), a u vezi s društvom Azores Airlines uključuje obvezu Regije da preda kontrolu nad upravljanjem novim ulagačima putem udjela u dionicama od 51 %. Stoga Portugal tvrdi da bi, uključujući očekivane prihode od privatizacije društva Azores Airlines (približno [...] milijuna EUR) i privatizacije novog društva za zemaljske usluge (otprilike [...] milijuna EUR), procijenjeni vlastiti doprinos društva SATA troškovima restrukturiranja iznosio [...] milijuna EUR, odnosno otprilike [...] % ukupnih troškova restrukturiranja ([...] milijuna EUR).

57

2.3.1.4.   Financijske projekcije plana restrukturiranja: osnovni i nepovoljni scenarij

Financijske projekcije plana restrukturiranja: osnovni i nepovoljni scenarij

| (52) | Portugal je 15. srpnja 2021. i 2. prosinca 2021. dostavio ažurirani osnovni scenarij plana restrukturiranja. Portugal je u podnesku od 15. srpnja 2021. izmijenio i prilagodio projekcije kako bi se uzela u obzir niža razina poslovanja društva Azores Airlines u prvom tromjesečju 2021. uzrokovana znatnim učinkom pandemije bolesti COVID-19. Međutim, najnovije ažurirane brojke predstavljene u izvješću koje obuhvaća prva tri tromjesečja 2021. (58) odražavaju bolje rezultate, koji su iznad konzervativnih očekivanja iz podneska od 15. srpnja 2021. Neovisno o prilagodbama Portugal i u najnovijoj izmjeni projekcija iz poslovnog plana procjenjuje da će zarada prije obračunane kamate i poreza (EBIT) društva SATA biti pozitivna [...]. |
| --- | --- |

(52)

Portugal je 15. srpnja 2021. i 2. prosinca 2021. dostavio ažurirani osnovni scenarij plana restrukturiranja. Portugal je u podnesku od 15. srpnja 2021. izmijenio i prilagodio projekcije kako bi se uzela u obzir niža razina poslovanja društva Azores Airlines u prvom tromjesečju 2021. uzrokovana znatnim učinkom pandemije bolesti COVID-19. Međutim, najnovije ažurirane brojke predstavljene u izvješću koje obuhvaća prva tri tromjesečja 2021. (58) odražavaju bolje rezultate, koji su iznad konzervativnih očekivanja iz podneska od 15. srpnja 2021. Neovisno o prilagodbama Portugal i u najnovijoj izmjeni projekcija iz poslovnog plana procjenjuje da će zarada prije obračunane kamate i poreza (EBIT) društva SATA biti pozitivna [...].

58

| (53) | Nakon razdoblja restrukturiranja 2025., [...]. |
| --- | --- |

(53)

Nakon razdoblja restrukturiranja 2025., [...].

| (54) | Očekuje se da će nova poslovna jedinica za zemaljske usluge ostvariti [...] i da će se prodati do kraja 2025. U svakom slučaju, očekuje se da će prihodi i troškovi društva SATA Air Açores na kraju razdoblja restrukturiranja iznositi [...], a društva SGA iznositi [...] (s [...] milijuna EUR 2020. na [...] milijuna EUR 2025.). |
| --- | --- |

(54)

Očekuje se da će nova poslovna jedinica za zemaljske usluge ostvariti [...] i da će se prodati do kraja 2025. U svakom slučaju, očekuje se da će prihodi i troškovi društva SATA Air Açores na kraju razdoblja restrukturiranja iznositi [...], a društva SGA iznositi [...] (s [...] milijuna EUR 2020. na [...] milijuna EUR 2025.).

| (55) | Portugal je za osnovni scenarij također izračunao financijske stope povrata uloženog kapitala (ROCE) (59) (tablica 1.A) i procijenio ponderirani prosječni trošak kapitala (WACC) na [...] %. ROCE bi dosegnuo [...] % na kraju restrukturiranja (2025.).

  Tablica 1.A.


  Financijske projekcije plana restrukturiranja (osnovni scenarij)













  Financije | | | Razdoblje restrukturiranja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | |
| Osnovni scenarij | 2019. | 2020. | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. | 2025. |
| | | | | | | | |
| SATA Air Açores | | | | | | | |
| Prihodi (u milijunima EUR) | 83,6 | 66,2 | 74,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA (u milijunima EUR) | 15,2 | 10,8 | 22,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marža EBITDA-e (%) | 18 | 16 | 30 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (u milijunima EUR) | 2,3 | –14,1 | 11,3 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marža EBIT-a (%) | 3 | –21 | 15 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | |
| SGA | | | | | | | |
| Prihodi (u milijunima EUR) | 3,2 | 3,3 | 5,3 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA (u milijunima EUR) | –0,4 | –0,6 | 0,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marža EBITDA-e (%) | –14 | –17 | 3 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (u milijunima EUR) | –0,4 | –1,3 | 0,1 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marža EBIT-a (%) | –13 | –39 | 2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | |
| Azores Airlines | | | | | | | |
| Prihodi (u milijunima EUR) | 157,2 | 57,0 | 78,8 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA (u milijunima EUR) | –4,6 | –36,3 | –37,8 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marža EBITDA-e (%) | –3 | –64 | –48 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (u milijunima EUR) | –44,1 | –63,3 | –50,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marža EBIT-a (%) | –28 | – 111 | –64 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | |
| Nova poslovna jedinica za zemaljske usluge | | | | | | | |
| Prihodi (u milijunima EUR) | 10,8 | 5,9 | 18,3 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA (u milijunima EUR) | –8,6 | –11,8 | –2,5 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marža EBITDA-e (%) | –80 | – 199 | –13 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (u milijunima EUR) | –9,0 | –12,1 | –2,8 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marža EBIT-a (%) | –83 | – 205 | –15 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | | |
| Konsolidirani SATA Air Açores i SGA | 2019. | 2020. | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. | 2025. |
| Prihodi (u milijunima EUR) | 86,8 | 69,5 | 79,5 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA (u milijunima EUR) | 14,8 | 10,2 | 22,4 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marža EBITDA-e (%) (*1) | 17 | 15 | 28 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (u milijunima EUR) | 1,9 | –15,4 | 11,4 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marža EBIT-a (%) (*1) | 2,2 | –22 | 14 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Izvor: | Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021., Prilog 1. – Poslovni plan društva SATA 2021.–2025. |

(55)

Portugal je za osnovni scenarij također izračunao financijske stope povrata uloženog kapitala (ROCE) (59) (tablica 1.A) i procijenio ponderirani prosječni trošak kapitala (WACC) na [...] %. ROCE bi dosegnuo [...] % na kraju restrukturiranja (2025.).

59

Tablica 1.A.

Tablica 1.A.

Financijske projekcije plana restrukturiranja (osnovni scenarij)

Financijske projekcije plana restrukturiranja (osnovni scenarij)

Financije

Razdoblje restrukturiranja

Osnovni scenarij

2019.

2020.

2021.

2022.

2023.

2024.

2025.

SATA Air Açores

SATA Air Açores

Prihodi (u milijunima EUR)

83,6

83,6

66,2

74,2

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA (u milijunima EUR)

15,2

15,2

10,8

22,2

[...]

[...]

[...]

[...]

Marža EBITDA-e (%)

18

18

16

30

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (u milijunima EUR)

2,3

2,3

–14,1

11,3

[...]

[...]

[...]

[...]

Marža EBIT-a (%)

3

3

–21

15

[...]

[...]

[...]

[...]

SGA

SGA

Prihodi (u milijunima EUR)

3,2

3,2

3,3

5,3

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA (u milijunima EUR)

–0,4

–0,4

–0,6

0,2

[...]

[...]

[...]

[...]

Marža EBITDA-e (%)

–14

–14

–17

3

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (u milijunima EUR)

–0,4

–0,4

–1,3

0,1

[...]

[...]

[...]

[...]

Marža EBIT-a (%)

–13

–13

–39

2

[...]

[...]

[...]

[...]

Azores Airlines

Azores Airlines

Prihodi (u milijunima EUR)

157,2

157,2

57,0

78,8

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA (u milijunima EUR)

–4,6

–4,6

–36,3

–37,8

[...]

[...]

[...]

[...]

Marža EBITDA-e (%)

–3

–3

–64

–48

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (u milijunima EUR)

–44,1

–44,1

–63,3

–50,2

[...]

[...]

[...]

[...]

Marža EBIT-a (%)

–28

–28

– 111

–64

[...]

[...]

[...]

[...]

Nova poslovna jedinica za zemaljske usluge

Nova poslovna jedinica za zemaljske usluge

Prihodi (u milijunima EUR)

10,8

10,8

5,9

18,3

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA (u milijunima EUR)

–8,6

–8,6

–11,8

–2,5

[...]

[...]

[...]

[...]

Marža EBITDA-e (%)

–80

–80

– 199

–13

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (u milijunima EUR)

–9,0

–9,0

–12,1

–2,8

[...]

[...]

[...]

[...]

Marža EBIT-a (%)

–83

–83

– 205

–15

[...]

[...]

[...]

[...]

Konsolidirani SATA Air Açores i SGA

Konsolidirani SATA Air Açores i SGA

2019.

2019.

2020.

2020.

2021.

2021.

2022.

2022.

2023.

2023.

2024.

2024.

2025.

2025.

Prihodi (u milijunima EUR)

86,8

86,8

69,5

79,5

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA (u milijunima EUR)

14,8

14,8

10,2

22,4

[...]

[...]

[...]

[...]

Marža EBITDA-e (%) (*1)

*1

17

17

15

28

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (u milijunima EUR)

1,9

1,9

–15,4

11,4

[...]

[...]

[...]

[...]

Marža EBIT-a (%) (*1)

*1

2,2

2,2

–22

14

[...]

[...]

[...]

[...]

Izvor:

Izvor:

Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021., Prilog 1. – Poslovni plan društva SATA 2021.–2025.

Tablica 1.B.

Tablica 1.B.

Financijske projekcije plana restrukturiranja grupe (osnovni scenarij)

Financijske projekcije plana restrukturiranja grupe (osnovni scenarij)

| GRUPA SATA (*2) | | Razdoblje restrukturiranja |
| --- | --- | --- |
| | 2020. | 2021. (*3) | 2022. | 2023. | 2024. | 2025. |
| Prihodi (u milijunima EUR) | 118 | 177 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT (u milijunima EUR) | –78,7 | –39 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Marža EBIT-a (grupa) (%) | –67 | –22 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto dobit (u milijunima EUR) | –87,1 | –32,7 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto financijski dug (NFD) (u milijunima EUR) | 279 | 415,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Omjer NFD-a/EBITDA-e | nije primjenjivo | 39,2 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| ROCE (%) | – 155,7 | –11,8 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Izvor: | Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021., Prilog 4.: Zahtjevi za financiranje društva SATA |

GRUPA SATA (*2)

*2

Razdoblje restrukturiranja

2020.

2021. (*3)

*3

2022.

2023.

2024.

2025.

Prihodi (u milijunima EUR)

118

177

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT (u milijunima EUR)

–78,7

–39

[...]

[...]

[...]

[...]

Marža EBIT-a (grupa) (%)

–67

–22

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto dobit (u milijunima EUR)

–87,1

–32,7

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto financijski dug (NFD) (u milijunima EUR)

279

415,2

[...]

[...]

[...]

[...]

Omjer NFD-a/EBITDA-e

nije primjenjivo

39,2

[...]

[...]

[...]

[...]

ROCE (%)

– 155,7

–11,8

[...]

[...]

[...]

[...]

Izvor:

Izvor:

Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021., Prilog 4.: Zahtjevi za financiranje društva SATA

| (56) | Portugal je 2019. dostavio i ROCE skupine zračnih prijevoznika, prema čemu prosječan ROCE iznosi 6,9 %, a medijan ROCE-a 11,8 % (tablica 2.).

  Tablica 2.


  ROCE usporedive skupine za 2019.







  (stanje na dan 31. prosinca 2019.) | ROCE |
| --- | --- | --- |
| Lufthansa | 8,9  % |
| Norwegian | 2,3  % |
| Eurowings | 14,6  % |
| Ryanair | 11,0  % |
| IAG | 12,6  % |
| Easyjet | 13,6  % |
| Wizz | 12,7  % |
| Brussels Airlines | –20,3  % |
| Prosjek | 6,9  % |
| Medijan | 11,8  % |
| Izvor: | Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021. |

(56)

Portugal je 2019. dostavio i ROCE skupine zračnih prijevoznika, prema čemu prosječan ROCE iznosi 6,9 %, a medijan ROCE-a 11,8 % (tablica 2.).

Tablica 2.

Tablica 2.

ROCE usporedive skupine za 2019.

ROCE usporedive skupine za 2019.

(stanje na dan 31. prosinca 2019.)

ROCE

Lufthansa

8,9  %

Norwegian

2,3  %

Eurowings

14,6  %

Ryanair

11,0  %

IAG

12,6  %

Easyjet

13,6  %

Wizz

12,7  %

Brussels Airlines

–20,3  %

Prosjek

6,9  %

Medijan

11,8  %

Izvor:

Izvor:

Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021.

Izvor podataka: baza podataka Orbis Business Intelligence Zračni prijevoznik

| (57) | Jedna je od glavnih poteškoća društva SATA dio djelatnosti povezan s obvezama pružanja javne usluge koje bez naknada ispunjava Azores Airlines, kako je opisano u odjeljku 2.2. Portugal je izvijestio da je u razdoblju od 2009. do 2019. ukupni operativni deficit za linije u okviru obveze pružanja javne usluge na kojima prometuje Azores Airlines – bez komercijalnih linija – dosegnuo [...] milijuna EUR (60). Međutim, Portugal tvrdi da bi društvo Azores Airlines moglo ostvariti naknadu za linije u okviru obveze pružanja javne usluge između Lisabona i Horte, Picoa i Santa Marie (61) ako pobijedi na javnom natječaju za letove na tim linijama u okviru obveze pružanja javne usluge. Procjenjuje se da je za pokrivanje troškova poslovanja na prethodno navedenim linijama u okviru obveze pružanja javne usluge potrebna godišnja naknada od [...] milijuna EUR. Azores Airlines posjeduje potrebnu flotu ([...]) i osoblje za ispunjavanje tih nacionalnih obveza pružanja javne usluge (62), iako predmetni natječaj još nije pokrenut. U svakom slučaju, društvo Azores Airlines ne bi dostavilo ponudu za obveze pružanja javne usluge koja je jeftinija od očekivanih troškova ispunjavanja tih obveza (63). |
| --- | --- |

(57)

Jedna je od glavnih poteškoća društva SATA dio djelatnosti povezan s obvezama pružanja javne usluge koje bez naknada ispunjava Azores Airlines, kako je opisano u odjeljku 2.2. Portugal je izvijestio da je u razdoblju od 2009. do 2019. ukupni operativni deficit za linije u okviru obveze pružanja javne usluge na kojima prometuje Azores Airlines – bez komercijalnih linija – dosegnuo [...] milijuna EUR (60). Međutim, Portugal tvrdi da bi društvo Azores Airlines moglo ostvariti naknadu za linije u okviru obveze pružanja javne usluge između Lisabona i Horte, Picoa i Santa Marie (61) ako pobijedi na javnom natječaju za letove na tim linijama u okviru obveze pružanja javne usluge. Procjenjuje se da je za pokrivanje troškova poslovanja na prethodno navedenim linijama u okviru obveze pružanja javne usluge potrebna godišnja naknada od [...] milijuna EUR. Azores Airlines posjeduje potrebnu flotu ([...]) i osoblje za ispunjavanje tih nacionalnih obveza pružanja javne usluge (62), iako predmetni natječaj još nije pokrenut. U svakom slučaju, društvo Azores Airlines ne bi dostavilo ponudu za obveze pružanja javne usluge koja je jeftinija od očekivanih troškova ispunjavanja tih obveza (63).

60

61

62

63

| (58) | Portugal je dostavio i projekcije u nepovoljnom scenariju restrukturiranja, prema kojima bi prihodi društva Azores Airlines bili 15 % niži nego u osnovnom scenariju (64). Portugal tvrdi da bi se, ako se prethodno navedene obveze pružanja javne usluge ne povjere društvu Azores Airlines, raspoloživi kapacitet mogao profitabilno iskoristiti za sljedeće djelatnosti (65):






  — | [...]; |
| --- | --- | --- |

(58)

Portugal je dostavio i projekcije u nepovoljnom scenariju restrukturiranja, prema kojima bi prihodi društva Azores Airlines bili 15 % niži nego u osnovnom scenariju (64). Portugal tvrdi da bi se, ako se prethodno navedene obveze pružanja javne usluge ne povjere društvu Azores Airlines, raspoloživi kapacitet mogao profitabilno iskoristiti za sljedeće djelatnosti (65):

64

65

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]; |
| --- | --- |

—

[...];

| — | [...]. |
| --- | --- |

—

[...].

| (59) | Portugalska tijela navode da u vezi s [...]. Portugal tvrdi da prethodno navedene opcije u svakom slučaju mogu biti alternativne aktivnosti ili se mogu istodobno kombinirati ovisno o budućem razvoju tržišta, kao i o konačnom ishodu postupaka javnih natječaja za dodjelu predmetnih linija u okviru obveze pružanja javne usluge. |
| --- | --- |

(59)

Portugalska tijela navode da u vezi s [...]. Portugal tvrdi da prethodno navedene opcije u svakom slučaju mogu biti alternativne aktivnosti ili se mogu istodobno kombinirati ovisno o budućem razvoju tržišta, kao i o konačnom ishodu postupaka javnih natječaja za dodjelu predmetnih linija u okviru obveze pružanja javne usluge.

| (60) | Društvo SATA u nepovoljnom scenariju do 2025. i dalje bi ostvarilo pozitivan EBIT od [...] milijuna EUR, koji bi nakon toga sustavno ostao pozitivan (tablica 3.). Očekivanim prihodima od prodaje udjela u društvu Azores Airlines u nepovoljnom scenariju i dalje bi se ponovno uspostavila pozicija vlasničkog kapitala društva SATA, financijski dug bio bi stabilan i omjer neto financijskog duga i EBITA-a 2025. dosegnuo bi [...]. Grupa SATA bi od 2026. [...].

  Tablica 3.


  Financijske projekcije plana restrukturiranja (nepovoljni scenarij)












  (u milijunima EUR) |
| --- | --- |
| GRUPA SATA | Razdoblje restrukturiranja |
| | 2020. | 2021. | 2022. | 2023. | 2024. | 2025. |
| Prihodi | 117,5 | 170,8 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBIT | –78,7 | –42,6 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Neto dobit | –87,1 | –58,4 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Financijski dug (bez zajmova) | 279,4 | 274,5 | [...] | [...] | [...] | [...] |

(60)

Društvo SATA u nepovoljnom scenariju do 2025. i dalje bi ostvarilo pozitivan EBIT od [...] milijuna EUR, koji bi nakon toga sustavno ostao pozitivan (tablica 3.). Očekivanim prihodima od prodaje udjela u društvu Azores Airlines u nepovoljnom scenariju i dalje bi se ponovno uspostavila pozicija vlasničkog kapitala društva SATA, financijski dug bio bi stabilan i omjer neto financijskog duga i EBITA-a 2025. dosegnuo bi [...]. Grupa SATA bi od 2026. [...].

Tablica 3.

Tablica 3.

Financijske projekcije plana restrukturiranja (nepovoljni scenarij)

Financijske projekcije plana restrukturiranja (nepovoljni scenarij)

(u milijunima EUR)

GRUPA SATA

Razdoblje restrukturiranja

2020.

2021.

2022.

2023.

2024.

2025.

Prihodi

117,5

170,8

[...]

[...]

[...]

[...]

EBIT

–78,7

–42,6

[...]

[...]

[...]

[...]

Neto dobit

–87,1

–58,4

[...]

[...]

[...]

[...]

Financijski dug (bez zajmova)

279,4

274,5

[...]

[...]

[...]

[...]

| (61) | Portugal tvrdi da bi druge kombinacije instrumenata potpore ili drugi iznosi negativno utjecali na ciljeve ili uključivali nerealne financijske troškove, čime bi se naštetilo dugoročnoj održivosti društva SATA. |
| --- | --- |

(61)

Portugal tvrdi da bi druge kombinacije instrumenata potpore ili drugi iznosi negativno utjecali na ciljeve ili uključivali nerealne financijske troškove, čime bi se naštetilo dugoročnoj održivosti društva SATA.

2.3.1.5.   Mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja

Mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja

| (62) | Portugalska tijela obvezuju se na sljedeće mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja u razdoblju restrukturiranja:






  (a) | kad je riječ o prodaji, društvo SATA prodat će većinski i kontrolni udio (51 %) u svojem društvu kćeri Azores Airlines te će izdvojiti i prodati cijelo društvo za pružanje zemaljske usluge, u vrijednosti od približno [...] (66); osim toga, društvo SATA već je likvidiralo društvo Azores Vacations Canada i do kraja 2022. bi trebalo dovršiti postupak likvidacije društva Azores Vacations America, dva društva koja su bila usmjerena na povezivanje Sjeverne Amerike i kontinentalnog Portugala i Azorskih otoka tijekom cijele godine (67); |
| --- | --- | --- |

(62)

Portugalska tijela obvezuju se na sljedeće mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja u razdoblju restrukturiranja:

(a)

kad je riječ o prodaji, društvo SATA prodat će većinski i kontrolni udio (51 %) u svojem društvu kćeri Azores Airlines te će izdvojiti i prodati cijelo društvo za pružanje zemaljske usluge, u vrijednosti od približno [...] (66); osim toga, društvo SATA već je likvidiralo društvo Azores Vacations Canada i do kraja 2022. bi trebalo dovršiti postupak likvidacije društva Azores Vacations America, dva društva koja su bila usmjerena na povezivanje Sjeverne Amerike i kontinentalnog Portugala i Azorskih otoka tijekom cijele godine (67);

66

67

| (b) | kad je riječ o floti, društvo SATA obvezuje se uvesti ograničenje zrakoplovne flote, odnosno šest zrakoplova za SATA Air Açores – uz mogućnost izvanrednog povećanja radi ispunjavanja obveza pružanja međuotočne javne usluge – i osam zrakoplova za Azores Airlines (68); |
| --- | --- |

(b)

kad je riječ o floti, društvo SATA obvezuje se uvesti ograničenje zrakoplovne flote, odnosno šest zrakoplova za SATA Air Açores – uz mogućnost izvanrednog povećanja radi ispunjavanja obveza pružanja međuotočne javne usluge – i osam zrakoplova za Azores Airlines (68);

68

| (c) | društvo SATA suzdržat će se od stjecanja udjela u svim društvima u razdoblju restrukturiranja, osim ako je to nužno za osiguranje dugoročne održivosti društva SATA; |
| --- | --- |

(c)

društvo SATA suzdržat će se od stjecanja udjela u svim društvima u razdoblju restrukturiranja, osim ako je to nužno za osiguranje dugoročne održivosti društva SATA;

| (d) | društvo SATA suzdržat će se od navođenja državne potpore kao konkurentne prednosti pri oglašavanju svojih proizvoda i usluga. |
| --- | --- |

(d)

društvo SATA suzdržat će se od navođenja državne potpore kao konkurentne prednosti pri oglašavanju svojih proizvoda i usluga.

| (63) | Portugal planira prodaju imovine do 31. prosinca 2025. jer smatra da bi razvoj pozitivne povijesti poslovanja i financija kao posljedica restrukturiranja uvjerio potencijalne ulagače da steknu većinski udio u društvu Azores Airlines. Slično tomu, u vezi s društvom za zemaljske usluge koje se namjerava izdvojiti i prodati, taj bi vremenski okvir omogućio korisniku da ostvari normaliziranu/redovitu zaradu prije obračunane kamate, poreza, deprecijacije i amortizacije (EBITDA) od približno [...] milijuna EUR godišnje. |
| --- | --- |

(63)

Portugal planira prodaju imovine do 31. prosinca 2025. jer smatra da bi razvoj pozitivne povijesti poslovanja i financija kao posljedica restrukturiranja uvjerio potencijalne ulagače da steknu većinski udio u društvu Azores Airlines. Slično tomu, u vezi s društvom za zemaljske usluge koje se namjerava izdvojiti i prodati, taj bi vremenski okvir omogućio korisniku da ostvari normaliziranu/redovitu zaradu prije obračunane kamate, poreza, deprecijacije i amortizacije (EBITDA) od približno [...] milijuna EUR godišnje.

2.3.2.   Situacija bez potpore za restrukturiranje

Situacija bez potpore za restrukturiranje

| (64) | Portugal tvrdi da bi društvo SATA bez potpore za restrukturiranje ostalo bez likvidnosti s obzirom na, među ostalim, nadolazeće datume dospijeća kredita kod glavnih banaka – među ostalim kredita od 155 milijuna EUR kod banke Deutsche Bank 6. ožujka 2022. – za koje SATA nema dovoljna novčana sredstva i ne uspijeva dogovoriti dodatna produljenja rokova (69). Nakon toga bi uslijedilo ukidanje i naknadno oduzimanje operativne licencije, što bi dovelo do gubitka glavnog izvora dobiti društva SATA i njegove likvidacije. To bi dovelo i do prekida trenutačnih linija u okviru obveze pružanja javne usluge na kojima društvo SATA leti između otoka unutar otočja i između otočja i kontinentalnog Portugala i Madeire barem do trenutka u kojem bi drugi prijevoznik bio spreman potpisati ugovor o javnoj nabavi usluga. Slično tomu, društvo SATA više ne bi moglo pružati usluge od općeg gospodarskog interesa koje trenutačno pruža u pet malih zrakoplovnih luka kojima upravlja SGA. |
| --- | --- |

(64)

Portugal tvrdi da bi društvo SATA bez potpore za restrukturiranje ostalo bez likvidnosti s obzirom na, među ostalim, nadolazeće datume dospijeća kredita kod glavnih banaka – među ostalim kredita od 155 milijuna EUR kod banke Deutsche Bank 6. ožujka 2022. – za koje SATA nema dovoljna novčana sredstva i ne uspijeva dogovoriti dodatna produljenja rokova (69). Nakon toga bi uslijedilo ukidanje i naknadno oduzimanje operativne licencije, što bi dovelo do gubitka glavnog izvora dobiti društva SATA i njegove likvidacije. To bi dovelo i do prekida trenutačnih linija u okviru obveze pružanja javne usluge na kojima društvo SATA leti između otoka unutar otočja i između otočja i kontinentalnog Portugala i Madeire barem do trenutka u kojem bi drugi prijevoznik bio spreman potpisati ugovor o javnoj nabavi usluga. Slično tomu, društvo SATA više ne bi moglo pružati usluge od općeg gospodarskog interesa koje trenutačno pruža u pet malih zrakoplovnih luka kojima upravlja SGA.

69

| (65) | Nadalje, neispunjavanje obveza društva SATA podrazumijevalo bi gubitak 1 000 radnih mjesta u već potpomognutom području (70) i negativne učinke na opće gospodarstvo Azora – posebice na turistički i ribarski sektor – jer ta najudaljenija regija Unije u velikoj mjeri ovisi o zrakoplovnim vezama, posebice u zimskoj sezoni. Konkretnije, 12 000–15 000 izravnih i neizravnih radnih mjesta 2019. bilo je u turističkom sektoru, što čini približno 13 % bruto domaćeg proizvoda („BDP”) cijelih Azora. Nadalje, očekuje se da će tih 13 % u budućnosti narasti (za 70–80 %), što će dovesti do promicanja i povećanja prodaje azorskih izvornih proizvoda i usluga (71). Portugal napominje i da visina dohotka na Azorima još uvijek nije sustigla prosječni BDP po stanovniku Unije, nego je na 68 %, a lokalno gospodarstvo prelazi na usluge s većom dodanom vrijednošću i izvoz (na koje opada 10 % ukupne zaposlenosti u primarnom sektoru) (72). |
| --- | --- |

(65)

Nadalje, neispunjavanje obveza društva SATA podrazumijevalo bi gubitak 1 000 radnih mjesta u već potpomognutom području (70) i negativne učinke na opće gospodarstvo Azora – posebice na turistički i ribarski sektor – jer ta najudaljenija regija Unije u velikoj mjeri ovisi o zrakoplovnim vezama, posebice u zimskoj sezoni. Konkretnije, 12 000–15 000 izravnih i neizravnih radnih mjesta 2019. bilo je u turističkom sektoru, što čini približno 13 % bruto domaćeg proizvoda („BDP”) cijelih Azora. Nadalje, očekuje se da će tih 13 % u budućnosti narasti (za 70–80 %), što će dovesti do promicanja i povećanja prodaje azorskih izvornih proizvoda i usluga (71). Portugal napominje i da visina dohotka na Azorima još uvijek nije sustigla prosječni BDP po stanovniku Unije, nego je na 68 %, a lokalno gospodarstvo prelazi na usluge s većom dodanom vrijednošću i izvoz (na koje opada 10 % ukupne zaposlenosti u primarnom sektoru) (72).

70

71

72

| (66) | Portugal je napomenuo da drugi zračni prijevoznici posljednjih godina nisu iskazali interes za razvijanje veza s Azorima. Konkretnije, TAP od travnja 2015. nije dostavio ponude za linije u okviru obveze pružanja javne usluge između kontinentalnog Portugala i Azora; EasyJet je napustio tržište 2017., navodno jer nije mogao osigurati kvalitetnu ponudu (u smislu učestalosti), i okrenuo se na druga tržišta; društvo Delta ukinulo je liniju New York – Ponta Delgada godinu dana nakon što je pokrenuta 2018., a Ryanair smanjuje kapacitet prema regiji od pojave pandemije bolesti COVID-19. Dokaz je ograničene izravne povezanosti i vrlo mali broj redovnih izravnih letova prema Azorima (10 izravnih odredišta 2019.) u odnosu na druge regije koje su slične Azorima po udaljenosti od kopna (npr. 116 redovnih izravnih letova prema Kanarskim otocima ili 130 prema) (73). |
| --- | --- |

(66)

Portugal je napomenuo da drugi zračni prijevoznici posljednjih godina nisu iskazali interes za razvijanje veza s Azorima. Konkretnije, TAP od travnja 2015. nije dostavio ponude za linije u okviru obveze pružanja javne usluge između kontinentalnog Portugala i Azora; EasyJet je napustio tržište 2017., navodno jer nije mogao osigurati kvalitetnu ponudu (u smislu učestalosti), i okrenuo se na druga tržišta; društvo Delta ukinulo je liniju New York – Ponta Delgada godinu dana nakon što je pokrenuta 2018., a Ryanair smanjuje kapacitet prema regiji od pojave pandemije bolesti COVID-19. Dokaz je ograničene izravne povezanosti i vrlo mali broj redovnih izravnih letova prema Azorima (10 izravnih odredišta 2019.) u odnosu na druge regije koje su slične Azorima po udaljenosti od kopna (npr. 116 redovnih izravnih letova prema Kanarskim otocima ili 130 prema) (73).

73

| (67) | Stoga, kako naglašava Portugal, društvo SATA bez intervencije Regije Azorâ gotovo bi sigurno u kratkoročnom razdoblju prestalo s poslovanjem jer se čini da nijedan privatni ulagač nije spreman uložiti kapital u njega, a nijedna financijska institucija nije voljna ponuditi nova sredstva uzimajući u obzir i geografsku lokaciju Azora i njihovo gospodarsko stanje kao potpomognuta područja. Nijedan alternativni scenarij ne čini se vjerodostojnim za očuvanje i društva SATA i prometnih veza prema regiji i unutar nje (uvodne izjave od 122. do 124.), uzimajući u obzir opsežnije posljedice pandemije bolesti COVID-19 na zrakoplovni sektor i na gospodarstvo regije Azori, koje u velikoj mjeri ovisi o turizmu (uvodne izjave od 128. do 133.). |
| --- | --- |

(67)

Stoga, kako naglašava Portugal, društvo SATA bez intervencije Regije Azorâ gotovo bi sigurno u kratkoročnom razdoblju prestalo s poslovanjem jer se čini da nijedan privatni ulagač nije spreman uložiti kapital u njega, a nijedna financijska institucija nije voljna ponuditi nova sredstva uzimajući u obzir i geografsku lokaciju Azora i njihovo gospodarsko stanje kao potpomognuta područja. Nijedan alternativni scenarij ne čini se vjerodostojnim za očuvanje i društva SATA i prometnih veza prema regiji i unutar nje (uvodne izjave od 122. do 124.), uzimajući u obzir opsežnije posljedice pandemije bolesti COVID-19 na zrakoplovni sektor i na gospodarstvo regije Azori, koje u velikoj mjeri ovisi o turizmu (uvodne izjave od 128. do 133.).

2.4.   Uvjeti spojivosti koji se ne osporavaju u odlukama o pokretanju i proširenju postupka

Uvjeti spojivosti koji se ne osporavaju u odlukama o pokretanju i proširenju postupka

| (68) | Komisija je u odlukama o pokretanju i proširenju postupka (74) privremeno utvrdila da bez intervencije države nije vjerojatno da bi neko privatno poduzeće preuzelo djelatnosti društva SATA, uključujući njegove trenutačne obveze pružanja javne usluge i usluge od općeg gospodarskog interesa, i da bi stoga postojao rizik od prekida povezanosti jedne od najudaljenijih regija Unije. Osim toga, izlazak društva SATA s tržišta imao bi potencijalne negativne posljedice s obzirom na njegovu važnu sustavnu ulogu na Azorima te bi doveo do znatnih socijalnih i gospodarskih problema u regiji, kao i negativnih učinaka prelijevanja na važne segmente gospodarstva povezane s turističkim djelatnostima. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je u odlukama o pokretanju i proširenju postupka (74) privremeno utvrdila da bez intervencije države nije vjerojatno da bi neko privatno poduzeće preuzelo djelatnosti društva SATA, uključujući njegove trenutačne obveze pružanja javne usluge i usluge od općeg gospodarskog interesa, i da bi stoga postojao rizik od prekida povezanosti jedne od najudaljenijih regija Unije. Osim toga, izlazak društva SATA s tržišta imao bi potencijalne negativne posljedice s obzirom na njegovu važnu sustavnu ulogu na Azorima te bi doveo do znatnih socijalnih i gospodarskih problema u regiji, kao i negativnih učinaka prelijevanja na važne segmente gospodarstva povezane s turističkim djelatnostima.

74

| (69) | Nadalje, Komisija nije osporavala učinak poticaja ni primjerenost potpore. Konkretnije, Komisija je smatrala da se mjerama restrukturiranja usporedno rješava situacija ekstremnog pada pozicije vlasničkog kapitala društva SATA, koji je izrazito negativan, i pitanje postojećeg duga i novčanih tokova potrebnih za redovno poslovanje (75). |
| --- | --- |

(69)

Nadalje, Komisija nije osporavala učinak poticaja ni primjerenost potpore. Konkretnije, Komisija je smatrala da se mjerama restrukturiranja usporedno rješava situacija ekstremnog pada pozicije vlasničkog kapitala društva SATA, koji je izrazito negativan, i pitanje postojećeg duga i novčanih tokova potrebnih za redovno poslovanje (75).

75

| (70) | Naposljetku, Komisija je smatrala da su mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja primjerene u odnosu na veličinu društva jer se čini da će potpuna prodaja društva za zemaljske usluge i prodaja kontrolnog udjela u društvu Azores Airlines omogućiti drugim pružateljima usluga da uđu na relevantna tržišta (76). Osim toga, planom restrukturiranja znatno bi se smanjio opseg vlasništva i kontrole društva SATA te bi se ono usmjerilo na misiju od javnog interesa, odnosno na upravljanje pet zračnih luka na najmanjim i najudaljenijim otocima u otočju te pružanje usluga zračnog prijevoza na Azorima (77). |
| --- | --- |

(70)

Naposljetku, Komisija je smatrala da su mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja primjerene u odnosu na veličinu društva jer se čini da će potpuna prodaja društva za zemaljske usluge i prodaja kontrolnog udjela u društvu Azores Airlines omogućiti drugim pružateljima usluga da uđu na relevantna tržišta (76). Osim toga, planom restrukturiranja znatno bi se smanjio opseg vlasništva i kontrole društva SATA te bi se ono usmjerilo na misiju od javnog interesa, odnosno na upravljanje pet zračnih luka na najmanjim i najudaljenijim otocima u otočju te pružanje usluga zračnog prijevoza na Azorima (77).

76

77

2.5.   Razlozi za pokretanje postupka

Razlozi za pokretanje postupka

| (71) | Komisija je u odluci o pokretanju postupka utvrdila da se čini da ni prethodna povećanja kapitala ni kredit za sanaciju osiguran jamstvom ne ispunjavaju uvjete spojivosti s unutarnjim tržištem (78). Konkretnije, kad je riječ o prethodnim povećanjima kapitala u iznosu od 72,6 milijuna EUR, Komisija je izrazila dvojbe o njihovoj navodnoj usklađenosti s tržištem i, ako nisu usklađena s tržištem, njihovoj navodnoj spojivosti s unutarnjim tržištem, konkretnije kao potpora za sanaciju ili restrukturiranje. Komisija nije mogla donijeti zaključak o tome je li iznimka od načela jednokratne dodjele u izvanrednim i nepredvidivim okolnostima za koje korisnik nije odgovoran bila opravdana u vezi s tim povećanjima kapitala (točka 72. podtočka (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje) (79). |
| --- | --- |

(71)

Komisija je u odluci o pokretanju postupka utvrdila da se čini da ni prethodna povećanja kapitala ni kredit za sanaciju osiguran jamstvom ne ispunjavaju uvjete spojivosti s unutarnjim tržištem (78). Konkretnije, kad je riječ o prethodnim povećanjima kapitala u iznosu od 72,6 milijuna EUR, Komisija je izrazila dvojbe o njihovoj navodnoj usklađenosti s tržištem i, ako nisu usklađena s tržištem, njihovoj navodnoj spojivosti s unutarnjim tržištem, konkretnije kao potpora za sanaciju ili restrukturiranje. Komisija nije mogla donijeti zaključak o tome je li iznimka od načela jednokratne dodjele u izvanrednim i nepredvidivim okolnostima za koje korisnik nije odgovoran bila opravdana u vezi s tim povećanjima kapitala (točka 72. podtočka (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje) (79).

78

79

| (72) | U odluci o proširenju postupka izražene su dodatne dvojbe o proporcionalnosti potpore za restrukturiranje s obzirom na: i. nepostojanje raspodjele tereta, ii. nedovoljan stvarni i konkretni vlastiti doprinos društva SATA, koji mora činiti barem 50 % troškova restrukturiranja u skladu s točkom 64. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, i iii. dugo trajanje plana restrukturiranja, među ostalim prodaja imovine tek 2026., pod uvjetima upravljanja koji nisu utvrđeni. |
| --- | --- |

(72)

U odluci o proširenju postupka izražene su dodatne dvojbe o proporcionalnosti potpore za restrukturiranje s obzirom na: i. nepostojanje raspodjele tereta, ii. nedovoljan stvarni i konkretni vlastiti doprinos društva SATA, koji mora činiti barem 50 % troškova restrukturiranja u skladu s točkom 64. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, i iii. dugo trajanje plana restrukturiranja, među ostalim prodaja imovine tek 2026., pod uvjetima upravljanja koji nisu utvrđeni.

| (73) | Konkretnije, nepostojanje raspodjele tereta među postojećim vjerovnicima dovodi do znatnog iznosa državne potpore u odnosu na troškove plana restrukturiranja. Portugal u vezi s tim nije uspio dokazati navodnu nemogućnost djelomičnog smanjenja duga koje bi snosili trenutačni vjerovnici (80), među ostalim, s obzirom na visoku razinu zaduženosti društva SATA ([...] milijuna EUR financijskog duga prije restrukturiranja). Nadalje, mjere koje je Portugal predvidio nisu uključivale nova sredstva prema tržišnim uvjetima, nego samo oslobađanje sredstava smanjenjem operativnih troškova korisnika (81). |
| --- | --- |

(73)

Konkretnije, nepostojanje raspodjele tereta među postojećim vjerovnicima dovodi do znatnog iznosa državne potpore u odnosu na troškove plana restrukturiranja. Portugal u vezi s tim nije uspio dokazati navodnu nemogućnost djelomičnog smanjenja duga koje bi snosili trenutačni vjerovnici (80), među ostalim, s obzirom na visoku razinu zaduženosti društva SATA ([...] milijuna EUR financijskog duga prije restrukturiranja). Nadalje, mjere koje je Portugal predvidio nisu uključivale nova sredstva prema tržišnim uvjetima, nego samo oslobađanje sredstava smanjenjem operativnih troškova korisnika (81).

80

81

| (74) | Kad je riječ o vlastitom doprinosu korisnika, jedini izvori koji se mogu smatrati stvarnima i konkretnima pokrivali su [...] % troškova plana restrukturiranja, što je znatno ispod udjela od 50 % koji Komisija uobičajeno smatra primjerenim (82). Osim toga, Portugal nije dostavio dokaze o tome da su predviđene mjere za vlastiti doprinos učinkovite, trajne i nepovratne. Isto tako, u neizvjesnoj situaciji do 2026. Portugal se nije obvezao na zadržavanje i neukidanje tih mjera ako se operativni rezultati korisnika poboljšaju brže ili znatnije nego što se očekuje u projekcijama iz poslovnog plana (83). |
| --- | --- |

(74)

Kad je riječ o vlastitom doprinosu korisnika, jedini izvori koji se mogu smatrati stvarnima i konkretnima pokrivali su [...] % troškova plana restrukturiranja, što je znatno ispod udjela od 50 % koji Komisija uobičajeno smatra primjerenim (82). Osim toga, Portugal nije dostavio dokaze o tome da su predviđene mjere za vlastiti doprinos učinkovite, trajne i nepovratne. Isto tako, u neizvjesnoj situaciji do 2026. Portugal se nije obvezao na zadržavanje i neukidanje tih mjera ako se operativni rezultati korisnika poboljšaju brže ili znatnije nego što se očekuje u projekcijama iz poslovnog plana (83).

82

83

| (75) | Naposljetku, Komisija je imala dvojbe o trajanju postupka i neupitnosti korporativnih mjera za prodaju udjela u društvu Azores Airlines i društva za zemaljske usluge društva SATA nakon razdoblja restrukturiranja, odnosno 2026. (84) Stoga, i. neovisno o primjerenosti višekratnika koji su upotrijebljeni za procjenu njihove vrijednosti ([...]), činilo se da procijenjeni iznos ([...] milijuna EUR) ovisi o hipotetskim rezultatima pojedinog društva; ii. Portugal nije dostavio nepobitne ugovore o prodaji i kupnji ni dogovorene obveze s određenim kupcima (85); i iii. nije bilo sigurno ni bi li se do 2026. dogovorili dovoljno jasni uvjeti upravljanja i ugovori za tu prodaju (86). |
| --- | --- |

(75)

Naposljetku, Komisija je imala dvojbe o trajanju postupka i neupitnosti korporativnih mjera za prodaju udjela u društvu Azores Airlines i društva za zemaljske usluge društva SATA nakon razdoblja restrukturiranja, odnosno 2026. (84) Stoga, i. neovisno o primjerenosti višekratnika koji su upotrijebljeni za procjenu njihove vrijednosti ([...]), činilo se da procijenjeni iznos ([...] milijuna EUR) ovisi o hipotetskim rezultatima pojedinog društva; ii. Portugal nije dostavio nepobitne ugovore o prodaji i kupnji ni dogovorene obveze s određenim kupcima (85); i iii. nije bilo sigurno ni bi li se do 2026. dogovorili dovoljno jasni uvjeti upravljanja i ugovori za tu prodaju (86).

84

85

86

3.   PRIMJEDBE TREĆIH STRANA

PRIMJEDBE TREĆIH STRANA

| (76) | Ukupno je 19 trećih strana dostavilo primjedbe na odluku o pokretanju postupka, od čega ih je 18 to učinilo do roka predviđenog u toj odluci (87), a 14 trećih strana dostavilo je primjedbe na odluku o proširenju postupka, od čega ih je 12 to učinilo do relevantnog roka (88). |
| --- | --- |

(76)

Ukupno je 19 trećih strana dostavilo primjedbe na odluku o pokretanju postupka, od čega ih je 18 to učinilo do roka predviđenog u toj odluci (87), a 14 trećih strana dostavilo je primjedbe na odluku o proširenju postupka, od čega ih je 12 to učinilo do relevantnog roka (88).

87

88

| (77) | Te strane uključuju jednu zainteresiranu stranu, Ryanair, koja je konkurent u skladu s definicijom iz članka 1. točke (h) Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 (89). |
| --- | --- |

(77)

Te strane uključuju jednu zainteresiranu stranu, Ryanair, koja je konkurent u skladu s definicijom iz članka 1. točke (h) Uredbe Vijeća (EU) 2015/1589 (89).

89

| (78) | Treće strane uključuju tradicionalne klijente i korisnike usluga društva SATA (inozemna društva, organizatori turističkih putovanja itd.), razna udruženja, među ostalim organizacije azorske dijaspore (90), azorska tijela i druge dionike kao što su Partido Popular Monarquico („PPM”) (portugalska politička stranka) te Gospodarsko i socijalno vijeće Azora (Conselho Económico e Social dos Açores – CESA). |
| --- | --- |

(78)

Treće strane uključuju tradicionalne klijente i korisnike usluga društva SATA (inozemna društva, organizatori turističkih putovanja itd.), razna udruženja, među ostalim organizacije azorske dijaspore (90), azorska tijela i druge dionike kao što su Partido Popular Monarquico („PPM”) (portugalska politička stranka) te Gospodarsko i socijalno vijeće Azora (Conselho Económico e Social dos Açores – CESA).

90

| (79) | Njihove se primjedbe na pokretanje i proširenje postupka zajedno izlažu u nastavku. |
| --- | --- |

(79)

Njihove se primjedbe na pokretanje i proširenje postupka zajedno izlažu u nastavku.

3.1.   Primjedbe zainteresirane strane – Ryanair

Primjedbe zainteresirane strane – Ryanair

| (80) | Ryanair smatra da odluka o pokretanju postupka ukazuje na namjeru Komisije da odobri prethodna povećanja kapitala kao kompenzaciju za nedostatnu naknadu za usluge od općeg gospodarskog interesa koje pruža SATA. Međutim, s obzirom na to da u odluci o pokretanju postupka nisu izložene informacije o razini naknade koju SATA Air Açores dobiva za linije u okviru obveza pružanja javne usluge i druge usluge od općeg gospodarskog interesa koje pruža SATA, Ryanair tvrdi da mu je uskraćena mogućnost dostavljanja primjedbi na tu temu. Isto tako, Ryanair se požalio da mu je uskraćena mogućnost dostavljanja primjedbi na odluku o proširenju postupka jer tvrdi da mu nije omogućen pristup povjerljivim informacijama koje ta odluka sadržava i koje se odnose na plan restrukturiranja, operativne aspekte (115 slučajeva povjerljivog postupanja) i mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

(80)

Ryanair smatra da odluka o pokretanju postupka ukazuje na namjeru Komisije da odobri prethodna povećanja kapitala kao kompenzaciju za nedostatnu naknadu za usluge od općeg gospodarskog interesa koje pruža SATA. Međutim, s obzirom na to da u odluci o pokretanju postupka nisu izložene informacije o razini naknade koju SATA Air Açores dobiva za linije u okviru obveza pružanja javne usluge i druge usluge od općeg gospodarskog interesa koje pruža SATA, Ryanair tvrdi da mu je uskraćena mogućnost dostavljanja primjedbi na tu temu. Isto tako, Ryanair se požalio da mu je uskraćena mogućnost dostavljanja primjedbi na odluku o proširenju postupka jer tvrdi da mu nije omogućen pristup povjerljivim informacijama koje ta odluka sadržava i koje se odnose na plan restrukturiranja, operativne aspekte (115 slučajeva povjerljivog postupanja) i mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja.

| (81) | S druge strane, Ryanair smatra da odluka o pokretanju postupka ukazuje na namjeru Komisije da odobri potporu za sanaciju društva SATA kao iznimku od načela jednokratne dodjele zbog izvanrednih i nepredvidivih okolnosti. Ryanair smatra da se kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ne bi trebala smatrati iznimkom od načela jednokratne dodjele u korist društva SATA u skladu s točkom 72. podtočkom (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Prema mišljenju društva Ryanair, ako su obveze pružanja javne usluge društvu SATA uzrokovale gubitke, smanjenje prometa zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 trebalo je dovesti do smanjenja gubitaka društva SATA, a ne pogoršati njegove poteškoće. Nadalje, Ryanair tvrdi da golem višak kapaciteta zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 omogućuje konkurentima da uđu na tržište i zamijene ulogu društava SATA Air Açores i Azores Airlines te je obavljaju učinkovitije. |
| --- | --- |

(81)

S druge strane, Ryanair smatra da odluka o pokretanju postupka ukazuje na namjeru Komisije da odobri potporu za sanaciju društva SATA kao iznimku od načela jednokratne dodjele zbog izvanrednih i nepredvidivih okolnosti. Ryanair smatra da se kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ne bi trebala smatrati iznimkom od načela jednokratne dodjele u korist društva SATA u skladu s točkom 72. podtočkom (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Prema mišljenju društva Ryanair, ako su obveze pružanja javne usluge društvu SATA uzrokovale gubitke, smanjenje prometa zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 trebalo je dovesti do smanjenja gubitaka društva SATA, a ne pogoršati njegove poteškoće. Nadalje, Ryanair tvrdi da golem višak kapaciteta zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 omogućuje konkurentima da uđu na tržište i zamijene ulogu društava SATA Air Açores i Azores Airlines te je obavljaju učinkovitije.

| (82) | Ryanair tvrdi da njegovih 27 zrakoplova koji 5. listopada 2020., u vrijeme kad je dostavio svoje primjedbe, nisu bili u upotrebi čine flotu koja je više nego dvostruko veća od cijele flote društava SATA Air Açores i Azores Airlines (91). U to vrijeme u Portugalu u upotrebi nije bilo ukupno 60 zrakoplova, a u zoni Eurocontrola njih 3 242 (92). Zrakoplovi su izrazito pokretna imovina i uklanjanje kapaciteta društava SATA Air Açores i Azores Airlines s tržišta najvjerojatnije će dovesti do stavljanja zrakoplova drugih zračnih linija koji trenutačno nisu u upotrebi na linije društava SATA Air Açores i Azores Airlines. |
| --- | --- |

(82)

Ryanair tvrdi da njegovih 27 zrakoplova koji 5. listopada 2020., u vrijeme kad je dostavio svoje primjedbe, nisu bili u upotrebi čine flotu koja je više nego dvostruko veća od cijele flote društava SATA Air Açores i Azores Airlines (91). U to vrijeme u Portugalu u upotrebi nije bilo ukupno 60 zrakoplova, a u zoni Eurocontrola njih 3 242 (92). Zrakoplovi su izrazito pokretna imovina i uklanjanje kapaciteta društava SATA Air Açores i Azores Airlines s tržišta najvjerojatnije će dovesti do stavljanja zrakoplova drugih zračnih linija koji trenutačno nisu u upotrebi na linije društava SATA Air Açores i Azores Airlines.

