# Euroopa Liidu L 177/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 177 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik12. juuli 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 177

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik12. juuli 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1441, 10. juuli 2023, üksikasjaliku korra kohta, mille alusel komisjon korraldab menetlusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2022/2560, mis käsitleb siseturgu moonutavaid välisriigi subsiidiume | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2023/1442, 11. juuli 2023, millega muudetakse määruse (EL) nr 10/2011 (toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta) I lisa seoses muudatustega ainete kasutuslubades ja uute ainete lisamisega (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1443, 11. juuli 2023, milles käsitletakse Lactiplantibacillus plantarum’i (DSM 19457) preparaadi kõikide loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamist ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1065/2012 (
  1
  ) | 59 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1444, 11. juuli 2023, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Türgist pärit terasest kumerpeaprofiilide impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks | 63 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu alusel loodud ühiskomitee otsus nr 1/2023, 4. juuli 2023, millega asendatakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu IV lisa [2023/1445] | 107 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1441, 10. juuli 2023, üksikasjaliku korra kohta, mille alusel komisjon korraldab menetlusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2022/2560, mis käsitleb siseturgu moonutavaid välisriigi subsiidiume

1

*

Komisjoni määrus (EL) 2023/1442, 11. juuli 2023, millega muudetakse määruse (EL) nr 10/2011 (toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta) I lisa seoses muudatustega ainete kasutuslubades ja uute ainete lisamisega (
  1
  )

1

45

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1443, 11. juuli 2023, milles käsitletakse Lactiplantibacillus plantarum’i (DSM 19457) preparaadi kõikide loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamist ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1065/2012 (
  1
  )

Lactiplantibacillus plantarum

1

59

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1444, 11. juuli 2023, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Türgist pärit terasest kumerpeaprofiilide impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks

63

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu alusel loodud ühiskomitee otsus nr 1/2023, 4. juuli 2023, millega asendatakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu IV lisa [2023/1445]

107

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 177/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1441,

10. juuli 2023,

üksikasjaliku korra kohta, mille alusel komisjon korraldab menetlusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2022/2560, mis käsitleb siseturgu moonutavaid välisriigi subsiidiume

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2022. aasta määrust (EL) 2022/2