91

92

| (83) | Ryanair smatra i da je tvrdnja Komisije iz odluke o pokretanju postupka (93) o tome da „u trenutačnim okolnostima koje su nastale zbog pandemije bolesti COVID-19 nijedan konkurent, među ostalim oni koji su već aktivni na portugalskom tržištu, ne bi mogao ući na tržište i u potpunosti ili u znatnoj mjeri zamijeniti ulogu društva SATA Air Açores” nedokazana i da bi, potpuno suprotno, izlazak društva SATA s tržišta omogućio učinkovitijim konkurentima da uđu na tržište te putnicima pružaju širi raspon usluga i bolju kvalitetu po nižoj cijeni. |
| --- | --- |

(83)

Ryanair smatra i da je tvrdnja Komisije iz odluke o pokretanju postupka (93) o tome da „u trenutačnim okolnostima koje su nastale zbog pandemije bolesti COVID-19 nijedan konkurent, među ostalim oni koji su već aktivni na portugalskom tržištu, ne bi mogao ući na tržište i u potpunosti ili u znatnoj mjeri zamijeniti ulogu društva SATA Air Açores” nedokazana i da bi, potpuno suprotno, izlazak društva SATA s tržišta omogućio učinkovitijim konkurentima da uđu na tržište te putnicima pružaju širi raspon usluga i bolju kvalitetu po nižoj cijeni.

93

| (84) | Kako bi potkrijepio svoje tvrdnje, Ryanair upućuje na presedane stečaja društava Malév i Spanair, koji su pokazali da je takav pozitivan ishod vjerojatan, a posebice jer je 2020. postojao neusporedivo veći raspoloživi kapacitet nego 2013., uz pozitivan rast prometa iz zračnih luka u Budimpešti i Barceloni, u vezi s čim upućuje na podatke Eurostata. |
| --- | --- |

(84)

Kako bi potkrijepio svoje tvrdnje, Ryanair upućuje na presedane stečaja društava Malév i Spanair, koji su pokazali da je takav pozitivan ishod vjerojatan, a posebice jer je 2020. postojao neusporedivo veći raspoloživi kapacitet nego 2013., uz pozitivan rast prometa iz zračnih luka u Budimpešti i Barceloni, u vezi s čim upućuje na podatke Eurostata.

| (85) | Nadalje, Ryanair tvrdi da bi mogao preuzeti sve linije društava SATA Air Açores i Azores Airlines prema kopnu u roku od nekoliko dana. Ryanair navodi i da je u odluci o pokretanju postupka (94) netočno navedeno da „Ryanair povezuje Azore s Londonom, Manchesterom i Frankfurtom” jer je izostavljeno da Ryanair prometuje na linijama između Ponta Delgade i Terceira Lajesa (u Azorima) i Lisabona i Porta tijekom cijele godine. |
| --- | --- |

(85)

Nadalje, Ryanair tvrdi da bi mogao preuzeti sve linije društava SATA Air Açores i Azores Airlines prema kopnu u roku od nekoliko dana. Ryanair navodi i da je u odluci o pokretanju postupka (94) netočno navedeno da „Ryanair povezuje Azore s Londonom, Manchesterom i Frankfurtom” jer je izostavljeno da Ryanair prometuje na linijama između Ponta Delgade i Terceira Lajesa (u Azorima) i Lisabona i Porta tijekom cijele godine.

94

| (86) | Ryanair tvrdi da bi Komisija nakon istrage ovog predmeta trebala moći zaključiti da se kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ne bi trebala smatrati okolnošću kojom se opravdava iznimka od načela jednokratne dodjele. Upravo suprotno, višak kapaciteta uzrokovan tom krizom olakšava ulazak konkurenata na tržište i znači da je umjetno održavanje društva SATA koje je dokazalo svoju neučinkovitost još manje opravdano. Ryanair podsjeća da je društvo SATA već bilo na rubu propasti prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 i da su ga spašavale opetovane dokapitalizacije od strane Portugala. Ryanair je naveo i da kriza uzrokovana bolešću COVID-19 nije valjani razlog da Portugal nastavi preusmjeravati sredstva u društvo SATA. |
| --- | --- |

(86)

Ryanair tvrdi da bi Komisija nakon istrage ovog predmeta trebala moći zaključiti da se kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ne bi trebala smatrati okolnošću kojom se opravdava iznimka od načela jednokratne dodjele. Upravo suprotno, višak kapaciteta uzrokovan tom krizom olakšava ulazak konkurenata na tržište i znači da je umjetno održavanje društva SATA koje je dokazalo svoju neučinkovitost još manje opravdano. Ryanair podsjeća da je društvo SATA već bilo na rubu propasti prije krize uzrokovane bolešću COVID-19 i da su ga spašavale opetovane dokapitalizacije od strane Portugala. Ryanair je naveo i da kriza uzrokovana bolešću COVID-19 nije valjani razlog da Portugal nastavi preusmjeravati sredstva u društvo SATA.

| (87) | Kad je konkretno riječ o odluci o proširenju postupka, Ryanair tvrdi da mu je zbog prekomjernog povjerljivog postupanja s dijelovima te odluke povezanima s mjerama restrukturiranja, vlastitim doprinosom i mjerama kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja uskraćeno pravo na dostavljanje primjedbi. Ryanair ponavlja da u odlukama o pokretanju i proširenju postupka među linijama na kojima prometuje Ryanair između Azora i kontinentalnog Portugala pogrešno nisu navedene sljedeće linije: i. Ponta Delgada i Porto tijekom cijele godine i ii. Terceira i Lisabon i Porto tijekom cijele godine. Osim toga, Ryanair predlaže da se društvu SATA ukine poslovanje izvan obveza pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa jer je nejasno definiranje ciljeva društva SATA, kao pružatelja javne usluge i komercijalnog zračnog prijevoznika, vjerojatno uzrok većine njegovih poteškoća. Ryanair dodaje da je rast njegova poslovanja između Azora i kontinentalnog Portugala unatoč krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19 dokaz da bi on u kratkom roku mogao preuzeti sve komercijalne linije društva SATA prema kopnu. |
| --- | --- |

(87)

Kad je konkretno riječ o odluci o proširenju postupka, Ryanair tvrdi da mu je zbog prekomjernog povjerljivog postupanja s dijelovima te odluke povezanima s mjerama restrukturiranja, vlastitim doprinosom i mjerama kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja uskraćeno pravo na dostavljanje primjedbi. Ryanair ponavlja da u odlukama o pokretanju i proširenju postupka među linijama na kojima prometuje Ryanair između Azora i kontinentalnog Portugala pogrešno nisu navedene sljedeće linije: i. Ponta Delgada i Porto tijekom cijele godine i ii. Terceira i Lisabon i Porto tijekom cijele godine. Osim toga, Ryanair predlaže da se društvu SATA ukine poslovanje izvan obveza pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa jer je nejasno definiranje ciljeva društva SATA, kao pružatelja javne usluge i komercijalnog zračnog prijevoznika, vjerojatno uzrok većine njegovih poteškoća. Ryanair dodaje da je rast njegova poslovanja između Azora i kontinentalnog Portugala unatoč krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19 dokaz da bi on u kratkom roku mogao preuzeti sve komercijalne linije društva SATA prema kopnu.

| (88) | Nadalje, uzimajući u obzir višak kapaciteta zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 u zrakoplovnom sektoru, Ryanair poziva Komisiju da se suzdrži od pretpostavke, kad je riječ o linijama na kojima trenutačno prometuju SATA Air Açores i Azores Airlines, da je uvjet utvrđen u članku 16. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 automatski ispunjen (odnosno da bi se obveza pružanja javne usluge trebala uvesti ako zračni prijevoznici ne bi pružali usluge određene razine ako u obzir uzimaju samo svoje poslovne interese). Naposljetku, Ryanair zagovara ograničenje iznosa potpore na iznos koji je nužan za ispunjavanje zadaća društva SATA u okviru obveza pružanja javne usluge/usluga od općeg gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(88)

Nadalje, uzimajući u obzir višak kapaciteta zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 u zrakoplovnom sektoru, Ryanair poziva Komisiju da se suzdrži od pretpostavke, kad je riječ o linijama na kojima trenutačno prometuju SATA Air Açores i Azores Airlines, da je uvjet utvrđen u članku 16. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 automatski ispunjen (odnosno da bi se obveza pružanja javne usluge trebala uvesti ako zračni prijevoznici ne bi pružali usluge određene razine ako u obzir uzimaju samo svoje poslovne interese). Naposljetku, Ryanair zagovara ograničenje iznosa potpore na iznos koji je nužan za ispunjavanje zadaća društva SATA u okviru obveza pružanja javne usluge/usluga od općeg gospodarskog interesa.

3.2.   Primjedbe trećih strana

Primjedbe trećih strana

3.2.1.   Partido Popular Monarquico (PPM)

Partido Popular Monarquico (PPM)

| (89) | Kad je riječ o mjerama koje su predmet postupka, društvo PPM protivi se potpori za sanaciju i planu restrukturiranja. Društvo PPM smatra da neke informacije koje je dostavio Portugal nisu točne. Konkretnije, napominje da se djelatnosti društava SATA Air Açores i Azores Airlines ne bi trebale miješati: prvo društvo obavlja samo međuotočne letove u okviru obveza pružanja javne usluge sa znatnom financijskom naknadom (više od 135 milijuna EUR u razdoblju od 2015. do 2020.), a drugo se društvo natječe s drugim zračnim prijevoznicima (npr. TAP, Ryanair, EasyJet, Euroatlantic, Cabo Verde Airlines, Binter). Društvo PPM naglašava i da se TAP, Ryanair i Azores Airlines natječu na istom tržištu za dvije liberalizirane linije (95) te da na linijama u okviru obveza pružanja javne usluge ne postoji velika potražnja. Naposljetku, društvo PPM navodi da je prije pandemije bolesti COVID-19 društvo TAP bilo konkurent koji je također imao veze sa SAD-om i Kanadom (96). |
| --- | --- |

(89)

Kad je riječ o mjerama koje su predmet postupka, društvo PPM protivi se potpori za sanaciju i planu restrukturiranja. Društvo PPM smatra da neke informacije koje je dostavio Portugal nisu točne. Konkretnije, napominje da se djelatnosti društava SATA Air Açores i Azores Airlines ne bi trebale miješati: prvo društvo obavlja samo međuotočne letove u okviru obveza pružanja javne usluge sa znatnom financijskom naknadom (više od 135 milijuna EUR u razdoblju od 2015. do 2020.), a drugo se društvo natječe s drugim zračnim prijevoznicima (npr. TAP, Ryanair, EasyJet, Euroatlantic, Cabo Verde Airlines, Binter). Društvo PPM naglašava i da se TAP, Ryanair i Azores Airlines natječu na istom tržištu za dvije liberalizirane linije (95) te da na linijama u okviru obveza pružanja javne usluge ne postoji velika potražnja. Naposljetku, društvo PPM navodi da je prije pandemije bolesti COVID-19 društvo TAP bilo konkurent koji je također imao veze sa SAD-om i Kanadom (96).

95

96

| (90) | Osim toga, društvo PPM tvrdi da Azores Airlines dobrovoljno prometuje na više linija u okviru obveze pružanja javne usluge (97) (na kojima je prethodno letio TAP) te da Portugal nikad nije održao javni natječaj za te linije. Stoga Portugal ne može opravdati potporu za društvo Azores Airlines tim linijama u okviru obveze pružanja javne usluge. Nadalje, društvo PPM naglašava da je tvrdnja Komisije o prekidu djelatnosti društva EasyJet (98) na liniji u okviru obveze pružanja javne usluge (99) 2017. netočna jer ta linija zapravo nije u okviru obveze pružanja javne usluge, nego je liberalizirana. |
| --- | --- |

(90)

Osim toga, društvo PPM tvrdi da Azores Airlines dobrovoljno prometuje na više linija u okviru obveze pružanja javne usluge (97) (na kojima je prethodno letio TAP) te da Portugal nikad nije održao javni natječaj za te linije. Stoga Portugal ne može opravdati potporu za društvo Azores Airlines tim linijama u okviru obveze pružanja javne usluge. Nadalje, društvo PPM naglašava da je tvrdnja Komisije o prekidu djelatnosti društva EasyJet (98) na liniji u okviru obveze pružanja javne usluge (99) 2017. netočna jer ta linija zapravo nije u okviru obveze pružanja javne usluge, nego je liberalizirana.

97

98

99

| (91) | Kad je riječ o međuotočnim linijama u okviru obveze pružanja javne usluge na kojima prometuje SATA Air Açores, društvo PPM tvrdi da javni natječaj nije bio privlačan zbog sljedećih razloga: 1. složenosti obveze pružanja javne usluge i pravila natječaja koje je utvrdila vlada i 2. činjenice da se natječaj za međuotočne linije odnosi na sve linije skupno. U vezi s tim, pošteniji, razumniji i transparentniji uvjeti omogućili bi smanjenje iznosa financijske naknade. Naposljetku, društvo PPM smatra da financijska naknada koja je isplaćena društvu SATA Air Açores za obveze pružanja javne usluge također čini nezakonito subvencioniranje društva Azores Airlines i da bi se to društvo trebalo odvojiti od društva SATA Air Açores. |
| --- | --- |

(91)

Kad je riječ o međuotočnim linijama u okviru obveze pružanja javne usluge na kojima prometuje SATA Air Açores, društvo PPM tvrdi da javni natječaj nije bio privlačan zbog sljedećih razloga: 1. složenosti obveze pružanja javne usluge i pravila natječaja koje je utvrdila vlada i 2. činjenice da se natječaj za međuotočne linije odnosi na sve linije skupno. U vezi s tim, pošteniji, razumniji i transparentniji uvjeti omogućili bi smanjenje iznosa financijske naknade. Naposljetku, društvo PPM smatra da financijska naknada koja je isplaćena društvu SATA Air Açores za obveze pružanja javne usluge također čini nezakonito subvencioniranje društva Azores Airlines i da bi se to društvo trebalo odvojiti od društva SATA Air Açores.

| (92) | Društvo PPM tvrdi i da se teritorijalni kontinuitet između kontinentalnog Portugala i Azora ne bi prekinuo da društvo SATA propadne: društva TAP i Ryanair prometuju na linijama iz São Miguela (PDL) i Terceire (TER) prema Lisabonu (LIS). |
| --- | --- |

(92)

Društvo PPM tvrdi i da se teritorijalni kontinuitet između kontinentalnog Portugala i Azora ne bi prekinuo da društvo SATA propadne: društva TAP i Ryanair prometuju na linijama iz São Miguela (PDL) i Terceire (TER) prema Lisabonu (LIS).

3.2.2.   Klijenti i druge organizacije

Klijenti i druge organizacije

| (93) | Druge su treće strane dostavile primjedbe u kojima podupiru plan sanacije i restrukturiranja društva SATA zbog važnosti društva SATA i potencijalnog učinka njegova izlaska s tržišta na gospodarstvo te povezanost Autonomne regije Azori i zajednica azorske dijaspore. |
| --- | --- |

(93)

Druge su treće strane dostavile primjedbe u kojima podupiru plan sanacije i restrukturiranja društva SATA zbog važnosti društva SATA i potencijalnog učinka njegova izlaska s tržišta na gospodarstvo te povezanost Autonomne regije Azori i zajednica azorske dijaspore.

| (94) | Velika većina trećih strana koje su dostavile primjedbe i na odluku o pokretanju postupka i na odluku o proširenju postupka zabrinuta je za osiguranje načela teritorijalnog kontinuiteta. Te strane stoga podupiru nastavak zrakoplovnih usluga društva SATA za azorsku dijasporu, regionalno gospodarstvo, zdravlje i obrazovanje u regiji, s obzirom na obilježja ARA-e kao najudaljenije regije Unije, kako je utvrđeno u članku 349. UFEU-a. Prema njihovu mišljenju, da nema društva SATA, nijedan ga drugi zračni prijevoznik ne bi zamijenio na istoj razini s obzirom na sezonski karakter veza drugih zračnih prijevoznika i to da drugi zračni prijevoznici nisu pokazali kontinuirani interes za osiguranje tih veza. |
| --- | --- |

(94)

Velika većina trećih strana koje su dostavile primjedbe i na odluku o pokretanju postupka i na odluku o proširenju postupka zabrinuta je za osiguranje načela teritorijalnog kontinuiteta. Te strane stoga podupiru nastavak zrakoplovnih usluga društva SATA za azorsku dijasporu, regionalno gospodarstvo, zdravlje i obrazovanje u regiji, s obzirom na obilježja ARA-e kao najudaljenije regije Unije, kako je utvrđeno u članku 349. UFEU-a. Prema njihovu mišljenju, da nema društva SATA, nijedan ga drugi zračni prijevoznik ne bi zamijenio na istoj razini s obzirom na sezonski karakter veza drugih zračnih prijevoznika i to da drugi zračni prijevoznici nisu pokazali kontinuirani interes za osiguranje tih veza.

| (95) | Udruženja dijaspore bez iznimke ističu važnost društva SATA za očuvanje korijena i povezanosti azorske zajednice u Sjevernoj Americi, Torontu, Montrealu, Ontariju, Winnipegu, Kaliforniji i istočnoj obali SAD-a (100). |
| --- | --- |

(95)

Udruženja dijaspore bez iznimke ističu važnost društva SATA za očuvanje korijena i povezanosti azorske zajednice u Sjevernoj Americi, Torontu, Montrealu, Ontariju, Winnipegu, Kaliforniji i istočnoj obali SAD-a (100).

100

| (96) | U tom kontekstu mnoge treće strane ističu relevantnost društva SATA za turistički sektor, koji se smatra sektorom od presudne važnosti za razvoj Azora i važnim izvorom zaposlenja i bogatstva u regiji. Društvo SATA imalo je te i dalje ima vodeću ulogu u razvoju Azora kao turističkog odredišta, a time i zaposlenja i bogatstva u regiji, jer osigurava mobilnost unutar Azorskog otočja te njegovu povezanost s kopnom, Europom i Sjevernom Amerikom. Osim toga, društvo SATA osigurava pristup neophodnoj robi i robi koja nije neophodna, a proizvodi se izvan Azora, što je nužno za razvoj svih djelatnosti povezanih s turizmom. |
| --- | --- |

(96)

U tom kontekstu mnoge treće strane ističu relevantnost društva SATA za turistički sektor, koji se smatra sektorom od presudne važnosti za razvoj Azora i važnim izvorom zaposlenja i bogatstva u regiji. Društvo SATA imalo je te i dalje ima vodeću ulogu u razvoju Azora kao turističkog odredišta, a time i zaposlenja i bogatstva u regiji, jer osigurava mobilnost unutar Azorskog otočja te njegovu povezanost s kopnom, Europom i Sjevernom Amerikom. Osim toga, društvo SATA osigurava pristup neophodnoj robi i robi koja nije neophodna, a proizvodi se izvan Azora, što je nužno za razvoj svih djelatnosti povezanih s turizmom.

| (97) | Portugalsko udruženje putničkih i turističkih agencija („APAVT”) i Azorsko turističko udruženje („ATA”) smatraju da je gospodarski učinak društva SATA na cijeli turistički lanac vrijednosti jedinstven. Prema njihovu mišljenju, letovi koje obavlja društvo SATA ne dovode samo do izravnog stvaranja brojnih radnih mjesta, nego i do stvaranja više nizvodnih poslovnih jedinca, konkretnije hotela i apartmana, restorana, agencija za iznajmljivanje automobila, putničkih agencija i agencija za turističku zabavu. |
| --- | --- |

(97)

Portugalsko udruženje putničkih i turističkih agencija („APAVT”) i Azorsko turističko udruženje („ATA”) smatraju da je gospodarski učinak društva SATA na cijeli turistički lanac vrijednosti jedinstven. Prema njihovu mišljenju, letovi koje obavlja društvo SATA ne dovode samo do izravnog stvaranja brojnih radnih mjesta, nego i do stvaranja više nizvodnih poslovnih jedinca, konkretnije hotela i apartmana, restorana, agencija za iznajmljivanje automobila, putničkih agencija i agencija za turističku zabavu.

| (98) | Nadalje, udruženja kao što su Azorski poljoprivredni savez („FAA”) i Azorski ribarski savez („FPA”) ističu specifičnost regije Azori i važne uloge koju društvo SATA ima u osiguranju pristupa drugim regijama te osiguranju distribucije i izvoza proizvoda iz Azorskog otočja u druge zemlje, kontinentalni Portugal i druga državna područja (među ostalim izvan Unije), čime se povećava pristup proizvođača s Azora poštenim prilikama, posebice u pogledu prijevoza ribe za distribuciju. FAA i FPA tvrde da društvo SATA osigurava socioekonomski razvoj ribarskog i poljoprivrednog sektora prijevozom tih proizvoda unutar Azorskog arhipelaga i iz njega u druge regije. |
| --- | --- |

(98)

Nadalje, udruženja kao što su Azorski poljoprivredni savez („FAA”) i Azorski ribarski savez („FPA”) ističu specifičnost regije Azori i važne uloge koju društvo SATA ima u osiguranju pristupa drugim regijama te osiguranju distribucije i izvoza proizvoda iz Azorskog otočja u druge zemlje, kontinentalni Portugal i druga državna područja (među ostalim izvan Unije), čime se povećava pristup proizvođača s Azora poštenim prilikama, posebice u pogledu prijevoza ribe za distribuciju. FAA i FPA tvrde da društvo SATA osigurava socioekonomski razvoj ribarskog i poljoprivrednog sektora prijevozom tih proizvoda unutar Azorskog arhipelaga i iz njega u druge regije.

| (99) | Druge strane, kao što su izravni kupci i putničke agencije (A.J.F. Accounting („AJFA”) i SDA Building Services („SDABS”), koji ulažu u Azore, kao i turistička agencija „BTA”) slažu se s potporom društvu SATA, a Associação de Municípios da Região Autónoma dos Açores („AMRAA”) podsjeća da je društvo SATA bilo jamac neizolacije azorskog stanovništva od vanjskog svijeta i instrument provedbe teritorijalne, gospodarske i socijalne kohezije; osim toga, oni naglašavaju da društvo SATA ima važnu ulogu tijekom kriza, kao što su prirodne katastrofe i pandemija bolesti COVID-19, te ističu presudnu ulogu usluga društva SATA za prijevoz medicinske opreme, lijekova i osobne zaštitne opreme. |
| --- | --- |

(99)

Druge strane, kao što su izravni kupci i putničke agencije (A.J.F. Accounting („AJFA”) i SDA Building Services („SDABS”), koji ulažu u Azore, kao i turistička agencija „BTA”) slažu se s potporom društvu SATA, a Associação de Municípios da Região Autónoma dos Açores („AMRAA”) podsjeća da je društvo SATA bilo jamac neizolacije azorskog stanovništva od vanjskog svijeta i instrument provedbe teritorijalne, gospodarske i socijalne kohezije; osim toga, oni naglašavaju da društvo SATA ima važnu ulogu tijekom kriza, kao što su prirodne katastrofe i pandemija bolesti COVID-19, te ističu presudnu ulogu usluga društva SATA za prijevoz medicinske opreme, lijekova i osobne zaštitne opreme.

| (100) | Trgovinsko udruženje Câmara do Comércio e Indústria de Ponta Delgada/Associação Empresarial das Ilhas de S. Miguel e Santa Maria („CCIPD”) potvrđuje da je društvo SATA važan instrument za osiguranje unutarnje mobilnosti i povezanosti s vanjskim svijetom, ali izražava zabrinutost u vezi s upravljanjem društvom SATA u razdoblju potpore i predlaže poboljšanje rezultata u okviru akcijskog plana. CCIPD je svjestan hitnog stanja i preslaže izmjenu obveze pružanja javne usluge za međuotočne letove i veza za neliberalizirana čvorišta. |
| --- | --- |

(100)

Trgovinsko udruženje Câmara do Comércio e Indústria de Ponta Delgada/Associação Empresarial das Ilhas de S. Miguel e Santa Maria („CCIPD”) potvrđuje da je društvo SATA važan instrument za osiguranje unutarnje mobilnosti i povezanosti s vanjskim svijetom, ali izražava zabrinutost u vezi s upravljanjem društvom SATA u razdoblju potpore i predlaže poboljšanje rezultata u okviru akcijskog plana. CCIPD je svjestan hitnog stanja i preslaže izmjenu obveze pružanja javne usluge za međuotočne letove i veza za neliberalizirana čvorišta.

| (101) | Općenito, sve druge treće strane potvrđuju da društvo SATA ima važnu ulogu u postupku osiguranja povezanosti regije Azori provedbom ekonomskih, socijalnih i teritorijalnih načela utvrđenih u člancima od 174. do 178. UFEU-a. Te treće strane ne uviđaju potencijalne negativne učinke prethodnih povećanja kapitala i/ili drugih mjera potpore u korist društva SATA (101) na tržišno natjecanje ili smatraju da bi se mogući negativni učinak nadoknadio pozitivnim učinkom održavanja poslovanja društva SATA s obzirom na malu veličinu regije Azori i njezino ograničeno stanovništvo (243 000 stanovnika). |
| --- | --- |

(101)

Općenito, sve druge treće strane potvrđuju da društvo SATA ima važnu ulogu u postupku osiguranja povezanosti regije Azori provedbom ekonomskih, socijalnih i teritorijalnih načela utvrđenih u člancima od 174. do 178. UFEU-a. Te treće strane ne uviđaju potencijalne negativne učinke prethodnih povećanja kapitala i/ili drugih mjera potpore u korist društva SATA (101) na tržišno natjecanje ili smatraju da bi se mogući negativni učinak nadoknadio pozitivnim učinkom održavanja poslovanja društva SATA s obzirom na malu veličinu regije Azori i njezino ograničeno stanovništvo (243 000 stanovnika).

101

4.   PRIMJEDBE PORTUGALA

PRIMJEDBE PORTUGALA

4.1.   Primjedbe na pokretanje i proširenje službenog postupka

Primjedbe na pokretanje i proširenje službenog postupka

| (102) | Portugal smatra da su prethodna povećanja kapitala društva SATA (2017. (102), 2018. (103) i 2020. (104)) činila naknade za obveze pružanja javne usluge povezane sa zračnim prijevozom među otocima te s Azora i na njih kako bi se nadoknadili operativni deficiti koji su posljedica uvođenja tih obveza pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa, koje se smatraju izrazito važnima za javni interes ARA-e (105). Kako bi dokazao da za te obveze pružanja javne usluge i usluge od općeg gospodarskog interesa nije isplaćena odgovarajuća i potpuna naknada, Portugal među ostalim tvrdi da je manjak naknade obuhvaćen revizijom za obveze pružanja javne usluge u razdoblju od 2009. do 2019. za društvo SATA iznosio 65,5 milijuna EUR (106), među ostalim: i. 19,2 milijuna EUR dodatnih troškova društva SATA Air Açores, za koje nije isplaćena naknada u okviru ugovora za javnoj nabavi usluga, ni putem kompenzacijskih naknada, ni putem financijskih mehanizama ponovnog uspostavljanja i ii. 46,3 milijuna EUR troškova koje je društvo Azores Airlines prijavilo na četiri linije u okviru obveze pružanja javne usluge (tj. ne uključujući komercijalne, liberalizirane linije) (107). |
| --- | --- |

(102)

Portugal smatra da su prethodna povećanja kapitala društva SATA (2017. (102), 2018. (103) i 2020. (104)) činila naknade za obveze pružanja javne usluge povezane sa zračnim prijevozom među otocima te s Azora i na njih kako bi se nadoknadili operativni deficiti koji su posljedica uvođenja tih obveza pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa, koje se smatraju izrazito važnima za javni interes ARA-e (105). Kako bi dokazao da za te obveze pružanja javne usluge i usluge od općeg gospodarskog interesa nije isplaćena odgovarajuća i potpuna naknada, Portugal među ostalim tvrdi da je manjak naknade obuhvaćen revizijom za obveze pružanja javne usluge u razdoblju od 2009. do 2019. za društvo SATA iznosio 65,5 milijuna EUR (106), među ostalim: i. 19,2 milijuna EUR dodatnih troškova društva SATA Air Açores, za koje nije isplaćena naknada u okviru ugovora za javnoj nabavi usluga, ni putem kompenzacijskih naknada, ni putem financijskih mehanizama ponovnog uspostavljanja i ii. 46,3 milijuna EUR troškova koje je društvo Azores Airlines prijavilo na četiri linije u okviru obveze pružanja javne usluge (tj. ne uključujući komercijalne, liberalizirane linije) (107).

102

103

104

105

106

107

| (103) | Portugal tvrdi da iznosi obuhvaćeni revizijom ne odražavaju stvarni operativni deficit pri prometovanju društva SATA na linijama u okviru obveze pružanja javne usluge (odnosno 14 linija u okviru obveza pružanja javne usluge na kojima prometuje SATA Air Açores i četiri takve linije na kojima prometuje Azores Airlines), koji bi iznosio otprilike 98 milijuna EUR, jer bi taj deficit uz prethodno navedenih 65,5 milijuna EUR uključivao i dodatan iznos od 33 milijuna EUR, koji čini razliku između zahtjeva društva SATA za ponovno uspostavljanje financijske bilance i iznosa koji je ARA stvarno platila u razdoblju od 2009. do 2019. Stoga Portugal objašnjava da se zbog te teške financijske situacije Vijeće regionalne vlade moralo uskladiti s preporukom Revizorskog suda (108), kao i nacionalnim propisima u području prava trgovačkih društava u vezi s gubitkom polovine uplaćenog temeljnog kapitala zbog akumuliranih gubitaka (109). |
| --- | --- |

(103)

Portugal tvrdi da iznosi obuhvaćeni revizijom ne odražavaju stvarni operativni deficit pri prometovanju društva SATA na linijama u okviru obveze pružanja javne usluge (odnosno 14 linija u okviru obveza pružanja javne usluge na kojima prometuje SATA Air Açores i četiri takve linije na kojima prometuje Azores Airlines), koji bi iznosio otprilike 98 milijuna EUR, jer bi taj deficit uz prethodno navedenih 65,5 milijuna EUR uključivao i dodatan iznos od 33 milijuna EUR, koji čini razliku između zahtjeva društva SATA za ponovno uspostavljanje financijske bilance i iznosa koji je ARA stvarno platila u razdoblju od 2009. do 2019. Stoga Portugal objašnjava da se zbog te teške financijske situacije Vijeće regionalne vlade moralo uskladiti s preporukom Revizorskog suda (108), kao i nacionalnim propisima u području prava trgovačkih društava u vezi s gubitkom polovine uplaćenog temeljnog kapitala zbog akumuliranih gubitaka (109).

108

109

| (104) | Konkretnije, Portugal u vezi s međuotočnim prijevozom objašnjava da je 14 linija organiziranih u tri klastera (Ponta Delgada, Terceira i Horta) na kojima prometuje SATA nuđeno putem javnih natječaja od 2002. u skladu s Uredbom Vijeća (EEZ) br. 2408/92 (110), a potom Uredbom (EZ) br. 1008/2008. Trenutačni ugovor o javnoj nabavi usluga dodijeljen društvu SATA nakon javnog natječaja traje pet godina, od 1. studenoga 2021. do 31. listopada 2026. (uvodna izjava 19.). |
| --- | --- |

(104)

Konkretnije, Portugal u vezi s međuotočnim prijevozom objašnjava da je 14 linija organiziranih u tri klastera (Ponta Delgada, Terceira i Horta) na kojima prometuje SATA nuđeno putem javnih natječaja od 2002. u skladu s Uredbom Vijeća (EEZ) br. 2408/92 (110), a potom Uredbom (EZ) br. 1008/2008. Trenutačni ugovor o javnoj nabavi usluga dodijeljen društvu SATA nakon javnog natječaja traje pet godina, od 1. studenoga 2021. do 31. listopada 2026. (uvodna izjava 19.).

110

| (105) | Svi su ugovori o javnoj nabavi usluga uključivali ex ante metodu izračuna naknade, godišnju naknadu i mehanizam prilagodbe naknade kako bi se osiguralo da SATA ne dobiva prekomjernu naknadu za pružanje javne usluge. Međutim, kako je prethodno spomenuto (uvodne izjave 32. i 102.), Portugal tvrdi da je društvo SATA Air Açores snosilo dodatne troškove pri pružanju usluga u okviru obveze pružanja javne usluge za koje nije primilo naknadu putem godišnje naknade ni ex post korektivni mehanizam te da je iznos gubitaka obuhvaćen revizijom bio 19,2 milijuna EUR (iako je društvo SATA zatražilo 50,9 milijuna EUR za pokrivanje stvarnog deficita). |
| --- | --- |

(105)

Svi su ugovori o javnoj nabavi usluga uključivali ex ante metodu izračuna naknade, godišnju naknadu i mehanizam prilagodbe naknade kako bi se osiguralo da SATA ne dobiva prekomjernu naknadu za pružanje javne usluge. Međutim, kako je prethodno spomenuto (uvodne izjave 32. i 102.), Portugal tvrdi da je društvo SATA Air Açores snosilo dodatne troškove pri pružanju usluga u okviru obveze pružanja javne usluge za koje nije primilo naknadu putem godišnje naknade ni ex post korektivni mehanizam te da je iznos gubitaka obuhvaćen revizijom bio 19,2 milijuna EUR (iako je društvo SATA zatražilo 50,9 milijuna EUR za pokrivanje stvarnog deficita).

ex ante

ex post

| (106) | Kad je riječ o linijama na kojima je prometovalo društvo Azores Airlines u okviru obveza pružanja javne usluge bez naknade (uvodna izjava 20.), Portugal objašnjava da se tri veze s kontinentalnim Portugalom (linije Lisabon – Santa Maria – Lisabon, Lisabon – Pico – Lisabon i Lisabon – Horta – Lisabon) i linija Ponta Delgada – Funchal, na kojoj je Azores Airlines jedini zračni prijevoznik, ponovno ispituju kako bi se osiguralo da se za njih isplaćuje odgovarajuća naknada utvrđena na ex ante osnovi. To bi uključivalo zatvaranje linija u okviru obveze pružanja javne usluge (koje su trenutačno otvorene za sve zračne prijevoznike koji žele prometovati na njima u okviru obveza pružanja javne usluge bez naknade) i dodjelu ugovora o javnoj nabavi usluga uz naknadu putem natječaja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008. Portugal tvrdi:






  (a) | da u kontekstu restrukturiranja društvo SATA ne može nastaviti prometovati na tim linijama ako one čine neprofitabilne djelatnosti, zbog čega će na njima prometovati samo društvo Azores Airlines uz naknadu ako pobjedi na otvorenom natječaju za prometovanje na tim linijama u okviru obveze pružanja javne usluge (111); |
| --- | --- | --- |

(106)

Kad je riječ o linijama na kojima je prometovalo društvo Azores Airlines u okviru obveza pružanja javne usluge bez naknade (uvodna izjava 20.), Portugal objašnjava da se tri veze s kontinentalnim Portugalom (linije Lisabon – Santa Maria – Lisabon, Lisabon – Pico – Lisabon i Lisabon – Horta – Lisabon) i linija Ponta Delgada – Funchal, na kojoj je Azores Airlines jedini zračni prijevoznik, ponovno ispituju kako bi se osiguralo da se za njih isplaćuje odgovarajuća naknada utvrđena na ex ante osnovi. To bi uključivalo zatvaranje linija u okviru obveze pružanja javne usluge (koje su trenutačno otvorene za sve zračne prijevoznike koji žele prometovati na njima u okviru obveza pružanja javne usluge bez naknade) i dodjelu ugovora o javnoj nabavi usluga uz naknadu putem natječaja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008. Portugal tvrdi:

ex ante

(a)

da u kontekstu restrukturiranja društvo SATA ne može nastaviti prometovati na tim linijama ako one čine neprofitabilne djelatnosti, zbog čega će na njima prometovati samo društvo Azores Airlines uz naknadu ako pobjedi na otvorenom natječaju za prometovanje na tim linijama u okviru obveze pružanja javne usluge (111);

111

| (b) | da je potrebno što prije pokrenuti međunarodni natječaj, u kojem će se pružati odgovarajuća naknada koja ne prelazi iznos potreban za pokrivanje neto troškova koji nastaju pri ispunjavanju obveze pružanja javne usluge, uzimajući u obzir povezani prihod zračnog prijevoznika i razumnu dobit. |
| --- | --- |

(b)

da je potrebno što prije pokrenuti međunarodni natječaj, u kojem će se pružati odgovarajuća naknada koja ne prelazi iznos potreban za pokrivanje neto troškova koji nastaju pri ispunjavanju obveze pružanja javne usluge, uzimajući u obzir povezani prihod zračnog prijevoznika i razumnu dobit.

| (107) | Portugal potvrđuje da je društvo Azores Airlines redovito (svake dvije sezone) dostavljalo plan prometovanja Tijelu za civilno zrakoplovstvo („ANAC”), pri čemu je izrazilo interes za prometovanje na tim linijama u skladu s uvjetima obveze pružanja javne usluge i bez naknade. Unatoč tome, Portugal tvrdi da bi društvo SATA trebalo dobiti naknadu za te usluge u okviru obveze pružanja javne usluge, koje su kako je prethodno opisano (uvodne izjave 57. i 102.) uzrokovale operativni deficit od 46,3 milijuna EUR od 2009. do 2019. Kako je prethodno opisano (uvodna izjava 102.), Portugal tvrdi da su prethodna povećanja kapitala društva SATA (uvodna izjava 2.) činila ex post naknadu za deficit povezan s obvezama pružanja javne usluge, za koji je potvrđeno da je do 2019. iznosio barem 65,5 milijuna EUR. Međutim, društvo SATA vratilo je odgovarajući iznos (uvodna izjava 116.). |
| --- | --- |

(107)

Portugal potvrđuje da je društvo Azores Airlines redovito (svake dvije sezone) dostavljalo plan prometovanja Tijelu za civilno zrakoplovstvo („ANAC”), pri čemu je izrazilo interes za prometovanje na tim linijama u skladu s uvjetima obveze pružanja javne usluge i bez naknade. Unatoč tome, Portugal tvrdi da bi društvo SATA trebalo dobiti naknadu za te usluge u okviru obveze pružanja javne usluge, koje su kako je prethodno opisano (uvodne izjave 57. i 102.) uzrokovale operativni deficit od 46,3 milijuna EUR od 2009. do 2019. Kako je prethodno opisano (uvodna izjava 102.), Portugal tvrdi da su prethodna povećanja kapitala društva SATA (uvodna izjava 2.) činila ex post naknadu za deficit povezan s obvezama pružanja javne usluge, za koji je potvrđeno da je do 2019. iznosio barem 65,5 milijuna EUR. Međutim, društvo SATA vratilo je odgovarajući iznos (uvodna izjava 116.).

ex post

| (108) | Portugal objašnjava da je društvo Azores Airlines također pretrpjelo gubitke na linijama između Azora i Sjeverne Amerike na kojima je prometovalo te da bi se i ti gubici trebali nadoknaditi. Konkretnije, procjenjuje se da operativni deficit za linije između Azora i Sjeverne Amerike od 2009. do 2019. iznosi 47,2 milijuna EUR. Portugal tvrdi da su te linije de facto usluge od općeg gospodarskog interesa jer je prometovanje na njima od javnog interesa i da bi se stoga nadoknada tog deficita trebala smatrati spojivom u skladu s Odlukom Komisije 2012/21/EU (112) jer godišnji promet ne premašuje 300 000 putnika. |
| --- | --- |

(108)

Portugal objašnjava da je društvo Azores Airlines također pretrpjelo gubitke na linijama između Azora i Sjeverne Amerike na kojima je prometovalo te da bi se i ti gubici trebali nadoknaditi. Konkretnije, procjenjuje se da operativni deficit za linije između Azora i Sjeverne Amerike od 2009. do 2019. iznosi 47,2 milijuna EUR. Portugal tvrdi da su te linije de facto usluge od općeg gospodarskog interesa jer je prometovanje na njima od javnog interesa i da bi se stoga nadoknada tog deficita trebala smatrati spojivom u skladu s Odlukom Komisije 2012/21/EU (112) jer godišnji promet ne premašuje 300 000 putnika.

de facto

112

| (109) | Portugal je 10. lipnja 2021. dostavio dodatne primjedbe o: i. povjeravanju obveza pružanja javne usluge društvima SATA i Azores Airlines te usluge od općeg gospodarskog interesa društvu SGA, ii. proporcionalnosti potpore i njezinu ograničenju na najmanju moguću razinu, iii. mjerama kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja i iv. usklađenosti s načelom jednokratne dodjele. |
| --- | --- |

(109)

Portugal je 10. lipnja 2021. dostavio dodatne primjedbe o: i. povjeravanju obveza pružanja javne usluge društvima SATA i Azores Airlines te usluge od općeg gospodarskog interesa društvu SGA, ii. proporcionalnosti potpore i njezinu ograničenju na najmanju moguću razinu, iii. mjerama kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja i iv. usklađenosti s načelom jednokratne dodjele.

| (110) | Argumenti o nužnosti obveza pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa povjerenih društvu SATA s obzirom na posebne socioekonomske potrebe najudaljenije regije Azori u velikoj mjeri odgovaraju tvrdnjama iz prethodnih komunikacija Portugala (uvodne izjave od 64. do 66.). Kad je riječ o proporcionalnosti potpore, Portugal ponavlja da bi svaka raspodjela tereta među podređenim vjerovnicima, kao što su imatelji obveznica, negativno utjecala na povjerenje tržišta i buduće mogućnosti financiranja društva SATA. Osim toga, Portugal tvrdi da bi to podrazumijevalo potencijalne učinke prelijevanja na regionalnu upravu i druga društva u regionalnom javnom sektoru jer ARA jamči za većinu financijskog duga društva SATA. |
| --- | --- |

(110)

Argumenti o nužnosti obveza pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa povjerenih društvu SATA s obzirom na posebne socioekonomske potrebe najudaljenije regije Azori u velikoj mjeri odgovaraju tvrdnjama iz prethodnih komunikacija Portugala (uvodne izjave od 64. do 66.). Kad je riječ o proporcionalnosti potpore, Portugal ponavlja da bi svaka raspodjela tereta među podređenim vjerovnicima, kao što su imatelji obveznica, negativno utjecala na povjerenje tržišta i buduće mogućnosti financiranja društva SATA. Osim toga, Portugal tvrdi da bi to podrazumijevalo potencijalne učinke prelijevanja na regionalnu upravu i druga društva u regionalnom javnom sektoru jer ARA jamči za većinu financijskog duga društva SATA.

| (111) | Neovisno o prethodno navedenom Portugal je odustao od otplate [...] od [...] milijuna EUR ([...]) u razdoblju restrukturiranja i obvezao se na najveću moguću razinu otpisa duga (uvodne izjave od 49. do 50.). Portugal također ponavlja svoje tvrdnje povezane s negativnim posljedicama svake raspodjele tereta među podređenim vjerovnicima, kao što su imatelji obveznica, jer bi to negativno utjecalo na povjerenje tržišta i buduće mogućnosti financiranja društva SATA, kao i s potencijalnim učincima prelijevanja na regionalnu upravu i druga društva u regionalnom javnom sektoru jer regija jamči za većinu financijskog duga društva SATA. |
| --- | --- |

(111)

Neovisno o prethodno navedenom Portugal je odustao od otplate [...] od [...] milijuna EUR ([...]) u razdoblju restrukturiranja i obvezao se na najveću moguću razinu otpisa duga (uvodne izjave od 49. do 50.). Portugal također ponavlja svoje tvrdnje povezane s negativnim posljedicama svake raspodjele tereta među podređenim vjerovnicima, kao što su imatelji obveznica, jer bi to negativno utjecalo na povjerenje tržišta i buduće mogućnosti financiranja društva SATA, kao i s potencijalnim učincima prelijevanja na regionalnu upravu i druga društva u regionalnom javnom sektoru jer regija jamči za većinu financijskog duga društva SATA.

| (112) | Budući da je SATA javno poduzeće u stopostotnom vlasništvu regije, Portugal tvrdi da su jedina sredstva koja ono može upotrijebiti kao vlastiti doprinos smanjenja troškova ili duga i prodaja imovine. Kako bi dokazao da su doprinosi društva SATA stvarni i točni, Portugal je u komunikaciji od 2. prosinca 2021. dostavio dokaz o sporazumima i pregovorima povezanima sa smanjenjima troškova plana restrukturiranja u vrijednosti od približno [...] milijuna EUR (uvodna izjava 49.). |
| --- | --- |

(112)

Budući da je SATA javno poduzeće u stopostotnom vlasništvu regije, Portugal tvrdi da su jedina sredstva koja ono može upotrijebiti kao vlastiti doprinos smanjenja troškova ili duga i prodaja imovine. Kako bi dokazao da su doprinosi društva SATA stvarni i točni, Portugal je u komunikaciji od 2. prosinca 2021. dostavio dokaz o sporazumima i pregovorima povezanima sa smanjenjima troškova plana restrukturiranja u vrijednosti od približno [...] milijuna EUR (uvodna izjava 49.).

| (113) | U vezi s planiranom prodajom 51 % dionica društva Azores Airlines i društva za zemaljske usluge, Portugal se obvezuje provesti prodaju do kraja 2025. (113) te predstaviti sveobuhvatan plan privatizacije u koracima, u kojem će biti opisane obveze ARA-e. |
| --- | --- |

(113)

U vezi s planiranom prodajom 51 % dionica društva Azores Airlines i društva za zemaljske usluge, Portugal se obvezuje provesti prodaju do kraja 2025. (113) te predstaviti sveobuhvatan plan privatizacije u koracima, u kojem će biti opisane obveze ARA-e.

113

| (114) | Portugal tvrdi (uvodna izjava 51.) da bi, [...], ukupni vlastiti doprinos iznosio približno [...] %, što bi činilo znatan udio s obzirom na veličinu i obilježja društva SATA te socioekonomsko stanje Azora kao najudaljenije regije Unije i potpomognutog područja u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a (114). |
| --- | --- |

(114)

Portugal tvrdi (uvodna izjava 51.) da bi, [...], ukupni vlastiti doprinos iznosio približno [...] %, što bi činilo znatan udio s obzirom na veličinu i obilježja društva SATA te socioekonomsko stanje Azora kao najudaljenije regije Unije i potpomognutog područja u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a (114).

114

| (115) | Kad je riječ o mjerama kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja, Portugal u podnesku od 10. lipnja 2021. pojašnjava da će prodaja udjela u društvu Azores Airlines od barem 51 % dovesti do toga da će SATA Air Açores, a time i regija Azori, izgubiti kontrolu nad tim društvom kćeri. Osim toga, portugalska tijela pristaju na provedbu potrebnih uvjeta i odredbi korporativnog upravljanja kojima se osigurava da [...] (115). |
| --- | --- |

(115)

Kad je riječ o mjerama kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja, Portugal u podnesku od 10. lipnja 2021. pojašnjava da će prodaja udjela u društvu Azores Airlines od barem 51 % dovesti do toga da će SATA Air Açores, a time i regija Azori, izgubiti kontrolu nad tim društvom kćeri. Osim toga, portugalska tijela pristaju na provedbu potrebnih uvjeta i odredbi korporativnog upravljanja kojima se osigurava da [...] (115).

115

| (116) | Kad je riječ o usklađenosti s načelom jednokratne dodjele, Portugal je 1. lipnja 2021. dostavio dokaze o tome da je društvo SATA vratilo povećanja kapitala koja je ARA odobrila od 2017. u tri obroka ukupnog iznosa 72,6 milijuna EUR: 24 000 000 EUR 16. ožujka 2021, 27 000 000 EUR 17. ožujka 2021. i 21 580 735 EUR 26. svibnja 2021. Društvo SATA također je smanjilo svoj temeljni kapital za odgovarajući iznos, kako je registrirano u portugalskom trgovačkom registru. Portugal je 30. studenoga 2021. potvrdio da je izvršio povrat kamata u iznosu od 815 233,24 EUR u skladu s Poglavljem V. Uredbe (EZ) br. 794/2004. |
| --- | --- |

(116)

Kad je riječ o usklađenosti s načelom jednokratne dodjele, Portugal je 1. lipnja 2021. dostavio dokaze o tome da je društvo SATA vratilo povećanja kapitala koja je ARA odobrila od 2017. u tri obroka ukupnog iznosa 72,6 milijuna EUR: 24 000 000 EUR 16. ožujka 2021, 27 000 000 EUR 17. ožujka 2021. i 21 580 735 EUR 26. svibnja 2021. Društvo SATA također je smanjilo svoj temeljni kapital za odgovarajući iznos, kako je registrirano u portugalskom trgovačkom registru. Portugal je 30. studenoga 2021. potvrdio da je izvršio povrat kamata u iznosu od 815 233,24 EUR u skladu s Poglavljem V. Uredbe (EZ) br. 794/2004.

4.2.   Primjedbe na opažanja trećih strana

Primjedbe na opažanja trećih strana

4.2.1.   Primjedbe Portugala na opažanja društva Ryanair

Primjedbe Portugala na opažanja društva Ryanair

| (117) | Prvo, portugalska tijela ističu važnost očuvanja povjerljivosti informacija o regionalnim poduzećima u javnom vlasništvu i odbacuju primjedbe društva Ryanair povezane s nedostatkom transparentnosti. Portugal tvrdi da su informacije o društvu SATA koje moraju biti raspoložive javnosti (financijski i godišnji izvještaji) lako dostupne. Osim toga, Portugal upućuje na dokumentaciju i izvješća, kao što je izvješće Portugalskog revizorskog suda (116) ili izvješće Regionalnog parlamenta Azora (117), koja su javna i koja je lako pronaći. Upravo suprotno, informacije kojima Ryanair tvrdi da nema pristup informacije su koje je Komisija zatražila od Portugala u okviru istražnog postupka koji je pokrenut radi ocjene prethodnih povećanja kapitala. |
| --- | --- |

(117)

Prvo, portugalska tijela ističu važnost očuvanja povjerljivosti informacija o regionalnim poduzećima u javnom vlasništvu i odbacuju primjedbe društva Ryanair povezane s nedostatkom transparentnosti. Portugal tvrdi da su informacije o društvu SATA koje moraju biti raspoložive javnosti (financijski i godišnji izvještaji) lako dostupne. Osim toga, Portugal upućuje na dokumentaciju i izvješća, kao što je izvješće Portugalskog revizorskog suda (116) ili izvješće Regionalnog parlamenta Azora (117), koja su javna i koja je lako pronaći. Upravo suprotno, informacije kojima Ryanair tvrdi da nema pristup informacije su koje je Komisija zatražila od Portugala u okviru istražnog postupka koji je pokrenut radi ocjene prethodnih povećanja kapitala.

116

117

| (118) | Kad je riječ o navodnoj nedostupnosti informacija u odluci o naknadi za obveze pružanja javne usluge, Portugal objašnjava da Komisija, s obzirom na to da je pokrenula istražni postupak o prethodnim povećanjima kapitala, nije bila obvezna dostaviti informacije koje idu u prilog mogućnosti da su ta povećanja izvršena kako bi se nadoknadila nedovoljna naknada za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge. Portugal napominje da su njegova tijela nadležna za obrazloženje mogućih osnova za usklađenost prethodnih povećanja kapitala i dokazivanje toga da su ispunjeni uvjeti te usklađenosti, kako je potvrđeno sudskom praksom Suda Europske unije (118). |
| --- | --- |

(118)

Kad je riječ o navodnoj nedostupnosti informacija u odluci o naknadi za obveze pružanja javne usluge, Portugal objašnjava da Komisija, s obzirom na to da je pokrenula istražni postupak o prethodnim povećanjima kapitala, nije bila obvezna dostaviti informacije koje idu u prilog mogućnosti da su ta povećanja izvršena kako bi se nadoknadila nedovoljna naknada za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge. Portugal napominje da su njegova tijela nadležna za obrazloženje mogućih osnova za usklađenost prethodnih povećanja kapitala i dokazivanje toga da su ispunjeni uvjeti te usklađenosti, kako je potvrđeno sudskom praksom Suda Europske unije (118).

118

| (119) | Isto tako, kad je riječ o prekomjernoj povjerljivosti odluke o proširenju postupka, Portugal odgovara da postupovna prava zainteresiranih strana, kao što je Ryanair, na dostavu primjedbi na postupke u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a ne bi trebala ugrožavati pravo na zaštitu poslovnih tajni i povjerljivih informacija te dužnost Komisije u skladu s člankom 287. UFEU-a. U svakom slučaju, Portugal ukazuje na jasan opis izvora vlastita doprinosa društva SATA – koji su obrazloženi, osim u uvodnoj izjavi 23., koju je spomenuo Ryanair, i u uvodnoj izjavi 21. te zatim ocijenjeni u uvodnim izjavama od 71. do 74. – u odluci o proširenju postupka te navodi da se mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja analiziraju u uvodnim izjavama od 83. do 89 te odluke (119). |
| --- | --- |

(119)

Isto tako, kad je riječ o prekomjernoj povjerljivosti odluke o proširenju postupka, Portugal odgovara da postupovna prava zainteresiranih strana, kao što je Ryanair, na dostavu primjedbi na postupke u skladu s člankom 108. stavkom 2. UFEU-a ne bi trebala ugrožavati pravo na zaštitu poslovnih tajni i povjerljivih informacija te dužnost Komisije u skladu s člankom 287. UFEU-a. U svakom slučaju, Portugal ukazuje na jasan opis izvora vlastita doprinosa društva SATA – koji su obrazloženi, osim u uvodnoj izjavi 23., koju je spomenuo Ryanair, i u uvodnoj izjavi 21. te zatim ocijenjeni u uvodnim izjavama od 71. do 74. – u odluci o proširenju postupka te navodi da se mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja analiziraju u uvodnim izjavama od 83. do 89 te odluke (119).

119

| (120) | U vezi s prethodnim povećanjima kapitala i kao odgovor na primjedbu društva Ryanair da ta povećanja nisu usklađena s testom „ulagača u tržišnom gospodarstvu” portugalska tijela navode da Ryanair nije obrazložio zašto bi taj test bio primjenjiv na ovaj predmet, kao ni zašto bi njegova primjena dovela do utvrđivanja postojanja državne potpore. Portugal tvrdi da, kako je utvrđeno u ustaljenoj sudskoj praksi, test „ulagača u tržišnom gospodarstvu” ne bi trebao biti primjenjiv i prikladan pri ocjeni postojanja državne potpore s obzirom na djelatnosti društva SATA. Društvo SATA ne posluje u uobičajenim tržišnim uvjetima jer su mu povjerene usluge od općeg gospodarskog interesa i obveze pružanja javne usluge s ciljem regionalne politike osiguranja odgovarajućeg teritorijalnog kontinuiteta Azora i kontinentalnog Portugala i azorske dijaspore u Sjevernoj Americi. |
| --- | --- |

(120)

U vezi s prethodnim povećanjima kapitala i kao odgovor na primjedbu društva Ryanair da ta povećanja nisu usklađena s testom „ulagača u tržišnom gospodarstvu” portugalska tijela navode da Ryanair nije obrazložio zašto bi taj test bio primjenjiv na ovaj predmet, kao ni zašto bi njegova primjena dovela do utvrđivanja postojanja državne potpore. Portugal tvrdi da, kako je utvrđeno u ustaljenoj sudskoj praksi, test „ulagača u tržišnom gospodarstvu” ne bi trebao biti primjenjiv i prikladan pri ocjeni postojanja državne potpore s obzirom na djelatnosti društva SATA. Društvo SATA ne posluje u uobičajenim tržišnim uvjetima jer su mu povjerene usluge od općeg gospodarskog interesa i obveze pružanja javne usluge s ciljem regionalne politike osiguranja odgovarajućeg teritorijalnog kontinuiteta Azora i kontinentalnog Portugala i azorske dijaspore u Sjevernoj Americi.

| (121) | Portugal odbacuje i tvrdnju društva Ryanair o mogućnosti pozivanja na pandemiju bolesti COVID-19 kao na okolnost kojom se opravdava odstupanje od načela jednokratne dodjele. Portugal tvrdi da aktivnosti društva SATA ni u kojem trenutku nisu u potpunosti prekinute za vrijeme ograničenja putovanja, već je ono ispunjavalo važnu ulogu. Nakon ponovnog uspostavljanja aktivnosti pandemija bolesti COVID-19 i dalje je imala učinak na društvo SATA koji se razlikovao od učinka na obične zračne prijevoznike jer društvo SATA prometuje na linijama u okviru obveze pružanja javne usluge kako bi osiguralo teritorijalnu povezanost i ne može prestati s poslovanjem ili smanjiti njegov opseg, a da pritom ne ugrozi te obveze pružanja javne usluge, neovisno o tome jesu li predmetne linije profitabilne. |
| --- | --- |

(121)

Portugal odbacuje i tvrdnju društva Ryanair o mogućnosti pozivanja na pandemiju bolesti COVID-19 kao na okolnost kojom se opravdava odstupanje od načela jednokratne dodjele. Portugal tvrdi da aktivnosti društva SATA ni u kojem trenutku nisu u potpunosti prekinute za vrijeme ograničenja putovanja, već je ono ispunjavalo važnu ulogu. Nakon ponovnog uspostavljanja aktivnosti pandemija bolesti COVID-19 i dalje je imala učinak na društvo SATA koji se razlikovao od učinka na obične zračne prijevoznike jer društvo SATA prometuje na linijama u okviru obveze pružanja javne usluge kako bi osiguralo teritorijalnu povezanost i ne može prestati s poslovanjem ili smanjiti njegov opseg, a da pritom ne ugrozi te obveze pružanja javne usluge, neovisno o tome jesu li predmetne linije profitabilne.

| (122) | Portugal napominje da se ulaskom novog konkurenta na tržište ne bi postigli učestalost ni kontinuitet linija te da to ne bi bilo u skladu s relevantnim zahtjevima obveze pružanja javne usluge i potrebama povezanosti Autonomne regije Azori. Konkretnije, ako se izračuna tržišni udio obaju društava za svaku međunarodnu izravnu liniju prema Azorima/iz Azora za 2019., udio društva Ryanair iznosi 9,8 %, a društva Azores Airlines 75 %: s obzirom na relevantnu razliku u njihovoj zastupljenosti nije vjerojatno da bi Ryanair mogao zamijeniti Azores Airlines na azorskim linijama u kratkoročnom ili srednjoročnom razdoblju. Stoga bi izlazak društva SATA s tržišta bio izrazito štetan za tu najudaljeniju regiju. Kad je riječ o vezama unutar otočja, činjenica da je društvo SATA Air Açores uvijek bilo jedini zračni prijevoznik koji je sudjelovao na javnim natječajima pokrenutima od 2002., među ostalim na najnovijem natječaju pokrenutom 4. lipnja 2021. za dodjelu međuotočnih linija u okviru obveze pružanja javne usluge, prema mišljenju Portugala dokazuje nedostatak interesa drugih zračnih prijevoznika za poslovanje na tom tržištu. Osim toga, društvo SATA jedini je zračni prijevoznik koji je dostavio planove prometovanja ANAC-u za prometovanje na linijama u okviru obveze pružanja javne usluge kojima se Azori povezuju s kontinentalnim Portugalom i Madeirom, unatoč tome što prema tvrdnjama Portugala te linije u okviru obveze pružanja javne usluge nisu podložne javnom natječaju, nego manje strogom postupku. Portugal napominje da se taj nedostatak interesa za linije u okviru obveze pružanja javne usluge nastavio unatoč prekomjernom kapacitetu koji je, kako tvrdi Ryanair, nastao zbog pandemije. Nadalje, Portugal navodi da su zračni prijevoznici koji su ušli na tržište liberaliziranih linija na kojima je prometovalo društvo SATA vrlo brzo izašli s tog tržišta, konkretno zbog posebnih i netipičnih poslovnih uvjeta (120). |
| --- | --- |

(122)

Portugal napominje da se ulaskom novog konkurenta na tržište ne bi postigli učestalost ni kontinuitet linija te da to ne bi bilo u skladu s relevantnim zahtjevima obveze pružanja javne usluge i potrebama povezanosti Autonomne regije Azori. Konkretnije, ako se izračuna tržišni udio obaju društava za svaku međunarodnu izravnu liniju prema Azorima/iz Azora za 2019., udio društva Ryanair iznosi 9,8 %, a društva Azores Airlines 75 %: s obzirom na relevantnu razliku u njihovoj zastupljenosti nije vjerojatno da bi Ryanair mogao zamijeniti Azores Airlines na azorskim linijama u kratkoročnom ili srednjoročnom razdoblju. Stoga bi izlazak društva SATA s tržišta bio izrazito štetan za tu najudaljeniju regiju. Kad je riječ o vezama unutar otočja, činjenica da je društvo SATA Air Açores uvijek bilo jedini zračni prijevoznik koji je sudjelovao na javnim natječajima pokrenutima od 2002., među ostalim na najnovijem natječaju pokrenutom 4. lipnja 2021. za dodjelu međuotočnih linija u okviru obveze pružanja javne usluge, prema mišljenju Portugala dokazuje nedostatak interesa drugih zračnih prijevoznika za poslovanje na tom tržištu. Osim toga, društvo SATA jedini je zračni prijevoznik koji je dostavio planove prometovanja ANAC-u za prometovanje na linijama u okviru obveze pružanja javne usluge kojima se Azori povezuju s kontinentalnim Portugalom i Madeirom, unatoč tome što prema tvrdnjama Portugala te linije u okviru obveze pružanja javne usluge nisu podložne javnom natječaju, nego manje strogom postupku. Portugal napominje da se taj nedostatak interesa za linije u okviru obveze pružanja javne usluge nastavio unatoč prekomjernom kapacitetu koji je, kako tvrdi Ryanair, nastao zbog pandemije. Nadalje, Portugal navodi da su zračni prijevoznici koji su ušli na tržište liberaliziranih linija na kojima je prometovalo društvo SATA vrlo brzo izašli s tog tržišta, konkretno zbog posebnih i netipičnih poslovnih uvjeta (120).

120

| (123) | Kako bi ilustrirao posebnost azorskog tržišta, Portugal navodi da se situacija društva SATA, suprotno tvrdnjama društva Ryanair, ne može usporediti sa situacijom društava Spanair ili Malév. Ta društva u stečaju poslovala su na privlačnim komercijalnim tržištima koja se od azorskih linija razlikuju u geografskom, društvenom i gospodarskom smislu. Prema mišljenju Portugala izlazak društva SATA s tržišta ne bi potaknuo tržišno natjecanje zbog dva razloga: i. smanjenja razine potražnje zbog pandemije bolesti COVID-19 i nužnog teritorijalnog kontinuiteta regije, što znači da nije moguće prestati obavljati letove; i ii. povećanje potražnje nakon izlaska društava Spanair i Malév s tržišta bilo je posljedica vanjskih čimbenika, a ne ponude učinkovitijih zračnih prijevoznika. |
| --- | --- |

(123)

Kako bi ilustrirao posebnost azorskog tržišta, Portugal navodi da se situacija društva SATA, suprotno tvrdnjama društva Ryanair, ne može usporediti sa situacijom društava Spanair ili Malév. Ta društva u stečaju poslovala su na privlačnim komercijalnim tržištima koja se od azorskih linija razlikuju u geografskom, društvenom i gospodarskom smislu. Prema mišljenju Portugala izlazak društva SATA s tržišta ne bi potaknuo tržišno natjecanje zbog dva razloga: i. smanjenja razine potražnje zbog pandemije bolesti COVID-19 i nužnog teritorijalnog kontinuiteta regije, što znači da nije moguće prestati obavljati letove; i ii. povećanje potražnje nakon izlaska društava Spanair i Malév s tržišta bilo je posljedica vanjskih čimbenika, a ne ponude učinkovitijih zračnih prijevoznika.

| (124) | Kad je riječ o predloženom ukidanju linija u okviru obveze pružanja javne usluge/usluga od općeg gospodarskog interesa, Portugal tvrdi da Ryanair, premda tvrdi da bi mogao zamijeniti Azores Airlines na komercijalnim linijama prema kopnu, od liberalizacije veza 2015. obavlja letove ograničene učestalosti iz São Miguela i Terceire prema Lisabonu i Oportu, a njihovu učestalost nije povećao nakon smanjenja učestalosti letova društva SATA, npr. u veljači i ožujku 2021. (121) Osim toga, Ryanair ne pruža usluge zračnog prijevoza prema Sjevernoj Americi kako bi se osigurala povezanost s azorskom dijasporom, kao ni usluge zračnog prijevoza tereta kako bi se ARA-i omogućio izvoz i opskrba robom. Obje su navedene usluge od presudne važnosti za Azore, prva za privlačenje stranih ulaganja i turizma, a druga za podupiranje lokalnog gospodarstva: 2019. je gotovo [55–65] % zračnog prijevoza tereta na Azore/iz Azora (približno [...] tisuća tona) obavio Azores Airlines, što uključuje svježu ribu (otprilike [55–65] % ukupnog tereta društva Azores Airlines), poštu (približno [5–15] %) i medicinske potrepštine (otprilike [0–5] %). |
| --- | --- |

(124)

Kad je riječ o predloženom ukidanju linija u okviru obveze pružanja javne usluge/usluga od općeg gospodarskog interesa, Portugal tvrdi da Ryanair, premda tvrdi da bi mogao zamijeniti Azores Airlines na komercijalnim linijama prema kopnu, od liberalizacije veza 2015. obavlja letove ograničene učestalosti iz São Miguela i Terceire prema Lisabonu i Oportu, a njihovu učestalost nije povećao nakon smanjenja učestalosti letova društva SATA, npr. u veljači i ožujku 2021. (121) Osim toga, Ryanair ne pruža usluge zračnog prijevoza prema Sjevernoj Americi kako bi se osigurala povezanost s azorskom dijasporom, kao ni usluge zračnog prijevoza tereta kako bi se ARA-i omogućio izvoz i opskrba robom. Obje su navedene usluge od presudne važnosti za Azore, prva za privlačenje stranih ulaganja i turizma, a druga za podupiranje lokalnog gospodarstva: 2019. je gotovo [55–65] % zračnog prijevoza tereta na Azore/iz Azora (približno [...] tisuća tona) obavio Azores Airlines, što uključuje svježu ribu (otprilike [55–65] % ukupnog tereta društva Azores Airlines), poštu (približno [5–15] %) i medicinske potrepštine (otprilike [0–5] %).

121

| (125) | Slično tomu, Portugal odbacuje tumačenje društva Ryanair da se pandemija bolesti COVID-19 ne može smatrati izvanrednom i nepredvidivom okolnošću te upućuje na Privremeni okvir za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji covida-19 (122), koji je donijela Komisija. |
| --- | --- |

(125)

Slično tomu, Portugal odbacuje tumačenje društva Ryanair da se pandemija bolesti COVID-19 ne može smatrati izvanrednom i nepredvidivom okolnošću te upućuje na Privremeni okvir za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji covida-19 (122), koji je donijela Komisija.

122

| (126) | Naposljetku, Portugal tvrdi da su linije u okviru obvezu pružanja javne usluge povjerene društvu SATA u skladu s pravilima i postupcima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 1008/2008 te potvrđuje odluku Komisije u vezi s opisom linija društva Ryanair između Azora i ostatka Unije, kao i izravnih linija društva TAP prema Azorima i iz Azora. |
| --- | --- |

(126)

Naposljetku, Portugal tvrdi da su linije u okviru obvezu pružanja javne usluge povjerene društvu SATA u skladu s pravilima i postupcima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 1008/2008 te potvrđuje odluku Komisije u vezi s opisom linija društva Ryanair između Azora i ostatka Unije, kao i izravnih linija društva TAP prema Azorima i iz Azora.

4.2.2.   Primjedbe Portugala na opažanja PPM-a

Primjedbe Portugala na opažanja PPM-a

| (127) | Kad je riječ o tvrdnji PPM-a o netočnosti nekih informacija koje su dostavila portugalska tijela i koje bi mogle dovesti do miješanja djelatnosti društava SATA Air Açores i Azores Airlines, Portugal smatra da miješanje tih društava nije moguće s obzirom na odluku o pokretanju postupka i dodatna obrazloženja koja je dostavio Komisiji. |
| --- | --- |

(127)

Kad je riječ o tvrdnji PPM-a o netočnosti nekih informacija koje su dostavila portugalska tijela i koje bi mogle dovesti do miješanja djelatnosti društava SATA Air Açores i Azores Airlines, Portugal smatra da miješanje tih društava nije moguće s obzirom na odluku o pokretanju postupka i dodatna obrazloženja koja je dostavio Komisiji.

| (128) | Portugal smatra da primjedbe PPM-a sadržavaju više nedokazanih i/ili neistinitih tvrdnji. Prvo, popis konkurenata društva Azores Airlines koji je dostavio PPM nije ispravan jer se samo TAP i Ryanair natječu s društvom SATA na istim tržištima, dok se redovne linije na kojima prometuje Azores Airlines razlikuju od onih na kojima prometuju White, Euroatlantic, Cabo Verde Airlines i Binter. Ti zračni prijevoznici ne prometuju redovno na linijama s Azora. Binter prometuje na liniji unutar otočja Madeira na kojoj je prethodno prometovalo društvo SATA Air Azores u okviru javnog ugovora za razdoblje od 2011. do 2013. EasyJet se natjecao s društvom Azores Airlines na liberaliziranim linijama između Azora i kontinentalnog Portugala samo do 2017., kad je ukinuo te linije. Ukupno je 12 zračnih prijevoznika pokušalo poslovati na azorskom tržištu, ali su ga od 2016. nadalje napuštali zbog neprofitabilnosti (123). Veze sa SAD-om i Kanadom koje su od presudne važnosti za regiju u pravilu je održavalo društvo Azores Airlines. Konkretnije, u skladu s podneskom Portugala, samo je društvo Delta prometovalo na liniji od Ponta Delgade prema New Yorku, i to od svibnja 2018. do rujna 2019., a izravna linija društva TAP između Ponta Delgade i Bostona koja je pokrenuta u srpnju 2020. u međuvremenu je ukinuta. |
| --- | --- |

(128)

Portugal smatra da primjedbe PPM-a sadržavaju više nedokazanih i/ili neistinitih tvrdnji. Prvo, popis konkurenata društva Azores Airlines koji je dostavio PPM nije ispravan jer se samo TAP i Ryanair natječu s društvom SATA na istim tržištima, dok se redovne linije na kojima prometuje Azores Airlines razlikuju od onih na kojima prometuju White, Euroatlantic, Cabo Verde Airlines i Binter. Ti zračni prijevoznici ne prometuju redovno na linijama s Azora. Binter prometuje na liniji unutar otočja Madeira na kojoj je prethodno prometovalo društvo SATA Air Azores u okviru javnog ugovora za razdoblje od 2011. do 2013. EasyJet se natjecao s društvom Azores Airlines na liberaliziranim linijama između Azora i kontinentalnog Portugala samo do 2017., kad je ukinuo te linije. Ukupno je 12 zračnih prijevoznika pokušalo poslovati na azorskom tržištu, ali su ga od 2016. nadalje napuštali zbog neprofitabilnosti (123). Veze sa SAD-om i Kanadom koje su od presudne važnosti za regiju u pravilu je održavalo društvo Azores Airlines. Konkretnije, u skladu s podneskom Portugala, samo je društvo Delta prometovalo na liniji od Ponta Delgade prema New Yorku, i to od svibnja 2018. do rujna 2019., a izravna linija društva TAP između Ponta Delgade i Bostona koja je pokrenuta u srpnju 2020. u međuvremenu je ukinuta.

123

| (129) | Suprotno tvrdnji PPM-a da su linije u okviru obvezu pružanja javne usluge bile dostupne samo društvu Azores Airlines – na dobrovoljnoj osnovi – i da su gubici uzrokovani neusklađenošću Portugala s Uredbom (EZ) br. 1008/2008, Portugal tvrdi da se linije između Azora i kontinentalnog Portugala od 1998. smatraju linijama u okviru obveze pružanja javne usluge te da su informativne obavijesti i dodatne izmjene uvijek objavljivane u Službenom listu Europske unije, od 1998. do 2015. Međutim, u razdoblju od 2005. do 2015. javni natječaj nije bio potreban jer se na linijama prometovalo bez ugovora o koncesiji ili odgovarajuće naknade: konkretnije, TAP i Azores Airlines prometovali su na liniji Lisabon – Horta, TAP je bio jedini zračni prijevoznik koji je prometovao na liniji Lisabon – Pico, a Azores Airlines bio je jedini zračni prijevoznik koji je prometovao na liniji Lisabon – Santa Maria. Te su se linije od ožujka 2015. promijenile jer su neke liberalizirane, a izmijenjeni su i glavni uvjeti za pružanje usluga. Portugal zaključuje da su uspostavljanje linija u okviru obveze pružanja javne usluge i njihova dodjela uvijek bili u skladu s postupkom iz Uredbe (EZ) br. 1008/2008 te, kako je opisano u podnescima Portugala, Azores Airlines je od ožujka 2015. nadalje bio jedini zračni prijevoznik koji je iskazao interes za prometovanje na (otvorenim) linijama u okviru obveze pružanja javne usluge i koji je dostavio planove prometovanja ANAC-u. Stoga Portugal napominje da se letovi na tim linijama nisu obavljali na temelju profitabilnosti. Portugal navodi i da tvrdnje o pretjeranosti i složenosti obveze pružanja javne usluge i pravila natječaja nisu osnovane jer su oni i. u skladu s općim modelom za tu vrstu natječaja i ii. prijavljeni Komisiji i odobreni u skladu s postupkom Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Isto tako, Portugal opovrgava tvrdnju PPM-a da se natječaj za međuotočne linije odnosi na sve linije skupno i podsjeća da je ta mogućnost izričito predviđena Uredbom (EZ) br. 1008/2008 jer je formulacija iz članka 16. stavka 10. te uredbe prema mišljenju Portugala jasno primjenjiva na specifičnu situaciju Azora. Naposljetku, kad je riječ o tvrdnji PPM-a da financijska naknada isplaćena društvu SATA Air Açores za obveze pružanja javne usluge također čini nezakonito subvencioniranje društva Azores Airlines, Portugal objašnjava da isplaćeni iznosi nisu dostatni za prijenos društvu Azores Airlines i ne pokrivaju čak ni deficite koji nastaju prometovanjem na tim linijama (124). |
| --- | --- |

(129)

Suprotno tvrdnji PPM-a da su linije u okviru obvezu pružanja javne usluge bile dostupne samo društvu Azores Airlines – na dobrovoljnoj osnovi – i da su gubici uzrokovani neusklađenošću Portugala s Uredbom (EZ) br. 1008/2008, Portugal tvrdi da se linije između Azora i kontinentalnog Portugala od 1998. smatraju linijama u okviru obveze pružanja javne usluge te da su informativne obavijesti i dodatne izmjene uvijek objavljivane u Službenom listu Europske unije, od 1998. do 2015. Međutim, u razdoblju od 2005. do 2015. javni natječaj nije bio potreban jer se na linijama prometovalo bez ugovora o koncesiji ili odgovarajuće naknade: konkretnije, TAP i Azores Airlines prometovali su na liniji Lisabon – Horta, TAP je bio jedini zračni prijevoznik koji je prometovao na liniji Lisabon – Pico, a Azores Airlines bio je jedini zračni prijevoznik koji je prometovao na liniji Lisabon – Santa Maria. Te su se linije od ožujka 2015. promijenile jer su neke liberalizirane, a izmijenjeni su i glavni uvjeti za pružanje usluga. Portugal zaključuje da su uspostavljanje linija u okviru obveze pružanja javne usluge i njihova dodjela uvijek bili u skladu s postupkom iz Uredbe (EZ) br. 1008/2008 te, kako je opisano u podnescima Portugala, Azores Airlines je od ožujka 2015. nadalje bio jedini zračni prijevoznik koji je iskazao interes za prometovanje na (otvorenim) linijama u okviru obveze pružanja javne usluge i koji je dostavio planove prometovanja ANAC-u. Stoga Portugal napominje da se letovi na tim linijama nisu obavljali na temelju profitabilnosti. Portugal navodi i da tvrdnje o pretjeranosti i složenosti obveze pružanja javne usluge i pravila natječaja nisu osnovane jer su oni i. u skladu s općim modelom za tu vrstu natječaja i ii. prijavljeni Komisiji i odobreni u skladu s postupkom Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Isto tako, Portugal opovrgava tvrdnju PPM-a da se natječaj za međuotočne linije odnosi na sve linije skupno i podsjeća da je ta mogućnost izričito predviđena Uredbom (EZ) br. 1008/2008 jer je formulacija iz članka 16. stavka 10. te uredbe prema mišljenju Portugala jasno primjenjiva na specifičnu situaciju Azora. Naposljetku, kad je riječ o tvrdnji PPM-a da financijska naknada isplaćena društvu SATA Air Açores za obveze pružanja javne usluge također čini nezakonito subvencioniranje društva Azores Airlines, Portugal objašnjava da isplaćeni iznosi nisu dostatni za prijenos društvu Azores Airlines i ne pokrivaju čak ni deficite koji nastaju prometovanjem na tim linijama (124).

124

4.2.3.   Primjedbe Portugala na opažanja ostalih strana

Primjedbe Portugala na opažanja ostalih strana

| (130) | S jedne strane, Portugal izdvaja pozitivne komentare o važnoj ulozi koju društvo SATA ima za socioekonomski razvoj Azora te osiguranje nacionalnog i međunarodnog teritorijalnog kontinuiteta Azora i Unije. Portugal navodi i da te primjedbe ukazuju na usklađenost prethodnih povećanja kapitala s pravilima Unije jer ta povećanja imaju zanemariv učinak na tržišno natjecanje i unutarnje tržište s obzirom na nužnost osiguranja povezanosti azorske dijaspore. Nadalje, u nekim je primjedbama opisana i posebnost društva SATA na linijama na kojima prometuju SATA Air Açores i Azores Airlines jer konkurenti društva SATA ne bi poslovali na isti način, što bi bilo izrazito štetno za azorsku imigrantsku zajednicu. |
| --- | --- |

(130)

S jedne strane, Portugal izdvaja pozitivne komentare o važnoj ulozi koju društvo SATA ima za socioekonomski razvoj Azora te osiguranje nacionalnog i međunarodnog teritorijalnog kontinuiteta Azora i Unije. Portugal navodi i da te primjedbe ukazuju na usklađenost prethodnih povećanja kapitala s pravilima Unije jer ta povećanja imaju zanemariv učinak na tržišno natjecanje i unutarnje tržište s obzirom na nužnost osiguranja povezanosti azorske dijaspore. Nadalje, u nekim je primjedbama opisana i posebnost društva SATA na linijama na kojima prometuju SATA Air Açores i Azores Airlines jer konkurenti društva SATA ne bi poslovali na isti način, što bi bilo izrazito štetno za azorsku imigrantsku zajednicu.

| (131) | S druge strane, kako bi dodatno istaknuo važnu ulogu društva SATA, Portugal navodi da se u nekim primjedbama naglašava udaljenost regije Azori i njezin nedostatak povezanosti s unutarnjim tržištem, što bi moglo smanjiti opseg trgovine i negativno utjecati na slobodno kretanje robe. Portugal navodi i da treće strane kao što su AJFA, SDABS i Brampton Travel AG (BTA) ističu relevantnost sjevernoameričkih linija za poslovanje i ulaganje. Iz gospodarske perspektive, Portugal tvrdi da treće strane ističu relevantnost društva SATA za turistički sektor, koji je od presudne važnosti za razvoj regije. Društvo SATA osigurava pristup neophodnoj robi i robi koja nije neophodna, a proizvodi se izvan Azora, što je nužno za razvoj turističkog sektora. APAVT (i ATA) opisuju „nemjerljivu” ulogu društva SATA u cijelom turističkom lancu vrijednosti. |
| --- | --- |

(131)

S druge strane, kako bi dodatno istaknuo važnu ulogu društva SATA, Portugal navodi da se u nekim primjedbama naglašava udaljenost regije Azori i njezin nedostatak povezanosti s unutarnjim tržištem, što bi moglo smanjiti opseg trgovine i negativno utjecati na slobodno kretanje robe. Portugal navodi i da treće strane kao što su AJFA, SDABS i Brampton Travel AG (BTA) ističu relevantnost sjevernoameričkih linija za poslovanje i ulaganje. Iz gospodarske perspektive, Portugal tvrdi da treće strane ističu relevantnost društva SATA za turistički sektor, koji je od presudne važnosti za razvoj regije. Društvo SATA osigurava pristup neophodnoj robi i robi koja nije neophodna, a proizvodi se izvan Azora, što je nužno za razvoj turističkog sektora. APAVT (i ATA) opisuju „nemjerljivu” ulogu društva SATA u cijelom turističkom lancu vrijednosti.

| (132) | Portugalska tijela navode i da se u primjedbama, posebice onima Azorskog poljoprivrednog saveza i Azorskog ribarskog saveza u vezi s ribarskim i poljoprivrednim sektorom, naglašava posebna uloga društva SATA u osiguranju pristupa proizvođača jednakim prilikama (osiguranjem distribucije i izvoza proizvoda između otoka, kontinentalnog Portugala i drugih državnih područja). |
| --- | --- |

(132)

Portugalska tijela navode i da se u primjedbama, posebice onima Azorskog poljoprivrednog saveza i Azorskog ribarskog saveza u vezi s ribarskim i poljoprivrednim sektorom, naglašava posebna uloga društva SATA u osiguranju pristupa proizvođača jednakim prilikama (osiguranjem distribucije i izvoza proizvoda između otoka, kontinentalnog Portugala i drugih državnih područja).

| (133) | Naposljetku, Portugal napominje da su, uz potporu koju usluge zračnog prijevoza društva SATA čine za socijalni i ekonomski razvoj lokalne zajednice, a bez koje realno ne bi bio moguć oporavak regije od aktualne pandemije, određene treće strane koje su dostavile opažanja u kontekstu istražnog postupka Komisije, kao što je Udruženje općina Autonomne regije Azori, naglasile da društvo SATA ima važnu ulogu u posebnim i izvanrednim okolnostima koje su nastale zbog pandemije bolesti COVID-19, među ostalim za prijevoz medicinske opreme u regiju. |
| --- | --- |

(133)

Naposljetku, Portugal napominje da su, uz potporu koju usluge zračnog prijevoza društva SATA čine za socijalni i ekonomski razvoj lokalne zajednice, a bez koje realno ne bi bio moguć oporavak regije od aktualne pandemije, određene treće strane koje su dostavile opažanja u kontekstu istražnog postupka Komisije, kao što je Udruženje općina Autonomne regije Azori, naglasile da društvo SATA ima važnu ulogu u posebnim i izvanrednim okolnostima koje su nastale zbog pandemije bolesti COVID-19, među ostalim za prijevoz medicinske opreme u regiju.

5.   OCJENA MJERA

OCJENA MJERA

| (134) | Komisija će najprije ocijeniti podrazumijeva li potpora za restrukturiranje, točnije izravan zajam regionalne vlade u iznosu od 144,5 milijuna EUR i preuzimanje duga u iznosu od 173,75 milijuna EUR, ukupno 318,25 milijuna EUR koji će se pretvoriti u vlasnički kapital, kao i državno jamstvo u iznosu od 135 milijuna EUR do 2028. za kredite kod banaka i/ili drugih financijskih institucija, državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, a ako je tako, je li takva potpora zakonita i spojiva s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(134)

Komisija će najprije ocijeniti podrazumijeva li potpora za restrukturiranje, točnije izravan zajam regionalne vlade u iznosu od 144,5 milijuna EUR i preuzimanje duga u iznosu od 173,75 milijuna EUR, ukupno 318,25 milijuna EUR koji će se pretvoriti u vlasnički kapital, kao i državno jamstvo u iznosu od 135 milijuna EUR do 2028. za kredite kod banaka i/ili drugih financijskih institucija, državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, a ako je tako, je li takva potpora zakonita i spojiva s unutarnjim tržištem.

| (135) | Na isti će se način ocijeniti i prethodna povećanja kapitala jer se službeni istražni postupak pokrenut odlukom o pokretanju postupka odnosi i na te mjere (125). To se ocjenjivanje provodi u uvodnim izjavama od 242. do 248. |
| --- | --- |

(135)

Na isti će se način ocijeniti i prethodna povećanja kapitala jer se službeni istražni postupak pokrenut odlukom o pokretanju postupka odnosi i na te mjere (125). To se ocjenjivanje provodi u uvodnim izjavama od 242. do 248.

125

| (136) | Međutim, potpora za sanaciju društva SATA prijavljena 13. kolovoza 2020. (uvodna izjava 1.) neće se ocjenjivati jer je predmetna prijava naknadno povučena 6. travnja 2022. i potpora za sanaciju nije provedena (uvodna izjava 12.). Iako društvu SATA nije dodijeljena potpora za sanaciju, Komisija navodi da je u odluci o pokretanju postupka, kao odgovor na to što je Portugal prijavio potporu za sanaciju, odobrena potpora za likvidnost u korist društva SATA u skladu s točkom 103. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje kako bi se osigurao kontinuitet usluga od općeg gospodarskog interesa, odnosno usluga zračnog prijevoza i upravljanja zračnim lukama koje pruža društvo SATA za vrijeme službene istrage potpore o sanaciji. Ta je potpora zatim povećana na 255,5 milijuna EUR i produljena, kako je odobreno u odluci o proširenju postupka (uvodna izjava 7.) i Odluci Komisije od 5. studenoga 2021. (uvodna izjava 11.). Potpora je prvotno dodijeljena u obliku jamstava za kredite, no Komisija je u odluci od 5. studenoga 2021. Portugalu odobrila zamjenu javnih jamstava za izravne zajmove dioničara u korist društva SATA, konkretnije u iznosu od 82,5 milijuna EUR koji ARA nije mogla prenijeti na proračun za 2022. Neovisno o tome, spojivost te potpore već je ocijenjena u odlukama na koje se upućuje u uvodnim izjavama 2., 7. i 11. u skladu s točkom 103. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje te ne ovisi o spojivosti potpore za restrukturiranje. Prema tome, potpora za sanaciju nije provedena i Komisija zbog povlačenja prijave te potpore više nije nadležna za istraživanje spojivosti te potpore za sanaciju. |
| --- | --- |

(136)

Međutim, potpora za sanaciju društva SATA prijavljena 13. kolovoza 2020. (uvodna izjava 1.) neće se ocjenjivati jer je predmetna prijava naknadno povučena 6. travnja 2022. i potpora za sanaciju nije provedena (uvodna izjava 12.). Iako društvu SATA nije dodijeljena potpora za sanaciju, Komisija navodi da je u odluci o pokretanju postupka, kao odgovor na to što je Portugal prijavio potporu za sanaciju, odobrena potpora za likvidnost u korist društva SATA u skladu s točkom 103. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje kako bi se osigurao kontinuitet usluga od općeg gospodarskog interesa, odnosno usluga zračnog prijevoza i upravljanja zračnim lukama koje pruža društvo SATA za vrijeme službene istrage potpore o sanaciji. Ta je potpora zatim povećana na 255,5 milijuna EUR i produljena, kako je odobreno u odluci o proširenju postupka (uvodna izjava 7.) i Odluci Komisije od 5. studenoga 2021. (uvodna izjava 11.). Potpora je prvotno dodijeljena u obliku jamstava za kredite, no Komisija je u odluci od 5. studenoga 2021. Portugalu odobrila zamjenu javnih jamstava za izravne zajmove dioničara u korist društva SATA, konkretnije u iznosu od 82,5 milijuna EUR koji ARA nije mogla prenijeti na proračun za 2022. Neovisno o tome, spojivost te potpore već je ocijenjena u odlukama na koje se upućuje u uvodnim izjavama 2., 7. i 11. u skladu s točkom 103. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje te ne ovisi o spojivosti potpore za restrukturiranje. Prema tome, potpora za sanaciju nije provedena i Komisija zbog povlačenja prijave te potpore više nije nadležna za istraživanje spojivosti te potpore za sanaciju.

5.1.   Postojanje državne potpore

Postojanje državne potpore

| (137) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, „[o]sim ako je Ugovorima drukčije predviđeno, svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. |
| --- | --- |

(137)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, „[o]sim ako je Ugovorima drukčije predviđeno, svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku koja narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

| (138) | Kako bi se mjera mogla smatrati državnom potporom u smislu te odredbe, moraju biti ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti: i. mjera se mora moći pripisati državi i mora se financirati iz državnih sredstava, ii. primatelj mora na temelju nje ostvariti neku prednost, iii. ta prednost mora biti selektivna i iv. mjerom se mora narušavati ili prijetiti da će se narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. Stoga je primjereno zasebno ispitati mogu li se mjere smatrati potporom. |
| --- | --- |

(138)

Kako bi se mjera mogla smatrati državnom potporom u smislu te odredbe, moraju biti ispunjeni sljedeći kumulativni uvjeti: i. mjera se mora moći pripisati državi i mora se financirati iz državnih sredstava, ii. primatelj mora na temelju nje ostvariti neku prednost, iii. ta prednost mora biti selektivna i iv. mjerom se mora narušavati ili prijetiti da će se narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. Stoga je primjereno zasebno ispitati mogu li se mjere smatrati potporom.

5.1.1.   Državna sredstva i pripisivost državi

Državna sredstva i pripisivost državi

| (139) | Mjere uključuju upravne akte i javne odluke. |
| --- | --- |

(139)

Mjere uključuju upravne akte i javne odluke.

| (140) | Potpora za restrukturiranje financira se javnim sredstvima iz proračuna regije Azorâ. Konkretnije, regija Azori će kao jedini dioničar društva SATA iz svojeg proračuna osigurati sljedeća sredstva: i. potrebne dokapitalizacije u iznosu od 144,5 milijuna EUR kako bi povećala potrošeni vlasnički kapital društva SATA; ii. sredstva za financiranje preuzimanja duga u iznosu od 173,75 milijuna EUR, koji će se pretvoriti u vlasnički kapital; i iii. jamstvo do 2028. u iznosu od 135 milijuna EUR za kredite kod banaka i/ili drugih financijskih subjekata. Kad je riječ o prethodnim povećanjima kapitala, kako je Komisija utvrdila u uvodnoj izjavi 39. odluke o pokretanju postupka, regija Azori odobrila je ta povećanja (sad vraćena s kamatama) uz upotrebu sredstava iz vlastita proračuna i na temelju odluka Vijeća regionalne vlade (uvodne izjave od 102. do 103.). |
| --- | --- |

(140)

Potpora za restrukturiranje financira se javnim sredstvima iz proračuna regije Azorâ. Konkretnije, regija Azori će kao jedini dioničar društva SATA iz svojeg proračuna osigurati sljedeća sredstva: i. potrebne dokapitalizacije u iznosu od 144,5 milijuna EUR kako bi povećala potrošeni vlasnički kapital društva SATA; ii. sredstva za financiranje preuzimanja duga u iznosu od 173,75 milijuna EUR, koji će se pretvoriti u vlasnički kapital; i iii. jamstvo do 2028. u iznosu od 135 milijuna EUR za kredite kod banaka i/ili drugih financijskih subjekata. Kad je riječ o prethodnim povećanjima kapitala, kako je Komisija utvrdila u uvodnoj izjavi 39. odluke o pokretanju postupka, regija Azori odobrila je ta povećanja (sad vraćena s kamatama) uz upotrebu sredstava iz vlastita proračuna i na temelju odluka Vijeća regionalne vlade (uvodne izjave od 102. do 103.).

| (141) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a sredstva lokalnih vlasti, kao što je regionalna vlada, čine državna sredstva i odluke koja ta tijela donesu smatraju se pripisivima državi. Stoga se prethodno navedene mjere mogu pripisati državi i financiraju se iz državnih sredstava. |
| --- | --- |

(141)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a sredstva lokalnih vlasti, kao što je regionalna vlada, čine državna sredstva i odluke koja ta tijela donesu smatraju se pripisivima državi. Stoga se prethodno navedene mjere mogu pripisati državi i financiraju se iz državnih sredstava.

| (142) | Stoga Komisija zaključuje da prethodno opisane mjere uključuju državna sredstva i da se odluke o njihovoj dodjeli mogu pripisati državi. |
| --- | --- |

(142)

Stoga Komisija zaključuje da prethodno opisane mjere uključuju državna sredstva i da se odluke o njihovoj dodjeli mogu pripisati državi.

5.1.2.   Prednost

Prednost

| (143) | U smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a prednost je svaka gospodarska korist koju poduzetnik ne bi mogao ostvariti u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (126). |
| --- | --- |

(143)

U smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a prednost je svaka gospodarska korist koju poduzetnik ne bi mogao ostvariti u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno bez intervencije države (126).

126

| (144) | Kad je riječ o potpori za restrukturiranje u korist društva SATA, korisnik ostvaruje gospodarsku prednost na temelju zajmova dioničara i preuzimanja duga koji će se pretvoriti u kapital, kao i jamstva regije Azori za kredite, jer društvo SATA u svojoj trenutačnoj situaciji i trenutačnim okolnostima ne može dobiti kapital ili se financirati dugom po tržišnim uvjetima bez javnog jamstva (kako je potvrdio Portugal, uvodna izjava 67.). Društvo SATA bez državne intervencije gotovo će sigurno prestati s poslovanjem u kratkoročnom razdoblju jer se čini da nijedan privatni ulagač nije spreman uložiti kapital u njega i nijedna financijska institucija nije voljna ponuditi nova sredstva. Potpora za restrukturiranje nije nužna za zadržavanje ili povećanje vrijednosti udjela ARA-e u dionicama. Čini se da od tog financiranja dioničar može ostvariti povrat razmjeran preuzetom riziku. Portugal ne tvrdi da bi se ostvario takav povrat. Dostupni dokazi pokazuju da, premda bi se njime mogao osigurati odgovarajući povrat i isplatiti naknada državi po završetku plana restrukturiranja (tablica 1.A i uvodna izjava 206. i dalje), gubici u prve četiri godine razdoblja restrukturiranja znatno premašuju zaradu na kraju restrukturiranja. Stoga je očekivani kumulativni prihod u petogodišnjem razdoblju restrukturiranja znatno ispod oportunitetnog troška vlasničkog kapitala (16 % u skladu s uvodnom izjavom 206.). |
| --- | --- |

(144)

Kad je riječ o potpori za restrukturiranje u korist društva SATA, korisnik ostvaruje gospodarsku prednost na temelju zajmova dioničara i preuzimanja duga koji će se pretvoriti u kapital, kao i jamstva regije Azori za kredite, jer društvo SATA u svojoj trenutačnoj situaciji i trenutačnim okolnostima ne može dobiti kapital ili se financirati dugom po tržišnim uvjetima bez javnog jamstva (kako je potvrdio Portugal, uvodna izjava 67.). Društvo SATA bez državne intervencije gotovo će sigurno prestati s poslovanjem u kratkoročnom razdoblju jer se čini da nijedan privatni ulagač nije spreman uložiti kapital u njega i nijedna financijska institucija nije voljna ponuditi nova sredstva. Potpora za restrukturiranje nije nužna za zadržavanje ili povećanje vrijednosti udjela ARA-e u dionicama. Čini se da od tog financiranja dioničar može ostvariti povrat razmjeran preuzetom riziku. Portugal ne tvrdi da bi se ostvario takav povrat. Dostupni dokazi pokazuju da, premda bi se njime mogao osigurati odgovarajući povrat i isplatiti naknada državi po završetku plana restrukturiranja (tablica 1.A i uvodna izjava 206. i dalje), gubici u prve četiri godine razdoblja restrukturiranja znatno premašuju zaradu na kraju restrukturiranja. Stoga je očekivani kumulativni prihod u petogodišnjem razdoblju restrukturiranja znatno ispod oportunitetnog troška vlasničkog kapitala (16 % u skladu s uvodnom izjavom 206.).

| (145) | Kad je riječ o prethodnim povećanjima kapitala, Komisija potvrđuje stajalište koje je izrazila u odluci o pokretanju postupka (127). Portugal je obrazložio da su te mjere djelomično poduzete kako bi se osigurala usklađenost s odredbom iz nacionalnog prava kojom se od dioničara zahtijeva da razmotre dokapitalizaciju u slučaju gubitka uplaćenog temeljnog kapitala zbog akumuliranih gubitaka (uvodna izjava 102.), ali to ne objašnjava zašto je regija odlučila osigurati dodatan kapital za društvo SATA umjesto da je, na primjer, pokrenula likvidaciju ili stečaj. Portugal ne tvrdi da su te mjere potkrijepljene prognozama koje bi uvjerile dioničara u tržišnom gospodarstvu da poveća ulaganja u društvo radi ostvarivanja povrata na ulaganje u skladu s tržišnim uvjetima. Ni Portugal ni treće strane za vrijeme postupka nisu predočili nikakve tvrdnje ni dokaze o tome da se dokapitalizacija društva SATA od 2017. temeljila na operativnom i financijskom poslovnom planu s ciljem povećanja učinkovitosti poslovanja i profitabilnosti dionica regije u društvu SATA ili da je išla u prilog takvom planu. Upravo suprotno, Portugal tvrdi da su ta povećanja kapitala predstavljala nadoknadu operativnih deficita koji su posljedica ispunjavanja obveza pružanja javne usluge i de facto usluga od općeg gospodarskog interesa povezanih s letovima društva SATA prema Sjevernoj Americi (uvodne izjave od 102. do 108.). Stoga Komisija i dalje smatra da regija pri stavljanju tih mjera na snagu nije djelovala u svojstvu dioničara (ili ulagača), nego javnog tijela. |
| --- | --- |

(145)

Kad je riječ o prethodnim povećanjima kapitala, Komisija potvrđuje stajalište koje je izrazila u odluci o pokretanju postupka (127). Portugal je obrazložio da su te mjere djelomično poduzete kako bi se osigurala usklađenost s odredbom iz nacionalnog prava kojom se od dioničara zahtijeva da razmotre dokapitalizaciju u slučaju gubitka uplaćenog temeljnog kapitala zbog akumuliranih gubitaka (uvodna izjava 102.), ali to ne objašnjava zašto je regija odlučila osigurati dodatan kapital za društvo SATA umjesto da je, na primjer, pokrenula likvidaciju ili stečaj. Portugal ne tvrdi da su te mjere potkrijepljene prognozama koje bi uvjerile dioničara u tržišnom gospodarstvu da poveća ulaganja u društvo radi ostvarivanja povrata na ulaganje u skladu s tržišnim uvjetima. Ni Portugal ni treće strane za vrijeme postupka nisu predočili nikakve tvrdnje ni dokaze o tome da se dokapitalizacija društva SATA od 2017. temeljila na operativnom i financijskom poslovnom planu s ciljem povećanja učinkovitosti poslovanja i profitabilnosti dionica regije u društvu SATA ili da je išla u prilog takvom planu. Upravo suprotno, Portugal tvrdi da su ta povećanja kapitala predstavljala nadoknadu operativnih deficita koji su posljedica ispunjavanja obveza pružanja javne usluge i de facto usluga od općeg gospodarskog interesa povezanih s letovima društva SATA prema Sjevernoj Americi (uvodne izjave od 102. do 108.). Stoga Komisija i dalje smatra da regija pri stavljanju tih mjera na snagu nije djelovala u svojstvu dioničara (ili ulagača), nego javnog tijela.

127

de facto

| (146) | U svakom slučaju, Komisija napominje da Portugal nije tvrdio da su prethodno navedene odluke donesene na temelju gospodarskih procjena usporedivih s procjenama koje bi u sličnim okolnostima proveo racionalni subjekt u tržišnom gospodarstvu, koji ima karakteristike slične onima portugalskih tijela, kako bi utvrdio profitabilnost ili gospodarske prednosti mjera prije odluke o ulaganju. |
| --- | --- |

(146)

U svakom slučaju, Komisija napominje da Portugal nije tvrdio da su prethodno navedene odluke donesene na temelju gospodarskih procjena usporedivih s procjenama koje bi u sličnim okolnostima proveo racionalni subjekt u tržišnom gospodarstvu, koji ima karakteristike slične onima portugalskih tijela, kako bi utvrdio profitabilnost ili gospodarske prednosti mjera prije odluke o ulaganju.

| (147) | Stoga Komisija zaključuje da se mjerama društvu SATA pruža financiranje koje korisnik nije mogao i ne može dobiti na tržištu te da time društvo SATA ostvaruje gospodarsku prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(147)

Stoga Komisija zaključuje da se mjerama društvu SATA pruža financiranje koje korisnik nije mogao i ne može dobiti na tržištu te da time društvo SATA ostvaruje gospodarsku prednost u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

5.1.3.   Selektivnost

Selektivnost

| (148) | Mjerama prednost ostvaruje samo društvo SATA, i to primjenom diskrecijskog prava za ad hoc iznos određen u odnosu na konkretne potrebe korisnika (uvodne izjave od 43. do 51.). Kako je naveo Sud (128), ako je u pitanju pojedinačna potpora, utvrđivanje gospodarske prednosti načelno omogućuje pretpostavku da je mjera selektivna. To je tako bez obzira na to postoje li na relevantnim tržištima subjekti koji se nalaze u usporedivoj činjeničnoj ili pravnoj situaciji. |
| --- | --- |

(148)

Mjerama prednost ostvaruje samo društvo SATA, i to primjenom diskrecijskog prava za ad hoc iznos određen u odnosu na konkretne potrebe korisnika (uvodne izjave od 43. do 51.). Kako je naveo Sud (128), ako je u pitanju pojedinačna potpora, utvrđivanje gospodarske prednosti načelno omogućuje pretpostavku da je mjera selektivna. To je tako bez obzira na to postoje li na relevantnim tržištima subjekti koji se nalaze u usporedivoj činjeničnoj ili pravnoj situaciji.

ad hoc

128

| (149) | Iako je Portugal odobrio ili još uvijek može odobriti državnu potporu drugim zračnim prijevoznicima koji su konkurentni društvu SATA, dokapitalizacija i jamstva za kredite u svakom slučaju nisu dio šire mjere opće gospodarske politike za pružanje iste vrste ad hoc potpore poduzećima koja se nalaze u usporedivoj pravnoj i činjeničnoj situaciji s obzirom na cilj mjera i koja su aktivna u zrakoplovnom sektoru ili u drugim gospodarskim sektorima, već je ta potpora dostupna samo društvu SATA. |
| --- | --- |

(149)

Iako je Portugal odobrio ili još uvijek može odobriti državnu potporu drugim zračnim prijevoznicima koji su konkurentni društvu SATA, dokapitalizacija i jamstva za kredite u svakom slučaju nisu dio šire mjere opće gospodarske politike za pružanje iste vrste ad hoc potpore poduzećima koja se nalaze u usporedivoj pravnoj i činjeničnoj situaciji s obzirom na cilj mjera i koja su aktivna u zrakoplovnom sektoru ili u drugim gospodarskim sektorima, već je ta potpora dostupna samo društvu SATA.

ad hoc

| (150) | Komisija stoga zaključuje da su mjere selektivne u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(150)

Komisija stoga zaključuje da su mjere selektivne u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

5.1.4.   Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

Narušavanje tržišnog natjecanja i učinak na trgovinu

| (151) | Kad se potporom koju dodijeli država članica ojača položaj pojedinog poduzeća u odnosu na druga konkurentna poduzeća u trgovini unutar Unije, smatra se da je ta potpora imala utjecaja na potonja poduzeća. Dovoljno je da se primatelj potpore natječe s drugim poduzećima na tržištima otvorenima za tržišno natjecanje. U tom smislu činjenica da je gospodarski sektor bio liberaliziran na razini Unije čini element s pomoću kojeg se može odrediti stvarni ili potencijalni utjecaj na tržišno natjecanje te na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(151)

Kad se potporom koju dodijeli država članica ojača položaj pojedinog poduzeća u odnosu na druga konkurentna poduzeća u trgovini unutar Unije, smatra se da je ta potpora imala utjecaja na potonja poduzeća. Dovoljno je da se primatelj potpore natječe s drugim poduzećima na tržištima otvorenima za tržišno natjecanje. U tom smislu činjenica da je gospodarski sektor bio liberaliziran na razini Unije čini element s pomoću kojeg se može odrediti stvarni ili potencijalni utjecaj na tržišno natjecanje te na trgovinu među državama članicama.

| (152) | SATA je regionalni zračni prijevoznik koji pruža usluge zračnog prijevoza na linijama između otoka unutar Azorskog otočja, kao i između tih otoka i kopna, Madeire i više odredišta u Sjevernoj Americi (Boston, Oakland, Toronto i Montreal), u kojima živi lokalna portugalska dijaspora. Čak i ako primatelj potpore nije izravno uključen u prekograničnu trgovinu unutar Unije, s obzirom na to da je zrakoplovni sektor otvoren za tržišno natjecanje u Uniji i da bi drugi zračni prijevoznici mogli prometovati na tim linijama kao konkurenti društva SATA, prijavljene mjere mogle bi poboljšati položaj korisnika u odnosu na stvarne ili potencijalne poduzetnike s kojima se natječe, a koji nemaju pristup sličnim državnim potporama Portugala ili koji trebaju financirati svoje poslovanje po tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(152)

SATA je regionalni zračni prijevoznik koji pruža usluge zračnog prijevoza na linijama između otoka unutar Azorskog otočja, kao i između tih otoka i kopna, Madeire i više odredišta u Sjevernoj Americi (Boston, Oakland, Toronto i Montreal), u kojima živi lokalna portugalska dijaspora. Čak i ako primatelj potpore nije izravno uključen u prekograničnu trgovinu unutar Unije, s obzirom na to da je zrakoplovni sektor otvoren za tržišno natjecanje u Uniji i da bi drugi zračni prijevoznici mogli prometovati na tim linijama kao konkurenti društva SATA, prijavljene mjere mogle bi poboljšati položaj korisnika u odnosu na stvarne ili potencijalne poduzetnike s kojima se natječe, a koji nemaju pristup sličnim državnim potporama Portugala ili koji trebaju financirati svoje poslovanje po tržišnim uvjetima.

| (153) | Stoga bi mjere mogle narušiti ili prijete da će narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(153)

Stoga bi mjere mogle narušiti ili prijete da će narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama.

5.2.   Zaključak o postojanju državne potpore

Zaključak o postojanju državne potpore

| (154) | S obzirom na navedeno Komisija zaključuje da se potpora za restrukturiranje i prethodna povećanja kapitala u korist društva SATA smatraju državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(154)

S obzirom na navedeno Komisija zaključuje da se potpora za restrukturiranje i prethodna povećanja kapitala u korist društva SATA smatraju državnom potporom u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

5.3.   Zakonitost mjera

Zakonitost mjera

| (155) | Komisija smatra da je Portugal prijavom i neprovedbom potpore za restrukturiranje prije nego što je Komisija odobri ispunio svoje obveze u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(155)

Komisija smatra da je Portugal prijavom i neprovedbom potpore za restrukturiranje prije nego što je Komisija odobri ispunio svoje obveze u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a.

| (156) | Potpora za sanaciju prijavljena 13. kolovoza 2020. nije stavljena na snagu prije povlačenja te prijave (uvodna izjava 12.). Za razliku od toga, prethodna povećanja kapitala dodijeljena su bez prethodne prijave i vraćena su s kamatama tek nakon pokretanja službenog istražnog postupka. |
| --- | --- |

(156)

Potpora za sanaciju prijavljena 13. kolovoza 2020. nije stavljena na snagu prije povlačenja te prijave (uvodna izjava 12.). Za razliku od toga, prethodna povećanja kapitala dodijeljena su bez prethodne prijave i vraćena su s kamatama tek nakon pokretanja službenog istražnog postupka.

5.4.   Spojivost s unutarnjim tržištem

Spojivost s unutarnjim tržištem

| (157) | U skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih područja mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem ako ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(157)

U skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a potpore za olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih područja mogu se smatrati spojivima s unutarnjim tržištem ako ne utječu negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu.

| (158) | Prema tome, kako bi se potpora smatrala spojivom, s jedne strane mora biti usmjerena na olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja, a s druge strane ne smije utjecati negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. Konkretnije, Komisija pod drugim uvjetom odvaže pozitivne učinke predložene potpore za razvoj djelatnosti koje se podupiru potporom i negativne učinke koje potpora može imati na unutarnje tržište (129). |
| --- | --- |

(158)

Prema tome, kako bi se potpora smatrala spojivom, s jedne strane mora biti usmjerena na olakšavanje razvoja određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja, a s druge strane ne smije utjecati negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. Konkretnije, Komisija pod drugim uvjetom odvaže pozitivne učinke predložene potpore za razvoj djelatnosti koje se podupiru potporom i negativne učinke koje potpora može imati na unutarnje tržište (129).

129

| (159) | Portugal smatra da se potpora za restrukturiranje može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem na temelju Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(159)

Portugal smatra da se potpora za restrukturiranje može proglasiti spojivom s unutarnjim tržištem na temelju Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

| (160) | S obzirom na narav i ciljeve predmetne državne potpore te tvrdnje portugalskih tijela Komisija će ocijeniti je li potpora za restrukturiranje u skladu s relevantnim odredbama utvrđenima u Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Komisija je u Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje utvrdila kriterije koje ispituje pri ocjeni spojivosti potpore za restrukturiranje društva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a (130). |
| --- | --- |

(160)

S obzirom na narav i ciljeve predmetne državne potpore te tvrdnje portugalskih tijela Komisija će ocijeniti je li potpora za restrukturiranje u skladu s relevantnim odredbama utvrđenima u Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Komisija je u Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje utvrdila kriterije koje ispituje pri ocjeni spojivosti potpore za restrukturiranje društva s unutarnjim tržištem u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a (130).

130

| (161) | Komisija provodi test ravnoteže u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a i Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje pri ispitivanju ima li potpora za restrukturiranje negativan učinak na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj je to protivno zajedničkom interesu. U tom testu, pod uvjetom da korisnik može dobiti potporu za restrukturiranje, Komisija uspoređuje pozitivne učinke potpore na razvoj djelatnosti koje bi se trebale podupirati potporom i negativne učinke koji proizlaze iz utjecaja državne potpore na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama, a posebice se ocjenjuje kako se mjerom potpore smanjuje narušavanje tržišnog natjecanja i trgovine (potreba za državnom intervencijom, primjerenost, proporcionalnost, transparentnost potpore, načelo jednokratne dodjele i mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja). |
| --- | --- |

(161)

Komisija provodi test ravnoteže u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a i Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje pri ispitivanju ima li potpora za restrukturiranje negativan učinak na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj je to protivno zajedničkom interesu. U tom testu, pod uvjetom da korisnik može dobiti potporu za restrukturiranje, Komisija uspoređuje pozitivne učinke potpore na razvoj djelatnosti koje bi se trebale podupirati potporom i negativne učinke koji proizlaze iz utjecaja državne potpore na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama, a posebice se ocjenjuje kako se mjerom potpore smanjuje narušavanje tržišnog natjecanja i trgovine (potreba za državnom intervencijom, primjerenost, proporcionalnost, transparentnost potpore, načelo jednokratne dodjele i mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja).

| (162) | To ne dovodi u pitanje činjenicu da se odlukama koje Komisija donese na toj osnovi mora osigurati usklađenost s pravom Unije (131). |
| --- | --- |

(162)

To ne dovodi u pitanje činjenicu da se odlukama koje Komisija donese na toj osnovi mora osigurati usklađenost s pravom Unije (131).

131

| (163) | S obzirom na prijavu i na informacije prikupljene za vrijeme službenog istražnog postupka o potpori za restrukturiranje, nije utvrđeno da bi potpora za restrukturiranje, njezini uvjeti ni gospodarske djelatnosti koje se olakšavaju tom potporom mogli podrazumijevati kršenje relevantnih odredaba prava Unije. Konkretnije, kako je Portugal dokazao, 14 linija kojima se devet otoka u regiji povezuje međuotočnim zračnim prijevozom u azorskom otočju povjereno je isključivo društvu SATA Air Açores u obliku obveza pružanja javne usluge u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008 (odjeljak 2.1.1., uvodne izjave 18. i 19.). Isto tako, društvo Azores Airlines obavlja letove u skladu s otvorenim obvezama pružanja javne usluge na četiri linije između Azora i kontinentalnog Portugala i Madeire, koje se od 1998. smatraju linijama u okviru obveze pružanja javne usluge, nakon informativnih obavijesti koje su objavljivane u Službenom listu Europske unije od 1998. do 2015. u skladu s istim relevantnim propisima Unije (uvodna izjava 20.). Linije u okviru obveza pružanja javne usluge promijenile su se u ožujku 2015. zbog liberalizacije nekih od njih, a Azores Airlines ponovno je bio jedini zračni prijevoznik koji je iskazao interes za prometovanje na tim linijama u okviru obveze pružanja javne usluge, bez ekskluzivnosti i naknade, i koji je dostavio planove prometovanja ANAC-u (uvodna izjava 107,). Usto, Komisija Portugalu nije poslala obrazloženo mišljenje o mogućem kršenju prava Unije koje bi bilo povezano s ovim predmetom niti je zaprimila primjedbe koje bi ukazivale na to da su državna potpora, njezini uvjeti ili gospodarske djelatnosti koje se olakšavaju tom potporom u suprotnosti s relevantnim odredbama prava Unije, osim članaka 107. i 108. UFEU-a. |
| --- | --- |

(163)

S obzirom na prijavu i na informacije prikupljene za vrijeme službenog istražnog postupka o potpori za restrukturiranje, nije utvrđeno da bi potpora za restrukturiranje, njezini uvjeti ni gospodarske djelatnosti koje se olakšavaju tom potporom mogli podrazumijevati kršenje relevantnih odredaba prava Unije. Konkretnije, kako je Portugal dokazao, 14 linija kojima se devet otoka u regiji povezuje međuotočnim zračnim prijevozom u azorskom otočju povjereno je isključivo društvu SATA Air Açores u obliku obveza pružanja javne usluge u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008 (odjeljak 2.1.1., uvodne izjave 18. i 19.). Isto tako, društvo Azores Airlines obavlja letove u skladu s otvorenim obvezama pružanja javne usluge na četiri linije između Azora i kontinentalnog Portugala i Madeire, koje se od 1998. smatraju linijama u okviru obveze pružanja javne usluge, nakon informativnih obavijesti koje su objavljivane u Službenom listu Europske unije od 1998. do 2015. u skladu s istim relevantnim propisima Unije (uvodna izjava 20.). Linije u okviru obveza pružanja javne usluge promijenile su se u ožujku 2015. zbog liberalizacije nekih od njih, a Azores Airlines ponovno je bio jedini zračni prijevoznik koji je iskazao interes za prometovanje na tim linijama u okviru obveze pružanja javne usluge, bez ekskluzivnosti i naknade, i koji je dostavio planove prometovanja ANAC-u (uvodna izjava 107,). Usto, Komisija Portugalu nije poslala obrazloženo mišljenje o mogućem kršenju prava Unije koje bi bilo povezano s ovim predmetom niti je zaprimila primjedbe koje bi ukazivale na to da su državna potpora, njezini uvjeti ili gospodarske djelatnosti koje se olakšavaju tom potporom u suprotnosti s relevantnim odredbama prava Unije, osim članaka 107. i 108. UFEU-a.

| (164) | Kad je riječ o obvezama pružanja javne usluge i uslugama od općeg gospodarskog interesa, Komisija navodi i da su dvojbe o tome bi li one za vrijeme provedbe plana restrukturiranja bile definirane, uvedene i povjerene u skladu s relevantnim pravom Unije (132) otklonjene zahvaljujući informacijama koje je Portugal dostavio o produljenju petogodišnjeg ugovora o javnoj nabavi usluga, kao i o budućem natječaju za linije prema kopnu i Madeiri koji bi se trebao organizirati unutar vremenskog okvira plana restrukturiranja, a da su usluge od općeg gospodarskog interesa povjerene društvu SGA u obliku koncesije do kraja razdoblja restrukturiranja 2025. (uvodne izjave od 19. do 23.). |
| --- | --- |

(164)

Kad je riječ o obvezama pružanja javne usluge i uslugama od općeg gospodarskog interesa, Komisija navodi i da su dvojbe o tome bi li one za vrijeme provedbe plana restrukturiranja bile definirane, uvedene i povjerene u skladu s relevantnim pravom Unije (132) otklonjene zahvaljujući informacijama koje je Portugal dostavio o produljenju petogodišnjeg ugovora o javnoj nabavi usluga, kao i o budućem natječaju za linije prema kopnu i Madeiri koji bi se trebao organizirati unutar vremenskog okvira plana restrukturiranja, a da su usluge od općeg gospodarskog interesa povjerene društvu SGA u obliku koncesije do kraja razdoblja restrukturiranja 2025. (uvodne izjave od 19. do 23.).

132

5.4.1.   Prihvatljivost: poduzetnik u teškoćama

Prihvatljivost: poduzetnik u teškoćama

| (165) | Kako bi mogao dobiti potporu za restrukturiranje, korisnik se mora smatrati poduzetnikom u teškoćama u smislu odjeljka 2.2. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Konkretnije, u točki 20. tih smjernica objašnjeno je da se smatra da je poduzetnik u teškoćama ako je bez državne intervencije gotovo siguran prestanak njegova poslovanja u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju. To bi bio slučaj ako je ispunjen najmanje jedan od uvjeta opisanih u podtočkama od (a) do (d) točke 20. tih smjernica. |
| --- | --- |

(165)

Kako bi mogao dobiti potporu za restrukturiranje, korisnik se mora smatrati poduzetnikom u teškoćama u smislu odjeljka 2.2. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Konkretnije, u točki 20. tih smjernica objašnjeno je da se smatra da je poduzetnik u teškoćama ako je bez državne intervencije gotovo siguran prestanak njegova poslovanja u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju. To bi bio slučaj ako je ispunjen najmanje jedan od uvjeta opisanih u podtočkama od (a) do (d) točke 20. tih smjernica.

| (166) | Kako je opisano u uvodnim izjavama 14., 30. i 31., SATA je društvo s ograničenom odgovornošću koje je na kraju 2020. imalo ukupnu negativnu bilancu vlasničkog kapitala od -369,3 milijuna EUR, što pokazuje da je ostalo bez cijelog upisanog temeljnog kapitala. Prema najnovijim dostupnim izvješćima obuhvaćenima revizijom i projekcijama [...], tako da [...] je ono i dalje poduzetnik u teškoćama kako je definirano u točki 20. podtočki (a) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(166)

Kako je opisano u uvodnim izjavama 14., 30. i 31., SATA je društvo s ograničenom odgovornošću koje je na kraju 2020. imalo ukupnu negativnu bilancu vlasničkog kapitala od -369,3 milijuna EUR, što pokazuje da je ostalo bez cijelog upisanog temeljnog kapitala. Prema najnovijim dostupnim izvješćima obuhvaćenima revizijom i projekcijama [...], tako da [...] je ono i dalje poduzetnik u teškoćama kako je definirano u točki 20. podtočki (a) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

| (167) | U skladu s točkom 21. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje novoosnovani poduzetnik koji posluje manje od tri godine ne može dobiti potporu za sanaciju ili restrukturiranje. Korisnik nije novoosnovani poduzetnik s obzirom na to da je osnovan 1941., odnosno prije više od tri godine (uvodna izjava 14.). |
| --- | --- |

(167)

U skladu s točkom 21. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje novoosnovani poduzetnik koji posluje manje od tri godine ne može dobiti potporu za sanaciju ili restrukturiranje. Korisnik nije novoosnovani poduzetnik s obzirom na to da je osnovan 1941., odnosno prije više od tri godine (uvodna izjava 14.).

| (168) | U skladu s točkom 22. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje trgovačko društvo koje pripada većoj poslovnoj grupi ili ga je ona preuzela ne može u pravilu dobiti potporu za restrukturiranje. Korisnik je u potpunom i isključivom vlasništvu ARA-e te stoga nije dio veće poslovne grupe (uvodna izjava 14.). |
| --- | --- |

(168)

U skladu s točkom 22. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje trgovačko društvo koje pripada većoj poslovnoj grupi ili ga je ona preuzela ne može u pravilu dobiti potporu za restrukturiranje. Korisnik je u potpunom i isključivom vlasništvu ARA-e te stoga nije dio veće poslovne grupe (uvodna izjava 14.).

| (169) | Na temelju navedenog Komisija zaključuje da je društvo SATA poduzetnik u teškoćama i da ispunjava uvjete za potporu za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(169)

Na temelju navedenog Komisija zaključuje da je društvo SATA poduzetnik u teškoćama i da ispunjava uvjete za potporu za restrukturiranje.

5.4.2.   Potpora olakšava razvoj gospodarske djelatnosti ili geografskog područja

Potpora olakšava razvoj gospodarske djelatnosti ili geografskog područja

| (170) | Na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, da bi se državna potpora smatrala spojivom s unutarnjim tržištem, ona mora olakšavati razvoj određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja. |
| --- | --- |

(170)

Na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, da bi se državna potpora smatrala spojivom s unutarnjim tržištem, ona mora olakšavati razvoj određenih gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja.

| (171) | U tom pogledu, kako bi pokazale da se potporom za restrukturiranje nastoji olakšati razvoj takvih djelatnosti ili područja, države članice koje dodjeljuju takvu potporu moraju dokazati da se njome nastoje spriječiti socijalni problemi ili otkloniti tržišni nedostatak. U konkretnom kontekstu potpore za restrukturiranje Komisija napominje da, kako se navodi u točki 43. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, izlazak s tržišta u biti je važan za širi proces rasta produktivnosti, stoga samo sprečavanje izlaska poduzetnika s tržišta nije dovoljno opravdanje za dodjelu državne potpore. S druge strane, potpore za sanaciju i restrukturiranje ubrajaju se među vrste državnih potpora kojima se najviše narušava tržišno natjecanje jer se upliću u proces izlaska s tržišta. Međutim, u određenim situacijama restrukturiranje poduzetnika u teškoćama može pridonijeti razvoju gospodarskih djelatnosti ili područja, među ostalim i izvan konkretnih djelatnosti kojima se bavi korisnik. To bi se dogodilo ako bi u nedostatku takve potpore neuspjeh korisnika doveo do situacija tržišnog nedostatka ili socijalnih problema i kočio razvoj gospodarskih djelatnosti i/ili područja na koja bi negativno utjecale takve situacije. Nepotpun popis takvih situacija utvrđen je u točki 44. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(171)

U tom pogledu, kako bi pokazale da se potporom za restrukturiranje nastoji olakšati razvoj takvih djelatnosti ili područja, države članice koje dodjeljuju takvu potporu moraju dokazati da se njome nastoje spriječiti socijalni problemi ili otkloniti tržišni nedostatak. U konkretnom kontekstu potpore za restrukturiranje Komisija napominje da, kako se navodi u točki 43. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, izlazak s tržišta u biti je važan za širi proces rasta produktivnosti, stoga samo sprečavanje izlaska poduzetnika s tržišta nije dovoljno opravdanje za dodjelu državne potpore. S druge strane, potpore za sanaciju i restrukturiranje ubrajaju se među vrste državnih potpora kojima se najviše narušava tržišno natjecanje jer se upliću u proces izlaska s tržišta. Međutim, u određenim situacijama restrukturiranje poduzetnika u teškoćama može pridonijeti razvoju gospodarskih djelatnosti ili područja, među ostalim i izvan konkretnih djelatnosti kojima se bavi korisnik. To bi se dogodilo ako bi u nedostatku takve potpore neuspjeh korisnika doveo do situacija tržišnog nedostatka ili socijalnih problema i kočio razvoj gospodarskih djelatnosti i/ili područja na koja bi negativno utjecale takve situacije. Nepotpun popis takvih situacija utvrđen je u točki 44. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

| (172) | Takve se situacije javljaju, među ostalim, ako se potporom izbjegava rizik od prekida pružanja usluge od općeg gospodarskog interesa ili važne usluge koju je teško zamijeniti i koju bi bilo koji konkurent teško mogao osigurati umjesto korisnika ili ako korisnik ima važnu sustavnu ulogu u regiji ili sektoru na koje bi njegov izlazak s tržišta imao potencijalne negativne posljedice (133). Budući da se potporom korisniku omogućuje da nastavi s poslovanjem, njome se sprečava takav tržišni nedostatak ili socijalni problemi. Međutim, kad je riječ o potpori za restrukturiranje, to vrijedi samo ako se njome korisniku omogućuje da samostalno sudjeluje u tržišnom natjecanju, što se može osigurati jedino ako se potpora temelji na provedbi plana restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila dugoročna održivost korisnika. |
| --- | --- |

(172)

Takve se situacije javljaju, među ostalim, ako se potporom izbjegava rizik od prekida pružanja usluge od općeg gospodarskog interesa ili važne usluge koju je teško zamijeniti i koju bi bilo koji konkurent teško mogao osigurati umjesto korisnika ili ako korisnik ima važnu sustavnu ulogu u regiji ili sektoru na koje bi njegov izlazak s tržišta imao potencijalne negativne posljedice (133). Budući da se potporom korisniku omogućuje da nastavi s poslovanjem, njome se sprečava takav tržišni nedostatak ili socijalni problemi. Međutim, kad je riječ o potpori za restrukturiranje, to vrijedi samo ako se njome korisniku omogućuje da samostalno sudjeluje u tržišnom natjecanju, što se može osigurati jedino ako se potpora temelji na provedbi plana restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila dugoročna održivost korisnika.

133

| (173) | Stoga će Komisija najprije ocijeniti je li potpora predviđena radi sprečavanja tržišnog nedostatka ili socijalnih problema (odjeljak 5.4.2.1.) i je li popraćena planom restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila dugoročna održivost korisnika (odjeljak 5.4.2.2.). |
| --- | --- |

(173)

Stoga će Komisija najprije ocijeniti je li potpora predviđena radi sprečavanja tržišnog nedostatka ili socijalnih problema (odjeljak 5.4.2.1.) i je li popraćena planom restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila dugoročna održivost korisnika (odjeljak 5.4.2.2.).

5.4.2.1.   Doprinos razvoju gospodarske djelatnosti sprečavanjem socijalnih problema ili tržišnog nedostatka

Doprinos razvoju gospodarske djelatnosti sprečavanjem socijalnih problema ili tržišnog nedostatka

| (174) | U situacijama u kojima sanacija ili restrukturiranje poduzetnika u teškoćama može doprinijeti razvoju gospodarskih djelatnosti ili područja, u točki 44. podtočkama (b), (c) i (d) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje navode se slučajevi u kojima je potpora namijenjena izbjegavanju rizika od otežavanja gospodarskog rasta zbog prekida pružanja važne usluge uslijed izlaska korisnika s tržišta (točka 44. podtočka (b) tih smjernica) ili zbog neuspjeha poduzetnika koji ima važnu sustavnu ulogu u predmetnom sektoru ili regiji (točka 44. podtočka (c) tih smjernica) ili zbog rizika od prekida kontinuiteta pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa (točka 44. podtočka (d) tih smjernica). |
| --- | --- |

(174)

U situacijama u kojima sanacija ili restrukturiranje poduzetnika u teškoćama može doprinijeti razvoju gospodarskih djelatnosti ili područja, u točki 44. podtočkama (b), (c) i (d) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje navode se slučajevi u kojima je potpora namijenjena izbjegavanju rizika od otežavanja gospodarskog rasta zbog prekida pružanja važne usluge uslijed izlaska korisnika s tržišta (točka 44. podtočka (b) tih smjernica) ili zbog neuspjeha poduzetnika koji ima važnu sustavnu ulogu u predmetnom sektoru ili regiji (točka 44. podtočka (c) tih smjernica) ili zbog rizika od prekida kontinuiteta pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa (točka 44. podtočka (d) tih smjernica).

Potporom se izbjegava prekid pružanja važne usluge

Potporom se izbjegava prekid pružanja važne usluge

| (175) | Komisija je u odluci o proširenju postupka (134) smatrala da se potporom za restrukturiranje društva SATA izbjegava prekid pružanja važne usluge koju je teško zamijeniti i koju bi bilo koji konkurent teško mogao osigurati umjesto korisnika (u skladu s točkom 44. podtočkom (b) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje). |
| --- | --- |

(175)

Komisija je u odluci o proširenju postupka (134) smatrala da se potporom za restrukturiranje društva SATA izbjegava prekid pružanja važne usluge koju je teško zamijeniti i koju bi bilo koji konkurent teško mogao osigurati umjesto korisnika (u skladu s točkom 44. podtočkom (b) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje).

134

| (176) | Konkretnije, Komisija je navela da se mjerama likvidnosti i restrukturiranja nastoji spriječiti prestanak poslovanja društva SATA zbog poteškoća kojima je bilo izloženo posljednjih godina i koje je izrazito pogoršala pandemija bolesti COVID-19, kao i da na temelju raspoloživih informacija nijedan drugi zračni prijevoznik nije iskazao komercijalni interes za zamjenske ili komplementarne linije, zbog čega je potpora nužna za sprečavanje ozbiljnog i neposrednog rizika od prekid usluga koje pruža SATA (135). Budući da zračni prijevoznik mora imati odgovarajuću likvidnost kako bi zadržao svoju operativnu licenciju, u kontekstu raspoloživih dokaza te nedavnih i očekivanih operativnih gubitaka svih zračnih prijevoznika društva SATA (tablica 1.A) očito je da društvo SATA bez potpore za restrukturiranje ne bi moglo ispuniti svoje obveze i odgovornosti plaćanja te da bi u tom slučaju trebalo pokrenuti stečajni postupak i prestati s aktivnostima (uvodna izjava 64.). Budući da korisnik pruža usluge zračnog prijevoza putnika i tereta te upravlja malim zračnim lukama (uvodne izjave od 17. do 23.), bez državne intervencije postoji ozbiljan rizik od prekida važnih usluga bez kojih bi bili ugroženi povezanost i teritorijalni kontinuitet Azorskog otočja i Unije. Ta je povezanost još važnija zbog činjenice da je regija Azori najudaljenija regija Unije i kao takva ima trajne nedostatke, uključujući prethodno navedenu udaljenost od europskog kontinenta, kako je utvrđeno u članku 349. UFEU-a, koja negativno utječe na njezin ekonomski i socijalni razvoj. |
| --- | --- |

(176)

Konkretnije, Komisija je navela da se mjerama likvidnosti i restrukturiranja nastoji spriječiti prestanak poslovanja društva SATA zbog poteškoća kojima je bilo izloženo posljednjih godina i koje je izrazito pogoršala pandemija bolesti COVID-19, kao i da na temelju raspoloživih informacija nijedan drugi zračni prijevoznik nije iskazao komercijalni interes za zamjenske ili komplementarne linije, zbog čega je potpora nužna za sprečavanje ozbiljnog i neposrednog rizika od prekid usluga koje pruža SATA (135). Budući da zračni prijevoznik mora imati odgovarajuću likvidnost kako bi zadržao svoju operativnu licenciju, u kontekstu raspoloživih dokaza te nedavnih i očekivanih operativnih gubitaka svih zračnih prijevoznika društva SATA (tablica 1.A) očito je da društvo SATA bez potpore za restrukturiranje ne bi moglo ispuniti svoje obveze i odgovornosti plaćanja te da bi u tom slučaju trebalo pokrenuti stečajni postupak i prestati s aktivnostima (uvodna izjava 64.). Budući da korisnik pruža usluge zračnog prijevoza putnika i tereta te upravlja malim zračnim lukama (uvodne izjave od 17. do 23.), bez državne intervencije postoji ozbiljan rizik od prekida važnih usluga bez kojih bi bili ugroženi povezanost i teritorijalni kontinuitet Azorskog otočja i Unije. Ta je povezanost još važnija zbog činjenice da je regija Azori najudaljenija regija Unije i kao takva ima trajne nedostatke, uključujući prethodno navedenu udaljenost od europskog kontinenta, kako je utvrđeno u članku 349. UFEU-a, koja negativno utječe na njezin ekonomski i socijalni razvoj.

135

| (177) | Društvo Ryanair osporava preliminarne nalaze Komisije iz odluka o pokretanju i proširenju postupka. Nadalje, Ryanair tvrdi da višak kapaciteta uzrokovan pandemijom bolesti COVID-19 omogućuje učinkovitijim konkurentima da uđu na tržište i zamijene ulogu društava SATA Air Açores i Azores Airlines. Konkretnije, Ryanair tvrdi da bi mogao preuzeti sve linije društava SATA Air Açores i Azores Airlines prema kopnu u roku od nekoliko dana. |
| --- | --- |

(177)

Društvo Ryanair osporava preliminarne nalaze Komisije iz odluka o pokretanju i proširenju postupka. Nadalje, Ryanair tvrdi da višak kapaciteta uzrokovan pandemijom bolesti COVID-19 omogućuje učinkovitijim konkurentima da uđu na tržište i zamijene ulogu društava SATA Air Açores i Azores Airlines. Konkretnije, Ryanair tvrdi da bi mogao preuzeti sve linije društava SATA Air Açores i Azores Airlines prema kopnu u roku od nekoliko dana.

| (178) | Komisija smatra da su tvrdnje društva Ryanair neosnovane na temelju podnesaka trećih strana te informacija koje je dostavio i obveza koje je preuzeo Portugal. Suprotno opažanjima društva Ryanair, ne postoje dokazi – ni u obliku popratnih informacija ni u obliku istraživanja tržišta – o potencijalnoj zamjeni uloge društva SATA u Azorskom otočju na temelju kontinuiranog viška kapaciteta uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19. Konkretnije, Ryanair nije povećao veze s Azorima kad je društvo SATA smanjilo broj svojih letova, a nije ni sudjelovao u javnom natječaju za linije u okviru obveze pružanja javne usluge koji je pokrenut 4. lipnja 2021. Ryanair općenito obavlja letove ograničene učestalosti od liberalizacije veza iz São Miguela i Terceire prema Lisabonu i Oportu, koja je provedena 2015., te nije povećao njihovu učestalost kad je smanjena učestalost letova društva SATA (uvodna izjava 124.). |
| --- | --- |

(178)

Komisija smatra da su tvrdnje društva Ryanair neosnovane na temelju podnesaka trećih strana te informacija koje je dostavio i obveza koje je preuzeo Portugal. Suprotno opažanjima društva Ryanair, ne postoje dokazi – ni u obliku popratnih informacija ni u obliku istraživanja tržišta – o potencijalnoj zamjeni uloge društva SATA u Azorskom otočju na temelju kontinuiranog viška kapaciteta uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19. Konkretnije, Ryanair nije povećao veze s Azorima kad je društvo SATA smanjilo broj svojih letova, a nije ni sudjelovao u javnom natječaju za linije u okviru obveze pružanja javne usluge koji je pokrenut 4. lipnja 2021. Ryanair općenito obavlja letove ograničene učestalosti od liberalizacije veza iz São Miguela i Terceire prema Lisabonu i Oportu, koja je provedena 2015., te nije povećao njihovu učestalost kad je smanjena učestalost letova društva SATA (uvodna izjava 124.).

| (179) | Komisija na temelju informacija koje posjeduje navodi i da unatoč tome što su neke linije društva SATA možda privlačne konkurentima na pojedinačnoj i/ili sezonskoj osnovi, nema naznaka da bi ikoji konkurent mogao preuzeti sve linije društva SATA, uključujući obveze pružanja javne usluge/usluge od općeg gospodarskog interesa i djelatnosti prijevoza tereta, koje su posebno važne za ribarsku industriju te dostavu pošte i medicinskih potrepština na Azorsko otočje i stoga čine vrlo važnu uslugu za lokalnu zajednicu (uvodne izjave od 17. do 28.). U tom kontekstu, suprotno tvrdnjama o mogućnosti zamjene društva SATA, nijedan izravni konkurent, među ostalim Ryanair, nije iskazao interes za razvoj izravne povezanosti s Azorskim otočjem posljednjih godina i nijedan od njih ne bi pružao usluge zračnog prijevoza tereta (uvozne izjave 25. i 124.). Konkretnije, s obzirom na rezultate nedavnog natječaja za povjeravanje linija u okviru obveze pružanja javne usluge kojima se povezuje Azorsko otočje, na kojem je društvo SATA ponovno bilo jedini zračni prijevoznik koji je dostavio ponudu (uvodne izjave 19. i 122.), bilo bi teško i nerealno očekivati da će ga neki konkurent u potpunosti zamijeniti u kratkoročnom razdoblju. |
| --- | --- |

(179)

Komisija na temelju informacija koje posjeduje navodi i da unatoč tome što su neke linije društva SATA možda privlačne konkurentima na pojedinačnoj i/ili sezonskoj osnovi, nema naznaka da bi ikoji konkurent mogao preuzeti sve linije društva SATA, uključujući obveze pružanja javne usluge/usluge od općeg gospodarskog interesa i djelatnosti prijevoza tereta, koje su posebno važne za ribarsku industriju te dostavu pošte i medicinskih potrepština na Azorsko otočje i stoga čine vrlo važnu uslugu za lokalnu zajednicu (uvodne izjave od 17. do 28.). U tom kontekstu, suprotno tvrdnjama o mogućnosti zamjene društva SATA, nijedan izravni konkurent, među ostalim Ryanair, nije iskazao interes za razvoj izravne povezanosti s Azorskim otočjem posljednjih godina i nijedan od njih ne bi pružao usluge zračnog prijevoza tereta (uvozne izjave 25. i 124.). Konkretnije, s obzirom na rezultate nedavnog natječaja za povjeravanje linija u okviru obveze pružanja javne usluge kojima se povezuje Azorsko otočje, na kojem je društvo SATA ponovno bilo jedini zračni prijevoznik koji je dostavio ponudu (uvodne izjave 19. i 122.), bilo bi teško i nerealno očekivati da će ga neki konkurent u potpunosti zamijeniti u kratkoročnom razdoblju.

| (180) | Kako je izjavio Portugal, društvo SATA pruža jedinstvene veze tako što nudi redovite rasporede putovanja unutar Azorskog otočja te s njegovih otoka prema kontinentalnom Portugalu i glavnim područjima na kojima živi portugalska dijaspora (uvodne izjave od 17. do 26.). Ta je mreža veza posebno važna jer se stanovnici Azora ne mogu osloniti na druga prijevozna sredstva ni za međuotočnu mobilnost ni za putovanje izvan otočja (uvodna izjava 29.). Osim te osnovne usluge zračnog prijevoza i linija u okviru obveze pružanja javne usluge, društvo SATA znatno i nedvojbeno podupire jedan od najvažnijih elemenata gospodarskog rasta Azora, odnosno turizam. Konkretnije, bez potpore društva SATA u smislu prijevoza putnika na Azorsko otočje, važnom segmentu lokalnih društava – točnije hotelima, restoranima, društvima za organizaciju društvenih i kulturnih događanja, maloprodajnim trgovinama i drugim društvima koja se bave djelatnostima povezanima s turizmom – bilo bi još teže preživjeti pandemiju bolesti COVID-19 (odjeljak 3.2.2.). |
| --- | --- |

(180)

Kako je izjavio Portugal, društvo SATA pruža jedinstvene veze tako što nudi redovite rasporede putovanja unutar Azorskog otočja te s njegovih otoka prema kontinentalnom Portugalu i glavnim područjima na kojima živi portugalska dijaspora (uvodne izjave od 17. do 26.). Ta je mreža veza posebno važna jer se stanovnici Azora ne mogu osloniti na druga prijevozna sredstva ni za međuotočnu mobilnost ni za putovanje izvan otočja (uvodna izjava 29.). Osim te osnovne usluge zračnog prijevoza i linija u okviru obveze pružanja javne usluge, društvo SATA znatno i nedvojbeno podupire jedan od najvažnijih elemenata gospodarskog rasta Azora, odnosno turizam. Konkretnije, bez potpore društva SATA u smislu prijevoza putnika na Azorsko otočje, važnom segmentu lokalnih društava – točnije hotelima, restoranima, društvima za organizaciju društvenih i kulturnih događanja, maloprodajnim trgovinama i drugim društvima koja se bave djelatnostima povezanima s turizmom – bilo bi još teže preživjeti pandemiju bolesti COVID-19 (odjeljak 3.2.2.).

| (181) | Treće strane ističu da velik dio njihova poslovanja i djelatnosti ovisi o uslugama društva SATA i da bi pretrpjele znatne gubitke prometa ako bi društvo SATA prestalo poslovati. Osim toga, kako napominje i Portugal, većina lokalnih društava, koja su već teško pogođena pandemijom bolesti COVID-19, bez turizma ne bi preživjela krizu. U tom kontekstu velika većina trećih strana koje su dostavile primjedbe – konkretnije, poslovni partneri, kao što su putničke agencije, organizatori turističkih putovanja, udruženja hotela, agencije za prodaju karata i dobavljači, kao i tijela koja predstavljaju sjevernoameričku dijasporu i poslovnu zajednicu – potvrdila je nalaze Komisije (uvodne izjave 68. i 175.) o jedinstvenoj ulozi koju društvo SATA ima za razvoj gospodarstva Azora i, kako je Portugal dokazao, maloj vjerojatnosti da će drugi zračni prijevoznici koji se bave dugim letovima ili niskotarifni zračni prijevoznici zamijeniti njegovu ulogu na Azorima u kratkoročnom ili srednjoročnom razdoblju (uvodne izjave od 122. do 124.). |
| --- | --- |

(181)

Treće strane ističu da velik dio njihova poslovanja i djelatnosti ovisi o uslugama društva SATA i da bi pretrpjele znatne gubitke prometa ako bi društvo SATA prestalo poslovati. Osim toga, kako napominje i Portugal, većina lokalnih društava, koja su već teško pogođena pandemijom bolesti COVID-19, bez turizma ne bi preživjela krizu. U tom kontekstu velika većina trećih strana koje su dostavile primjedbe – konkretnije, poslovni partneri, kao što su putničke agencije, organizatori turističkih putovanja, udruženja hotela, agencije za prodaju karata i dobavljači, kao i tijela koja predstavljaju sjevernoameričku dijasporu i poslovnu zajednicu – potvrdila je nalaze Komisije (uvodne izjave 68. i 175.) o jedinstvenoj ulozi koju društvo SATA ima za razvoj gospodarstva Azora i, kako je Portugal dokazao, maloj vjerojatnosti da će drugi zračni prijevoznici koji se bave dugim letovima ili niskotarifni zračni prijevoznici zamijeniti njegovu ulogu na Azorima u kratkoročnom ili srednjoročnom razdoblju (uvodne izjave od 122. do 124.).

| (182) | Stoga Komisija smatra da bi stečaj korisnika doveo do rizika od prekida važne usluge prijevoza kojom se osigurava regionalna i, u manjoj mjeri, međunarodna povezanost i mreža – povezanost unutar najudaljenije regije Azori i njezina povezanost s kontinentom i Madeirom, kao i s portugalskom jezičnom zajednicom u Sjevernoj Americi – koju bi drugi dobavljači teško zamijenili, kako je utvrđeno u točki 44. podtočki (b) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(182)

Stoga Komisija smatra da bi stečaj korisnika doveo do rizika od prekida važne usluge prijevoza kojom se osigurava regionalna i, u manjoj mjeri, međunarodna povezanost i mreža – povezanost unutar najudaljenije regije Azori i njezina povezanost s kontinentom i Madeirom, kao i s portugalskom jezičnom zajednicom u Sjevernoj Americi – koju bi drugi dobavljači teško zamijenili, kako je utvrđeno u točki 44. podtočki (b) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

Potporom se podupire poduzetnik sa sustavnom ulogom u regiji

Potporom se podupire poduzetnik sa sustavnom ulogom u regiji

| (183) | Kako je obrazloženo u odluci o proširenju postupka (136), potporom za restrukturiranje nastoji se i izbjeći rizik od izlaska poduzetnika s važnom sustavnom ulogom u regiji s tržišta u smislu točke 44. podtočke (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(183)

Kako je obrazloženo u odluci o proširenju postupka (136), potporom za restrukturiranje nastoji se i izbjeći rizik od izlaska poduzetnika s važnom sustavnom ulogom u regiji s tržišta u smislu točke 44. podtočke (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

136

| (184) | Konkretnije, Komisija navodi da društvo SATA ima važnu ulogu za gospodarstvo Azora, ne samo u smislu povezanosti i turizma, nego i u smislu razine zaposlenosti (uvodne izjave od 14. do 27.). Stoga bi izlazak društva SATA s tržišta vjerojatno izazvao ozbiljne socijalne probleme: i. izravno bi doveo do gubitka 1 150 radnih mjesta na lokalnoj razini jer je to društvo jedan od glavnih poslodavaca na tom najudaljenijem području Unije; ii. neizravno bi se izgubila važna potpora regionalnom gospodarstvu, a time i lokalnim poslodavcima, koju to društvo pruža putem usluga zračnog prijevoza putnika i tereta. Konkretnije, SATA prevozi gotovo polovinu putnika koji dolaze na Azore i 100 % putnika koji putuju unutar Azorskog otočja, čime u znatnoj mjeri podupire lokalnu turističku industriju, koja čini 13 % BDP-a ARA-e (uvodne izjave 21., 26. i 65.). |
| --- | --- |

(184)

Konkretnije, Komisija navodi da društvo SATA ima važnu ulogu za gospodarstvo Azora, ne samo u smislu povezanosti i turizma, nego i u smislu razine zaposlenosti (uvodne izjave od 14. do 27.). Stoga bi izlazak društva SATA s tržišta vjerojatno izazvao ozbiljne socijalne probleme: i. izravno bi doveo do gubitka 1 150 radnih mjesta na lokalnoj razini jer je to društvo jedan od glavnih poslodavaca na tom najudaljenijem području Unije; ii. neizravno bi se izgubila važna potpora regionalnom gospodarstvu, a time i lokalnim poslodavcima, koju to društvo pruža putem usluga zračnog prijevoza putnika i tereta. Konkretnije, SATA prevozi gotovo polovinu putnika koji dolaze na Azore i 100 % putnika koji putuju unutar Azorskog otočja, čime u znatnoj mjeri podupire lokalnu turističku industriju, koja čini 13 % BDP-a ARA-e (uvodne izjave 21., 26. i 65.).

| (185) | Propast društva SATA dovela bi i do negativnih učinka prelijevanja na njegove klijente i izravne i neizravne dobavljače jer SATA Air Açores obavlja 100 % zračnog prijevoza tereta između devet otoka otočja, a Azores Airlines obavlja više od [60–70] % zračnog prijevoza tereta (među ostalim riba, pošta i medicinske potrepštine) s Azora i na njih (uvodna izjava 25.). S obzirom na njegovu presudnu ulogu za teritorijalni razvoj Azora izlazak društva SATA s tržišta doveo bi do znatnih socijalnih i gospodarskih problema u toj najudaljenijoj regiji, koja se već suočava s važnim izazovima zbog geografske udaljenosti i socioekonomskog zaostajanja u odnosu na kontinentalni Portugal i ostatak Unije (uvodne izjave od 65. do 67.). |
| --- | --- |

(185)

Propast društva SATA dovela bi i do negativnih učinka prelijevanja na njegove klijente i izravne i neizravne dobavljače jer SATA Air Açores obavlja 100 % zračnog prijevoza tereta između devet otoka otočja, a Azores Airlines obavlja više od [60–70] % zračnog prijevoza tereta (među ostalim riba, pošta i medicinske potrepštine) s Azora i na njih (uvodna izjava 25.). S obzirom na njegovu presudnu ulogu za teritorijalni razvoj Azora izlazak društva SATA s tržišta doveo bi do znatnih socijalnih i gospodarskih problema u toj najudaljenijoj regiji, koja se već suočava s važnim izazovima zbog geografske udaljenosti i socioekonomskog zaostajanja u odnosu na kontinentalni Portugal i ostatak Unije (uvodne izjave od 65. do 67.).

| (186) | Te je socioekonomske uvjete dodatno pogoršao dosad nezabilježeni učinak pandemije bolesti COVID-19, što uključuje i negativne učinke na turizam, koji je, kako je prethodno navedeno, jedan od glavnih izvora bogatstva regije Azori i 2019. je činio približno 13 % BDP-a Azora. Prema tome, u skladu s tvrdnjama Portugala, propast društva SATA znatno bi otežao gospodarski oporavak tog područja koje je već u nepovoljnom položaju (uvodna izjava 65.). |
| --- | --- |

(186)

Te je socioekonomske uvjete dodatno pogoršao dosad nezabilježeni učinak pandemije bolesti COVID-19, što uključuje i negativne učinke na turizam, koji je, kako je prethodno navedeno, jedan od glavnih izvora bogatstva regije Azori i 2019. je činio približno 13 % BDP-a Azora. Prema tome, u skladu s tvrdnjama Portugala, propast društva SATA znatno bi otežao gospodarski oporavak tog područja koje je već u nepovoljnom položaju (uvodna izjava 65.).

| (187) | Nadalje, kako je dokazano opažanjima mnogih trećih strana, društvo SATA obavlja važnu djelatnost jačanja teritorijalne i socijalne kohezije Azora, među ostalim, tako što osigurava trajnu vezu između raširenih devet otoka otočja te povećava mogućnost pristupa osoba i robe s Azora kontinentalnom Portugalu i Uniji, kao i SAD-u i Kanadi, gdje živi velik dio azorske dijaspore (uvodne izjave od 93. do 101.). U tom kontekstu propast društva SATA imala bi negativne posljedice i za dijasporu portugalske zajednice, koja bi mogla doći do te najudaljenije regije Unije samo neizravno i nakon dugog putovanja jer ne postoje alternativni zračni prijevoznici. |
| --- | --- |

(187)

Nadalje, kako je dokazano opažanjima mnogih trećih strana, društvo SATA obavlja važnu djelatnost jačanja teritorijalne i socijalne kohezije Azora, među ostalim, tako što osigurava trajnu vezu između raširenih devet otoka otočja te povećava mogućnost pristupa osoba i robe s Azora kontinentalnom Portugalu i Uniji, kao i SAD-u i Kanadi, gdje živi velik dio azorske dijaspore (uvodne izjave od 93. do 101.). U tom kontekstu propast društva SATA imala bi negativne posljedice i za dijasporu portugalske zajednice, koja bi mogla doći do te najudaljenije regije Unije samo neizravno i nakon dugog putovanja jer ne postoje alternativni zračni prijevoznici.

| (188) | Stoga Komisija smatra da se korisnik, kao poslodavac i središnji element gospodarskog lanca za mnoge druge poduzetnike na Azorima, a i kao način osiguranja teritorijalne i socijalne kohezije te regije, može smatrati poduzetnikom koji ima važnu sustavnu uslugu u regiji u skladu s točkom 44. podtočkom (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(188)

Stoga Komisija smatra da se korisnik, kao poslodavac i središnji element gospodarskog lanca za mnoge druge poduzetnike na Azorima, a i kao način osiguranja teritorijalne i socijalne kohezije te regije, može smatrati poduzetnikom koji ima važnu sustavnu uslugu u regiji u skladu s točkom 44. podtočkom (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

Rizik od prekida usluge od općeg gospodarskog interesa

Rizik od prekida usluge od općeg gospodarskog interesa

| (189) | Kako je obrazloženo u odluci o proširenju postupka, izlaskom društva SATA s tržišta nastao bi rizik od prekida usluga od općeg gospodarskog interesa koje on pruža regiji Azori i Portugalu, na što se odnosi točka 44. podtočka (d) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. U tom kontekstu Komisija je i u odluci o pokretanju postupka priznala da su letovi u okviru obveze pružanja javne usluge koje obavljaju SATA Air Açores i Azores Airlines usluge od općeg gospodarskog interesa za regiju i Portugal (137). To je važan i najveći dio djelatnosti društva SATA. Stoga se utvrđuje da bi potencijalna propast društva SATA dovela do prekida kontinuiteta pružanja usluge od općeg gospodarskog interesa regiji i Portugalu. |
| --- | --- |

(189)

Kako je obrazloženo u odluci o proširenju postupka, izlaskom društva SATA s tržišta nastao bi rizik od prekida usluga od općeg gospodarskog interesa koje on pruža regiji Azori i Portugalu, na što se odnosi točka 44. podtočka (d) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. U tom kontekstu Komisija je i u odluci o pokretanju postupka priznala da su letovi u okviru obveze pružanja javne usluge koje obavljaju SATA Air Açores i Azores Airlines usluge od općeg gospodarskog interesa za regiju i Portugal (137). To je važan i najveći dio djelatnosti društva SATA. Stoga se utvrđuje da bi potencijalna propast društva SATA dovela do prekida kontinuiteta pružanja usluge od općeg gospodarskog interesa regiji i Portugalu.

137

| (190) | U vezi s tvrdnjom društva Ryanair o mogućnosti zamjene društva SATA čak i u kratkom roku, 17 od 19 trećih strana koje su dostavile primjedbe uvelike je podržalo preliminarne nalaze Komisije iz odluka o pokretanju i proširenju postupka o važnosti društva SATA za osiguranje teritorijalnog kontinuiteta najudaljenije regije Azori i Unije. U tom kontekstu Komisija navodi i da je društvo Ryanair moglo zamijeniti društvo SATA na linijama u okviru obveze pružanja javne usluge da je sudjelovalo na natječaju koji je 2021. pokrenut za međuotočne linije ako je bilo zainteresirano za proširenje poslovanja na te djelatnosti, kao i da će budući natječaj za povezivanje Azora s kontinentalnim Portugalom i Madeirom omogućiti svim konkurentima društva SATA da ga zamjene na linijama u okviru obveze pružanja javne usluge s Azora i prema Azorima. Naposljetku, obveze koje je Portugal preuzeo, tj. prodaja društva Azores Airlines (uvodne izjave od 62. do 63.), omogućuju društvu Ryanair i drugim konkurentima da preuzmu sve komercijalne linije društva SATA i time ga u potpunosti ili djelomično zamijene u tom području. |
| --- | --- |

(190)

U vezi s tvrdnjom društva Ryanair o mogućnosti zamjene društva SATA čak i u kratkom roku, 17 od 19 trećih strana koje su dostavile primjedbe uvelike je podržalo preliminarne nalaze Komisije iz odluka o pokretanju i proširenju postupka o važnosti društva SATA za osiguranje teritorijalnog kontinuiteta najudaljenije regije Azori i Unije. U tom kontekstu Komisija navodi i da je društvo Ryanair moglo zamijeniti društvo SATA na linijama u okviru obveze pružanja javne usluge da je sudjelovalo na natječaju koji je 2021. pokrenut za međuotočne linije ako je bilo zainteresirano za proširenje poslovanja na te djelatnosti, kao i da će budući natječaj za povezivanje Azora s kontinentalnim Portugalom i Madeirom omogućiti svim konkurentima društva SATA da ga zamjene na linijama u okviru obveze pružanja javne usluge s Azora i prema Azorima. Naposljetku, obveze koje je Portugal preuzeo, tj. prodaja društva Azores Airlines (uvodne izjave od 62. do 63.), omogućuju društvu Ryanair i drugim konkurentima da preuzmu sve komercijalne linije društva SATA i time ga u potpunosti ili djelomično zamijene u tom području.

| (191) | Nadalje, određene zračne luke imaju važnu ulogu za regionalnu povezanost izoliranih, udaljenih ili rubnih regija, posebice u najudaljenijim regijama Unije, zbog čega se upravljanje takvom zračnom lukom može smatrati uslugom od općeg gospodarskog interesa ako bi dio relevantnog područja bez te zračne luke bio izoliran od ostatka Unije u mjeri u kojoj bi to utjecalo na njegov socijalni i ekonomski razvoj. Stoga Komisija na temelju informacija koje je dostavio Portugal potvrđuje zaključak iz odluke o pokretanju postupka (138) o tome da zračne luke kojima upravlja SGA pružaju usluge od općeg gospodarskog interesa za regiju bez kojih bi bili ugroženi povezanost i teritorijalni kontinuitet Portugala i Unije. |
| --- | --- |

(191)

Nadalje, određene zračne luke imaju važnu ulogu za regionalnu povezanost izoliranih, udaljenih ili rubnih regija, posebice u najudaljenijim regijama Unije, zbog čega se upravljanje takvom zračnom lukom može smatrati uslugom od općeg gospodarskog interesa ako bi dio relevantnog područja bez te zračne luke bio izoliran od ostatka Unije u mjeri u kojoj bi to utjecalo na njegov socijalni i ekonomski razvoj. Stoga Komisija na temelju informacija koje je dostavio Portugal potvrđuje zaključak iz odluke o pokretanju postupka (138) o tome da zračne luke kojima upravlja SGA pružaju usluge od općeg gospodarskog interesa za regiju bez kojih bi bili ugroženi povezanost i teritorijalni kontinuitet Portugala i Unije.

138

| (192) | Stoga iz informacija prikupljenih za vrijeme istrage proizlazi da je u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju te u neizvjesnoj situaciji uzrokovanoj pandemijom bolesti COVID-19 potpora za restrukturiranje od presudne važnosti kako bi se izbjegao ozbiljan i neposredan rizik od prekida kontinuiteta pružanja obveza javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa koje pruža SATA, kako je navedeno u točki 44. podtočki (d) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(192)

Stoga iz informacija prikupljenih za vrijeme istrage proizlazi da je u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju te u neizvjesnoj situaciji uzrokovanoj pandemijom bolesti COVID-19 potpora za restrukturiranje od presudne važnosti kako bi se izbjegao ozbiljan i neposredan rizik od prekida kontinuiteta pružanja obveza javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa koje pruža SATA, kako je navedeno u točki 44. podtočki (d) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

| (193) | S obzirom na navedeno Komisija stoga zaključuje da potpora doprinosi razvoju gospodarske djelatnosti pružanja usluga zračnog prijevoza kojima se povezuje ARA tako što se njome omogućuje održavanje važnih usluga, među ostalim obveza pružanja javne usluge/usluga od općeg gospodarskog interesa, koju konkurenti u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju potencijalno ne bi mogli zamijeniti u potpunosti ili u donekle sličnoj mjeri te bez socijalnih problema, što bi imalo potencijalne negativne posljedice na šire gospodarstvo regije s obzirom na dugotrajne učinke krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 (točka 44. podtočke (b), (c) i (d) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje). |
| --- | --- |

(193)

S obzirom na navedeno Komisija stoga zaključuje da potpora doprinosi razvoju gospodarske djelatnosti pružanja usluga zračnog prijevoza kojima se povezuje ARA tako što se njome omogućuje održavanje važnih usluga, među ostalim obveza pružanja javne usluge/usluga od općeg gospodarskog interesa, koju konkurenti u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju potencijalno ne bi mogli zamijeniti u potpunosti ili u donekle sličnoj mjeri te bez socijalnih problema, što bi imalo potencijalne negativne posljedice na šire gospodarstvo regije s obzirom na dugotrajne učinke krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 (točka 44. podtočke (b), (c) i (d) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje).

5.4.2.2.   Plan restrukturiranja i ponovna uspostava dugoročne održivosti

Plan restrukturiranja i ponovna uspostava dugoročne održivosti

| (194) | Osim toga, na temelju točke 46. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje dodjela potpore za restrukturiranje mora se uvjetovati provedbom plana restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila održivost korisnika. Otklanjanje uzroka koji su doveli do teškoća korisnika, time što bi se olakšala ponovna uspostava njegove dugoročne održivosti, nužan je uvjet da bi potpora za restrukturiranje pridonosila razvoju gospodarskih djelatnosti i područja u kojima korisnik djeluje. Potpora za restrukturiranje podržava širok plan restrukturiranja, koji obuhvaća čitav raspon djelatnosti društva SATA. |
| --- | --- |

(194)

Osim toga, na temelju točke 46. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje dodjela potpore za restrukturiranje mora se uvjetovati provedbom plana restrukturiranja kojim bi se ponovno uspostavila održivost korisnika. Otklanjanje uzroka koji su doveli do teškoća korisnika, time što bi se olakšala ponovna uspostava njegove dugoročne održivosti, nužan je uvjet da bi potpora za restrukturiranje pridonosila razvoju gospodarskih djelatnosti i područja u kojima korisnik djeluje. Potpora za restrukturiranje podržava širok plan restrukturiranja, koji obuhvaća čitav raspon djelatnosti društva SATA.

| (195) | Potpora za restrukturiranje trebala bi se dodijeliti samo kako bi se podržao realan, koherentan i dalekosežan plan restrukturiranja, čije mjere moraju biti osmišljene za ponovnu uspostavu dugoročne održivosti u razumnom roku, isključujući svaku daljnju potporu osim one kojom se podržava plan restrukturiranja društva SATA. U planu restrukturiranja moraju se opisati uzroci teškoća korisnika i njegove slabosti te navesti kako će se predloženim mjerama restrukturiranja ukloniti temeljni problemi korisnika (139). |
| --- | --- |

(195)

Potpora za restrukturiranje trebala bi se dodijeliti samo kako bi se podržao realan, koherentan i dalekosežan plan restrukturiranja, čije mjere moraju biti osmišljene za ponovnu uspostavu dugoročne održivosti u razumnom roku, isključujući svaku daljnju potporu osim one kojom se podržava plan restrukturiranja društva SATA. U planu restrukturiranja moraju se opisati uzroci teškoća korisnika i njegove slabosti te navesti kako će se predloženim mjerama restrukturiranja ukloniti temeljni problemi korisnika (139).

139

| (196) | Rezultati restrukturiranja moraju se dokazati u nizu scenarija, posebice tako da se utvrde parametri uspješnosti i glavni predvidivi čimbenici rizika. Ponovna uspostava održivosti korisnika mora dovesti do primjerenog povrata uloženog kapitala nakon pokrivanja troškova, bez oslanjanja na optimistične pretpostavke o čimbenicima kao što su varijacije u cijeni ili potražnji. Dugoročna održivost postiže se kad poduzetnik može osigurati primjereni planirani povrat kapitala nakon što pokrije sve svoje troškove, uključujući deprecijaciju i financijske naknade, te kad može samostalno sudjelovati u tržišnom natjecanju (140). |
| --- | --- |

(196)

Rezultati restrukturiranja moraju se dokazati u nizu scenarija, posebice tako da se utvrde parametri uspješnosti i glavni predvidivi čimbenici rizika. Ponovna uspostava održivosti korisnika mora dovesti do primjerenog povrata uloženog kapitala nakon pokrivanja troškova, bez oslanjanja na optimistične pretpostavke o čimbenicima kao što su varijacije u cijeni ili potražnji. Dugoročna održivost postiže se kad poduzetnik može osigurati primjereni planirani povrat kapitala nakon što pokrije sve svoje troškove, uključujući deprecijaciju i financijske naknade, te kad može samostalno sudjelovati u tržišnom natjecanju (140).

140

Ocjena pretpostavki na kojima se temelje financijske projekcije

Ocjena pretpostavki na kojima se temelje financijske projekcije

| (197) | Komisija navodi da se korisnikove projekcije za oporavak zračnog prometa temelje na pouzdanim izvorima iz industrije (uvodna izjava 43.) i da se povratak rezultata zračnih prijevoznika u sklopu društva SATA na razinu iz 2019. temelji na najnovijim kretanjima. Komisija je provjerila pretpostavke na kojima se temelji plan restrukturiranja. Prema najnovijim predviđanjima IATA-e iz ožujka 2022. (141) o ukupnom broju putnika, zrakoplovna industrija trebala bi se vratiti na razine iz 2019. u razdoblju od 2023. do 2024., uz poboljšanja na velikom sjevernoatlantskom i europskom tržištu (i optimističnija su u odnosu na predviđanja IATA-e iz studenoga 2021.). Na temelju podataka koje je dostavio Portugal, [...] (142). Tomu ide u prilog zadovoljavajući kraj 2021. s povećanjem prihoda za [...] % i povećanjem EBITDA-e za [...] % (još nije obuhvaćeno revizijom) u odnosu na plan restrukturiranja, a 2022. je dobro počela i očekuje se da će broj rezervacija putnika u prvoj polovini godine dosegnuti [...] % rasta u odnosu na isto razdoblje 2019. Komisija napominje i da bi se na temelju predviđanja IATA-e mogao očekivati još brži oporavak u području domaćih letova (očekuje se da će do 2023. doseći razine iz 2019.) i turističkih letova, zbog čega Komisija smatra da je rast prihoda koji predviđa SATA vjerodostojan. U korisnikovim se projekcijama prihoda razumno odražava bolja upotreba kapaciteta flote i optimizacija letova u skladu s prosjecima u industriji, kao i marža za napredak u vezama Azora u usporedbi s drugim otocima u Uniji (uvodne izjave 65. i 66.). Kad je riječ o projekcijama troškova, oporavak profitabilnosti korisnika ovisi o obnovi flote kojom se smanjuju operativni troškovi, među ostalim za gorivo, smanjenju troškova radne snage i novim pregovorima o ugovorima s dobavljačima, kako je opisano u uvodnim izjavama od 44. do 46. U sklopu tih mjera podrazumijeva se i odgovarajuća naknada za obveze pružanja javne usluge (koja se više ne izračunava na temelju operativnih troškova kao prije restrukturiranja) ili, alternativno, povlačenje s trenutačnih linija u okviru obveza pružanja javne usluge kojima se trenutačno Azori povezuju s Portugalom i/ili Madeirom. |
| --- | --- |

(197)

Komisija navodi da se korisnikove projekcije za oporavak zračnog prometa temelje na pouzdanim izvorima iz industrije (uvodna izjava 43.) i da se povratak rezultata zračnih prijevoznika u sklopu društva SATA na razinu iz 2019. temelji na najnovijim kretanjima. Komisija je provjerila pretpostavke na kojima se temelji plan restrukturiranja. Prema najnovijim predviđanjima IATA-e iz ožujka 2022. (141) o ukupnom broju putnika, zrakoplovna industrija trebala bi se vratiti na razine iz 2019. u razdoblju od 2023. do 2024., uz poboljšanja na velikom sjevernoatlantskom i europskom tržištu (i optimističnija su u odnosu na predviđanja IATA-e iz studenoga 2021.). Na temelju podataka koje je dostavio Portugal, [...] (142). Tomu ide u prilog zadovoljavajući kraj 2021. s povećanjem prihoda za [...] % i povećanjem EBITDA-e za [...] % (još nije obuhvaćeno revizijom) u odnosu na plan restrukturiranja, a 2022. je dobro počela i očekuje se da će broj rezervacija putnika u prvoj polovini godine dosegnuti [...] % rasta u odnosu na isto razdoblje 2019. Komisija napominje i da bi se na temelju predviđanja IATA-e mogao očekivati još brži oporavak u području domaćih letova (očekuje se da će do 2023. doseći razine iz 2019.) i turističkih letova, zbog čega Komisija smatra da je rast prihoda koji predviđa SATA vjerodostojan. U korisnikovim se projekcijama prihoda razumno odražava bolja upotreba kapaciteta flote i optimizacija letova u skladu s prosjecima u industriji, kao i marža za napredak u vezama Azora u usporedbi s drugim otocima u Uniji (uvodne izjave 65. i 66.). Kad je riječ o projekcijama troškova, oporavak profitabilnosti korisnika ovisi o obnovi flote kojom se smanjuju operativni troškovi, među ostalim za gorivo, smanjenju troškova radne snage i novim pregovorima o ugovorima s dobavljačima, kako je opisano u uvodnim izjavama od 44. do 46. U sklopu tih mjera podrazumijeva se i odgovarajuća naknada za obveze pružanja javne usluge (koja se više ne izračunava na temelju operativnih troškova kao prije restrukturiranja) ili, alternativno, povlačenje s trenutačnih linija u okviru obveza pružanja javne usluge kojima se trenutačno Azori povezuju s Portugalom i/ili Madeirom.

141

142

| (198) | Kad je riječ o projekcijama troška radne snage, Komisija navodi da je korisnik već potpisao ugovore sa svojim sindikatima (uvodne izjave od 47. do 50.). Tim je ugovorima predviđeno [...]. Nadalje, korisnik je već smanjio broj [...] zaposlenika [...] (uvodna izjava 49. točka (b) podtočka 3.). Općenito, budući da je korisnik već uspješno obavio pregovore o većini pretpostavki na kojima se temelje projekcije troškova radne snage, Komisija te projekcije smatra vjerodostojnima (143). |
| --- | --- |

(198)

Kad je riječ o projekcijama troška radne snage, Komisija navodi da je korisnik već potpisao ugovore sa svojim sindikatima (uvodne izjave od 47. do 50.). Tim je ugovorima predviđeno [...]. Nadalje, korisnik je već smanjio broj [...] zaposlenika [...] (uvodna izjava 49. točka (b) podtočka 3.). Općenito, budući da je korisnik već uspješno obavio pregovore o većini pretpostavki na kojima se temelje projekcije troškova radne snage, Komisija te projekcije smatra vjerodostojnima (143).

143

| (199) | Komisija smatra da i sljedeći elementi doprinose vjerodostojnosti financijskih projekcija: i. korisnik je već utvrdio više mjera kojima se nastoje smanjiti drugi troškovi osim troškova radne snage i goriva te je počeo s njihovom provedbom (uvodne izjave 45. i 46.); ii. plan restrukturiranja usmjeren je na aktivnosti zrakoplovstva i u njemu se predviđa prodaja većinskog udjela u društvu Azores Airlines (uvodna izjava 51.), koje je pridonijelo poteškoćama korisnika (odjeljak 2.2.), kao i društva za zemaljske usluge (uvodna izjava 54.); i iii. alternativna opcija uključena u nepovoljni scenarij, koja se odnosi na moguću alternativnu upotrebu zrakoplova ako društvo Azores Airlines ne ispunjava obveze pružanja javne usluge u budućnosti (uvodne izjave od 58. do 60.) također je vjerodostojna jer su uz nju priloženi zahtjevi za ponude čarter-letova i valjane alternativne upotrebe zrakoplova i sredstava koja se trenutačno upotrebljavaju za prometovanje na linijama u okviru obveze pružanja javne usluge. |
| --- | --- |

(199)

Komisija smatra da i sljedeći elementi doprinose vjerodostojnosti financijskih projekcija: i. korisnik je već utvrdio više mjera kojima se nastoje smanjiti drugi troškovi osim troškova radne snage i goriva te je počeo s njihovom provedbom (uvodne izjave 45. i 46.); ii. plan restrukturiranja usmjeren je na aktivnosti zrakoplovstva i u njemu se predviđa prodaja većinskog udjela u društvu Azores Airlines (uvodna izjava 51.), koje je pridonijelo poteškoćama korisnika (odjeljak 2.2.), kao i društva za zemaljske usluge (uvodna izjava 54.); i iii. alternativna opcija uključena u nepovoljni scenarij, koja se odnosi na moguću alternativnu upotrebu zrakoplova ako društvo Azores Airlines ne ispunjava obveze pružanja javne usluge u budućnosti (uvodne izjave od 58. do 60.) također je vjerodostojna jer su uz nju priloženi zahtjevi za ponude čarter-letova i valjane alternativne upotrebe zrakoplova i sredstava koja se trenutačno upotrebljavaju za prometovanje na linijama u okviru obveze pružanja javne usluge.

| (200) | Kako bi ocijenila financijske projekcije, Komisija je usporedila korisnikovu očekivanu maržu EBIT-a (tj. EBIT podijeljen s prihodima) za 2025. s maržom uzorka zračnih prijevoznika za koje su u okviru službene istrage dostavljene prognoze analitičara burze za tu istu godinu (144). Prosječna marža EBIT-a u širem uzorku iznosi 8–12 %, a očekuje se da će marža EBIT-a korisnika iznositi [...]–[...] % za djelatnosti zračnog prijevoza društva SATA i [...] % za djelatnost upravljanja zračnim lukama društva SGA, uključujući očekivani novčani tok od naknada. Budući da se djelatnosti korisnika prvenstveno odnose na ispunjavanje obveza pružanja javne usluge i pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa, a njegovi su ciljni troškovi i prihodi dovoljno slični onima drugih zračnih prijevoznika, Komisija smatra da su pretpostavke na kojima se temelji plan restrukturiranja vjerodostojne. |
| --- | --- |

(200)

Kako bi ocijenila financijske projekcije, Komisija je usporedila korisnikovu očekivanu maržu EBIT-a (tj. EBIT podijeljen s prihodima) za 2025. s maržom uzorka zračnih prijevoznika za koje su u okviru službene istrage dostavljene prognoze analitičara burze za tu istu godinu (144). Prosječna marža EBIT-a u širem uzorku iznosi 8–12 %, a očekuje se da će marža EBIT-a korisnika iznositi [...]–[...] % za djelatnosti zračnog prijevoza društva SATA i [...] % za djelatnost upravljanja zračnim lukama društva SGA, uključujući očekivani novčani tok od naknada. Budući da se djelatnosti korisnika prvenstveno odnose na ispunjavanje obveza pružanja javne usluge i pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa, a njegovi su ciljni troškovi i prihodi dovoljno slični onima drugih zračnih prijevoznika, Komisija smatra da su pretpostavke na kojima se temelji plan restrukturiranja vjerodostojne.

144

Ocjena ponovne uspostave održivosti korisnika

Ocjena ponovne uspostave održivosti korisnika

| (201) | Komisija nije izrazila dvojbe o ponovnoj uspostavi održivosti korisnika ni u odluci o proširenju postupka. Unatoč tome, Komisija će s obzirom na ažurirane brojke koje je dostavio Portugal ocijeniti očekuje li korisnik da će na kraju razdoblja restrukturiranja 2025. ostvariti dovoljnu stopu povrata od svojeg poslovanja i hoće li moći samostalno sudjelovati u tržišnom natjecanju. |
| --- | --- |

(201)

Komisija nije izrazila dvojbe o ponovnoj uspostavi održivosti korisnika ni u odluci o proširenju postupka. Unatoč tome, Komisija će s obzirom na ažurirane brojke koje je dostavio Portugal ocijeniti očekuje li korisnik da će na kraju razdoblja restrukturiranja 2025. ostvariti dovoljnu stopu povrata od svojeg poslovanja i hoće li moći samostalno sudjelovati u tržišnom natjecanju.

Održivost subjekata pod kontrolom društva SATA nakon restrukturiranja

Održivost subjekata pod kontrolom društva SATA nakon restrukturiranja

| (202) | Nakon planirane prodaje nove poslovne jedinice za zemaljske usluge i kontrolnog udjela u dionicama društva Azores Airlines od 51 % do 2026., jedini će preostali subjekti pod kontrolom društva SATA biti SATA Air Açores i SGA, društva koja oba ispunjavaju obveze pružanja javne usluge i pružaju usluge od općeg gospodarskog interesa. Stoga Komisija smatra da bi se pri ocjenjivanju ponovne uspostave održivosti to trebalo uzeti u obzir i da bi se ocjenjivanje trebalo ograničiti na projekcije koje se odnose na ta dva subjekta. |
| --- | --- |

(202)

Nakon planirane prodaje nove poslovne jedinice za zemaljske usluge i kontrolnog udjela u dionicama društva Azores Airlines od 51 % do 2026., jedini će preostali subjekti pod kontrolom društva SATA biti SATA Air Açores i SGA, društva koja oba ispunjavaju obveze pružanja javne usluge i pružaju usluge od općeg gospodarskog interesa. Stoga Komisija smatra da bi se pri ocjenjivanju ponovne uspostave održivosti to trebalo uzeti u obzir i da bi se ocjenjivanje trebalo ograničiti na projekcije koje se odnose na ta dva subjekta.

| (203) | SATA Air Açores prometovat će na temelju ugovora o obvezi pružanja javne usluge koji mu je regija Azorâ povjerila na pet godina, a za svoje će usluge dobivati ugovornu naknadu za obveze pružanja javne usluge. Isto tako, SGA će nastaviti pružati usluge od općeg gospodarskog interesa pet malih zračnih luka kojima ono upravlja. Drugim riječima, preostalo područje poslovanja pod kontrolom društva SATA bit će ograničeno na ispunjavanje obveza pružanja javne usluge, odnosno ono će biti isključivi pružatelj usluga na međuotočnim linijama i pružat će povezane usluge od općeg gospodarskog interesa upravljanjem lokalnim zračnim lukama. Primjera radi, primjereno je uputiti na smjernice iz Okvira za državne potpore u obliku naknade za javne usluge („Okvir za usluge od općeg gospodarskog interesa”) (145) pri ocjenjivanju toga hoće li SATA Air Açores i SGA moći osigurati primjereni povrat kapitala nakon što pokriju sve svoje troškove. U točki 36. Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa utvrđeno je da se stopa prinosa na kapital koja ne premašuje zbroj relevantne stope kamatne zamjene (swap rate) i 100 baznih bodova smatra razumnom u svakom slučaju. |
| --- | --- |

(203)

SATA Air Açores prometovat će na temelju ugovora o obvezi pružanja javne usluge koji mu je regija Azorâ povjerila na pet godina, a za svoje će usluge dobivati ugovornu naknadu za obveze pružanja javne usluge. Isto tako, SGA će nastaviti pružati usluge od općeg gospodarskog interesa pet malih zračnih luka kojima ono upravlja. Drugim riječima, preostalo područje poslovanja pod kontrolom društva SATA bit će ograničeno na ispunjavanje obveza pružanja javne usluge, odnosno ono će biti isključivi pružatelj usluga na međuotočnim linijama i pružat će povezane usluge od općeg gospodarskog interesa upravljanjem lokalnim zračnim lukama. Primjera radi, primjereno je uputiti na smjernice iz Okvira za državne potpore u obliku naknade za javne usluge („Okvir za usluge od općeg gospodarskog interesa”) (145) pri ocjenjivanju toga hoće li SATA Air Açores i SGA moći osigurati primjereni povrat kapitala nakon što pokriju sve svoje troškove. U točki 36. Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa utvrđeno je da se stopa prinosa na kapital koja ne premašuje zbroj relevantne stope kamatne zamjene (swap rate) i 100 baznih bodova smatra razumnom u svakom slučaju.

145

swap rate

| (204) | U skladu s relevantnim aktima o povjeravanju, obveze pružanja javne usluge koje su povjerene društvu SATA Air Açores traju pet godina (vidjeti uvodnu izjavu 19.), usluge od općeg gospodarskog interesa mogu se produljiti svakih pet godina (vidjeti uvodnu izjavu 22.) i u ugovorima se kao valuta upotrebljava euro. Stoga Komisija smatra da je relevantna stopa kamatne zamjene za usporedbu šestomjesečna stopa zamjene EURIBOR (europska međubankovna ponudbena kamatna stopa) za dospijeće od pet godina, koja iznosi 0,527 % (146). Stoga je referentna vrijednost za usporedbu 1,527 %. Od 2023. do kraja razdoblja restrukturiranja EBIT-om smanjenog područja poslovanja društva od [...] milijuna EUR (tablica 1.A) osiguralo bi se [...], kao minimalna granica za pružatelja javne usluge/usluge od općeg gospodarskog interesa. Osim toga, marža EBIT-a na kraju razdoblja restrukturiranja za društvo SATA Air Açores i SGA zajedno iznosit će [...] %, što je u skladu s referentnom vrijednosti marže u industriji za 2018./2019. od 8–12 % (147). Stoga se čini da je očekivani povrat ulaganja na kraju razdoblja restrukturiranja primjeren. |
| --- | --- |

(204)

U skladu s relevantnim aktima o povjeravanju, obveze pružanja javne usluge koje su povjerene društvu SATA Air Açores traju pet godina (vidjeti uvodnu izjavu 19.), usluge od općeg gospodarskog interesa mogu se produljiti svakih pet godina (vidjeti uvodnu izjavu 22.) i u ugovorima se kao valuta upotrebljava euro. Stoga Komisija smatra da je relevantna stopa kamatne zamjene za usporedbu šestomjesečna stopa zamjene EURIBOR (europska međubankovna ponudbena kamatna stopa) za dospijeće od pet godina, koja iznosi 0,527 % (146). Stoga je referentna vrijednost za usporedbu 1,527 %. Od 2023. do kraja razdoblja restrukturiranja EBIT-om smanjenog područja poslovanja društva od [...] milijuna EUR (tablica 1.A) osiguralo bi se [...], kao minimalna granica za pružatelja javne usluge/usluge od općeg gospodarskog interesa. Osim toga, marža EBIT-a na kraju razdoblja restrukturiranja za društvo SATA Air Açores i SGA zajedno iznosit će [...] %, što je u skladu s referentnom vrijednosti marže u industriji za 2018./2019. od 8–12 % (147). Stoga se čini da je očekivani povrat ulaganja na kraju razdoblja restrukturiranja primjeren.

146

147

Održivost cijelog područja poslovanja grupe SATA nakon prodaje

Održivost cijelog područja poslovanja grupe SATA nakon prodaje

| (205) | Komisija će ocijeniti i ukupan povrat ulaganja za grupu SATA na kraju razdoblja restrukturiranja, odnosno uzimajući u obzir i preostali udio u društvu Azores Airlines od 49 %. Kad je riječ o korisnikovoj općenitoj sposobnosti da 2025. ostvari dovoljan povrat od svojeg poslovanja, uobičajen je pristup usporediti ROCE 2025. s WACC-om. Ako je ROCE veći od WACC-a, poslovanjem društva može se ostvariti dovoljna dobit za pokrivanje njegovih troškova kapitala, što je pokazatelj održivosti tog društva. |
| --- | --- |

(205)

Komisija će ocijeniti i ukupan povrat ulaganja za grupu SATA na kraju razdoblja restrukturiranja, odnosno uzimajući u obzir i preostali udio u društvu Azores Airlines od 49 %. Kad je riječ o korisnikovoj općenitoj sposobnosti da 2025. ostvari dovoljan povrat od svojeg poslovanja, uobičajen je pristup usporediti ROCE 2025. s WACC-om. Ako je ROCE veći od WACC-a, poslovanjem društva može se ostvariti dovoljna dobit za pokrivanje njegovih troškova kapitala, što je pokazatelj održivosti tog društva.

| (206) | Očekuje se da će korisnikov ROCE, čiji izračun ovisi o financijskim projekcijama koje je Komisija ocijenila vjerodostojnima u uvodnim izjavama do 197. do 200., biti [...] % u 2025. (tablica 1.A). Vrijednost ROCE-a od [...] % koja se očekuje za društvo SATA veća je od WACC-a od [...] % (uvodna izjava 55.). Sastavnice WACC-a odgovarajuće su obrazložene na temelju tržišnih podataka i financijskih informacija o društvima sličnima korisniku preuzetih od agencija Orbis i Bloomberg (148). Stoga Komisija smatra da će korisnik do 2025. uspjeti ponovno uspostaviti održivost, [...]. |
| --- | --- |

(206)

Očekuje se da će korisnikov ROCE, čiji izračun ovisi o financijskim projekcijama koje je Komisija ocijenila vjerodostojnima u uvodnim izjavama do 197. do 200., biti [...] % u 2025. (tablica 1.A). Vrijednost ROCE-a od [...] % koja se očekuje za društvo SATA veća je od WACC-a od [...] % (uvodna izjava 55.). Sastavnice WACC-a odgovarajuće su obrazložene na temelju tržišnih podataka i financijskih informacija o društvima sličnima korisniku preuzetih od agencija Orbis i Bloomberg (148). Stoga Komisija smatra da će korisnik do 2025. uspjeti ponovno uspostaviti održivost, [...].

148

| (207) | Nadalje, očekivani ROCE korisnika u 2025., ako se uključi upravljanje zračnim lukama, iznosi [...] od medijana ROCE-a zračnih luka navedenih u uvodnoj izjavi 56. u 2019. (11,8 %). To je dodatan pokazatelj ponovne uspostave održivosti korisnika s obzirom na to da su ti zračni prijevoznici 2019. uspjeli samostalno sudjelovati u tržišnom natjecanju. |
| --- | --- |

(207)

Nadalje, očekivani ROCE korisnika u 2025., ako se uključi upravljanje zračnim lukama, iznosi [...] od medijana ROCE-a zračnih luka navedenih u uvodnoj izjavi 56. u 2019. (11,8 %). To je dodatan pokazatelj ponovne uspostave održivosti korisnika s obzirom na to da su ti zračni prijevoznici 2019. uspjeli samostalno sudjelovati u tržišnom natjecanju.

| (208) | Kad je riječ o sposobnosti korisnika da samostalno sudjeluje u tržišnom natjecanju na kraju razdoblja restrukturiranja, grupa SATA bit će vrlo mala i imat će ograničeno područje poslovanja, koje će se sastojati od ispunjavanja obveza pružanja javne usluge i pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa u sklopu ugovora s regijom Azori, čime se ograničavaju komercijalni rizici. Tim se obvezama pružanja javne usluge postiže stabilno poslovanje i u planu restrukturiranja nije predviđena diversifikacija na nove riskantnije djelatnosti, zbog čega bi kreditna sposobnost društva SATA nakon restrukturiranja trebala biti dovoljna za pristup sredstvima na privatnom tržištu bez potpore regije Azori. |
| --- | --- |

(208)

Kad je riječ o sposobnosti korisnika da samostalno sudjeluje u tržišnom natjecanju na kraju razdoblja restrukturiranja, grupa SATA bit će vrlo mala i imat će ograničeno područje poslovanja, koje će se sastojati od ispunjavanja obveza pružanja javne usluge i pružanja usluga od općeg gospodarskog interesa u sklopu ugovora s regijom Azori, čime se ograničavaju komercijalni rizici. Tim se obvezama pružanja javne usluge postiže stabilno poslovanje i u planu restrukturiranja nije predviđena diversifikacija na nove riskantnije djelatnosti, zbog čega bi kreditna sposobnost društva SATA nakon restrukturiranja trebala biti dovoljna za pristup sredstvima na privatnom tržištu bez potpore regije Azori.

| (209) | Osim osnovnog scenarija Portugal je dostavio i nepovoljni scenarij za plan restrukturiranja do 2025. (uvodna izjava 60.). S obzirom na pozitivna kretanja glavnih pokazatelja zabilježena u prva tri tromjesečja 2021. (uvodna izjava 52.), nepovoljni je scenarij konzervativan. Korisnik bi u scenariju s 15 % manje prihoda i bez obveza pružanja javne usluge imao pozitivan EBIT od [...] (tablica 3.). Sposobnost korisnika da pristupi tržištima kapitala i samostalno sudjeluje u tržišnom natjecanju 2025. bila bi gotovo jednaka kao u osnovnom scenariju jer bi se pozicija vlasničkog kapitala kontinuirano poboljšavala i postala pozitivna 2026. ([...] milijuna EUR), a društvo Azores Airlines ni u kojem slučaju ne bi snosilo troškove obveza pružanja javne usluge za koje ne dobiva naknadu. Iako se u nepovoljnom scenariju ukazuje na negativan učinak na profitabilnost i kreditnu sposobnost korisnika, on ne ugrožava ponovnu uspostavu održivosti društva SATA do 2025. |
| --- | --- |

(209)

Osim osnovnog scenarija Portugal je dostavio i nepovoljni scenarij za plan restrukturiranja do 2025. (uvodna izjava 60.). S obzirom na pozitivna kretanja glavnih pokazatelja zabilježena u prva tri tromjesečja 2021. (uvodna izjava 52.), nepovoljni je scenarij konzervativan. Korisnik bi u scenariju s 15 % manje prihoda i bez obveza pružanja javne usluge imao pozitivan EBIT od [...] (tablica 3.). Sposobnost korisnika da pristupi tržištima kapitala i samostalno sudjeluje u tržišnom natjecanju 2025. bila bi gotovo jednaka kao u osnovnom scenariju jer bi se pozicija vlasničkog kapitala kontinuirano poboljšavala i postala pozitivna 2026. ([...] milijuna EUR), a društvo Azores Airlines ni u kojem slučaju ne bi snosilo troškove obveza pružanja javne usluge za koje ne dobiva naknadu. Iako se u nepovoljnom scenariju ukazuje na negativan učinak na profitabilnost i kreditnu sposobnost korisnika, on ne ugrožava ponovnu uspostavu održivosti društva SATA do 2025.

| (210) | Komisija zbog prethodno navedenih razloga smatra da bi korisnik nakon provedbe plana restrukturiranja i završetka razdoblja restrukturiranja krajem 2025. trebao moći samostalno sudjelovati u tržišnom natjecanju bez dodatne potpore za sanaciju ili restrukturiranje. |
| --- | --- |

(210)

Komisija zbog prethodno navedenih razloga smatra da bi korisnik nakon provedbe plana restrukturiranja i završetka razdoblja restrukturiranja krajem 2025. trebao moći samostalno sudjelovati u tržišnom natjecanju bez dodatne potpore za sanaciju ili restrukturiranje.

Zaključak o razvoju gospodarskih djelatnosti i područja

Zaključak o razvoju gospodarskih djelatnosti i područja

| (211) | Zaključno, Komisija smatra da je korisnikov plan restrukturiranja realističan, koherentan i vjerodostojan. Kao takav prikladan je za ponovnu uspostavu korisnikove dugoročne održivosti u razumnom vremenskom okviru bez daljnjeg oslanjanja na državnu potporu. Stoga potpora za restrukturiranje ispunjava uvjete navedene u točki 44. podtočkama (b), (c) i (d) i točki 46. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, čime doprinosi razvoju gospodarske djelatnosti usluga zračnog prijevoza kojima se povezuje regija Azori, u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a. |
| --- | --- |

(211)

Zaključno, Komisija smatra da je korisnikov plan restrukturiranja realističan, koherentan i vjerodostojan. Kao takav prikladan je za ponovnu uspostavu korisnikove dugoročne održivosti u razumnom vremenskom okviru bez daljnjeg oslanjanja na državnu potporu. Stoga potpora za restrukturiranje ispunjava uvjete navedene u točki 44. podtočkama (b), (c) i (d) i točki 46. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, čime doprinosi razvoju gospodarske djelatnosti usluga zračnog prijevoza kojima se povezuje regija Azori, u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a.

5.4.3.   Pozitivni učinci potpore na razvoj gospodarskih djelatnosti nadmašuju negativne učinke u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i nepovoljnih učinaka na trgovinu

Pozitivni učinci potpore na razvoj gospodarskih djelatnosti nadmašuju negativne učinke u smislu narušavanja tržišnog natjecanja i nepovoljnih učinaka na trgovinu

| (212) | Kako bi se ocijenilo utječe li potpora neopravdano na tržišno natjecanje i trgovinske uvjete, potrebno je ispitati nužnost, učinak poticaja, primjerenost i proporcionalnost potpore te osigurati transparentnost. Ujedno je potrebno preispitati učinke potpore na tržišno natjecanje i trgovinu te procijeniti njezine pozitivne učinke na razvoj gospodarskih djelatnosti i područja kojima bi trebala pridonijeti, kako je opisano u odjeljku 5.4.2., u odnosu na negativne učinke na unutarnje tržište. |
| --- | --- |

(212)

Kako bi se ocijenilo utječe li potpora neopravdano na tržišno natjecanje i trgovinske uvjete, potrebno je ispitati nužnost, učinak poticaja, primjerenost i proporcionalnost potpore te osigurati transparentnost. Ujedno je potrebno preispitati učinke potpore na tržišno natjecanje i trgovinu te procijeniti njezine pozitivne učinke na razvoj gospodarskih djelatnosti i područja kojima bi trebala pridonijeti, kako je opisano u odjeljku 5.4.2., u odnosu na negativne učinke na unutarnje tržište.

5.4.3.1.   Nužnost potpore i učinak poticaja

Nužnost potpore i učinak poticaja

| (213) | Na temelju točke 53. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje države članice koje namjeravaju dodijeliti potporu za restrukturiranje moraju dostaviti usporedbu s vjerodostojnim alternativnim scenarijem koji ne uključuje državnu potporu te dokazati da se razvoj gospodarskih djelatnosti ili područja koji se nastoji ostvariti potporom iz odjeljka 3.1.1. tih smjernica ne bi ostvario ili bi se ostvario u manjoj mjeri. Osim toga, države članice moraju dokazati da bi se bez potpore restrukturiranje prodaja ili likvidacija korisnika provela na način kojim se ne bi ostvario razvoj predmetnih gospodarskih djelatnosti ili područja (točka 59. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje). |
| --- | --- |

(213)

Na temelju točke 53. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje države članice koje namjeravaju dodijeliti potporu za restrukturiranje moraju dostaviti usporedbu s vjerodostojnim alternativnim scenarijem koji ne uključuje državnu potporu te dokazati da se razvoj gospodarskih djelatnosti ili područja koji se nastoji ostvariti potporom iz odjeljka 3.1.1. tih smjernica ne bi ostvario ili bi se ostvario u manjoj mjeri. Osim toga, države članice moraju dokazati da bi se bez potpore restrukturiranje prodaja ili likvidacija korisnika provela na način kojim se ne bi ostvario razvoj predmetnih gospodarskih djelatnosti ili područja (točka 59. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje).

| (214) | Potporom za restrukturiranje nastoji se spriječiti prestanak poslovanja društva SATA te tako izbjeći tržišni nedostatak i socijalni problemi koji bi onemogućili razvoj usluga zračnog prijevoza kojima je regija Azori povezana s kontinentom. Taj se cilj ostvaruje provedbom plana restrukturiranja, koji se djelomično financira potporom za restrukturiranje. Iz plana restrukturiranja vidljivo je da bez potpore za likvidnost društvo SATA u kratkoročnom razdoblju ne bi moglo nastaviti pružati bitan zračni prijevoz, ispunjavati financijske obveze niti pristupiti financijskim tržištima (uvodne izjave 64. i 176.). S obzirom na znatan negativan vlasnički kapital (-319,5 milijuna EUR 2021.), u dugoročnom bi se razdoblju to dugo nastavilo, [...]. Stoga je potpora za restrukturiranje potrebna za uspješan završetak plana restrukturiranja, čijom se pak provedbom nastoji olakšati razvoj usluga zračnog prijevoza kojima je povezana regija Azori. |
| --- | --- |

(214)

Potporom za restrukturiranje nastoji se spriječiti prestanak poslovanja društva SATA te tako izbjeći tržišni nedostatak i socijalni problemi koji bi onemogućili razvoj usluga zračnog prijevoza kojima je regija Azori povezana s kontinentom. Taj se cilj ostvaruje provedbom plana restrukturiranja, koji se djelomično financira potporom za restrukturiranje. Iz plana restrukturiranja vidljivo je da bez potpore za likvidnost društvo SATA u kratkoročnom razdoblju ne bi moglo nastaviti pružati bitan zračni prijevoz, ispunjavati financijske obveze niti pristupiti financijskim tržištima (uvodne izjave 64. i 176.). S obzirom na znatan negativan vlasnički kapital (-319,5 milijuna EUR 2021.), u dugoročnom bi se razdoblju to dugo nastavilo, [...]. Stoga je potpora za restrukturiranje potrebna za uspješan završetak plana restrukturiranja, čijom se pak provedbom nastoji olakšati razvoj usluga zračnog prijevoza kojima je povezana regija Azori.

| (215) | Komisija na temelju prethodne ocjene potrebe za državnom intervencijom zaključuje i da potpora ima učinak poticaja jer bi bez potpore za restrukturiranje društvo SATA gotovo sigurno propalo i ostavilo lokalnu zajednicu bez osnovnog instrumenta za ekonomski i socijalni razvoj, što znači da su ispunjeni zahtjevi utvrđeni u točki 38. podtočki (d) i točki 59. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(215)

Komisija na temelju prethodne ocjene potrebe za državnom intervencijom zaključuje i da potpora ima učinak poticaja jer bi bez potpore za restrukturiranje društvo SATA gotovo sigurno propalo i ostavilo lokalnu zajednicu bez osnovnog instrumenta za ekonomski i socijalni razvoj, što znači da su ispunjeni zahtjevi utvrđeni u točki 38. podtočki (d) i točki 59. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

5.4.3.2.   Primjerenost

Primjerenost

| (216) | Na temelju točke 38. podtočke (c) i točke 54. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, potpora za restrukturiranje neće se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ako se nekim drugim mjerama, kojima se u manjoj mjeri narušava tržišno natjecanje, omogućuje ostvarenje istog cilja. Kako je utvrđeno u točki 58. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, odabrani instrumenti državne potpore moraju biti prilagođeni problemu korisnika s likvidnosti ili solventnosti kojem je namijenjen. |
| --- | --- |

(216)

Na temelju točke 38. podtočke (c) i točke 54. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, potpora za restrukturiranje neće se smatrati spojivom s unutarnjim tržištem ako se nekim drugim mjerama, kojima se u manjoj mjeri narušava tržišno natjecanje, omogućuje ostvarenje istog cilja. Kako je utvrđeno u točki 58. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, odabrani instrumenti državne potpore moraju biti prilagođeni problemu korisnika s likvidnosti ili solventnosti kojem je namijenjen.

| (217) | SATA ima probleme sa solventnosti i likvidnosti, koji se trebaju na odgovarajući način riješiti potporom za restrukturiranje. Kombinacijom novog kapitala i zajamčenog duga u obliku potpore za restrukturiranje usporedno se rješava situacija ekstremnog pada pozicije vlasničkog kapitala društva SATA, koji je izrazito negativan, i pitanje postojećeg duga i novčanih tokova potrebnih za redovno poslovanje. |
| --- | --- |

(217)

SATA ima probleme sa solventnosti i likvidnosti, koji se trebaju na odgovarajući način riješiti potporom za restrukturiranje. Kombinacijom novog kapitala i zajamčenog duga u obliku potpore za restrukturiranje usporedno se rješava situacija ekstremnog pada pozicije vlasničkog kapitala društva SATA, koji je izrazito negativan, i pitanje postojećeg duga i novčanih tokova potrebnih za redovno poslovanje.

| (218) | U tom kontekstu Komisija smatra da je potpora za restrukturiranje društva SATA u iznosu od 453,25 milijuna EUR oblikom primjerena zbog dvaju glavnih razloga: i. budući da je SATA poduzetnik u teškoćama s negativnim vlasničkim kapitalom 2020. i 2021. (uvodna izjava 31.), korisnik bez potpore za restrukturiranje kojom se poboljšava njegova solventnost ne bi mogao skupiti dovoljno vlasničkog kapitala da bi pokrio prethodne gubitke i privukao značajno dugoročno financiranje na tržištima kapitala i ii. u skladu s projekcijama likvidnosti korisnik bi bez potpore za restrukturiranje do 2023. imao negativan gotovinski položaj, koji bi se pogoršao bez dokapitalizacija, pretvaranja duga u vlasnički kapital ili javnih jamstava u iznosu likvidnosti kojem društvo SATA ne može pristupiti po tržišnim uvjetima. Zbog tih dvaju razloga Komisija zaključuje da je oblik potpore za restrukturiranje, pružene uglavnom uz pomoć kapitalnih mjera, najprimjereniji za rješavanje problema sa solventnosti i likvidnosti društva SATA. |
| --- | --- |

(218)

U tom kontekstu Komisija smatra da je potpora za restrukturiranje društva SATA u iznosu od 453,25 milijuna EUR oblikom primjerena zbog dvaju glavnih razloga: i. budući da je SATA poduzetnik u teškoćama s negativnim vlasničkim kapitalom 2020. i 2021. (uvodna izjava 31.), korisnik bez potpore za restrukturiranje kojom se poboljšava njegova solventnost ne bi mogao skupiti dovoljno vlasničkog kapitala da bi pokrio prethodne gubitke i privukao značajno dugoročno financiranje na tržištima kapitala i ii. u skladu s projekcijama likvidnosti korisnik bi bez potpore za restrukturiranje do 2023. imao negativan gotovinski položaj, koji bi se pogoršao bez dokapitalizacija, pretvaranja duga u vlasnički kapital ili javnih jamstava u iznosu likvidnosti kojem društvo SATA ne može pristupiti po tržišnim uvjetima. Zbog tih dvaju razloga Komisija zaključuje da je oblik potpore za restrukturiranje, pružene uglavnom uz pomoć kapitalnih mjera, najprimjereniji za rješavanje problema sa solventnosti i likvidnosti društva SATA.

| (219) | Budući da se potporom za restrukturiranje na odgovarajući način rješavaju problemi sa solventnosti i likvidnosti društva SATA, Komisija zaključuje da je potpora za restrukturiranje primjerena. |
| --- | --- |

(219)

Budući da se potporom za restrukturiranje na odgovarajući način rješavaju problemi sa solventnosti i likvidnosti društva SATA, Komisija zaključuje da je potpora za restrukturiranje primjerena.

5.4.3.3.   Proporcionalnost, vlastiti doprinos i raspodjela tereta

Proporcionalnost, vlastiti doprinos i raspodjela tereta

| (220) | Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje predviđeno je da potpora ne smije premašiti najmanji iznos potreban za ostvarenje njezina cilja (149). Iznos i intenzitet potpore za restrukturiranje moraju biti strogo ograničeni na najmanji razinu potrebnu za provedbu restrukturiranja, uzimajući u obzir postojeća financijska sredstava korisnika, njegovih dioničara ili poslovne grupe kojoj pripada (150). Mora se osobito osigurati dostatna razina vlastita doprinosa troškovima restrukturiranja i, ako se državna potpora daje u obliku kojim se poboljšava pozicija vlasničkog kapitala korisnika, raspodjele tereta. Pri ocjenjivanju tih zahtjeva u obzir se uzima svaka potpora za sanaciju koja je prethodno dodijeljena. |
| --- | --- |

(220)

Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje predviđeno je da potpora ne smije premašiti najmanji iznos potreban za ostvarenje njezina cilja (149). Iznos i intenzitet potpore za restrukturiranje moraju biti strogo ograničeni na najmanji razinu potrebnu za provedbu restrukturiranja, uzimajući u obzir postojeća financijska sredstava korisnika, njegovih dioničara ili poslovne grupe kojoj pripada (150). Mora se osobito osigurati dostatna razina vlastita doprinosa troškovima restrukturiranja i, ako se državna potpora daje u obliku kojim se poboljšava pozicija vlasničkog kapitala korisnika, raspodjele tereta. Pri ocjenjivanju tih zahtjeva u obzir se uzima svaka potpora za sanaciju koja je prethodno dodijeljena.

149

150

Vlastiti doprinos

Vlastiti doprinos

| (221) | Vlastiti doprinos korisnika planu restrukturiranja mora biti stvaran i točan te bi obično trebao biti sličan dodijeljenoj potpori u smislu učinka na poziciju solventnosti ili likvidnosti korisnika. Na temelju točke 63. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje Komisija bi trebala ocijeniti jesu li razni izvori vlastita doprinosa točni i uključuju li potporu. U skladu s točkom 64. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje Komisija obično smatra vlastiti doprinos prikladnim ako iznosi više od 50 % troškova restrukturiranja, osim ako postoje iznimne okolnosti ili osobiti problemi, u kojima Komisija može prihvatiti niži vlastiti doprinos ako je on i dalje znatan. Nadalje, ako to zahtijevaju posebne okolnosti u potpomognutim područjima, primjerice ako se korisnik suočava s posebnim teškoćama pri prikupljanju novog tržišnog financiranja zbog toga što se nalazi u potpomognutom području, Komisija može odobriti doprinos koji je manji od 50 % troškova restrukturiranja za potrebe točke 64. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje (151). |
| --- | --- |

(221)

Vlastiti doprinos korisnika planu restrukturiranja mora biti stvaran i točan te bi obično trebao biti sličan dodijeljenoj potpori u smislu učinka na poziciju solventnosti ili likvidnosti korisnika. Na temelju točke 63. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje Komisija bi trebala ocijeniti jesu li razni izvori vlastita doprinosa točni i uključuju li potporu. U skladu s točkom 64. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje Komisija obično smatra vlastiti doprinos prikladnim ako iznosi više od 50 % troškova restrukturiranja, osim ako postoje iznimne okolnosti ili osobiti problemi, u kojima Komisija može prihvatiti niži vlastiti doprinos ako je on i dalje znatan. Nadalje, ako to zahtijevaju posebne okolnosti u potpomognutim područjima, primjerice ako se korisnik suočava s posebnim teškoćama pri prikupljanju novog tržišnog financiranja zbog toga što se nalazi u potpomognutom području, Komisija može odobriti doprinos koji je manji od 50 % troškova restrukturiranja za potrebe točke 64. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje (151).

151

| (222) | Komisija treba provjeriti uključuju li razni izvori sredstava za plan, opisani u uvodnim izjavama od 49. do 50., potporu i jesu li stvarni, odnosno je li u dovoljnoj mjeri sigurno da će se ostvariti za vrijeme provedbe plana restrukturiranja, ne uključujući očekivanu buduću dobit. Doprinosi države, kao što su u ovom slučaju doprinosi ARA-e kao jedinog dioničara društva SATA, uključuju potporu i ne mogu se uzeti u obzir pri ocjenjivanju. |
| --- | --- |

(222)

Komisija treba provjeriti uključuju li razni izvori sredstava za plan, opisani u uvodnim izjavama od 49. do 50., potporu i jesu li stvarni, odnosno je li u dovoljnoj mjeri sigurno da će se ostvariti za vrijeme provedbe plana restrukturiranja, ne uključujući očekivanu buduću dobit. Doprinosi države, kao što su u ovom slučaju doprinosi ARA-e kao jedinog dioničara društva SATA, uključuju potporu i ne mogu se uzeti u obzir pri ocjenjivanju.

| (223) | Među izvorima vlastita financiranja koje je naveo Portugal (uvodne izjave 49. i 50.), jedini su iznosi koji se čine dovoljno stvarni i konkretni doprinosi u iznosu od približno [...] milijuna EUR povezani s:






  (a) | mjerama racionalizacije rada ([...] milijuna EUR) (uvodna izjava 49. točka (b) podtočka 3.); |
| --- | --- | --- |

(223)

Među izvorima vlastita financiranja koje je naveo Portugal (uvodne izjave 49. i 50.), jedini su iznosi koji se čine dovoljno stvarni i konkretni doprinosi u iznosu od približno [...] milijuna EUR povezani s:

(a)

mjerama racionalizacije rada ([...] milijuna EUR) (uvodna izjava 49. točka (b) podtočka 3.);

| (b) | uštedom zbog veće operativne učinkovitosti (uvodna izjava 49. točka (a)) u iznosu od [...] milijuna EUR i doprinosima trećih strana u iznosu od [...] milijuna EUR uz restrukturiranje flote u iznosu od [...] milijuna EUR (uvodna izjava 49. točka (b) podtočke 1. i 2.), što je ukupno [...] milijuna EUR; |
| --- | --- |

(b)

uštedom zbog veće operativne učinkovitosti (uvodna izjava 49. točka (a)) u iznosu od [...] milijuna EUR i doprinosima trećih strana u iznosu od [...] milijuna EUR uz restrukturiranje flote u iznosu od [...] milijuna EUR (uvodna izjava 49. točka (b) podtočke 1. i 2.), što je ukupno [...] milijuna EUR;

| (c) | nižim naknadama dogovorenima s vjerovnicima u iznosu od [...] milijuna EUR (uvodna izjava 50. točka 3.); |
| --- | --- |

(c)

nižim naknadama dogovorenima s vjerovnicima u iznosu od [...] milijuna EUR (uvodna izjava 50. točka 3.);

| (d) | prodajom imovine ([...]) i drugim uštedama u iznosu od ukupno [...] milijuna EUR (uvodna izjava 49. točka (b) podtočka 4.; |
| --- | --- |

(d)

prodajom imovine ([...]) i drugim uštedama u iznosu od ukupno [...] milijuna EUR (uvodna izjava 49. točka (b) podtočka 4.;

| (e) | doprinosima od vlastitih prihoda za amortizaciju [...] ([...] milijuna EUR) i trošak restrukturiranja ([...] milijuna EUR) (uvodna izjava 50. točke 1. i 2.); i |
| --- | --- |

(e)

doprinosima od vlastitih prihoda za amortizaciju [...] ([...] milijuna EUR) i trošak restrukturiranja ([...] milijuna EUR) (uvodna izjava 50. točke 1. i 2.); i

| (f) | financiranjem bez javnog jamstva u iznosu od [...] milijuna EUR kod komercijalne banke ([...]) (uvodna izjava 50. točka 4.). |
| --- | --- |

(f)

financiranjem bez javnog jamstva u iznosu od [...] milijuna EUR kod komercijalne banke ([...]) (uvodna izjava 50. točka 4.).

| (224) | Prvo, u vezi s mjerama racionalizacije rada u vrijednosti od [...] milijuna EUR (uvodna izjava 49. točka (b) podtočka 3.) koje je predložio Portugal, samo se plaćanje radnih odšteta zbog restrukturiranja (drugi odlomak) u iznosu od [...] milijuna EUR može smatrati stvarnim i konkretnim jer je društvo SATA već isplatilo taj iznos i on se odnosi na troškove restrukturiranja koji su nastali kao preduvjet za smanjenje broja zaposlenika u skladu s planom restrukturiranja. Ti su troškovi neposredni s obzirom na to da je društvo SATA već raskinulo ugovore o radu i smanjilo broj osoblja u sklopu restrukturiranja koje se provodi od 2021. te izvor financiranja tih troškova ne uključuje potporu jer ih je društvo SATA platilo operativnim novčanim tokom i oni se ne financiraju državnom potporom, odnosno ne financiraju se vlasničkim kapitalom ni kreditima s državnom jamstvom. Stoga se plaćanje radnih odšteta može smatrati dijelom vlastita doprinosa korisnika troškovima restrukturiranja i može se smatrati konkretnim u smislu točke 63. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranja. Suprotno tome, u skladu s ustaljenom praksom Komisije, plaće osoblja [...] 2021. i 2022. ([...] milijuna EUR) i ugovori o radu koji su ponovno dogovoreni sa sindikatima kako bi se poboljšala produktivnost posade ([...] milijuna EUR) ne mogu se prihvatiti kao vlastiti doprinos korisnika. Uštede na troškovima plaća uključuju smanjenje inherentnih, potpuno unutarnjih troškova poduzetnika koje je nužno za restrukturiranje (152). |
| --- | --- |

(224)

Prvo, u vezi s mjerama racionalizacije rada u vrijednosti od [...] milijuna EUR (uvodna izjava 49. točka (b) podtočka 3.) koje je predložio Portugal, samo se plaćanje radnih odšteta zbog restrukturiranja (drugi odlomak) u iznosu od [...] milijuna EUR može smatrati stvarnim i konkretnim jer je društvo SATA već isplatilo taj iznos i on se odnosi na troškove restrukturiranja koji su nastali kao preduvjet za smanjenje broja zaposlenika u skladu s planom restrukturiranja. Ti su troškovi neposredni s obzirom na to da je društvo SATA već raskinulo ugovore o radu i smanjilo broj osoblja u sklopu restrukturiranja koje se provodi od 2021. te izvor financiranja tih troškova ne uključuje potporu jer ih je društvo SATA platilo operativnim novčanim tokom i oni se ne financiraju državnom potporom, odnosno ne financiraju se vlasničkim kapitalom ni kreditima s državnom jamstvom. Stoga se plaćanje radnih odšteta može smatrati dijelom vlastita doprinosa korisnika troškovima restrukturiranja i može se smatrati konkretnim u smislu točke 63. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranja. Suprotno tome, u skladu s ustaljenom praksom Komisije, plaće osoblja [...] 2021. i 2022. ([...] milijuna EUR) i ugovori o radu koji su ponovno dogovoreni sa sindikatima kako bi se poboljšala produktivnost posade ([...] milijuna EUR) ne mogu se prihvatiti kao vlastiti doprinos korisnika. Uštede na troškovima plaća uključuju smanjenje inherentnih, potpuno unutarnjih troškova poduzetnika koje je nužno za restrukturiranje (152).

152

| (225) | Drugo, doprinosi trećih strana ili mjere troškovne učinkovitosti mogu biti stvarni i konkretni izvori vlastita doprinosa, pod uvjetom da su to trajna smanjenja troškova koja snose ili omogućuju korisnikovi vanjski dobavljači ili klijenti, da proizlaze iz obvezujućih ugovora te da su učinkovita i nepovratna (153). Komisija je već smatrala da smanjenja ugovornih obveza utvrđenih u ponovno dogovorenim ugovorima s dobavljačima i zakupodavcima čine stvarne izvore vlastita doprinosa: u usporedbi s uvjetima u prvotnim ugovorima, njima se oslobađaju sredstva koja su zatim dostupna za troškove restrukturiranja, a koja bi se u protivnom trebala potrošiti na otplatu povezanih potraživanja (154). Isto vrijedi i za dobavljače i kupce koji se odlučno obvezuju ili izmijene uvjete svojih ugovora kako bi se oslobodila sredstva korisnika (155). |
| --- | --- |

(225)

Drugo, doprinosi trećih strana ili mjere troškovne učinkovitosti mogu biti stvarni i konkretni izvori vlastita doprinosa, pod uvjetom da su to trajna smanjenja troškova koja snose ili omogućuju korisnikovi vanjski dobavljači ili klijenti, da proizlaze iz obvezujućih ugovora te da su učinkovita i nepovratna (153). Komisija je već smatrala da smanjenja ugovornih obveza utvrđenih u ponovno dogovorenim ugovorima s dobavljačima i zakupodavcima čine stvarne izvore vlastita doprinosa: u usporedbi s uvjetima u prvotnim ugovorima, njima se oslobađaju sredstva koja su zatim dostupna za troškove restrukturiranja, a koja bi se u protivnom trebala potrošiti na otplatu povezanih potraživanja (154). Isto vrijedi i za dobavljače i kupce koji se odlučno obvezuju ili izmijene uvjete svojih ugovora kako bi se oslobodila sredstva korisnika (155).

153

154

155

| (226) | Smanjenja troškova društva SATA koja proizlaze iz operativne učinkovitosti i pregovora s dobavljačima (uvodna izjava 49. točka (a) i točka (b) podtočka 2.) u ukupnom iznosu od [...] milijuna EUR, kao i mjere restrukturiranja flote (približno [...] milijuna EUR, vidjeti uvodnu izjavu 49. točku (b) podtočku 1.), mogu se smatrati stvarnim izvorima vlastita doprinosa jer te uštede proizlaze iz obvezujućih ugovora koji su već na snazi i dovoljno sigurni da bi se smatrali konkretnima (156). Te mjere imaju isti financijski učinak kao otpis duga u stečajnom postupku, osim što je učinak raspoređen na više godina, a ne jednokratan. Stoga se ti iznosi ([...] milijuna EUR) mogu dodati smanjenju duga koji je društvo SATA uspjelo dogovori u iznosu od [...] milijuna EUR [...] (uvodna izjava 50. točka 3.), zbog čega je ukupan iznos doprinosa trećih strana koji se može smatrati stvarnim i konkretnim otprilike [...] milijuna EUR. Može se smatrati i da taj iznos ne uključuje potporu jer se odgovarajućim mjerama financijsko opterećenje troškova restrukturiranja društva SATA dijeli s dobavljačima i zakupodavcima koji bi u protivnom imali pravo na veća potraživanja od pozitivnih operativnih rezultata društva SATA. Isto tako, ako dođe do otpisa duga, koji uključuje i javne i privatne subjekte, ništa ne ukazuje na to da otpis čini državnu potporu. |
| --- | --- |

(226)

Smanjenja troškova društva SATA koja proizlaze iz operativne učinkovitosti i pregovora s dobavljačima (uvodna izjava 49. točka (a) i točka (b) podtočka 2.) u ukupnom iznosu od [...] milijuna EUR, kao i mjere restrukturiranja flote (približno [...] milijuna EUR, vidjeti uvodnu izjavu 49. točku (b) podtočku 1.), mogu se smatrati stvarnim izvorima vlastita doprinosa jer te uštede proizlaze iz obvezujućih ugovora koji su već na snazi i dovoljno sigurni da bi se smatrali konkretnima (156). Te mjere imaju isti financijski učinak kao otpis duga u stečajnom postupku, osim što je učinak raspoređen na više godina, a ne jednokratan. Stoga se ti iznosi ([...] milijuna EUR) mogu dodati smanjenju duga koji je društvo SATA uspjelo dogovori u iznosu od [...] milijuna EUR [...] (uvodna izjava 50. točka 3.), zbog čega je ukupan iznos doprinosa trećih strana koji se može smatrati stvarnim i konkretnim otprilike [...] milijuna EUR. Može se smatrati i da taj iznos ne uključuje potporu jer se odgovarajućim mjerama financijsko opterećenje troškova restrukturiranja društva SATA dijeli s dobavljačima i zakupodavcima koji bi u protivnom imali pravo na veća potraživanja od pozitivnih operativnih rezultata društva SATA. Isto tako, ako dođe do otpisa duga, koji uključuje i javne i privatne subjekte, ništa ne ukazuje na to da otpis čini državnu potporu.

156

| (227) | Treće, prihodi [...] od imovine i djelatnosti povezanih s organizatorima turističkih putovanja društva SATA u Sjevernoj Americi i ostale uštede u iznosu od [...] milijuna EUR (uvodna izjava 49. točka (b) podtočka 4.) mogu se smatrati stvarnim i konkretnim doprinosom troškovima restrukturiranja korisnika. Ti su prihodi već ostvareni (osim prihoda od likvidacije društva Azores Vacations America koji su već kvantificirani i prenijet će se društvu SATA nakon završetka likvidacije tog društva). Isto tako, veći prihodi od poslovanja u odnosu na izvorne projekcije iz plana restrukturiranja omogućili su društvu SATA da pokrije troškove amortizacije starog duga ([...] milijuna EUR, uvodna izjava 50. točka 1.) i druge troškove restrukturiranja ([...] milijuna EUR, uvodna izjava 50. točka 2.). I ti se vlastiti doprinosi mogu smatrati stvarnima i konkretnima jer je korisnik već platio te iznose. |
| --- | --- |

(227)

Treće, prihodi [...] od imovine i djelatnosti povezanih s organizatorima turističkih putovanja društva SATA u Sjevernoj Americi i ostale uštede u iznosu od [...] milijuna EUR (uvodna izjava 49. točka (b) podtočka 4.) mogu se smatrati stvarnim i konkretnim doprinosom troškovima restrukturiranja korisnika. Ti su prihodi već ostvareni (osim prihoda od likvidacije društva Azores Vacations America koji su već kvantificirani i prenijet će se društvu SATA nakon završetka likvidacije tog društva). Isto tako, veći prihodi od poslovanja u odnosu na izvorne projekcije iz plana restrukturiranja omogućili su društvu SATA da pokrije troškove amortizacije starog duga ([...] milijuna EUR, uvodna izjava 50. točka 1.) i druge troškove restrukturiranja ([...] milijuna EUR, uvodna izjava 50. točka 2.). I ti se vlastiti doprinosi mogu smatrati stvarnima i konkretnima jer je korisnik već platio te iznose.

| (228) | Naposljetku, novo financiranje kod privatne financijske institucije ([...]) u iznosu od [...] milijuna EUR (uvodna izjava 50. točka 4.) za koje ne jamči regija može se smatrati stvarnim i konkretnim jer je već dogovoreno s financijskom institucijom i može se provesti 2022. Nadalje, budući da društvo SATA ima mogućnost odabira među [...] alternativnim prihvatljivim zajmodavcima, mogućnost dobivanja financiranja od privatnih ulagača ukazuje na njegovu sposobnost da ponovno u potpunosti pristupa tržištima kapitala i iskaz je povjerenja tržišta u ponovnu uspostavu njegove održivosti. |
| --- | --- |

(228)

Naposljetku, novo financiranje kod privatne financijske institucije ([...]) u iznosu od [...] milijuna EUR (uvodna izjava 50. točka 4.) za koje ne jamči regija može se smatrati stvarnim i konkretnim jer je već dogovoreno s financijskom institucijom i može se provesti 2022. Nadalje, budući da društvo SATA ima mogućnost odabira među [...] alternativnim prihvatljivim zajmodavcima, mogućnost dobivanja financiranja od privatnih ulagača ukazuje na njegovu sposobnost da ponovno u potpunosti pristupa tržištima kapitala i iskaz je povjerenja tržišta u ponovnu uspostavu njegove održivosti.

| (229) | Suprotno mišljenju portugalskih tijela, prihodi od prodaje većinskog udjela (51 %) u društvu Azores Airlines i cijelog društva za zemaljske usluge (uvodna izjava 51.) ne mogu se smatrati stvarnima i konkretnima unatoč tome što je već utvrđeno da će se prodaja izvršiti do kraja plana restrukturiranja. Konkretnije, ti iznosi (približno [...] milijuna EUR) odnose se na očekivana financijska sredstva od prodaje imovine koja još nije izvršena i, iako su se portugalska tijela čvrsto obvezala na prodaju, postupak privatizacije još nije započeo te nisu pronađeni čak ni potencijalni kupci. |
| --- | --- |

(229)

Suprotno mišljenju portugalskih tijela, prihodi od prodaje većinskog udjela (51 %) u društvu Azores Airlines i cijelog društva za zemaljske usluge (uvodna izjava 51.) ne mogu se smatrati stvarnima i konkretnima unatoč tome što je već utvrđeno da će se prodaja izvršiti do kraja plana restrukturiranja. Konkretnije, ti iznosi (približno [...] milijuna EUR) odnose se na očekivana financijska sredstva od prodaje imovine koja još nije izvršena i, iako su se portugalska tijela čvrsto obvezala na prodaju, postupak privatizacije još nije započeo te nisu pronađeni čak ni potencijalni kupci.

| (230) | Stoga Komisija procjenjuje da ukupni vlastiti doprinos koji se može smatrati stvarnim i konkretnim iznosi najviše [...] milijuna EUR, odnosno otprilike 30 % prihvatljivih troškova restrukturiranja društva SATA koji, za razliku od izračuna Portugala (uvodna izjava 47.), iznose [...] milijuna EUR jer uključuju i financiraju se iz potpore za restrukturiranje od 453,25 milijuna EUR uz prethodno navedeni najveći iznos vlastita doprinosa. Preostali će se troškovi, kao što je obrtni kapital, morati pokriti uobičajenim operativnim prihodima društva SATA ili boljim uvjetima plaćanja koji još nisu definirani. Procijenjeni udio vlastita doprinosa od 30 % i udio potpore za restrukturiranje od 70 % izrazito je konzervativan jer ne uključuje prihode od budućih prodaja na koje se Portugal obvezuje prije plana restrukturiranja, zato što to nije dovoljno konkretan doprinos jer još nije pronađen jedan ili više kupaca koji bi se obvezali na kupnju. Tim se pristupom zanemaruje buduća vrijednost dionica društva Azores Airlines i društva za zemaljske usluge. S obzirom na pozitivne operativne rezultate koji se očekuju od tih dvaju društava na kraju plana restrukturiranja, vjerojatno je da će ARA nadoknaditi i smanjiti iznos potpore za više desetaka milijuna eura. U svakom slučaju, ukupni vlastiti doprinos korisnika troškovima korisnika i dalje se može prihvatiti iako je ispod uobičajenog minimalnog udjela od 50 %, u skladu s točkama 64. i 98. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(230)

Stoga Komisija procjenjuje da ukupni vlastiti doprinos koji se može smatrati stvarnim i konkretnim iznosi najviše [...] milijuna EUR, odnosno otprilike 30 % prihvatljivih troškova restrukturiranja društva SATA koji, za razliku od izračuna Portugala (uvodna izjava 47.), iznose [...] milijuna EUR jer uključuju i financiraju se iz potpore za restrukturiranje od 453,25 milijuna EUR uz prethodno navedeni najveći iznos vlastita doprinosa. Preostali će se troškovi, kao što je obrtni kapital, morati pokriti uobičajenim operativnim prihodima društva SATA ili boljim uvjetima plaćanja koji još nisu definirani. Procijenjeni udio vlastita doprinosa od 30 % i udio potpore za restrukturiranje od 70 % izrazito je konzervativan jer ne uključuje prihode od budućih prodaja na koje se Portugal obvezuje prije plana restrukturiranja, zato što to nije dovoljno konkretan doprinos jer još nije pronađen jedan ili više kupaca koji bi se obvezali na kupnju. Tim se pristupom zanemaruje buduća vrijednost dionica društva Azores Airlines i društva za zemaljske usluge. S obzirom na pozitivne operativne rezultate koji se očekuju od tih dvaju društava na kraju plana restrukturiranja, vjerojatno je da će ARA nadoknaditi i smanjiti iznos potpore za više desetaka milijuna eura. U svakom slučaju, ukupni vlastiti doprinos korisnika troškovima korisnika i dalje se može prihvatiti iako je ispod uobičajenog minimalnog udjela od 50 %, u skladu s točkama 64. i 98. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

| (231) | Konkretnije, u trenutačnim okolnostima nakon pandemije bolesti COVID-19 Komisija smatra da bi, ovisno o pojedinačnom slučaju, moglo biti opravdano da se vlastiti doprinos zadrži ispod praga od 50 % troškova restrukturiranja sve dok je i dalje znatan, u skladu s točkom 64. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Kako bi se dalo na znanje koju bi razinu Komisija smatrala primjerenom, ona je u svojoj praksi odlučivanja smatrala da vlastiti doprinos od 24–35 % troškova restrukturiranja može biti znatan i da stoga potpora za restrukturiranje u iznosu od oko 65–76 % troškova restrukturiranja može biti proporcionalna (157). |
| --- | --- |

(231)

Konkretnije, u trenutačnim okolnostima nakon pandemije bolesti COVID-19 Komisija smatra da bi, ovisno o pojedinačnom slučaju, moglo biti opravdano da se vlastiti doprinos zadrži ispod praga od 50 % troškova restrukturiranja sve dok je i dalje znatan, u skladu s točkom 64. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Kako bi se dalo na znanje koju bi razinu Komisija smatrala primjerenom, ona je u svojoj praksi odlučivanja smatrala da vlastiti doprinos od 24–35 % troškova restrukturiranja može biti znatan i da stoga potpora za restrukturiranje u iznosu od oko 65–76 % troškova restrukturiranja može biti proporcionalna (157).

157

| (232) | Komisija u pogledu društva SATA smatra da je Portugal dokazao prisutnost iznimnih okolnosti, konkretnije činjenice da su pandemija bolesti COVID-19 i mjere kojima se ona nastojala ublažiti uzrokovale iznimne okolnosti za tog malog regionalnog zračnog prijevoznika, u kontekstu ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu u smislu članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a, uz neposredne posljedice za zrakoplovni i turistički sektor te njihovu sposobnost da dođu do sredstava na tržištu (uvodne izjave od 34. do 37.), iako Komisija napominje da je društvo SATA unatoč tim nepovoljnim okolnostima uspjelo osigurati određena nova sredstva na tržištu, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 228. Konkretnije, s obzirom na niže razine poslovanja povezane s velikim smanjenjem potražnje za putovanjima na Azore od ožujka 2020. nadalje, pandemija bolesti COVID-19 imala je posebno velik učinak na društvo SATA, ne samo u smislu izravnih gubitaka zbog zabrana i ograničenja putovanja koja su uvela javna tijela u Uniji nego i jer ono prvenstveno prometuje na linijama u okviru obveze pružanja javne usluge i pruža usluge od općeg gospodarskog interesa na Azorima, zbog čega ima vrlo ograničene mogućnosti diversifikacije usluga na druge djelatnosti ili odredišta. Kad je riječ o vlastitu doprinosu, postojanje novih sredstava po tržišnim uvjetima u iznosu koji čini gotovo trećinu izvora financiranja koje je predstavio Portugal također je u skladu s točkom 14.a Privremenog okvira, u kojoj Komisija u kontekstu jedinstvene situacije koja je nastala zbog pandemije bolesti COVID-19 pojašnjava da su u pojedinačnim slučajevima vlastiti doprinosi u smislu točaka od 62. do 64. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje ispod 50 % opravdani. |
| --- | --- |

(232)

Komisija u pogledu društva SATA smatra da je Portugal dokazao prisutnost iznimnih okolnosti, konkretnije činjenice da su pandemija bolesti COVID-19 i mjere kojima se ona nastojala ublažiti uzrokovale iznimne okolnosti za tog malog regionalnog zračnog prijevoznika, u kontekstu ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu u smislu članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a, uz neposredne posljedice za zrakoplovni i turistički sektor te njihovu sposobnost da dođu do sredstava na tržištu (uvodne izjave od 34. do 37.), iako Komisija napominje da je društvo SATA unatoč tim nepovoljnim okolnostima uspjelo osigurati određena nova sredstva na tržištu, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 228. Konkretnije, s obzirom na niže razine poslovanja povezane s velikim smanjenjem potražnje za putovanjima na Azore od ožujka 2020. nadalje, pandemija bolesti COVID-19 imala je posebno velik učinak na društvo SATA, ne samo u smislu izravnih gubitaka zbog zabrana i ograničenja putovanja koja su uvela javna tijela u Uniji nego i jer ono prvenstveno prometuje na linijama u okviru obveze pružanja javne usluge i pruža usluge od općeg gospodarskog interesa na Azorima, zbog čega ima vrlo ograničene mogućnosti diversifikacije usluga na druge djelatnosti ili odredišta. Kad je riječ o vlastitu doprinosu, postojanje novih sredstava po tržišnim uvjetima u iznosu koji čini gotovo trećinu izvora financiranja koje je predstavio Portugal također je u skladu s točkom 14.a Privremenog okvira, u kojoj Komisija u kontekstu jedinstvene situacije koja je nastala zbog pandemije bolesti COVID-19 pojašnjava da su u pojedinačnim slučajevima vlastiti doprinosi u smislu točaka od 62. do 64. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje ispod 50 % opravdani.

| (233) | Nadalje, Komisija posebno uvažava i. jedinstvenu funkciju i položaj korisnika u najudaljenijoj regiji Unije koja je ujedno i potpomognuto područje (točka 98. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje), kao i ii. iznimno važnu ulogu koju društvo SATA, time što ispunjava obveze pružanja javne usluge i pruža usluge od općeg gospodarskog interesa, ima u osiguranju teritorijalnog kontinuiteta Azorskog otočja, kao i teritorijalnog kontinuiteta između tog otočja i kontinentalnog Portugala i Madeire. Kad je riječ o prvoj točki, Komisija smatra da se informacijama koje je dostavio Portugal dokazuju poteškoće društva SATA pri prikupljanju novog tržišnog financiranja zbog toga što se nalazi u potpomognutom području najudaljenije regije Unije i da te poteškoće nadilaze poteškoće društva SATA uzrokovane samo njegovom financijskom situacijom (uvodna izjava 67.). Kad je riječ o drugoj točki, Komisija napominje i da korisnik kao pružatelj javnih usluga/usluga od općeg gospodarskog interesa zadovoljava posebne socioekonomske potrebe potpomognutog područja u najudaljenijoj regiji, kako je navedeno u članku 349. UFEU-a. Velika je većina trećih strana poduprla to mišljenje u svojim primjedbama na odluke o pokretanju i proširenju postupka te istaknula jedinstvenu ulogu društva SATA, koje je jedini zračni prijevoznik koji povezuje pojedinačne otoke Azora, kao i koji pruža zračni prijevoz tereta na Azore i obavlja letove iz te najudaljenije regije Unije prema Sjevernoj Americi (uvodne izjave od 93. do 101.). Naposljetku, Komisija uzima u obzir ograničenu veličinu i poslovanje društva SATA s obzirom na to da trenutačno posjeduje samo 13 zrakoplova (broj zrakoplova smanjen je s 15), a nakon prodaje kontrolnog udjela u društvu Azores Airlines na kraju razdoblja restrukturiranja posjedovat će samo šest zrakoplova. Stoga Komisija primjenjuje iznimku predviđenu u točki 98. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje na ovaj predmet i prihvaća vlastiti doprinos ocijenjen u uvodnim izjavama od 223. do 230., koji je u svakom slučaju i dalje znatan. |
| --- | --- |

(233)

Nadalje, Komisija posebno uvažava i. jedinstvenu funkciju i položaj korisnika u najudaljenijoj regiji Unije koja je ujedno i potpomognuto područje (točka 98. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje), kao i ii. iznimno važnu ulogu koju društvo SATA, time što ispunjava obveze pružanja javne usluge i pruža usluge od općeg gospodarskog interesa, ima u osiguranju teritorijalnog kontinuiteta Azorskog otočja, kao i teritorijalnog kontinuiteta između tog otočja i kontinentalnog Portugala i Madeire. Kad je riječ o prvoj točki, Komisija smatra da se informacijama koje je dostavio Portugal dokazuju poteškoće društva SATA pri prikupljanju novog tržišnog financiranja zbog toga što se nalazi u potpomognutom području najudaljenije regije Unije i da te poteškoće nadilaze poteškoće društva SATA uzrokovane samo njegovom financijskom situacijom (uvodna izjava 67.). Kad je riječ o drugoj točki, Komisija napominje i da korisnik kao pružatelj javnih usluga/usluga od općeg gospodarskog interesa zadovoljava posebne socioekonomske potrebe potpomognutog područja u najudaljenijoj regiji, kako je navedeno u članku 349. UFEU-a. Velika je većina trećih strana poduprla to mišljenje u svojim primjedbama na odluke o pokretanju i proširenju postupka te istaknula jedinstvenu ulogu društva SATA, koje je jedini zračni prijevoznik koji povezuje pojedinačne otoke Azora, kao i koji pruža zračni prijevoz tereta na Azore i obavlja letove iz te najudaljenije regije Unije prema Sjevernoj Americi (uvodne izjave od 93. do 101.). Naposljetku, Komisija uzima u obzir ograničenu veličinu i poslovanje društva SATA s obzirom na to da trenutačno posjeduje samo 13 zrakoplova (broj zrakoplova smanjen je s 15), a nakon prodaje kontrolnog udjela u društvu Azores Airlines na kraju razdoblja restrukturiranja posjedovat će samo šest zrakoplova. Stoga Komisija primjenjuje iznimku predviđenu u točki 98. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje na ovaj predmet i prihvaća vlastiti doprinos ocijenjen u uvodnim izjavama od 223. do 230., koji je u svakom slučaju i dalje znatan.

Raspodjela tereta

Raspodjela tereta

| (234) | U skladu s točkama od 65. do 67. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje učinak državne potpore dodijeljene u obliku kojim se jača vlasnički kapital korisnika može biti da se dioničari i podređeni vjerovnici štite od posljedica vlastita odabira u pogledu ulaganja u korisnika, čime se može uzrokovati moralni hazard i narušiti tržišna disciplina. Potporom za restrukturiranje ne potiče se moralni hazard ili prekomjerno preuzimanje rizika koje koristi ili dioničarima ili vjerovnicima. ARA, koja je sad pružatelj potpore, nadzirala je i, kao jedini dioničar, donosila sve strateške i poslovne odluke društva SATA, dok se istodobno poslovanje društva nije financiralo podređenim dugom ili hibridnim financiranjem (kojim se apsorbiraju gubici) koje bi se vjerojatno djelomično otpisalo u skladu sa zahtjevima raspodjele tereta iz Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(234)

U skladu s točkama od 65. do 67. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje učinak državne potpore dodijeljene u obliku kojim se jača vlasnički kapital korisnika može biti da se dioničari i podređeni vjerovnici štite od posljedica vlastita odabira u pogledu ulaganja u korisnika, čime se može uzrokovati moralni hazard i narušiti tržišna disciplina. Potporom za restrukturiranje ne potiče se moralni hazard ili prekomjerno preuzimanje rizika koje koristi ili dioničarima ili vjerovnicima. ARA, koja je sad pružatelj potpore, nadzirala je i, kao jedini dioničar, donosila sve strateške i poslovne odluke društva SATA, dok se istodobno poslovanje društva nije financiralo podređenim dugom ili hibridnim financiranjem (kojim se apsorbiraju gubici) koje bi se vjerojatno djelomično otpisalo u skladu sa zahtjevima raspodjele tereta iz Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

| (235) | Budući da je društvo SATA u isključivom vlasništvu ARA-e, u trenutačnim će okolnostima jačanje vlasničkog kapitala korisnika i sve potencijalne prednosti koje proizlaze iz uspješnog restrukturiranja uz potporu ARA-a, uključujući prihode od predviđene prodaje imovine, u potpunosti pripasti davatelju potpore kao jedinom dioničaru. Stoga se u tom predmetu raspodjela tereta na postojeće dioničare može smatrati nerelevantnom. SATA i ARA već dugo pregovaraju s bankama i drugim financijskim institucijama o neplaćenom dugu društva SATA. Nadređeni vjerovnici već su pristali na smanjenje marži i produljenja dospijeća, kao i na smanjenja kamata i naknada (uvodna izjava 50.), čime se smanjuju budući novčani odljevi SATA-e, društva koje je u potpunosti u javnom vlasništvu i čije se financijske poteškoće mogu pripisati samo njegovu jedinom dioničaru, ARA-i. Nadalje, kako je obrazložio Portugal (uvodne izjave 111. i 112.), ARA je zajmoprimac na globalnim financijskim tržištima, kao i jamac financijskog duga društva SATA, tako da otpisi duga mogu naštetiti povjerenju tržišta prema ARA-i i imati potencijalne negativne učinke prelijevanja na druga društva u regionalnom javnom sektoru. |
| --- | --- |

(235)

Budući da je društvo SATA u isključivom vlasništvu ARA-e, u trenutačnim će okolnostima jačanje vlasničkog kapitala korisnika i sve potencijalne prednosti koje proizlaze iz uspješnog restrukturiranja uz potporu ARA-a, uključujući prihode od predviđene prodaje imovine, u potpunosti pripasti davatelju potpore kao jedinom dioničaru. Stoga se u tom predmetu raspodjela tereta na postojeće dioničare može smatrati nerelevantnom. SATA i ARA već dugo pregovaraju s bankama i drugim financijskim institucijama o neplaćenom dugu društva SATA. Nadređeni vjerovnici već su pristali na smanjenje marži i produljenja dospijeća, kao i na smanjenja kamata i naknada (uvodna izjava 50.), čime se smanjuju budući novčani odljevi SATA-e, društva koje je u potpunosti u javnom vlasništvu i čije se financijske poteškoće mogu pripisati samo njegovu jedinom dioničaru, ARA-i. Nadalje, kako je obrazložio Portugal (uvodne izjave 111. i 112.), ARA je zajmoprimac na globalnim financijskim tržištima, kao i jamac financijskog duga društva SATA, tako da otpisi duga mogu naštetiti povjerenju tržišta prema ARA-i i imati potencijalne negativne učinke prelijevanja na druga društva u regionalnom javnom sektoru.

| (236) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija smatra da potpora za restrukturiranje ispunjava uvjete proporcionalnosti, vlastita doprinosa i raspodjele tereta iz Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(236)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija smatra da potpora za restrukturiranje ispunjava uvjete proporcionalnosti, vlastita doprinosa i raspodjele tereta iz Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

5.4.3.4.   Načelo jednokratne dodjele

Načelo jednokratne dodjele

| (237) | Kako bi se osiguralo da su negativni učinci potpore ograničeni, kako bi se izbjegli neopravdani učinci na tržišno natjecanje i trgovinu te kako bi se osiguralo da je ukupna bilanca mjere pozitivna (158), potpora se mora dodijeliti poduzetnicima u teškoćama u skladu s načelom jednokratne dodjele. Prema tom načelu potrebno je ograničiti potporu na razdoblje od 10 godina. |
| --- | --- |

(237)

Kako bi se osiguralo da su negativni učinci potpore ograničeni, kako bi se izbjegli neopravdani učinci na tržišno natjecanje i trgovinu te kako bi se osiguralo da je ukupna bilanca mjere pozitivna (158), potpora se mora dodijeliti poduzetnicima u teškoćama u skladu s načelom jednokratne dodjele. Prema tom načelu potrebno je ograničiti potporu na razdoblje od 10 godina.

158

| (238) | Komisija dopušta potporu za restrukturiranje samo za jedan postupak restrukturiranja i pod uvjetom, prema potrebi, da je prošlo više od 10 godina od prethodne dodjele potpore za restrukturiranje ili završetka razdoblja restrukturiranja ili prekida provedbe plana restrukturiranja (159). Ako je takva potpora već dodijeljena, Komisija dopušta iznimke od pravila ako se potpora za restrukturiranje dodjeljuje nakon potpore za sanaciju kao dio jedinstvenog postupka restrukturiranja ili u izvanrednim i nepredvidivim okolnostima za koje korisnik nije odgovoran (160). |
| --- | --- |

(238)

Komisija dopušta potporu za restrukturiranje samo za jedan postupak restrukturiranja i pod uvjetom, prema potrebi, da je prošlo više od 10 godina od prethodne dodjele potpore za restrukturiranje ili završetka razdoblja restrukturiranja ili prekida provedbe plana restrukturiranja (159). Ako je takva potpora već dodijeljena, Komisija dopušta iznimke od pravila ako se potpora za restrukturiranje dodjeljuje nakon potpore za sanaciju kao dio jedinstvenog postupka restrukturiranja ili u izvanrednim i nepredvidivim okolnostima za koje korisnik nije odgovoran (160).

159

160

| (239) | Potporom za restrukturiranje društva SATA podupire se jedinstveni postupak restrukturiranja, koji je već pokrenut krajem 2020. i trajat će do kraja 2025. Komisija napominje da je Portugal u okviru tog postupka prijavio potporu za sanaciju i da je Komisija odobrila dodjelu potpore za likvidnost društvu SATA u skladu s točkom 103. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Komisija je odobrila dodjelu te potpore i pri pokretanju službene istrage potpore za sanaciju i pri proširenju te istrage na potporu za restrukturiranje kako bi se očuvale osnovne djelatnosti društva SATA povezane s ispunjavanjem obveza pružanja javne usluge u području zračnog prijevoza prema regiji Azori i s upravljanjem zračnim lukama u toj regiji kao uslugama za općeg gospodarskog interesa. Stoga dodjela te potpore ne isključuje mogućnost dodjele predmetne potpore za restrukturiranje društvu SATA. |
| --- | --- |

(239)

Potporom za restrukturiranje društva SATA podupire se jedinstveni postupak restrukturiranja, koji je već pokrenut krajem 2020. i trajat će do kraja 2025. Komisija napominje da je Portugal u okviru tog postupka prijavio potporu za sanaciju i da je Komisija odobrila dodjelu potpore za likvidnost društvu SATA u skladu s točkom 103. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Komisija je odobrila dodjelu te potpore i pri pokretanju službene istrage potpore za sanaciju i pri proširenju te istrage na potporu za restrukturiranje kako bi se očuvale osnovne djelatnosti društva SATA povezane s ispunjavanjem obveza pružanja javne usluge u području zračnog prijevoza prema regiji Azori i s upravljanjem zračnim lukama u toj regiji kao uslugama za općeg gospodarskog interesa. Stoga dodjela te potpore ne isključuje mogućnost dodjele predmetne potpore za restrukturiranje društvu SATA.

| (240) | U vezi s drugom državnom potporom koja je prethodno dodijeljena društvu SATA i koja je potencijalno relevantna za primjenu načela jednokratne dodjele, Komisija navodi da je odobrila kompenzacijsku potporu u iznosu od 12 milijuna EUR društvu SATA u skladu s člankom 107. stavkom 2. točkom (b) UFEU-a u okolnostima izvanredne pojave pandemije bolesti COVID-19 (161). Međutim, ta potpora nije prethodna potpora za sanaciju ili restrukturiranje: njome se nadoknađuje šteta koja je izravno uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 od 19. ožujka 2020. do 30. lipnja 2020. i njome se pokrivaju troškovi koje društvo SATA ne bi imalo da nisu uvedena ograničenja zračnog prometa zbog zdravstvenih razloga povezanih s tom izvanrednom situacijom. Konkretnije, ostali troškovi društva SATA koji su nastali od 19. ožujka 2020. do 30. lipnja 2020. kao posljedica drugih državnih ograničenja osim zabrana putovanja/ograničenja zračnog prometa, kao i smanjene potražnje zbog ozbiljnog poremećaja u portugalskom gospodarstvu u razdoblju od 2020. do 2021. nisu obuhvaćeni naknadom. |
| --- | --- |

(240)

U vezi s drugom državnom potporom koja je prethodno dodijeljena društvu SATA i koja je potencijalno relevantna za primjenu načela jednokratne dodjele, Komisija navodi da je odobrila kompenzacijsku potporu u iznosu od 12 milijuna EUR društvu SATA u skladu s člankom 107. stavkom 2. točkom (b) UFEU-a u okolnostima izvanredne pojave pandemije bolesti COVID-19 (161). Međutim, ta potpora nije prethodna potpora za sanaciju ili restrukturiranje: njome se nadoknađuje šteta koja je izravno uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 od 19. ožujka 2020. do 30. lipnja 2020. i njome se pokrivaju troškovi koje društvo SATA ne bi imalo da nisu uvedena ograničenja zračnog prometa zbog zdravstvenih razloga povezanih s tom izvanrednom situacijom. Konkretnije, ostali troškovi društva SATA koji su nastali od 19. ožujka 2020. do 30. lipnja 2020. kao posljedica drugih državnih ograničenja osim zabrana putovanja/ograničenja zračnog prometa, kao i smanjene potražnje zbog ozbiljnog poremećaja u portugalskom gospodarstvu u razdoblju od 2020. do 2021. nisu obuhvaćeni naknadom.

161

| (241) | Kad je riječ o naknadama za obveze pružanja javne usluge i usluge od općeg gospodarskog interesa, društvo SATA Air Açores od 1996. pruža usluge na 14 međuotočnih linija iz uvodne izjave 19. u skladu s obvezama pružanja javne usluge koje su uvedene prvo na temelju Uredbe (EEZ) br. 2408/92 i, poslije, Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Te su obveze pružanja javne usluge uključene u ugovore kojima se osigurava naknada za uslugu na osnovu ex ante metode izračuna naknade, godišnje naknade i mehanizma prilagodbe naknade kako bi se osiguralo da se ne isplaćuje prekomjerna naknada. Isto tako, usluge od općeg interesa koje pruža SGA utvrđene su u ugovoru o koncesiji, koji uključuje ex ante naknadu za ugovorno razdoblje. Cilj i učinak dodjele te naknade društvu SATA bili su pokrivanje troškova ispunjavanja predmetnih obveza pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa, a ne sanacija ili restrukturiranje društva SATA. |
| --- | --- |

(241)

Kad je riječ o naknadama za obveze pružanja javne usluge i usluge od općeg gospodarskog interesa, društvo SATA Air Açores od 1996. pruža usluge na 14 međuotočnih linija iz uvodne izjave 19. u skladu s obvezama pružanja javne usluge koje su uvedene prvo na temelju Uredbe (EEZ) br. 2408/92 i, poslije, Uredbe (EZ) br. 1008/2008. Te su obveze pružanja javne usluge uključene u ugovore kojima se osigurava naknada za uslugu na osnovu ex ante metode izračuna naknade, godišnje naknade i mehanizma prilagodbe naknade kako bi se osiguralo da se ne isplaćuje prekomjerna naknada. Isto tako, usluge od općeg interesa koje pruža SGA utvrđene su u ugovoru o koncesiji, koji uključuje ex ante naknadu za ugovorno razdoblje. Cilj i učinak dodjele te naknade društvu SATA bili su pokrivanje troškova ispunjavanja predmetnih obveza pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa, a ne sanacija ili restrukturiranje društva SATA.

ex ante

ex ante

| (242) | Naposljetku, kad je riječ o prethodnim povećanjima kapitala društva SATA koje je regija odobrila u razdoblju od 2017. do 2020., Portugal tvrdi da ona čine naknadu za troškove koji su za društvo SATA nastali pri ispunjavanju obveza pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa i da su ona prije svega odobrena kako bi se pokrio operativni deficit društva Azores Airlines u razdoblju od 2009. do 2019. za pružanje usluga u okviru obveza pružanja javne usluge ili usluga od općeg gospodarskog interesa na linijama prema kopnu i Madeiri (uvodne izjave 106. i 107.), kao i na linijama iz Azora prema Sjevernoj Americi (uvodna izjava 108.). Ryanair smatra da Komisija zbog tih povećanja kapitala ne bi trebala odobriti nikakvu potporu za sanaciju u korist društva SATA jer se kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ne bi trebala smatrati iznimkom od načela jednokratne dodjele. |
| --- | --- |

(242)

Naposljetku, kad je riječ o prethodnim povećanjima kapitala društva SATA koje je regija odobrila u razdoblju od 2017. do 2020., Portugal tvrdi da ona čine naknadu za troškove koji su za društvo SATA nastali pri ispunjavanju obveza pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa i da su ona prije svega odobrena kako bi se pokrio operativni deficit društva Azores Airlines u razdoblju od 2009. do 2019. za pružanje usluga u okviru obveza pružanja javne usluge ili usluga od općeg gospodarskog interesa na linijama prema kopnu i Madeiri (uvodne izjave 106. i 107.), kao i na linijama iz Azora prema Sjevernoj Americi (uvodna izjava 108.). Ryanair smatra da Komisija zbog tih povećanja kapitala ne bi trebala odobriti nikakvu potporu za sanaciju u korist društva SATA jer se kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ne bi trebala smatrati iznimkom od načela jednokratne dodjele.

| (243) | Komisija podsjeća da u kontekstu linija unutar Unije svaka naknada za troškove u prošlosti ne bi bila u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008. Predmetne linije bile su podložne otvorenoj obvezi pružanja javne usluge. Kako Portugal podsjeća (uvodna izjava 107.), društvo Azores Airlines opetovano je izražavalo interes za prometovanje na tim linijama u skladu s uvjetima obveza pružanja javne usluge i bez naknade. Stoga bi se svakom naknadom za pružanje usluga na tim linijama u okviru otvorene obveze pružanja javne usluge u korist društva Azores Airlines kršio članak 17. stavak 8. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 te bi ona bila nezakonita i nespojiva državna potpora. To je tako bez obzira na činjenicu da su za društvo Azores Airlines obavljanjem te djelatnosti nastali gubici koje je ono moglo izbjeći ili umanjiti da je prometovalo samo na komercijalno privlačnim linijama te pružalo samo komercijalno privlačne linije, rasporede putovanja i usluge. |
| --- | --- |

(243)

Komisija podsjeća da u kontekstu linija unutar Unije svaka naknada za troškove u prošlosti ne bi bila u skladu s Uredbom (EZ) br. 1008/2008. Predmetne linije bile su podložne otvorenoj obvezi pružanja javne usluge. Kako Portugal podsjeća (uvodna izjava 107.), društvo Azores Airlines opetovano je izražavalo interes za prometovanje na tim linijama u skladu s uvjetima obveza pružanja javne usluge i bez naknade. Stoga bi se svakom naknadom za pružanje usluga na tim linijama u okviru otvorene obveze pružanja javne usluge u korist društva Azores Airlines kršio članak 17. stavak 8. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 te bi ona bila nezakonita i nespojiva državna potpora. To je tako bez obzira na činjenicu da su za društvo Azores Airlines obavljanjem te djelatnosti nastali gubici koje je ono moglo izbjeći ili umanjiti da je prometovalo samo na komercijalno privlačnim linijama te pružalo samo komercijalno privlačne linije, rasporede putovanja i usluge.

| (244) | Isto tako, svaka navodna nadoknada gubitaka koji su nastali ispunjavanjem obveza pružanja javne usluge ili pružanjem usluga od općeg gospodarskog interesa na linijama s Azora prema Sjevernoj Americi također bi se smatrala nezakonitom i nespojivom državnom potporom. Društvo Azores Airlines prometuje na tim linijama izvan EU-a na komercijalnoj osnovi, bez akta o povjeravanju. Stoga Portugal ne može tvrditi da je naknada za te linije spojiva s Odlukom 2012/21/EU o uslugama od općeg gospodarskog interesa jer se člankom 4. te odluke zahtijeva da se predmetnom poduzetniku obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa povjeri putem jednog ili više akata. Isto tako, s obzirom na to da ne postoji akt o povjeravanju, svaka takva naknada ne se može smatrati spojivom u skladu s Okvirom za usluge od općeg gospodarskog interesa (162). |
| --- | --- |

(244)

Isto tako, svaka navodna nadoknada gubitaka koji su nastali ispunjavanjem obveza pružanja javne usluge ili pružanjem usluga od općeg gospodarskog interesa na linijama s Azora prema Sjevernoj Americi također bi se smatrala nezakonitom i nespojivom državnom potporom. Društvo Azores Airlines prometuje na tim linijama izvan EU-a na komercijalnoj osnovi, bez akta o povjeravanju. Stoga Portugal ne može tvrditi da je naknada za te linije spojiva s Odlukom 2012/21/EU o uslugama od općeg gospodarskog interesa jer se člankom 4. te odluke zahtijeva da se predmetnom poduzetniku obavljanje usluge od općeg gospodarskog interesa povjeri putem jednog ili više akata. Isto tako, s obzirom na to da ne postoji akt o povjeravanju, svaka takva naknada ne se može smatrati spojivom u skladu s Okvirom za usluge od općeg gospodarskog interesa (162).

162

| (245) | Iz toga proizlazi da su povećanja kapitala koja su pružena kao naknade za troškove obveza pružanja javne usluge ili usluga od općeg gospodarskog interesa nezakonita i nespojiva državna potpora u skladu s pravilima iz Uredbe (EZ) br. 1008/2008, Odluke 2012/21/EU o uslugama od općeg gospodarskog interesa i Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa. |
| --- | --- |

(245)

Iz toga proizlazi da su povećanja kapitala koja su pružena kao naknade za troškove obveza pružanja javne usluge ili usluga od općeg gospodarskog interesa nezakonita i nespojiva državna potpora u skladu s pravilima iz Uredbe (EZ) br. 1008/2008, Odluke 2012/21/EU o uslugama od općeg gospodarskog interesa i Okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa.

| (246) | Portugalska tijela su nakon pokretanja službene istrage zatražila od društva SATA da vrati prethodna povećanja kapitala društva SATA Air Açores koja je regionalna vlada odobrila od 2017., u ukupnom iznosu od 72,6 milijuna EUR koji su dodijeljeni društvu i koje je društvo gotovo u potpunosti iskoristilo prije pokretanja postupka (uvodna izjava 71.) (163). Portugal je 1. lipnja 2021. Komisiji dostavio dokaze o povratu cijelog iznosa kapitala koji je dodijeljen društvu SATA regiji u tri obroka (uvodne izjave 9. i 116.). |
| --- | --- |

(246)

Portugalska tijela su nakon pokretanja službene istrage zatražila od društva SATA da vrati prethodna povećanja kapitala društva SATA Air Açores koja je regionalna vlada odobrila od 2017., u ukupnom iznosu od 72,6 milijuna EUR koji su dodijeljeni društvu i koje je društvo gotovo u potpunosti iskoristilo prije pokretanja postupka (uvodna izjava 71.) (163). Portugal je 1. lipnja 2021. Komisiji dostavio dokaze o povratu cijelog iznosa kapitala koji je dodijeljen društvu SATA regiji u tri obroka (uvodne izjave 9. i 116.).

163

| (247) | Društvo SATA je, kao posljedicu tog povrata, smanjilo svoj temeljni kapital i registriralo to smanjenje u portugalskom trgovačkom registru. Portugal je dostavio dokaze i o otplati kamata na povrat u iznosu od 815 233,24 EUR koji je regija zaprimila 30. studenoga 2021. Taj iznos odgovara kamatnoj stopi na iznos povrata potpore iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 794/2004 izračunanoj za svako prethodno povećanje kapitala od datuma kad ga je društvo SATA dobilo do datuma kad ga je vratilo. |
| --- | --- |

(247)

Društvo SATA je, kao posljedicu tog povrata, smanjilo svoj temeljni kapital i registriralo to smanjenje u portugalskom trgovačkom registru. Portugal je dostavio dokaze i o otplati kamata na povrat u iznosu od 815 233,24 EUR koji je regija zaprimila 30. studenoga 2021. Taj iznos odgovara kamatnoj stopi na iznos povrata potpore iz članka 11. Uredbe (EZ) br. 794/2004 izračunanoj za svako prethodno povećanje kapitala od datuma kad ga je društvo SATA dobilo do datuma kad ga je vratilo.

| (248) | Sudovi Unije dosljedno smatraju da se povratom nezakonitih i nespojivih državnih potpora nastoji ukloniti narušavanje tržišnog natjecanja koje je uzrokovano konkurentskom prednosti koju je korisnik tih potpora uživao na tržištu u odnosu na svoje konkurente, a čime se ponovno uspostavlja stanje prije plaćanja navedenih potpora (164). Povratom potpore korisnik gubi konkurentsku prednost (165), a plaćanjem kamata na potporu gubi korist koju je ostvario bez naknade na temelju dobivene predmetne potpore od datuma kad mu je stavljena na raspolaganje do njezina povrata (166). Stoga Komisija smatra da je povratom s kamatama izračunanima u skladu s člankom 11. Uredbe (EZ) br. 794/2004 i smanjenjem temeljnog kapitala društvo SATA izgubilo konkurentsku prednost koja je proizlazila iz povećanja kapitala. |
| --- | --- |

(248)

Sudovi Unije dosljedno smatraju da se povratom nezakonitih i nespojivih državnih potpora nastoji ukloniti narušavanje tržišnog natjecanja koje je uzrokovano konkurentskom prednosti koju je korisnik tih potpora uživao na tržištu u odnosu na svoje konkurente, a čime se ponovno uspostavlja stanje prije plaćanja navedenih potpora (164). Povratom potpore korisnik gubi konkurentsku prednost (165), a plaćanjem kamata na potporu gubi korist koju je ostvario bez naknade na temelju dobivene predmetne potpore od datuma kad mu je stavljena na raspolaganje do njezina povrata (166). Stoga Komisija smatra da je povratom s kamatama izračunanima u skladu s člankom 11. Uredbe (EZ) br. 794/2004 i smanjenjem temeljnog kapitala društvo SATA izgubilo konkurentsku prednost koja je proizlazila iz povećanja kapitala.

164

165

166

| (249) | Neovisno o povratu iznosa povećanja kapitala i gubitka konkurentske prednosti društva SATA Komisija će ocijeniti i bi li se prijavljenom potporom za restrukturiranje društva SATA, s obzirom na povećanja kapitala, prekršilo načelo jednokratne dodjele iz točaka 70. i 71. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. |
| --- | --- |

(249)

Neovisno o povratu iznosa povećanja kapitala i gubitka konkurentske prednosti društva SATA Komisija će ocijeniti i bi li se prijavljenom potporom za restrukturiranje društva SATA, s obzirom na povećanja kapitala, prekršilo načelo jednokratne dodjele iz točaka 70. i 71. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

| (250) | Na temelju dokaza dostavljenih u okviru postupka može se zaključiti da je jedini dioničar društva SATA odlučio povećati njegov kapital od 2017. kao naknadu društvu SATA za obveze pružanja javne usluge i usluge od općeg gospodarskog interesa zbog toga što troškovi i operativni deficiti ispunjavanja obveza pružanja javne usluge barem od 2009. nisu zakonito nadoknađivani (uvodne izjave od 102. do 108.). Međutim, ta naknada nije predviđena ex ante u relevantnim ugovorima o javnoj nabavi usluga ni aktima o povjeravanju, zbog čega ex post facto nije dopuštena ni u skladu s člankom 17. točkom 8. Uredbe (EZ) br. 1008/2008, ni Odlukom 2012/21/EU o uslugama od općeg gospodarskog interesa ni Okvirom za usluge od općeg gospodarskog interesa. Komisija napominje da, suprotno društvima SATA Air Açores i SGA, koja su imala pozitivnu neto zaradu, društvo Azores Airlines imalo je znatne operativne gubitke i negativnu neto zaradu (uvodna izjava 32.). U svakom slučaju, Portugal u pogledu navodnog iznosa naknada nije dokazao da je za društvo SATA ispunjavanjem predmetnih obveza pružanja javne usluge stvarno nastao iznos troškova i gubitaka koji odgovara iznosu navodne naknade u obliku povećanja kapitala. Nadalje, čak i da se iznos ex post naknada za obveze pružanja javne usluge i usluge od općeg gospodarskog interesa obuhvaćene revizijom (65,5 milijuna EUR) može smatrati dokazanim, dodatni se navodni deficit društva SATA (33 milijuna EUR) za obveze pružanja javne usluge (uvodna izjava 102.) ne bi mogao smatrati pravilno dokazanim jer ne postoje dostatni dokazi o tom iznosu (posebice jer nije potvrđen javnim revizijama, za razliku od iznosa od 65,5 milijuna EUR koji je pripisan isključivo ispunjavanju obveza pružanja javne usluge zračnog prijevoznika u sklopu društva SATA). Komisija navodi i da prethodno navedeni iznos od 33 milijuna EUR obuhvaća troškove obaju zračnih prijevoznika te da nije moguće utvrditi koji je dio tog deficita pripisiv kojem zračnom prijevozniku. Iz toga proizlazi da se prethodna povećanja kapitala ne mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem kao naknada za operativne deficite društva SATA uzrokovane ispunjavanjem obveza pružanja javne usluge i pružanjem usluga od općeg gospodarskog interesa jer takva naknada nije bila predviđena ex ante i Portugal u svakom slučaju nije uspio dokazati iznos tih operativnih deficita te ih uskladiti s iznosima prethodnih povećanja kapitala. Na temelju prethodno navedenog i zbog nepostojanja alternativnih osnova spojivosti koje bi Portugal mogao dokazati, Komisija zaključuje da su prethodna povećanja kapitala nespojiva državna potpora. |
| --- | --- |

(250)

Na temelju dokaza dostavljenih u okviru postupka može se zaključiti da je jedini dioničar društva SATA odlučio povećati njegov kapital od 2017. kao naknadu društvu SATA za obveze pružanja javne usluge i usluge od općeg gospodarskog interesa zbog toga što troškovi i operativni deficiti ispunjavanja obveza pružanja javne usluge barem od 2009. nisu zakonito nadoknađivani (uvodne izjave od 102. do 108.). Međutim, ta naknada nije predviđena ex ante u relevantnim ugovorima o javnoj nabavi usluga ni aktima o povjeravanju, zbog čega ex post facto nije dopuštena ni u skladu s člankom 17. točkom 8. Uredbe (EZ) br. 1008/2008, ni Odlukom 2012/21/EU o uslugama od općeg gospodarskog interesa ni Okvirom za usluge od općeg gospodarskog interesa. Komisija napominje da, suprotno društvima SATA Air Açores i SGA, koja su imala pozitivnu neto zaradu, društvo Azores Airlines imalo je znatne operativne gubitke i negativnu neto zaradu (uvodna izjava 32.). U svakom slučaju, Portugal u pogledu navodnog iznosa naknada nije dokazao da je za društvo SATA ispunjavanjem predmetnih obveza pružanja javne usluge stvarno nastao iznos troškova i gubitaka koji odgovara iznosu navodne naknade u obliku povećanja kapitala. Nadalje, čak i da se iznos ex post naknada za obveze pružanja javne usluge i usluge od općeg gospodarskog interesa obuhvaćene revizijom (65,5 milijuna EUR) može smatrati dokazanim, dodatni se navodni deficit društva SATA (33 milijuna EUR) za obveze pružanja javne usluge (uvodna izjava 102.) ne bi mogao smatrati pravilno dokazanim jer ne postoje dostatni dokazi o tom iznosu (posebice jer nije potvrđen javnim revizijama, za razliku od iznosa od 65,5 milijuna EUR koji je pripisan isključivo ispunjavanju obveza pružanja javne usluge zračnog prijevoznika u sklopu društva SATA). Komisija navodi i da prethodno navedeni iznos od 33 milijuna EUR obuhvaća troškove obaju zračnih prijevoznika te da nije moguće utvrditi koji je dio tog deficita pripisiv kojem zračnom prijevozniku. Iz toga proizlazi da se prethodna povećanja kapitala ne mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem kao naknada za operativne deficite društva SATA uzrokovane ispunjavanjem obveza pružanja javne usluge i pružanjem usluga od općeg gospodarskog interesa jer takva naknada nije bila predviđena ex ante i Portugal u svakom slučaju nije uspio dokazati iznos tih operativnih deficita te ih uskladiti s iznosima prethodnih povećanja kapitala. Na temelju prethodno navedenog i zbog nepostojanja alternativnih osnova spojivosti koje bi Portugal mogao dokazati, Komisija zaključuje da su prethodna povećanja kapitala nespojiva državna potpora.

ex ante

ex post facto

ex post

ex ante

| (251) | Međutim, cilj i učinak povećanja kapitala, kako je opisano u uvodnoj izjavi 102., nisu bili sanacija ni restrukturiranje društva SATA. Portugal objašnjava da je namjera intervencije ARA-e, neovisno o spojivosti s Uredbom (EZ) br. 1008/2008, bila isplata naknade društvu SATA za obveze pružanja javne usluge. Iz informacija koje je dostavio Portugal (167) vidljivo je da je cilj povećanja kapitala iz 2017. (21,5 milijuna EUR) bilo pokrivanje nedovoljnog kapitala društva SATA kako bi ono moglo nastaviti prometovati i povezivati Azorsko otočje. Isto tako, iz dokaza prikupljenih za vrijeme postupka vidljivo je da je ARA donijela kasnije odluke o povećanjima iz 2018. (27 milijuna EUR) i 2020. (24 milijuna EUR) kako bi kao (jedini) dioničar ispunila svoju obvezu razmatranja gubitaka kapitala društva (168), kao i kako bi društvu SATA omogućila „redovnu usklađenost s njegovim korporativnim ciljem redovnog međuotočnog zračnog prijevoza” (169) i omogućila mu „financijske uvjete potrebne za ispunjavanje njegovih ciljeva” (170). Iako se prethodna povećanja kapitala ne mogu smatrati spojivom naknadom za obveze pružanja javne usluge i usluge od općeg gospodarskog interesa društva SATA, njihov je cilj i učinak bilo rješavanje problema operativnih deficita društva SATA koji proizlaze iz ispunjavanja tih obveza pružanja javne usluge i pružanja tih usluga od općeg gospodarskog interesa, zbog čega nisu potpora iste vrste kao aktualna potpora za restrukturiranje u sklopu plana za restrukturiranja (171). |
| --- | --- |

(251)

Međutim, cilj i učinak povećanja kapitala, kako je opisano u uvodnoj izjavi 102., nisu bili sanacija ni restrukturiranje društva SATA. Portugal objašnjava da je namjera intervencije ARA-e, neovisno o spojivosti s Uredbom (EZ) br. 1008/2008, bila isplata naknade društvu SATA za obveze pružanja javne usluge. Iz informacija koje je dostavio Portugal (167) vidljivo je da je cilj povećanja kapitala iz 2017. (21,5 milijuna EUR) bilo pokrivanje nedovoljnog kapitala društva SATA kako bi ono moglo nastaviti prometovati i povezivati Azorsko otočje. Isto tako, iz dokaza prikupljenih za vrijeme postupka vidljivo je da je ARA donijela kasnije odluke o povećanjima iz 2018. (27 milijuna EUR) i 2020. (24 milijuna EUR) kako bi kao (jedini) dioničar ispunila svoju obvezu razmatranja gubitaka kapitala društva (168), kao i kako bi društvu SATA omogućila „redovnu usklađenost s njegovim korporativnim ciljem redovnog međuotočnog zračnog prijevoza” (169) i omogućila mu „financijske uvjete potrebne za ispunjavanje njegovih ciljeva” (170). Iako se prethodna povećanja kapitala ne mogu smatrati spojivom naknadom za obveze pružanja javne usluge i usluge od općeg gospodarskog interesa društva SATA, njihov je cilj i učinak bilo rješavanje problema operativnih deficita društva SATA koji proizlaze iz ispunjavanja tih obveza pružanja javne usluge i pružanja tih usluga od općeg gospodarskog interesa, zbog čega nisu potpora iste vrste kao aktualna potpora za restrukturiranje u sklopu plana za restrukturiranja (171).

167

168

169

170

171

| (252) | Čak i da prethodna povećanja kapitala čine potporu za sanaciju ili restrukturiranje, quod non, moglo bi se smatrati da se krši načelo jednokratne dodjele ako se novom potporom za restrukturiranje otkrivaju poteškoće koje se ponavljaju ili teškoće koje prethodno nisu riješene na odgovarajući način, kako je navedeno u točki 70. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Čak i uz tu pretpostavku Komisija ne primjenjuje načelo automatski, nego mora uzeti u obzir okolnosti u kojima se prijavljena potpora za restrukturiranje dodjeljuje društvu SATA uz iznimku od načela jednokratne dodjele (točka 72. podtočka (c) i bilješka 40. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje). Komisija može odobriti dodatnu potporu za restrukturiranje u skladu s iznimkom utvrđenom u točki 72. podtočki (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje ako se utvrde izvanredne i nepredvidive okolnosti za koje društvo SATA nije odgovorno, kako je navedeno u odlukama o pokretanju i proširenju postupka (172). |
| --- | --- |

(252)

Čak i da prethodna povećanja kapitala čine potporu za sanaciju ili restrukturiranje, quod non, moglo bi se smatrati da se krši načelo jednokratne dodjele ako se novom potporom za restrukturiranje otkrivaju poteškoće koje se ponavljaju ili teškoće koje prethodno nisu riješene na odgovarajući način, kako je navedeno u točki 70. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Čak i uz tu pretpostavku Komisija ne primjenjuje načelo automatski, nego mora uzeti u obzir okolnosti u kojima se prijavljena potpora za restrukturiranje dodjeljuje društvu SATA uz iznimku od načela jednokratne dodjele (točka 72. podtočka (c) i bilješka 40. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje). Komisija može odobriti dodatnu potporu za restrukturiranje u skladu s iznimkom utvrđenom u točki 72. podtočki (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje ako se utvrde izvanredne i nepredvidive okolnosti za koje društvo SATA nije odgovorno, kako je navedeno u odlukama o pokretanju i proširenju postupka (172).

quod non

172

| (253) | Pojava, širenje i gospodarski učinci pandemije bolesti COVID-19 izvanredne su i nepredvidive okolnosti u skladu s točkom 72. podtočkom (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje: bile su dosad nezabilježene (otkad Unija i njezino unutarnje tržište postoje), kao i nepredvidive i nitko ih nije predvidio nekoliko mjeseci prije njihove pojave. Uprava korisnika nije ih mogla predvidjeti u trenutku povećanja kapitala, kao ni nekoliko mjeseci prije nego što je došlo do potrebe za hitnom sanacijom i naknadnim restrukturiranjem, a nisu ni nastale zbog nemara ili pogrešaka uprave korisnika ili odluka grupe SATA, u skladu s kriterijima iz bilješke 40. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Komisija je u raznim odlukama priznala izvanrednu prirodu i učinak pandemije bolesti COVID-19 u Portugalu i posebice na gospodarstvo Azora u smislu ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a, kao i da učinak i dalje postoji zbog smetnji u lancima opskrbe, smanjenja potražnje i njegova učinka na likvidnost na mnogih poduzetnika (173). Izvanredna i nepredvidiva okolnost pandemije bolesti COVID-19 te ozbiljni poremećaj u gospodarstvu zbog kojih je potrebno provesti višedimenzionalni i dalekosežni plan društva SATA za restrukturiranje i povećanje učinkovitosti poslovanja ne mogu se pripisati odgovornosti korisnika. |
| --- | --- |

(253)

Pojava, širenje i gospodarski učinci pandemije bolesti COVID-19 izvanredne su i nepredvidive okolnosti u skladu s točkom 72. podtočkom (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje: bile su dosad nezabilježene (otkad Unija i njezino unutarnje tržište postoje), kao i nepredvidive i nitko ih nije predvidio nekoliko mjeseci prije njihove pojave. Uprava korisnika nije ih mogla predvidjeti u trenutku povećanja kapitala, kao ni nekoliko mjeseci prije nego što je došlo do potrebe za hitnom sanacijom i naknadnim restrukturiranjem, a nisu ni nastale zbog nemara ili pogrešaka uprave korisnika ili odluka grupe SATA, u skladu s kriterijima iz bilješke 40. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje. Komisija je u raznim odlukama priznala izvanrednu prirodu i učinak pandemije bolesti COVID-19 u Portugalu i posebice na gospodarstvo Azora u smislu ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (b) UFEU-a, kao i da učinak i dalje postoji zbog smetnji u lancima opskrbe, smanjenja potražnje i njegova učinka na likvidnost na mnogih poduzetnika (173). Izvanredna i nepredvidiva okolnost pandemije bolesti COVID-19 te ozbiljni poremećaj u gospodarstvu zbog kojih je potrebno provesti višedimenzionalni i dalekosežni plan društva SATA za restrukturiranje i povećanje učinkovitosti poslovanja ne mogu se pripisati odgovornosti korisnika.

173

| (254) | Očito je da je učinak tih izvanrednih okolnosti znatno pogoršao poslovanje društva SATA zbog nezapamćenog pada potražnje za više od 40 % od početka pandemije bolesti COVID-19 dosad, tako da je učinak na korisnika jasan i materijalan. Unatoč tom dramatičnom padu broja putnika koji ni 2017. ni nekratko prije izbijanja pandemije nije predviđen ni u jednoj prognozi i projekciji unutar industrije (IATA, Eurocontrol itd.), korisnik u skladu sa svojim ugovornim obvezama prema regiji nije mogao smanjiti obujam usluga isključivo na temelju vlastitih komercijalnih ili financijskih interesa. Društvo SATA nastavilo je ispunjavati svoje obveze pružanja javne usluge i osiguravati povezanost s obzirom na nepostojanje drugog raspoloživog načina prijevoza u razdoblju u kojem su mjere za ograničavanje širenja bolesti i smanjenje potražnje za zračnim prijevozom u Portugalu i inozemstvu povezano s pandemijom bolesti COVID-19 uzrokovale i dalje uzrokuju znatne učinke. Održavanje dovoljno učestalih usluga prijevoza putnika između otoka regije te između tih otoka i drugih regija (Madeira i kontinentalni Portugal) od presudne je uloge za osiguranje neprekidne osnovne povezanosti Azora, ali je istodobno znatno pogoršalo financijsku situaciju društva SATA 2020. i 2021. (uvodne izjave od 34. do 36.) (174), u mjeri koja znatno prelazi izravne gubitke zbog zabrana putovanja koje su uvela portugalska javnozdravstvena tijela. |
| --- | --- |

(254)

Očito je da je učinak tih izvanrednih okolnosti znatno pogoršao poslovanje društva SATA zbog nezapamćenog pada potražnje za više od 40 % od početka pandemije bolesti COVID-19 dosad, tako da je učinak na korisnika jasan i materijalan. Unatoč tom dramatičnom padu broja putnika koji ni 2017. ni nekratko prije izbijanja pandemije nije predviđen ni u jednoj prognozi i projekciji unutar industrije (IATA, Eurocontrol itd.), korisnik u skladu sa svojim ugovornim obvezama prema regiji nije mogao smanjiti obujam usluga isključivo na temelju vlastitih komercijalnih ili financijskih interesa. Društvo SATA nastavilo je ispunjavati svoje obveze pružanja javne usluge i osiguravati povezanost s obzirom na nepostojanje drugog raspoloživog načina prijevoza u razdoblju u kojem su mjere za ograničavanje širenja bolesti i smanjenje potražnje za zračnim prijevozom u Portugalu i inozemstvu povezano s pandemijom bolesti COVID-19 uzrokovale i dalje uzrokuju znatne učinke. Održavanje dovoljno učestalih usluga prijevoza putnika između otoka regije te između tih otoka i drugih regija (Madeira i kontinentalni Portugal) od presudne je uloge za osiguranje neprekidne osnovne povezanosti Azora, ali je istodobno znatno pogoršalo financijsku situaciju društva SATA 2020. i 2021. (uvodne izjave od 34. do 36.) (174), u mjeri koja znatno prelazi izravne gubitke zbog zabrana putovanja koje su uvela portugalska javnozdravstvena tijela.

174

| (255) | Relevantnost izuzeća u skladu s točkom 72. podtočkom (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje mora se razmatrati i ocijeniti u aktualnom gospodarskom kontekstu potrebe za restrukturiranjem koju materijalno pogoršava pandemija bolesti COVID-19: u tom smislu društvo SATA i njegov vlasnik nisu odgovorni za izvanredne i nepredvidive okolnosti. Izvanredna okolnost pandemije bolesti COVID-19 i njezini učinci na potražnju za zračnim prijevozom, i općenito i kad je riječ o društvu SATA, nisu bili predviđeni i nisu se mogli predvidjeti ni u trenutku prethodnih povećanja kapitala ni nekratko prije izbijanja pandemije, zbog čega je Portugal morao prijaviti potrebu za hitnom sanacijom i naknadno potporu za restrukturiranje kojom se financira plan restrukturiranja za osiguranje ponovne uspostave održivosti korisnika. Nadalje, Komisija navodi da društvo SATA ispunjava obveze pružanja javne usluge bez naknade u smislu učestalosti, rasporeda putovanja, cijena i linija, koje su se temeljile na ciljevima javne politike jedinog dioničara, odnosno povezivanja najudaljenije regije Unije, koji su prevladavali nad financijskim i komercijalnim interesom korisnika, uz nepostojanje interesa drugih zračnih prijevoznika za ispunjavanje sličnih obveza na tom području (uvodna izjava 21.) ili prometovanje na predmetnim linijama (uvodna izjava 28.). Naposljetku, Komisija ne primjećuje riskantno komercijalno poslovanje društva SATA na temelju povećanja kapitala, kao ni proširenje njegovih djelatnosti zračnog prijevoza ili upravljanja zračnim lukama u obliku pokretanja novih linija ili proširenja zračnih luka na unutarnjem tržištu na štetu tržišnog natjecanja, u relevantnom prethodnom razdoblju (od 2017. do 2020.) i u predviđenom razdoblju restrukturiranja. |
| --- | --- |

(255)

Relevantnost izuzeća u skladu s točkom 72. podtočkom (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje mora se razmatrati i ocijeniti u aktualnom gospodarskom kontekstu potrebe za restrukturiranjem koju materijalno pogoršava pandemija bolesti COVID-19: u tom smislu društvo SATA i njegov vlasnik nisu odgovorni za izvanredne i nepredvidive okolnosti. Izvanredna okolnost pandemije bolesti COVID-19 i njezini učinci na potražnju za zračnim prijevozom, i općenito i kad je riječ o društvu SATA, nisu bili predviđeni i nisu se mogli predvidjeti ni u trenutku prethodnih povećanja kapitala ni nekratko prije izbijanja pandemije, zbog čega je Portugal morao prijaviti potrebu za hitnom sanacijom i naknadno potporu za restrukturiranje kojom se financira plan restrukturiranja za osiguranje ponovne uspostave održivosti korisnika. Nadalje, Komisija navodi da društvo SATA ispunjava obveze pružanja javne usluge bez naknade u smislu učestalosti, rasporeda putovanja, cijena i linija, koje su se temeljile na ciljevima javne politike jedinog dioničara, odnosno povezivanja najudaljenije regije Unije, koji su prevladavali nad financijskim i komercijalnim interesom korisnika, uz nepostojanje interesa drugih zračnih prijevoznika za ispunjavanje sličnih obveza na tom području (uvodna izjava 21.) ili prometovanje na predmetnim linijama (uvodna izjava 28.). Naposljetku, Komisija ne primjećuje riskantno komercijalno poslovanje društva SATA na temelju povećanja kapitala, kao ni proširenje njegovih djelatnosti zračnog prijevoza ili upravljanja zračnim lukama u obliku pokretanja novih linija ili proširenja zračnih luka na unutarnjem tržištu na štetu tržišnog natjecanja, u relevantnom prethodnom razdoblju (od 2017. do 2020.) i u predviđenom razdoblju restrukturiranja.

| (256) | Međutim, potpuni povrat iznosa kapitala koji je ATA nezakonito dodijelila i kamata na taj iznos umanjuje potencijalni moralni hazard iz Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje u prilog načelu jednokratne dodjele. Potpuni povrat u ovom i drugim slučajevima podrazumijeva činjenicu da se ne podupire opetovano restrukturiranje navodno ponavljajućom i neučinkovitom potporom za restrukturiranje. Nadalje, povratom se smanjuje narušavanje tržišnog natjecanja opisano u Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje, a ono je i već ograničeno na tržišta na kojima su društvo SATA i društva kćeri pod njegovom kontrolom aktivni i na kojima će ostati aktivni na kraju plana restrukturiranja, tj. tržišta zračnog prijevoza i malih zračnih luka na otocima unutar Azora. |
| --- | --- |

(256)

Međutim, potpuni povrat iznosa kapitala koji je ATA nezakonito dodijelila i kamata na taj iznos umanjuje potencijalni moralni hazard iz Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje u prilog načelu jednokratne dodjele. Potpuni povrat u ovom i drugim slučajevima podrazumijeva činjenicu da se ne podupire opetovano restrukturiranje navodno ponavljajućom i neučinkovitom potporom za restrukturiranje. Nadalje, povratom se smanjuje narušavanje tržišnog natjecanja opisano u Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje, a ono je i već ograničeno na tržišta na kojima su društvo SATA i društva kćeri pod njegovom kontrolom aktivni i na kojima će ostati aktivni na kraju plana restrukturiranja, tj. tržišta zračnog prijevoza i malih zračnih luka na otocima unutar Azora.

| (257) | Na temelju prethodno navedenog Komisija smatra da društvo SATA nije prethodno primilo potporu koja bi spadala u područje primjene načela jednokratne dodjele, i čak da prethodna povećanja kapitala koja su u međuvremenu vraćena čine prethodnu potporu za sanaciju ili restrukturiranje, potpora za restrukturiranje ispunjava uvjete za izuzeće u skladu s točkom 72. podtočkom (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje te stoga nema negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu na unutarnjem tržištu. |
| --- | --- |

(257)

Na temelju prethodno navedenog Komisija smatra da društvo SATA nije prethodno primilo potporu koja bi spadala u područje primjene načela jednokratne dodjele, i čak da prethodna povećanja kapitala koja su u međuvremenu vraćena čine prethodnu potporu za sanaciju ili restrukturiranje, potpora za restrukturiranje ispunjava uvjete za izuzeće u skladu s točkom 72. podtočkom (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje te stoga nema negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu na unutarnjem tržištu.

5.4.3.5.   Mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja

Mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja

| (258) | Kako je objašnjeno u točkama od 87. do 93. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja trebaju biti proporcionalne narušavajućim učincima potpore na tržišno natjecanje, a posebice: i. iznosu i naravi potpore te uvjetima i okolnostima u kojima je potpora dodijeljena, ii. veličini i relativnoj važnosti korisnika na tržištu i značajkama predmetnog tržišta i iii. razini postojanja problema moralnog hazarda nakon primjene mjera vlastita doprinosa i raspodjele tereta. Mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja ne bi trebale ugrožavati izglede za ponovnu uspostavu održivosti korisnika niti bi se trebale provoditi na štetu potrošača i tržišnog natjecanja (175). |
| --- | --- |

(258)

Kako je objašnjeno u točkama od 87. do 93. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja trebaju biti proporcionalne narušavajućim učincima potpore na tržišno natjecanje, a posebice: i. iznosu i naravi potpore te uvjetima i okolnostima u kojima je potpora dodijeljena, ii. veličini i relativnoj važnosti korisnika na tržištu i značajkama predmetnog tržišta i iii. razini postojanja problema moralnog hazarda nakon primjene mjera vlastita doprinosa i raspodjele tereta. Mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja ne bi trebale ugrožavati izglede za ponovnu uspostavu održivosti korisnika niti bi se trebale provoditi na štetu potrošača i tržišnog natjecanja (175).

175

| (259) | Strukturne mjere mogu uključivati prodaju imovine ili smanjenje kapaciteta ili tržišne prisutnosti. Trebale bi pogodovati ulasku novih konkurenata, kao i širenju postojećih manjih konkurenata ili prekograničnim aktivnostima, uzimajući u obzir tržište ili tržišta na kojima će korisnik imati znatan tržišni položaj nakon restrukturiranja, a posebno ona na kojima postoji višak kapaciteta. Mjerama praćenja poslovanja trebalo bi osigurati da se potporom financira samo ponovna uspostava dugoročne održivosti. |
| --- | --- |

(259)

Strukturne mjere mogu uključivati prodaju imovine ili smanjenje kapaciteta ili tržišne prisutnosti. Trebale bi pogodovati ulasku novih konkurenata, kao i širenju postojećih manjih konkurenata ili prekograničnim aktivnostima, uzimajući u obzir tržište ili tržišta na kojima će korisnik imati znatan tržišni položaj nakon restrukturiranja, a posebno ona na kojima postoji višak kapaciteta. Mjerama praćenja poslovanja trebalo bi osigurati da se potporom financira samo ponovna uspostava dugoročne održivosti.

| (260) | Kako je prethodno utvrđeno u uvodnoj izjavi 62. Portugal potvrđuje da će SATA poduzeti sljedeće mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja, koje će trajati do kraja plana restrukturiranja, odnosno 31. prosinca 2025.:






  (a) | prodaju većinskog i kontrolnog udjela u društvu SATA Internacional – Azores Airlines, S.A., koji obuhvaća barem 51 % temeljnog kapitala tog društva; |
| --- | --- | --- |

(260)

Kako je prethodno utvrđeno u uvodnoj izjavi 62. Portugal potvrđuje da će SATA poduzeti sljedeće mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja, koje će trajati do kraja plana restrukturiranja, odnosno 31. prosinca 2025.:

(a)

prodaju većinskog i kontrolnog udjela u društvu SATA Internacional – Azores Airlines, S.A., koji obuhvaća barem 51 % temeljnog kapitala tog društva;

| (b) | izdvajanje i prodaju poslovne jedinice koja trenutačno pruža zemaljske usluge svim zračnim lukama i uzletištima u regiji; |
| --- | --- |

(b)

izdvajanje i prodaju poslovne jedinice koja trenutačno pruža zemaljske usluge svim zračnim lukama i uzletištima u regiji;

| (c) | ograničenje zrakoplovne flote na najviše 14 zrakoplova i, nakon prodaje društva Azores Airlines, šest zrakoplova za preostalo područje poslovanja pod kontrolom društva SATA; |
| --- | --- |

(c)

ograničenje zrakoplovne flote na najviše 14 zrakoplova i, nakon prodaje društva Azores Airlines, šest zrakoplova za preostalo područje poslovanja pod kontrolom društva SATA;

| (d) | zabranu oglašavanja državne potpore; i |
| --- | --- |

(d)

zabranu oglašavanja državne potpore; i

| (e) | zabranu preuzimanja. |
| --- | --- |

(e)

zabranu preuzimanja.

Strukturne mjere

Strukturne mjere

| (261) | U skladu s točkom 80. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, mjerama kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja ne bi se trebala pogoršavati struktura tržišta. Strukturne mjere stoga bi u načelu trebale biti u obliku prodaje imovine održivih neovisnih poduzeća koja i dalje posluju, a koja bi dugoročno mogla sudjelovati u tržišnom natjecanju da ih vodi odgovarajući kupac. |
| --- | --- |

(261)

U skladu s točkom 80. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, mjerama kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja ne bi se trebala pogoršavati struktura tržišta. Strukturne mjere stoga bi u načelu trebale biti u obliku prodaje imovine održivih neovisnih poduzeća koja i dalje posluju, a koja bi dugoročno mogla sudjelovati u tržišnom natjecanju da ih vodi odgovarajući kupac.

| (262) | Stoga je Komisija ocijenila predložene mjere prodaje imovine kako bi osigurala da će se njima osigurati održivo, neovisno poduzeće koje može sudjelovati u tržišnom natjecanju na relevantnim tržištima na kraju razdoblja restrukturiranja i nadalje (uvodna izjava 260.). |
| --- | --- |

(262)

Stoga je Komisija ocijenila predložene mjere prodaje imovine kako bi osigurala da će se njima osigurati održivo, neovisno poduzeće koje može sudjelovati u tržišnom natjecanju na relevantnim tržištima na kraju razdoblja restrukturiranja i nadalje (uvodna izjava 260.).

Prodaja kontrolnog udjela u društvu Azores Airlines

Prodaja kontrolnog udjela u društvu Azores Airlines

| (263) | Kad je riječ o prvoj strukturnoj mjeri koju se Portugal obvezao provesti (uvodna izjava 260. točka (a) u kombinaciji s točkom (c)), Komisija napominje da je društvo SATA Air Açores relativno mali regionalni zračni prijevoznik, čije se poslovanje u biti temelji na pružanju linija u okviru obveze pružanja javne usluge prema regiji Azori i iz nje. Slično tome, i Azores Airlines je mali zračni prijevoznik s ograničenim brojem letova prvenstveno prema SAD-u i Kanadi i ograničenim brojem obveza pružanja javne usluge (na četiri linije u glavnom osnovnom scenariju ili na nijednoj liniji u alternativnom scenariju u kojem ne bi dobilo ugovore za obveze pružanja javne usluge), kao i ograničenim brojem čarter-letova i usluga prijevoza tereta. Stoga bi prodaja društva Azores Airlines činila važnu prodaju imovine društva SATA. |
| --- | --- |

(263)

Kad je riječ o prvoj strukturnoj mjeri koju se Portugal obvezao provesti (uvodna izjava 260. točka (a) u kombinaciji s točkom (c)), Komisija napominje da je društvo SATA Air Açores relativno mali regionalni zračni prijevoznik, čije se poslovanje u biti temelji na pružanju linija u okviru obveze pružanja javne usluge prema regiji Azori i iz nje. Slično tome, i Azores Airlines je mali zračni prijevoznik s ograničenim brojem letova prvenstveno prema SAD-u i Kanadi i ograničenim brojem obveza pružanja javne usluge (na četiri linije u glavnom osnovnom scenariju ili na nijednoj liniji u alternativnom scenariju u kojem ne bi dobilo ugovore za obveze pružanja javne usluge), kao i ograničenim brojem čarter-letova i usluga prijevoza tereta. Stoga bi prodaja društva Azores Airlines činila važnu prodaju imovine društva SATA.

| (264) | Komisija napominje i sljedeće: i. iako Azores Airlines više godina posluje s gubitkom, to je u znatnoj mjeri uzrokovano njegovom starom flotom i nedostatkom naknade za usluge u okviru obveze pružanja javne usluge, koje je pružao između kopna i odredišta na Azorima; i ii. kako je vidljivo iz plana restrukturiranja, većina mjera restrukturiranja donesena je upravo kako bi se osigurala dugoročna profitabilnost društva Azores Airlines. Kako je detaljno ocijenjeno u odjeljku 2.3.1., te su mjere primjerene za otklanjanja izvora poteškoća, a osim toga su vjerodostojne i prilagođene za osiguranje dugoročne održivosti. |
| --- | --- |

(264)

Komisija napominje i sljedeće: i. iako Azores Airlines više godina posluje s gubitkom, to je u znatnoj mjeri uzrokovano njegovom starom flotom i nedostatkom naknade za usluge u okviru obveze pružanja javne usluge, koje je pružao između kopna i odredišta na Azorima; i ii. kako je vidljivo iz plana restrukturiranja, većina mjera restrukturiranja donesena je upravo kako bi se osigurala dugoročna profitabilnost društva Azores Airlines. Kako je detaljno ocijenjeno u odjeljku 2.3.1., te su mjere primjerene za otklanjanja izvora poteškoća, a osim toga su vjerodostojne i prilagođene za osiguranje dugoročne održivosti.

| (265) | Nadalje, u skladu s točkom 78. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, ARA će prodati kontrolni udio u društvu Azores Airlines najkasnije do kraja 2025., a Azores Airlines bi dotad trebao imati normalizirani/redoviti EBITDA od približno [...] milijuna EUR, što je dovoljno da bi se društvo smatralo profitabilnim. U skladu s planom restrukturiranja očekuje se da će društvo Azores Airlines [...] i postati profitabilno [...] te da će njegovi prihodi do 2025. iznositi otprilike [...] milijuna EUR, da će mu se flota sastojati od osam zrakoplova ([...]) i da će do 2025. imati EBIT od [...] milijuna EUR, s maržom EBITA od [...] %, što je u skladu s referentnim vrijednostima za industriju (u prosjeku približno 8–12 % za usporedivu skupinu). Osim toga, [...]. |
| --- | --- |

(265)

Nadalje, u skladu s točkom 78. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje, ARA će prodati kontrolni udio u društvu Azores Airlines najkasnije do kraja 2025., a Azores Airlines bi dotad trebao imati normalizirani/redoviti EBITDA od približno [...] milijuna EUR, što je dovoljno da bi se društvo smatralo profitabilnim. U skladu s planom restrukturiranja očekuje se da će društvo Azores Airlines [...] i postati profitabilno [...] te da će njegovi prihodi do 2025. iznositi otprilike [...] milijuna EUR, da će mu se flota sastojati od osam zrakoplova ([...]) i da će do 2025. imati EBIT od [...] milijuna EUR, s maržom EBITA od [...] %, što je u skladu s referentnim vrijednostima za industriju (u prosjeku približno 8–12 % za usporedivu skupinu). Osim toga, [...].

| (266) | Komisija smatra da su alternativna rješenja Portugala u kojima se obveze pružanja javne usluge u budućnosti možda neće povjeriti društvu Azores Airlines vjerodostojna i da potencijalni neuspjeh u osiguranju tih ugovora nakon isteka trenutačnih ugovora ne bi ugrozio održivost zračnog prijevoznika nakon njegove prodaje. |
| --- | --- |

(266)

Komisija smatra da su alternativna rješenja Portugala u kojima se obveze pružanja javne usluge u budućnosti možda neće povjeriti društvu Azores Airlines vjerodostojna i da potencijalni neuspjeh u osiguranju tih ugovora nakon isteka trenutačnih ugovora ne bi ugrozio održivost zračnog prijevoznika nakon njegove prodaje.

| (267) | Kako je opisano (uvodne izjave od 24. do 26.), Azores Airlines već obavlja nekoliko komercijalnih letova prema Sjevernoj Americi (Boston, Oakland, Toronto i Montreal) uz četiri linije u okviru obveze pružanja javne usluge, kao i čarter-letove i usluge prijevoza tereta. Stoga, u kontekstu tržišne prisutnosti, unatoč tome što društvo SATA na portugalskom tržištu zračnog prijevoza uvelike zaostaje za najvećim pružateljem usluga (grupa TAP), ima najveću tržišnu prisutnost na linijama iz Azora/prema Azorima (176). Društvo Azores Airlines je 2020. prevezlo [35–45] % putnika na Azore, a u kontekstu usluga zračnog prijevoza tereta pružilo je više od [60–70] % zračnog prijevoza iz Azora i na njih (177). Stoga bi konkurenti mogli iskoristiti mogućnost da zamjene društvo SATA na relativno važnom položaju kad je riječ o tim regionalnim linijama. |
| --- | --- |

(267)

Kako je opisano (uvodne izjave od 24. do 26.), Azores Airlines već obavlja nekoliko komercijalnih letova prema Sjevernoj Americi (Boston, Oakland, Toronto i Montreal) uz četiri linije u okviru obveze pružanja javne usluge, kao i čarter-letove i usluge prijevoza tereta. Stoga, u kontekstu tržišne prisutnosti, unatoč tome što društvo SATA na portugalskom tržištu zračnog prijevoza uvelike zaostaje za najvećim pružateljem usluga (grupa TAP), ima najveću tržišnu prisutnost na linijama iz Azora/prema Azorima (176). Društvo Azores Airlines je 2020. prevezlo [35–45] % putnika na Azore, a u kontekstu usluga zračnog prijevoza tereta pružilo je više od [60–70] % zračnog prijevoza iz Azora i na njih (177). Stoga bi konkurenti mogli iskoristiti mogućnost da zamjene društvo SATA na relativno važnom položaju kad je riječ o tim regionalnim linijama.

176

177

| (268) | Čak i ako [...], Komisija smatra da se planiranim mjerama omogućuje konkurentima da uđu na tržište na kojem će društvo SATA nakon restrukturiranja i dalje biti prisutno, ali će obavljati prvenstveno djelatnosti u okviru obveze pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa te će imati vrlo ograničenu flotu od šest zrakoplova, u skladu s mjerom iz uvodne izjave 260. točke (c). Stoga konkurenti društva SATA preuzimanjem kontrole nad njegovim društvom kćeri mogu odlučiti djelomično zamijeniti ili dopuniti linije u okviru pružanja javne usluge društva Azores Airlines tako što će nuditi veze s kontinentalnim Portugalom i Madeirom na komercijalnoj osnovi, kao i povećati broj drugih međunarodnih letova ili turističkih linija u posebnoj niši i čarterskih usluga. |
| --- | --- |

(268)

Čak i ako [...], Komisija smatra da se planiranim mjerama omogućuje konkurentima da uđu na tržište na kojem će društvo SATA nakon restrukturiranja i dalje biti prisutno, ali će obavljati prvenstveno djelatnosti u okviru obveze pružanja javne usluge i usluga od općeg gospodarskog interesa te će imati vrlo ograničenu flotu od šest zrakoplova, u skladu s mjerom iz uvodne izjave 260. točke (c). Stoga konkurenti društva SATA preuzimanjem kontrole nad njegovim društvom kćeri mogu odlučiti djelomično zamijeniti ili dopuniti linije u okviru pružanja javne usluge društva Azores Airlines tako što će nuditi veze s kontinentalnim Portugalom i Madeirom na komercijalnoj osnovi, kao i povećati broj drugih međunarodnih letova ili turističkih linija u posebnoj niši i čarterskih usluga.

| (269) | Naposljetku, s obzirom na i. korporativnu reorganizaciju društva SATA, kojom će se njegova operativna društva jasno međusobno odvojiti i staviti pod kontrolu holding društva, ii. restrukturiranje djelatnosti društva Azores Airlines na učinkovitijoj osnovi, što uključuje moguću naknadu za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge ili ukidanje neprofitabilnih obveza pružanja javne usluge, kao i potencijalnu diversifikaciju na nove i održive djelatnosti te iii. revidirani rok prodaje imovine kako bi se ona izvršila u razdoblju restrukturiranja, Komisija više nema dvojbe o učinkovitosti prodaje imovine kako bi se otklonile poteškoće uzrokovane potencijalnim sukobom interesa dioničara društva Azores Airlines (uvodna izjava 75.). |
| --- | --- |

(269)

Naposljetku, s obzirom na i. korporativnu reorganizaciju društva SATA, kojom će se njegova operativna društva jasno međusobno odvojiti i staviti pod kontrolu holding društva, ii. restrukturiranje djelatnosti društva Azores Airlines na učinkovitijoj osnovi, što uključuje moguću naknadu za ispunjavanje obveza pružanja javne usluge ili ukidanje neprofitabilnih obveza pružanja javne usluge, kao i potencijalnu diversifikaciju na nove i održive djelatnosti te iii. revidirani rok prodaje imovine kako bi se ona izvršila u razdoblju restrukturiranja, Komisija više nema dvojbe o učinkovitosti prodaje imovine kako bi se otklonile poteškoće uzrokovane potencijalnim sukobom interesa dioničara društva Azores Airlines (uvodna izjava 75.).

Prodaja nove poslovne jedinice za zemaljske usluge

Prodaja nove poslovne jedinice za zemaljske usluge

| (270) | U vezi s mjerom iz uvodne izjave 260. točke (b), riječ je o drugoj, manjoj prodaji imovine, tj. nove poslovne jedinice za zemaljske usluge, koja je vertikalno povezana s glavnim poslovanjem zračnih prijevoznika u sklopu društva SATA. Ta bi se prodaja imovine izvršila [...], uz skup strukturnih mjera, u trenutku kad bi korisnik mogao ostvariti redoviti EBITDA od približno [...] milijuna EUR godišnje za to društvo za zemaljske usluge. Osim toga, projekcije za novu poslovnu jedinicu za zemaljske usluge pokazuju pozitivan EBIT od [...] nadalje (vidjeti tablicu 1.A). Stoga se očekuje da bi i to novo društvo za zemaljske usluge nakon restrukturiranja trebalo biti održivo i neovisno. |
| --- | --- |

(270)

U vezi s mjerom iz uvodne izjave 260. točke (b), riječ je o drugoj, manjoj prodaji imovine, tj. nove poslovne jedinice za zemaljske usluge, koja je vertikalno povezana s glavnim poslovanjem zračnih prijevoznika u sklopu društva SATA. Ta bi se prodaja imovine izvršila [...], uz skup strukturnih mjera, u trenutku kad bi korisnik mogao ostvariti redoviti EBITDA od približno [...] milijuna EUR godišnje za to društvo za zemaljske usluge. Osim toga, projekcije za novu poslovnu jedinicu za zemaljske usluge pokazuju pozitivan EBIT od [...] nadalje (vidjeti tablicu 1.A). Stoga se očekuje da bi i to novo društvo za zemaljske usluge nakon restrukturiranja trebalo biti održivo i neovisno.

Zaključci o strukturnim mjerama

Zaključci o strukturnim mjerama

| (271) | Komisija napominje da se potpora za restrukturiranje društva SATA u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a planira dodijeliti u okolnostima ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu država članica Unije na koje se upućuje u članku 107. stavku 3. točki (b) UFEU-a. Gospodarski učinci pandemije bolesti COVID-19 od ožujka 2020. posebno su utjecali na ponudu i potražnju usluga zračnog prijevoza i turističkih usluga (178). Osim toga, potpora za restrukturiranje dodjeljuje se zračnom prijevozniku u potpomognutom području radi osiguranja toga da društvo SATA, koje trenutačno ispunjava obveze pružanja javne usluge i pruža usluge od općeg gospodarskog interesa azorskoj zajednici, nastavi osiguravati teritorijalni kontinuitet unutar regije Azori i s kopnom i Madeirom, kao i s drugim državama članicama. |
| --- | --- |

(271)

Komisija napominje da se potpora za restrukturiranje društva SATA u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a planira dodijeliti u okolnostima ozbiljnog poremećaja u gospodarstvu država članica Unije na koje se upućuje u članku 107. stavku 3. točki (b) UFEU-a. Gospodarski učinci pandemije bolesti COVID-19 od ožujka 2020. posebno su utjecali na ponudu i potražnju usluga zračnog prijevoza i turističkih usluga (178). Osim toga, potpora za restrukturiranje dodjeljuje se zračnom prijevozniku u potpomognutom području radi osiguranja toga da društvo SATA, koje trenutačno ispunjava obveze pružanja javne usluge i pruža usluge od općeg gospodarskog interesa azorskoj zajednici, nastavi osiguravati teritorijalni kontinuitet unutar regije Azori i s kopnom i Madeirom, kao i s drugim državama članicama.

178

| (272) | U tom pogledu SATA je mali zračni prijevoznik, koji je već imao negativne operativne rezultate prije pandemije bolesti COVID-19, a posebice nakon nje (odjeljak 2.3.1.4.). Imovina koja se prodaje, odnosno društvo Azores Airlines i zemaljske usluge, trenutačno čine [50–60] % prihoda korisnika. Nakon završetka razdoblja restrukturiranja, dokad se prodaja mora izvršiti, udio prihoda procjenjuje se na [...] % (ili [...]). S obzirom na trenutačnu financijsku društva SATA, Komisija smatra da ono ne može podnijeti dodatne prodaje imovine ili smanjenja kapaciteta, a da to ne utječe na njegovu ponovnu uspostavu održivosti. |
| --- | --- |

(272)

U tom pogledu SATA je mali zračni prijevoznik, koji je već imao negativne operativne rezultate prije pandemije bolesti COVID-19, a posebice nakon nje (odjeljak 2.3.1.4.). Imovina koja se prodaje, odnosno društvo Azores Airlines i zemaljske usluge, trenutačno čine [50–60] % prihoda korisnika. Nakon završetka razdoblja restrukturiranja, dokad se prodaja mora izvršiti, udio prihoda procjenjuje se na [...] % (ili [...]). S obzirom na trenutačnu financijsku društva SATA, Komisija smatra da ono ne može podnijeti dodatne prodaje imovine ili smanjenja kapaciteta, a da to ne utječe na njegovu ponovnu uspostavu održivosti.

| (273) | Nadalje, planirana prodaja imovine čini se primjerena kao protuteža ograničenom vlastitu doprinosu društva SATA troškovima restrukturiranja, koji se u ovom predmetu iznimno prihvaća, kako je obrazloženo u uvodnim izjavama od 231. do 236., na temelju:






  — | relativno male veličine i posebnih okolnosti korisnika, koji je u potpunosti u vlasništvu regije Azori, |
| --- | --- | --- |

(273)

Nadalje, planirana prodaja imovine čini se primjerena kao protuteža ograničenom vlastitu doprinosu društva SATA troškovima restrukturiranja, koji se u ovom predmetu iznimno prihvaća, kako je obrazloženo u uvodnim izjavama od 231. do 236., na temelju:

—

relativno male veličine i posebnih okolnosti korisnika, koji je u potpunosti u vlasništvu regije Azori,

| — | socioekonomskih poteškoća, konkretnije pri prikupljanju novog tržišnog financiranja, u toj najudaljenijoj regiji, koja je usto i potpomognuto područje Unije, i |
| --- | --- |

—

socioekonomskih poteškoća, konkretnije pri prikupljanju novog tržišnog financiranja, u toj najudaljenijoj regiji, koja je usto i potpomognuto područje Unije, i

| — | činjenice da su te poteškoće otežane krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 jer gospodarstvo Azora u velikoj mjeri ovisi o turizmu. |
| --- | --- |

—

činjenice da su te poteškoće otežane krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 jer gospodarstvo Azora u velikoj mjeri ovisi o turizmu.

Mjere praćenja poslovanja

Mjere praćenja poslovanja

| (274) | Društvo SATA će ograničenjem veličine flote (uvodna izjava 260. točka (c)) znatno smanjiti veličinu svoje zrakoplovne flote za 7 % u odnosu na situaciju 2019., prije razdoblja restrukturiranja. Tim se smanjenjem smanjuje moguća prekomjerna ponuda na portugalskom tržištu zračnog prijevoza na kojem će društvo ostati aktivno, u mjeri koja je primjerena s obzirom na njegov relativno ograničeni položaj na tom tržištu. Društvo SATA bi uz smanjenu i ograničenu flotu moglo obavljati usluge i izdržati tržišno natjecanje sa zračnim prijevoznicima koji nisu podložni sličnim ograničenjima samo ako bi moglo učinkovitije upotrebljavati zrakoplove, uz veću popunjenost i veću učestalost. |
| --- | --- |

(274)

Društvo SATA će ograničenjem veličine flote (uvodna izjava 260. točka (c)) znatno smanjiti veličinu svoje zrakoplovne flote za 7 % u odnosu na situaciju 2019., prije razdoblja restrukturiranja. Tim se smanjenjem smanjuje moguća prekomjerna ponuda na portugalskom tržištu zračnog prijevoza na kojem će društvo ostati aktivno, u mjeri koja je primjerena s obzirom na njegov relativno ograničeni položaj na tom tržištu. Društvo SATA bi uz smanjenu i ograničenu flotu moglo obavljati usluge i izdržati tržišno natjecanje sa zračnim prijevoznicima koji nisu podložni sličnim ograničenjima samo ako bi moglo učinkovitije upotrebljavati zrakoplove, uz veću popunjenost i veću učestalost.

| (275) | Društvo SATA bit će dodatno ograničeno u smislu rasta putem vanjskih stjecanja konkurenata ili dobavljača proizvoda ili usluga komplementarnih njegovima do kraja plana restrukturiranja, osim ako je to nužno za osiguranje njegove dugoročne održivosti (uvodna izjava 260. točka (e)). Portugal će u tom slučaju morati prijaviti planirano stjecanje Komisiji, dokazati njegovu navodnu nužnost i suzdržati se od njegove provedbe dok Komisija ne potvrdi da je stjecanje potrebno za dugoročnu održivost društva SATA. |
| --- | --- |

(275)

Društvo SATA bit će dodatno ograničeno u smislu rasta putem vanjskih stjecanja konkurenata ili dobavljača proizvoda ili usluga komplementarnih njegovima do kraja plana restrukturiranja, osim ako je to nužno za osiguranje njegove dugoročne održivosti (uvodna izjava 260. točka (e)). Portugal će u tom slučaju morati prijaviti planirano stjecanje Komisiji, dokazati njegovu navodnu nužnost i suzdržati se od njegove provedbe dok Komisija ne potvrdi da je stjecanje potrebno za dugoročnu održivost društva SATA.

| (276) | Nadalje, SATA će se također suzdržati od navođenja državne potpore kao konkurentne prednosti pri oglašavanju prethodno navedenih proizvoda i usluga (uvodna izjava 260. točka (d)). |
| --- | --- |

(276)

Nadalje, SATA će se također suzdržati od navođenja državne potpore kao konkurentne prednosti pri oglašavanju prethodno navedenih proizvoda i usluga (uvodna izjava 260. točka (d)).

Zaključak o mjerama kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja

Zaključak o mjerama kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja

| (277) | U skladu s točkom 83. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje tim će se mjerama osigurati da se potpora koristi samo za financiranje ponovne uspostave dugoročne održivosti i da se ne zlouporabljuje kako bi se produljili ozbiljni i trajni poremećaji strukture tržišta ili kako bi se korisnik štitio od zdrave konkurencije. |
| --- | --- |

(277)

U skladu s točkom 83. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje tim će se mjerama osigurati da se potpora koristi samo za financiranje ponovne uspostave dugoročne održivosti i da se ne zlouporabljuje kako bi se produljili ozbiljni i trajni poremećaji strukture tržišta ili kako bi se korisnik štitio od zdrave konkurencije.

| (278) | Stoga Komisija smatra da su mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja primjerene za smanjenje negativnih učinaka potpore za restrukturiranje. |
| --- | --- |

(278)

Stoga Komisija smatra da su mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja primjerene za smanjenje negativnih učinaka potpore za restrukturiranje.

5.4.3.6.   Transparentnost

Transparentnost

| (279) | U skladu s točkom 38. podtočkom (g) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje države članice, Komisija, gospodarski subjekti i javnost moraju imati jednostavan pristup svim relevantnim aktima i važnim informacijama o dodijeljenim potporama. Stoga se portugalska tijela u skladu s točkom 96. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje obvezuju ispuniti zahtjeve povezane s transparentnosti i staviti relevantne informacije na raspolaganje na sljedećim internetskim stranicama:
  https://www.portaldiplomatico.mne.gov.pt/sobre-nos/gestao-e-transparencia/documentos-legais |
| --- | --- |

(279)

U skladu s točkom 38. podtočkom (g) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje države članice, Komisija, gospodarski subjekti i javnost moraju imati jednostavan pristup svim relevantnim aktima i važnim informacijama o dodijeljenim potporama. Stoga se portugalska tijela u skladu s točkom 96. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje obvezuju ispuniti zahtjeve povezane s transparentnosti i staviti relevantne informacije na raspolaganje na sljedećim internetskim stranicama:

https://www.portaldiplomatico.mne.gov.pt/sobre-nos/gestao-e-transparencia/documentos-legais

6.   ZAKLJUČAK O SPOJIVOSTI

ZAKLJUČAK O SPOJIVOSTI

| (280) | Na temelju članka 9. stavka 6. Uredbe (EU) 2015/1589, odluke o okončanju službenog istražnog postupka moraju se donijeti čim se otklone sumnje u pogledu spojivosti prijavljene mjere s načelima unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

(280)

Na temelju članka 9. stavka 6. Uredbe (EU) 2015/1589, odluke o okončanju službenog istražnog postupka moraju se donijeti čim se otklone sumnje u pogledu spojivosti prijavljene mjere s načelima unutarnjeg tržišta.

| (281) | Na temelju navedenog Komisija zaključuje da, premda su otklonjene njezine sumnje iz odluke o pokretanju postupka, potpora za restrukturiranje ima ograničene negativne učinke na sektor zračnog prijevoza, osobito s obzirom na malu veličinu društva SATA i mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja, čiju bi provedbu Portugal trebao osigurati. Stoga, pod uvjetom da Portugal osigura provedbu plana restrukturiranja, pozitivni učinci potpore za restrukturiranje na razvoj gospodarske djelatnosti – u smislu zračnog prijevoza kojim se osigurava povezanost regije Azori, kao i povezanih djelatnosti koje od toga imaju koristi – nadmašuju potencijalne negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu, koji stoga ne trpe negativan utjecaj u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. Obveze koje je naveo Portugal trebale bi se stoga utvrditi kao uvjeti za spojivost potpore. |
| --- | --- |

(281)

Na temelju navedenog Komisija zaključuje da, premda su otklonjene njezine sumnje iz odluke o pokretanju postupka, potpora za restrukturiranje ima ograničene negativne učinke na sektor zračnog prijevoza, osobito s obzirom na malu veličinu društva SATA i mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja, čiju bi provedbu Portugal trebao osigurati. Stoga, pod uvjetom da Portugal osigura provedbu plana restrukturiranja, pozitivni učinci potpore za restrukturiranje na razvoj gospodarske djelatnosti – u smislu zračnog prijevoza kojim se osigurava povezanost regije Azori, kao i povezanih djelatnosti koje od toga imaju koristi – nadmašuju potencijalne negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu, koji stoga ne trpe negativan utjecaj u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. Obveze koje je naveo Portugal trebale bi se stoga utvrditi kao uvjeti za spojivost potpore.

| (282) | Stoga u svojoj sveukupnoj ocjeni Komisija zaključuje da je potpora za restrukturiranje u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a jer se njome olakšava razvoj regionalnog zračnog prijevoza i povezanih djelatnosti, posebice u turističkom sektoru, te se tržišno natjecanje ne narušava u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu. |
| --- | --- |

(282)

Stoga u svojoj sveukupnoj ocjeni Komisija zaključuje da je potpora za restrukturiranje u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a jer se njome olakšava razvoj regionalnog zračnog prijevoza i povezanih djelatnosti, posebice u turističkom sektoru, te se tržišno natjecanje ne narušava u mjeri u kojoj bi to bilo suprotno zajedničkom interesu.

| (283) | Naposljetku, Komisija podsjeća na obvezu Portugala da osigura da korisnik u potpunosti provede plan restrukturiranja (179), kao i da redovito dostavlja izvješća o provedbi plana restrukturiranja svakih šest mjeseci do završetka razdoblja restrukturiranja. U tim bi se izvješćima konkretno trebali navoditi datumi isplate financijskih sredstava na koja se obvezao Portugal i vlastita doprinosa korisnika, promjene u pogledu zrakoplova i kapaciteta flote društva SATA, sva odstupanja od financijskih ili operativnih putanja plana restrukturiranja u smislu prihoda, kontrole troškova i smanjenja troškova koja proizlaze iz mjera restrukturiranja i zarade te, prema potrebi, korektivne mjere koje su Portugal ili korisnik predvidjeli ili poduzeli. |
| --- | --- |

(283)

Naposljetku, Komisija podsjeća na obvezu Portugala da osigura da korisnik u potpunosti provede plan restrukturiranja (179), kao i da redovito dostavlja izvješća o provedbi plana restrukturiranja svakih šest mjeseci do završetka razdoblja restrukturiranja. U tim bi se izvješćima konkretno trebali navoditi datumi isplate financijskih sredstava na koja se obvezao Portugal i vlastita doprinosa korisnika, promjene u pogledu zrakoplova i kapaciteta flote društva SATA, sva odstupanja od financijskih ili operativnih putanja plana restrukturiranja u smislu prihoda, kontrole troškova i smanjenja troškova koja proizlaze iz mjera restrukturiranja i zarade te, prema potrebi, korektivne mjere koje su Portugal ili korisnik predvidjeli ili poduzeli.

179

| (284) | U vezi s potporom za sanaciju Komisija navodi da je Portugal povukao prijavu te potpore i da potpora za sanaciju nije dodijeljena. Stoga je službeni istražni postupak povezan s potporom za sanaciju postao bespredmetan (uvodna izjava 136.). |
| --- | --- |

(284)

U vezi s potporom za sanaciju Komisija navodi da je Portugal povukao prijavu te potpore i da potpora za sanaciju nije dodijeljena. Stoga je službeni istražni postupak povezan s potporom za sanaciju postao bespredmetan (uvodna izjava 136.).

| (285) | Kad je riječ o prethodnim povećanjima kapitala, Komisija smatra da ona čine nezakonitu potporu i da ta potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem (uvodna izjava 245.). Međutim, budući da je Portugal osigurao povrat odgovarajućeg iznosa s kamatama, Komisija zaključuje da može zaključiti istragu povezanu s prethodnim povećanjima kapitala, a da ne naloži njihov povrat, |
| --- | --- |

(285)

Kad je riječ o prethodnim povećanjima kapitala, Komisija smatra da ona čine nezakonitu potporu i da ta potpora nije spojiva s unutarnjim tržištem (uvodna izjava 245.). Međutim, budući da je Portugal osigurao povrat odgovarajućeg iznosa s kamatama, Komisija zaključuje da može zaključiti istragu povezanu s prethodnim povećanjima kapitala, a da ne naloži njihov povrat,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Potpora za restrukturiranje koju Portugal planira provesti u korist društva SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. i svih društava kćeri pod njegovom kontrolom u obliku kapitalnih mjera u iznosu od 318,25 milijuna EUR i jamstva za kredite u iznosu od 135 milijuna EUR spojiva je s unutarnjim tržištem u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), podložno uvjetima utvrđenima u članku 2. ove Odluke.

Članak 2.

1.   Portugal osigurava da će društvo SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. i/ili prema potrebi njegova društva kćeri u potpunosti i u relevantnim rokovima provesti mjere uključene u plan restrukturiranja kako je opisano u ovoj Odluci.

2.   Portugal osigurava da će društvo SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. i/ili prema potrebi njegova društva kćeri u potpunosti, u relevantnim rokovima i najkasnije do završetka razdoblja restrukturiranja 31. prosinca 2025. provesti mjere kojima se ograničava narušavanje tržišnog natjecanja kako je opisano u ovoj Odluci, odnosno:

| (a) | potpunu prodaju barem 51 % temeljnog kapitala društva SATA Internacional – Azores Airlines, S.A.; |
| --- | --- |

(a)

potpunu prodaju barem 51 % temeljnog kapitala društva SATA Internacional – Azores Airlines, S.A.;

| (b) | potpunu prodaju poslovne jedinice koja trenutačno pruža zemaljske usluge zračnim lukama i uzletištima u regiji Azori pod isključivom kontrolom društva SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A.; |
| --- | --- |

(b)

potpunu prodaju poslovne jedinice koja trenutačno pruža zemaljske usluge zračnim lukama i uzletištima u regiji Azori pod isključivom kontrolom društva SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A.;

| (c) | poštovanje ograničenja zrakoplovne flote pod kontrolom društva SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. od najviše 14 zrakoplova i nakon prodaje dionica društva SATA Internacional – Azores Airlines, S.A., kako je navedeno u točki (a), šest zrakoplova; |
| --- | --- |

(c)

poštovanje ograničenja zrakoplovne flote pod kontrolom društva SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. od najviše 14 zrakoplova i nakon prodaje dionica društva SATA Internacional – Azores Airlines, S.A., kako je navedeno u točki (a), šest zrakoplova;

| (d) | suzdržavanje od stjecanja udjela u bilo kojem društvu, osim ako je to nužno za osiguranje dugoročne održivosti društva SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. i/ili prema potrebi njegovih društava kćeri, a u tom slučaju samo ako Komisija prethodno odobri takvo stjecanje; i |
| --- | --- |

(d)

suzdržavanje od stjecanja udjela u bilo kojem društvu, osim ako je to nužno za osiguranje dugoročne održivosti društva SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. i/ili prema potrebi njegovih društava kćeri, a u tom slučaju samo ako Komisija prethodno odobri takvo stjecanje; i

| (e) | suzdržavanje od navođenja državne potpore kao konkurentne prednosti pri oglašavanju proizvoda i usluga društva SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. i/ili njegovih društava kćeri. |
| --- | --- |

(e)

suzdržavanje od navođenja državne potpore kao konkurentne prednosti pri oglašavanju proizvoda i usluga društva SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. i/ili njegovih društava kćeri.

3.   Portugal Komisiji dostavlja redovita izvješća o provedbi plana restrukturiranja svakih šest mjeseci od datuma donošenja ove Odluke do završetka razdoblja restrukturiranja 31. prosinca 2025. U tim se izvješćima konkretno navodi sljedeće: datumi stvarne isplate financijskih sredstava na koju se obvezao Portugal i vlastita doprinosa korisnika; promjene u mreži, tržišnom položaji, zrakoplovima i kapacitetima flote društva SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A.; sva odstupanja od financijskih ili operativnih putanja plana restrukturiranja u smislu prihoda, kontrole troškova i smanjenja troškova te zarade koja proizlazi iz mjera restrukturiranja; te, prema potrebi, korektivne mjere koje su Portugal ili korisnik predvidjeli ili poduzeli.

Članak 3.

Službeni istražni postupak povezan s državnom potporom u obliku javnog jamstva za bankovni kredit od 169 milijuna EUR za sanaciju društva SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. zaključen je na temelju toga što je postupak postao bespredmetan jer je Portugal povukao prijavu te državne potpore i nije stavio potporu na snagu.

Članak 4.

1.   Tri povećanja kapitala društva SATA Air Açores – Sociedade Açoriana de Transportes Aéreos S.A. koje je Portugal odobrio od 2017. u ukupnom iznosu od 72,6 milijuna EUR čine državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

2.   Portugal je tu državnu potporu nezakonito stavio na snagu i time povrijedio članak 108. stavak 3. UFEU-a te je ona nespojiva s unutarnjim tržištem.

3.   Budući da je Portugal već osigurao povrat nespojive državne potpore od korisnika s kamatama od datumâ na koji su tri povećanja kapitala stavljena na raspolaganje korisniku do njihova stvarnog povrata, Komisija nema razloga zahtijevati povrat potpore.

Članak 5.

U roku od dva mjeseca od objave ove Odluke Portugal je dužan obavijestiti Komisiju o mjerama poduzetima i predviđenima radi usklađivanja s njom.

Članak 6.

Ova je Odluka upućena Portugalskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 7. lipnja 2022.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  SL C 294, 4.9.2020., str. 41.

1

(2)  
  SL C 223, 11.6.2021., str. 37.

2

(3)  Komunikacija Komisije – Smjernice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama (SL C 249, 31.7.2014., str. 1.).

3

(4)  
  SL C 294, 4.9.2020., str. 41.

4

(5)  
  SL C 223, 11.6.2021., str. 37.

5

(6)  Uredba Komisije (EZ) br. 794/2004 od 21. travnja 2004. o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 659/1999 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu članka 93. Ugovora o EZ-u (SL L 140, 30.4.2004., str. 1.).

6

(7)  Odluka Komisije od 5. studenoga 2021., SA.58101 i SA.62043 – Portugal – Potpora za sanaciju i restrukturiranje društva SATA – Hitna potpora za likvidnost, objavljena na internetskim stranicama Europske komisije (https://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=3_SA_58101), u kojoj Komisija unutar već odobrenog iznosa proračuna od 255,5 milijuna EUR nije podnijela prigovor na i. produljenje već odobrenih jamstava za kredite ni ii. zamjenu tih kredita dioničarskim kreditima izravno odobrenim društvu SATA Azores Airlines.

7

(8)  Uredba Vijeća br. 1 od 15. travnja 1958. o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj ekonomskoj zajednici (SL 17, 6.10.1958., str. 385./58.).

8

(9)  Vrsta poduzeća Sociedade Anónima navedena je u Prilogu I. (Vrste poduzeća iz članka 1. stavka 1. točke (a)) Direktivi 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).

9

(10)  Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021., Prilog 1. – Plan restrukturiranja i strateški plan društva SATA 2021.–2025., str. 21.–24.

10

(11)  Odluka o pokretanju postupka, uvodna izjava 7.

11

(12)  Odluka o proširenju postupka, uvodne izjave od 7. do 9.

12

(13)  Uredba (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici (SL L 293, 31.10.2008., str. 3.).

13

(14)  Na primjer, u Zakonu 105/2019, kojim se izmjenjuje Zakonska uredba 134/2015 (o dodjeli socijalne naknade za mobilnost građanima koji su korisnici zračnih i pomorskih usluga između kopna i Autonomne regije Madeira te između te regije i Autonomne regije Azori radi socijalne i teritorijalne kohezije), navedeno je da maksimalna cijena karte iznosi 30,00 EUR.

14

(15)  Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021., Prilog 1. – Plan restrukturiranja i strateški plan društva SATA 2021.–2025., str. 24.

15

(16)  Sljedećih je 15 linija, koje su u biti organizirane u tri klastera glavnih urbanih središta Ponta Delgada, Terceira i Horta, definirano kao predmet obveza pružanja međuotočne javne usluge i objavljeno u Službenom listu (vidjeti informativne obavijesti u SL C 29, 28.1.2020., str. 8. i 9.): a) Ponta Delgada – Santa Maria – Ponta Delgada (PDL – SMA – PDL), b) Ponta Delgada – Terceira – Ponta Delgada (PDL – TER – PDL), c) Ponta Delgada – Graciosa – Ponta Delgada (PDL – GRW – PDL), d) Ponta Delgada – Horta – Ponta Delgada (PDL – HOR – PDL), e) Ponta Delgada – Pico – Ponta Delgada (PDL – PIX – PDL), f) Ponta Delgada – São Jorge – Ponta Delgada (PDL – SJZ – PDL), g) Ponta Delgada – Flores – Ponta Delgada (PDL – FLW – PDL), h) Ponta Delgada – Corvo – Ponta Delgada (PDL – CVU – PDL), i) Terceira – Graciosa – Terceira (TER – GRW – TER), j) Terceira – São Jorge – Terceira (TER – SJZ – TER), k) Terceira – Pico – Terceira (TER – PIX – TER), l) Terceira – Horta – Terceira (TER – HOR – TER), m) Terceira – Flores – Terceira (TER – FLW – TER), n) Horta – Flores – Horta (HOR – FLW – HOR) i o) Horta – Corvo – Horta (HOR – CVU – HOR). Budući da se neke linije mogu spojiti (PDL – FLW – PDL može se spojiti s TER – FLW – TER ili HOR – FLW – HOR i HOR – CVU – HOR može se spojiti s HOR – FLW – HOR), stvarni broj linija u okviru obveze pružanja javne usluge na kojima društvo SATA Air Açores prometuje trenutačno iznosi 14 linija.

16

(17)  Službene internetske stranice vlade Azora, publikacija pod nazivom „Novas Obrigações de Serviço Público do Transporte Aéreo nos Açores” od 29. listopada 2021.:

17

https://portal.azores.gov.pt/en/web/comunicacao/news-detail?id=4797175.

(18)  Konkretnije, regionalna vlada Azora 2. lipnja 2021. odobrila je Odluku br. 141/2021, u kojoj je službeno odobrila pokretanje međunarodnog javnog natječaja za obvezu pružanja međuotočne javne usluge u okviru petogodišnjeg ugovora, u skladu s postupkom utvrđenim u Uredbi (EZ) br. 1008/2008.

18

(19)  Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021., Prilog 1. – Plan restrukturiranja i strateški plan društva SATA 2021.–2025., str. 24.

19

(20)  Vidjeti Pregled pravila o državnim potporama i obvezama pružanja javne usluge primjenjivih na sektor zračnog prijevoza tijekom pandemije bolesti COVID-19, dostupan na https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/air_transport_overview_sa_rules_during_coronavirus.pdf.

20

https://ec.europa.eu/competition/state_aid/what_is_new/air_transport_overview_sa_rules_during_coronavirus.pdf

(21)  Nadležno je tijelo za sklapanje ugovora o javnoj nabavi usluga Portugalska Republika, a ne ARA, u skladu s nacionalnim pravom (Zakonska uredba br. 138/99 od 23. travnja 1999.).

21

(22)  Koncesija za pružanje javne usluge zračne luke kao potpore civilnom zrakoplovstvu na otocima Graciosa, Pico, São Jorge i Corvo dodijeljena je društvu SGA ugovorom od 1. srpnja 2005., izvršenim pod uvjetima Odluke br. 102/2005 regionalne vlade od 16. lipnja 2005., na razdoblje od 10 godina i uz mogućnost produljenja za po pet godina do maksimalnog trajanja od 20 godina.

22

(23)  Kad je broj putnika (dolasci i odlasci) od 2017. do 2019. bio najveći u svih pet zračnih luka, 2019. iznosio je: Pico (144 787), Graciosa (57 013), Corvo (8 825) São Jorge (80 629) i Flores (63 568).

23

(24)  Izvješće dostupno na https://ec.europa.eu/competition/state_aid/public_services/2016_2017/portugal_en.pdf.

24

(25)  Smjernice o državnim potporama zračnim lukama i zračnim prijevoznicima, točka 72. i točka 75. podtočka (a) (SL C 99, 4.4.2014., str. 3.). Komisija u točki 72. smatra da je moguće da se cijelo upravljanje zračnom lukom smatra uslugama od općega gospodarskog interesa, posebice kad je riječ o najudaljenijim regijama i otocima Unije, a u točki 75. podtočki (a) podsjeća da Odluka 2012/21/EU obuhvaća naknadu za javne usluge koja se dodjeljuje zračnim lukama u kojima prosječni godišnji promet ne premašuje 200 000 putnika za vrijeme povjeravanja usluga.

25

(26)  Odgovor Portugala od 6. kolovoza 2020. na zahtjev Komisije za informacije.

26

(27)  Podaci za 2019. iz podneska Portugala od 2. prosinca 2021., Prilog 1. – Plan restrukturiranja i strateški plan društva SATA 2021.–2025., str. 24.

27

(28)  Izvor: Izvješće o uslugama – tržišni udjeli iz odgovora Portugala od 6. kolovoza 2020., prethodno citirano.

28

Izvješće o uslugama – tržišni udjeli

(29)  Izvor: Uvid u tržište društva Amadeus iz odgovora Portugala od 6. kolovoza 2020., citirano. Podaci se odnose samo na izravne veze jer postoje i druge neizravne veze, kao što je ona društva TAP Air Portugal putem Lisabona.

29

(30)  Podnesak Portugala od 20. srpnja 2020., Prilog 6. – Tržišno natjecanje u sektoru zračnog prijevoza na azorskom tržištu.

30

(31)  Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021., Prilog 1. – Plan restrukturiranja i strateški plan društva SATA 2021.–2025., str. 18.

31

(32)  Podnesak Portugala od 20. srpnja 2020., točka 42. i dalje.

32

(33)  Odluka o pokretanju postupka, uvodne izjave od 11. do 22. i odluka o proširenju postupka, uvodne izjave od 13. do 14.

33

(34)  Prijava Portugala od 13. kolovoza 2020., Konsolidirani godišnji financijski izvještaji i Prilog 2.2. prijavi.

34

(35)  Prijava Portugala od 13. kolovoza, Prilog 1.1. – Konsolidirana bilanca grupe SATA za 2018. i 2019.

35

(36)  Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021., Prilog 4. – Zahtjevi za financiranje društva SATA, str. 10.

36

(37)  Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021., Prilog 1. – Plan restrukturiranja i strateški plan društva SATA 2021.–2025., str. 9.

37

(38)  Odluka Komisije od 30. travnja 2021. u predmetu SA.62505 (2021/N) COVID-19: Izmjena programa dodjele izravnih bespovratnih sredstava i programa kreditnih jamstava SA.56873 (SL C 195, 21.5.2021., str. 22.).

38

(39)  Odgovor Portugala na zahtjev Komisije za informacije od 6. travnja 2022., str. 8.–10.

39

(40)  Odluka Komisije od 30. travnja 2021. u predmetu SA.61771 (2021/N) – COVID-19 – SATA – Nadoknada štete koja je nastala zbog izvanrednih događaja (SL C 285, 16.7.2021., str. 7.).

40

(41)  Podnesak Portugala od 10. lipnja 2021., str. 8., u kojem su navedeni ugovori koji su već dogovoreni s dobavljačima, sindikatima, bankama itd.

41

(42)  Podnesak Portugala od 22. listopada 2021., str. 7.

42

(43)  Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021., Prilog 3., rezultati grupe SATA u tekućoj godini 2021., studeni 2021., str. 11., i podnesak od 6. travnja 2022., str. 12.–13. Portugal je obrazložio da se u poslovnom planu društva SATA za povijesne podatke upotrebljavaju tržišni podaci iz baze podataka Sabre AirVision Market Intelligence Global Demand Data (DGG) i podaci agencije OAG; plan restrukturiranja temelji se na procjenama razvoja i rasta tržišta iz publikacije IATA/Oxford Economics 2019-25 Air Travel Demand Forecast (izdanje iz studenoga 2020.); osim toga, Portugal upotrebljava publikacije Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO – Effects of Novel Coronavirus (COVID-19) on Civil Aviation: Economic Impact Analysis, Montreal, Kanada, 12. siječnja 2022.).

43

IATA/Oxford Economics 2019-25 Air Travel Demand Forecast

Effects of Novel Coronavirus (COVID-19) on Civil Aviation: Economic Impact Analysis,

(44)  Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021., str. 1.

44

(45)  Podnesak Portugala od 6. travnja 2022., str. 18.

45

(46)  Podnesak Portugala od 18. veljače 2022., str. 5.

46

(47)  Omjer neto financijskog duga/EBITDA-e mjera je sposobnosti društva da otplati svoja (kratkoročna i dugoročna) dugovanja, odnosno ukazuje na to koliko je godina društvu potrebno da otplati sav svoj dug ako posluje uz aktualne razine duga i EBITDA-e.

47

(48)  Podnesak Portugala od 18. veljače 2022., str. 5.

48

(49)  Taj je kredit odobren kao zamjena za kredit koji je prethodno jamčila ARA, u skladu s uvodnim izjavama 13. i 18. Odluke Komisije od 5. studenoga 2021. na koje se upućuje u uvodnoj izjavi 11.

49

(50)  Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021. – Prilog 3. – Izlaganje rezultata grupe SATA u tekućoj godini 2021. od studenoga 2021., kako je ažuriran na temelju odgovora Portugala na zahtjev Komisije za informacije od 6. travnja 2022., str. 18. i Prilog 8.

50

(51)  Odgovor Portugala na zahtjev Komisije za informacije od 6. travnja 2022., str. 18. i Prilog 8.

51

(52)  Odgovor Portugala na zahtjev Komisije za informacije od 6. travnja 2022., str. 18. i Prilog 8.

52

(53)  Odgovor Portugala na zahtjev Komisije za informacije od 6. travnja 2022., str. 18. i prilozi 12. i 13.

53

(54)  Podnesak Portugala od 28. listopada 2021., str. 6.

54

(55)  Rejting instrumenta [...] plus marža od [...] podložna [...].

55

(56)  Dospijeće [...] i kamatna stopa od [...] plus marža od [...] za [...] .

56

(57)  Podnesak Portugala od 18. veljače 2022., str. 3.

57

(58)  Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021. – Prilog 3. – Izlaganje rezultata grupe SATA u tekućoj godini 2021. od studenoga 2021.

58

(59)  ROCE u godini t određuje se kao EBIT nakon oporezivanja u godini t podijeljen s prosječnim uloženim kapitalom u godinama t i t – 1.

59

(*1)  Izračuni Komisije

*1

(*2)  Podrazumijeva prodaju većinskog udjela u društvu Azores Airlines i poslovne jedinice za zemaljske usluge.

*2

(*3)  Od 2021. nadalje ne uključuje zemaljske usluge ni izvanredne potpore za COVID-19, ali uključuje opetovane operativne potpore kao što je naknada za regionalne obveze pružanja javne usluge.

*3

(60)  Podnesak Portugala od 19. listopada 2020., točke od 150. do 151. i Prilog 4.

60

(61)  Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021., Prilog 1. – Plan restrukturiranja i strateški plan društva SATA 2021.–2025., str. 39.

61

(62)  Izvor: Analiza profitabilnosti linije, podaci društva, analiza BCG-a, iz podneska Portugala od 2. prosinca 2021., Prilog 1. – Plan restrukturiranja i strateški plan društva SATA 2021.–2025., str. 41.

62

(63)  Podnesak Portugala od 10. lipnja 2021., točka 23., str. 6.

63

(64)  Podnesak Portugala od 15. srpnja 2021., Prilog 4. – Zahtjevi za financiranje društva SATA (IMAP od srpnja 2021.), kako je izmijenjen 2. prosinca 2021.

64

(65)  Dopis Portugala od 22. listopada 2021. [...].

65

(66)  Podnesak Portugala od 10. lipnja 2021., str. 9., 11. i 16.

66

(67)  Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021. – Prilog 3. – Izlaganje rezultata grupe SATA u tekućoj godini 2021. od studenoga 2021, slajd 4.

67

(68)  Podnesak Portugala od 28. listopada 2021., str. 9.

68

(69)  Podnesak Portugala od 18. veljače 2022., str. 4.

69

(70)  Portugal je najudaljeniju regiju NUTS 2 PT20 Região Autónoma dos Açores odredio kao potpomognuto područje u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) UFEU-a, kako je odobreno Odlukom Komisije od 8. veljače 2022. u predmetu SA.100752 (2021/N), Karta regionalnih potpora za Portugal (2022.–2027.) (SL C 82, 18.2.2022., str. 1.).

70

(71)  Izvor: SREA, pretraživanje u tisku.

71

(72)  Izvor: INE, SREA (podaci za 2018./2019.).

72

(73)  Izvor: OAG, Raspored objavljenih letova zračnih prijevoznika od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2019. Podaci uključuju sve prijevoznike s 50 ili više letova godišnje iz pojedine regije prema određenom odredištu.

73

Raspored objavljenih letova zračnih prijevoznika od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2019.

(74)  Odluka o pokretanju postupka, uvodne izjave od 68. do 77., i odluka o proširenju postupka, uvodne izjave od 55. do 61.

74

(75)  Odluka o proširenju postupka, uvodne izjave od 64. do 65.

75

(76)  Odluka o proširenju postupka, uvodne izjave od 86. do 87.

76

(77)  Odluka o proširenju postupka, uvodne izjave od 83. do 86.

77

(78)  Odluka o pokretanju postupka, uvodne izjave od 58. do 60.

78

(79)  Odluka o pokretanju postupka, uvodne izjave od 97. do 98.

79

(80)  Odluka o proširenju postupka, uvodna izjava 69.

80

(81)  Odluka o proširenju postupka, uvodna izjava 71.

81

(82)  Odluka o proširenju postupka, uvodna izjava 74.

82

(83)  Odluka o proširenju postupka, uvodne izjave od 72. do 73.

83

(84)  Odluka o proširenju postupka, uvodna izjava 89.

84

(85)  Odluka o proširenju postupka, uvodne izjave 73. i 74.

85

(86)  Odluka o proširenju postupka, uvodna izjava 88.

86

(87)  Opažanja o odluci o pokretanju postupka dostavili su Partido Popular Monarquico (PPM), Ryanair, A.J.F. Accounting (AJFA), Casa dos Acores do Quebeque (CAQ), SDA Building Services (SDABS), Casa dos Acores do Ontario (CAO), Montreal TEM (MTEM), Associacao de Municipios da Regiao Autonoma dos Acores (AMRAA), Câmara do Comércio e Indústria de Ponta Delgada/Associação Empresarial das Ilhas de S. Miguel e Santa Maria (CCIPD), Hotelaria de Portugal (AHP), Casas dos Acores do Norte (CAN), Federação Agrícola dos Açores (FAA), California Portuguese-American Coalition (CPAC), Casas dos Acores de Winnipeg Canada (CAWC), Portugalsko udruženje putničkih i turističkih agencija (APAVT), Visitazores Travel (ATA), Comissão da Festas do Senhor Santo Cristo dos Milagres and of the Amigos da Ribeira Quente, Federacao das Pescas dos Acores (FPA), Brampton Travel Agency (BTA) i Conselho Económico e Social dos Açores (CESA).

87

(88)  Sljedeće su treće strane dostavile primjedbe na odluku o proširenju postupka: Brampton Travel Agency (BTA), Casas dos Acores do Quebeque, J.F. Accounting & Services, SDA Building Services, Comissão da Festas do Senhor Santo Cristo dos Milagres and of the Amigos da Ribeira Quente, Federação Agrícola dos Açores (FAA), Ryanair, Associaçao Açoriana De Formaçao Turistica e Hoteleira (AAFTH), Portugalsko udruženje putničkih i turističkih agencija (APAVT), Hotelaria de Portugal (AHP), Sindicato Nacional do Pessoal de Voo da Aviação Civil (SNPVAC), Sindicato dos Pilotos da Aviaçao Civil (SPAC), Comissão de Trabalhadores da Sata Internacional-Azores Airlines, Câmara do Comércio e Indústria de Ponta Delgada/Associação Empresarial das Ilhas de S. Miguel e Santa Maria (CCIPD) i Associação Turismo dos Açores (ATA).

88

(89)  Uredba Vijeća (EU) 2015/1589 od 13. srpnja 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila primjene članka 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL L 248, 24.9.2015., str. 9.).

89

(90)  Udruženja dijaspore CAQ i CAO također su dio iste krovne organizacije CAN. Ostale su zajednice dijaspore u Kanadi i SAD-u CPAC i CAWC.

90

(91)  Ryanair navodi da SATA Air Açores upotrebljava dva zrakoplova Bombardier Dash 8-Q200 (s kapacitetom od 37 putnika) i četiri zrakoplova Bombardier Dash 8-Q400 (s kapacitetom od 80 putnika), a da Azores Airlines upotrebljava šest zrakoplova Airbus A320 i A321 (izvor: https://en.wikipedia.org/wiki/SATA Air A%C3%A7ores).

91

).

(92)  Podaci Jedinice za zrakoplovne podatke (AIU) organizacije EUROCONTROL o flotama koje nisu u upotrebi. Izvor: https://ansperformance.eu/covid/acft_ground/ (dio Jedinice za zrakoplovne podatke (AIU) organizacije EUROCONTROL, pristup 2. listopada 2020.).

92

(93)  Odluka o pokretanju postupka, uvodna izjava 70.

93

(94)  Odluka o pokretanju postupka, uvodna izjava 10.

94

(95)  Linije iz São Miguela (PDL) i Terceire (TER) prema Lisabonu (LIS) i Oportu (OPO).

95

(96)  Linije iz São Miguela (PDL) prema Bostonu (BOS) i iz njega.

96

(97)  Linije između Lisabona (LIS) i Picoa (PIX); Faiala (HOR) i Santa Marie (SMA) te između Madeire (FNC) i São Miguela (PDL).

97

(98)  Odluka o pokretanju postupka, uvodna izjava 16.

98

(99)  São Miguel (PDL) – Lisabon (LIS).

99

(100)  Podnesak udruženja California Portuguese-American Coalition (CPAC) od 2. listopada 2020. i udruženja Casas dos Acores de Winnipeg Canada od 3. listopada 2020.

100

(101)  Presuda Općeg suda od 12. svibnja 2011., Région Nord-Pas-de-Calais i Communauté d’Agglomération du Douaisis protiv Komisije, spojeni predmeti T-267/08 i T-279/08, ECLI:EU:T:2011:209, točka 110.

101

Région Nord-Pas-de-Calais i Communauté d’Agglomération du Douaisis protiv Komisije

(102)  Odobreno Odlukom Vijeća vlade Azora br. 13/2017.

102

(103)  Odobreno Odlukom Vijeća vlade Azora br. 85/2018, izmijenjeno Odlukom Vijeća vlade br. 112/2018.

103

(104)  Odobreno Odlukom Vijeća vlade Azora br. 66/2020.

104

(105)  Podnesak Portugala od 19. listopada 2020., točke od 142. do 155. i od 167. do 189.

105

(106)  Za taj se iznos uzima u obzir samo razlika između iznosa koji ARA duguje, kako je potvrđeno relevantnim javnim revizijama, i iznosa koji je ARA stvarno isplatila, vidjeti podnesak Portugala od 19. listopada 2020., točke od 143. do 155., prilozi od 2. do 4. i Prilog 7.

106

(107)  Podnesak Portugala od 19. listopada 2020., točka 151.

107

(108)  Izvješće Revizorskog suda br. 01/2016 od siječnja 2016, str. 14.

108

(109)  U članku 35. portugalskog Zakonika o trgovačkim društvima navedeno je da bi u slučaju gubitka više od polovine uplaćenog temeljnog kapitala zbog akumuliranih gubitaka dioničari trebali razmotriti mogućnosti za rješavanje situacije, koje uključuju mogućnost dokapitalizacije.

109

(110)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2408/92 od 23. srpnja 1992. o pristupu zračnih prijevoznika Zajednice zračnim linijama unutar Zajednice (SL L 240, 24.8.1992., str. 8.).

110

(111)  Podnesak Portugala od 2. prosinca 2021., Prilog 1. – Plan restrukturiranja i strateški plan društva SATA 2021.–2025., str. 40.

111

(112)  Odluka Komisije 2012/21/EU od 20. prosinca o primjeni članka 106. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na državne potpore u obliku naknade za pružanje javnih usluga koje se dodjeljuju određenim poduzetnicima kojima je povjereno obavljanje usluga od općeg gospodarskog interesa (SL L 7, 11.1.2012., str. 3.).

112

(113)  Podnesak Portugala od 18. veljače 2022., str. 3.

113

(114)  Vidjeti bilješku 69.

114

(115)  Podnesak Portugala od 10. lipnja 2021., točka 76.

115

(116)  Izvješće i mišljenje Portugalskog revizorskog suda o računovodstvenoj dokumentaciji ARA-e 2020. https://www.tcontas.pt/pt-pt/ProdutosTC/PareceresTribunalContas/pareceres-craa/Documents/2020/sratc-cra-2020.pdf.

116

(117)  Izvješće o upravljanju društvom SATA 2020., https://portal.azores.gov.pt/documents/36626/729805/SATA+GA+RC+2020.pdf/98844e5b-93c0-709c-3a13-e9cadaf5e6d4?t=1627401511597.

117

(118)  Presuda Suda Europske unije od 28. travnja 1993., Italija protiv Komisije, C-364/90, ECLI:EU:C:1993:157, točka 20.

118

Italija protiv Komisije

(119)  Opažanja Portugala o primjedbama zainteresiranih strana od 12. kolovoza 2021., točke od 14. do 19.

119

(120)  Podnesak Portugala od 13. kolovoza 2020., Prilog 6. – Tržišno natjecanje u sektoru zračnog prijevoza na azorskom tržištu, u kojem je navedeno da su Air Berlin, Air Europa*, Delta, Easy Jet, Flylal*, Germania*, JetTime*, Niki*, Norwegian*, Primera*, Travel Service* i TUI NL* (svi zračni prijevoznici s oznakom * pružali su čarter-letove) ukinuli su linije prema Azorima od 2016.

120

(121)  Prilog 1. to podnesku Portugala od 12. kolovoza 2021.

121

(122)  Komunikacija Komisije – Privremeni okvir za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji covida-19 (SL C 91I, 20.3.2020., str. 1.), kako je izmijenjen komunikacijama Komisije C(2020) 2215 (SL C 122I, 4.4.2020., str. 1.), C(2020) 3156 (SL C 164, 13.5.2020., str. 3.), C(2020) 4509 (SL C 218, 2.7.2020., str. 3.), C(2020) 7127 (SL C 340I, 13.10.2020., str. 1.), C(2021) 564 (SL C 34, 1.2.2021., str. 6.) i C(2021) 8442 (SL C 473, 24.11.2021., str. 1.) („Privremeni okvir”).

122

(123)  Vidjeti bilješku 117.

123

(124)  Podnesak Portugala od 13. studenoga 2020., str. 9.

124

(125)  Odluka o pokretanju postupka, uvodne izjave 52., 55., 58., 59., 91. i 112.

125

(126)  Presuda Suda od 11. srpnja 1996., SFEI i drugi, C-39/94, C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, točka 60.; presuda Suda od 29. travnja 1999., Španjolska protiv Komisije, C-342/96, ECLI:EU:C:1999:210, točka 41.

126

SFEI i drugi

Španjolska protiv Komisije

(127)  Odluka o pokretanju postupka, uvodne izjave od 44. do 48.

127

(128)  Presuda Suda od 4. lipnja 2015., Komisija protiv MOL-a, C-15/14 P, ECLI:EU:C:2015:362, točka 60.

128

Komisija protiv MOL-a

(129)  Presuda Suda od 22. rujna 2020., Austrija protiv Komisije, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, točka 19.

129

Austrija protiv Komisije

(130)  Smjernice o potporama za sanaciju i restrukturiranje, točka 38.

130

(131)  Presuda Suda od 22. rujna 2020., Austrija protiv Komisije, C-594/18 P, ECLI:EU:C:2020:742, točke od 18. do 20.

131

Austrija protiv Komisije

(132)  Odluka o proširenju postupka, uvodna izjava 59.

132

(133)  Točka 44. podtočke (b), (c) i (d) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

133

(134)  Odluka o proširenju postupka, uvodne izjave od 57. do 58., koje se odnose na ocjenu iz uvodnih izjava od 69. do 71. odluke o pokretanju postupka.

134

(135)  Odluka o proširenju postupka, uvodna izjava 58.

135

(136)  Odluka o proširenju postupka, uvodna izjava 60., koja se odnosi na ocjenu iz uvodnih izjava od 75. do 76. odluke o pokretanju postupka.

136

(137)  Odluka o proširenju postupka uvodnih izjava od 57. do 59., koje se odnose na ocjenu iz uvodnih izjava od 71. do 74. odluke o pokretanju postupka.

137

(138)  Odluka o pokretanju postupka, uvodna izjava 73.

138

(139)  Točke 45., 47. i 48. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

139

(140)  Točke od 50. do 52. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

140

(141)  Vidjeti priopćenje za medije IATA-e od 1. ožujka 2022. na https://www.iata.org/en/pressroom/2022-releases/2022-03-01-01/.

141

(142)  Podnesak Portugala od 18. veljače 2022., str. 1.

142

(143)  Podnesak Portugala od travnja 2021., Sažetak potencijalnih ušteda u planu restrukturiranja društva SATA.

143

Sažetak potencijalnih ušteda u planu restrukturiranja društva SATA

(144)  Uzorak uključuje sljedeća društva: Lufthansa, Norwegian, Eurowings, Ryanair, IAG, Easyjet, Wizz Air i Brussels Airlines (vidjeti uvodnu izjavu 55.).

144

(145)  Komunikacija Komisije – Okvir Europske unije za državne potpore u obliku naknade za javne usluge (2011.) (SL C 8, 11.1.2012., str. 15.).

145

(146)  https://www.chathamfinancial.com/technology/european-market-rates

146

(147)  Referentna vrijednost koju društvo SATA upotrebljava za usporedbu društva Azores Airlines s referentnom vrijednosti za industriju (vidjeti Prilog 1., Poslovni plan društva SATA 2021.–2025., slajd 69.).

147

(148)  WACC se izračunava kao ponderirani prosječni trošak kapitala korisnika (16 %) i trošak duga nakon oporezivanja (9,1 %), uz pondere jednake korisnikovu ciljnom omjeru duga i duga uz vlasnički kapital (473,8 %), u skladu sa standardnom metodologijom. Nerizična stopa sastoji se od srednjeg prinosa do dospijeća azorskih obveznica 2030. (Bloomberg), premija tržišnog rizika iz konsenzusa industrije „Premija rizika na tržištu vlasničkih papira – Sažetak istraživanja – 2020. – KPMG”, premija za malu kapitalizaciju i premija za najudaljenije regije pretpostavke IMAP-a. Marža korporativnog duga – TAP 4 3/8 2023, ciljni dug/vlasnički kapital – Bloomberg (odabrana slična društva).

148

(149)  Točka 38. podtočka (e) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

149

(150)  Točka 61. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

150

(151)  Točka 98. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

151

(152)  Odluka Komisije od 9. studenoga 2011. u predmetu SA 31250 (N/2011) – Restrukturiranje društva BDZ – Bugarska (SL C 10, 12.1.2012., str. 9.), uvodna izjava 79.: „[...] Čini se da su smanjenja plaća i buduće uštede troškova za socijalno osiguranje nužne mjere restrukturiranja, a ne vlastiti doprinos [...]”.

152

(153)  Odluka Komisije od 30. travnja 2021. u predmetima SA.58101 (2020/C) i SA.62043 (2021/N) – Portugal – Potpora za sanaciju i potpora za restrukturiranje za društvo SATA (SL C 223, 11.6.2021., str. 37.), uvodna izjava 72.; Odluka Komisije od 26. srpnja 2021. u predmetu SA.63203 (2021/N) – Njemačka – Potpora za restrukturiranje društva Condor (još nije objavljena), uvodna izjava 132. točka (c); Odluka Komisije od 12. svibnja 2016. u predmetu SA.40419 (2015/NN) – Potpora za restrukturiranje društva Polzela (SL C 258, 15.7.2016., str. 3.), uvodna izjava 119.

153

(154)  Odluka Komisije od 8. lipnja 2015. o državnoj potpori koju Slovenija planira provesti za Grupu Cimos (SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N)) (SL L 59, 4.3.2016., str. 168.), uvodna izjava 80.

154

(155)  Odluka Komisije od 20. kolovoza 2018. u predmetu SA.51408 (2018/N) – Potpora društvu Terramass B.V. (SL C 406, 19.11.2018., str. 10.), uvodne izjave 22. i 71.

155

(156)  Vidjeti podnesak Portugala od 2. prosinca 2021.

156

(157)  U Odluci od 26. siječnja 2022., SA.59974 (2021/C) – Rumunjska – Restrukturiranje društva CE Oltenia (još nije objavljena), uvodne izjave od 214. do 219., Komisija je smatrala razinu vlastita doprinosa troškovima restrukturiranja od 32 % prihvatljivom. Slično tome, u Odluci od 21. prosinca 2021., SA.60165 – Portugal – Potpora za restrukturiranje društva TAP SGPS (još nije objavljena), uvodna izjava 263., Komisija je prihvatila vlastiti doprinos koji je iznosio 35 % troškova restrukturiranja. Komisija je u Odluci od 24. travnja 2007. o mjeri potpore koju je Belgija provela u korist društva Inter Ferry Boats (C 46/05 (ex NN 9/04 i ex N 55/05)) (SL L 225, 27.8.2009., str. 1.), uvodne izjave od 348. do 350., također prihvatila vlastiti doprinos od 24 % u skladu sa Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje iz 1999., u kojima se zahtijevalo da vlastiti doprinos bude znatan, ali nije naveden minimalan prag za primjenu, koji je u Smjernicama o potporama za sanaciju i restrukturiranje iz 2004. definiran kao 50 %.

157

(158)  Točka 38. podtočka (f) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

158

(159)  Točke 70. i 71. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

159

(160)  Točka 72. podtočka (s) i točka 72. podtočka (c) Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

160

(161)  Odluka Komisije u predmetu SA.61771 (2021/N) COVID-19 – SATA – Nadoknada štete koja je nastala zbog izvanrednih događaja (SL C 285, 16.7.2021., str. 7.).

161

(162)  Komunikacija Komisije – Okvir Europske unije za državne potpore u obliku naknade za javne usluge (2011.), točke od 15. do 17.

162

(163)  Uvodna izjava 13. odluke o pokretanju postupka.

163

(164)  Presuda Suda od 11. prosinca 2012., Komisija protiv Španjolske („Magefesa II”), C-610/10, ECLI:EU:C:2012:781, točka 105.; presuda Suda od 17. studenoga 2011., Komisija protiv Italije, C-496/09, ECLI:EU:C:2011:740, točka 61.

164

Komisija protiv Španjolske („Magefesa II”)

Komisija protiv Italije

(165)  Presuda Suda od 4. travnja 1995., Komisija protiv Italije („Alfa Romeo”), C-348/93, ECLI:EU:C:1995:95, točka 27.

165

Komisija protiv Italije („Alfa Romeo”)

(166)  Presuda Prvostupanjskog suda od 8. lipnja 1995., Siemens protiv Komisije, T-459/93, ECLI:EU:T:1995:100, točke od 97. do 101.

166

Siemens protiv Komisije

(167)  Podnesak Portugala od 19. listopada 2020., točka 167. i dalje i mišljenje Portugalskog revizorskog suda o računovodstvenoj dokumentaciji ARA-e 2017. https://www.tcontas.pt/pt-pt/ProdutosTC/PareceresTribunalContas/pareceres-craa/Documents/2017/sratc-cra-2017.pdf.

167

(168)  Vidjeti bilješku 109.

168

(169)  Odluka Vijeća vlade br. 85 od 18. srpnja 2018.

169

(170)  Odluka Vijeća vlade br. 66/2020.

170

(171)  Točka 71. i bilješka 38. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

171

(172)  Uvodne izjave 90. i 91. odluke o pokretanju postupka i uvodne izjave 79. i 80. odluke o proširenju postupka.

172

(173)  Odluke Komisije od 16. travnja 2021. u predmetu SA.62505 (2021/N) COVID-19: Izmjena programa dodjele izravnih bespovratnih sredstava i programa kreditnih jamstava SA.56873 (SL C 177, 7.5.2021., str. 21.), od 7. ožujka 2022. u predmetu SA.100205 (2022/N) – Portugal – COVID-19: Neposredna bespovratna sredstva za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća u određenim sektorima i sa sjedištem u najudaljenijoj regiji Azori („APOIAR.PT Açores”) – od studenog 2021. do siječnja 2022., još neobjavljena, od 4. lipnja 2021. u predmetu SA.63010 (2021/N) „COVID-19: Potpora za sektor putničkog prijevoza na Azorima” (SL C 233, 11.6.2021., str. 33.), od 13. rujna 2021. u predmetu SA.64599 (2021/N) „COVID-19: Potpora za sektor putničkog prijevoza na Azorima za 2021.” (SL C 389, 24.9.2021., str. 16.), od 6. travnja 2022. u predmetu SA.102334 (2022/N) – Portugal – COVID-19: Potpora za sektor putničkog prijevoza na Azorima za 2022., još neobjavljena (konkretnije, uvodne izjave 4., 36. i 37.).

173

(174)  Komisija je sličnu analizu provela, među ostalim, u Odluci od 7. kolovoza 2020. u predmetu SA.57675 (2020/N) – Njemačka – COVID-19 – program za regionalni i lokalni javni putnički prijevoz (SL C 277, 21.8.2020.), uvodne izjave od 18. do 20., od 54. do 55. i od 65. do 66., u kojoj je utvrdila da je poremećaj uzrokovan pandemijom bolesti COVID-19 jasno izvan uobičajenog funkcioniranja tržišta i da je posebice utjecao na pružatelje javnih usluga u sektoru prijevoza jer „[o]ni ne mogu odlučiti smanjiti kapacitete i time smanjiti fiksne troškove kao društva u drugim sektorima. Stoga su [oni] morali nastaviti pružati gotovo pune kapacitete unatoč niskom broju putnika” (uvodna izjava 66). Vidjeti i Odluku Komisije od 3. studenoga 2020. u predmetu SA.58738 (2020/N) – Nizozemska – COVID-19 – Potpora za regionalni javni putnički prijevoz i javni putnički prijevoz na velike udaljenosti (SL C 397, 20.11.2020.), uvodne izjave od 57. do 62., kao i Odluku Komisije od 7. siječnja 2021. u predmetu SA.59747 (2020/N) COVID-19: Nadoknada štete pružateljima željezničkog putničkog prijevoza koji su sklopili ugovore o javnoj nabavi usluga s neto troškovima (SL C 50, 12.2.2021.), uvodne izjave od 58. do 62. i od 67. do 68.

174

(175)  Točke od 87. do 90. i 92. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

175

(176)  Autoridade Nacional da Aviação Civil (ANAC) – Tromjesečni statistički bilten br. 49, siječanj–ožujak 2021.

176

(177)  Izvor: SREA i podaci društva.

177

(178)  Točke od 1. do 4. Privremenog okvira.

178

(179)  Točka 122. Smjernica o potporama za sanaciju i restrukturiranje.

179

---

Ispravci

| 26.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | L 160/92 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

L 160/92

---

Ispravak Sporazuma između Europske zajednice i Republike Srbije o ponovnom prihvatu osoba bez boravišne dozvole

(
  Službeni list Europske unije L 334 od 19. prosinca 2007
  .)

(Posebno izdanje Službenog lista Europske unije 11 / Sv. 109 od 9. rujna 2014.)

Na stranici 183., u članku 3. stavku 1. točkama (a) i (b):

umjesto:

| „(a) | takve osobe imaju važeću vizu ili boravišnu dozvolu koju je izdala Srbija, ili su ih male u trenutku ulaska; |
| --- | --- |

„(a)

takve osobe imaju važeću vizu ili boravišnu dozvolu koju je izdala Srbija, ili su ih male u trenutku ulaska;

| (b) | su takve osobe nezakonito i izravno ušle na državno područje država članica nakon što su boravile ili prolazile državnim područjem Srbije.”; |
| --- | --- |

(b)

su takve osobe nezakonito i izravno ušle na državno područje država članica nakon što su boravile ili prolazile državnim područjem Srbije.”;

treba stajati:

| „(a) | takve osobe imaju važeću vizu ili boravišnu dozvolu koju je izdala Srbija, ili su ih imale u trenutku ulaska; ili |
| --- | --- |

„(a)

takve osobe imaju važeću vizu ili boravišnu dozvolu koju je izdala Srbija, ili su ih imale u trenutku ulaska; ili

| (b) | su takve osobe nezakonito i izravno ušle na državno područje država članica nakon što su boravile ili prolazile državnim područjem Srbije.”. |
| --- | --- |

(b)

su takve osobe nezakonito i izravno ušle na državno područje država članica nakon što su boravile ili prolazile državnim područjem Srbije.”.

---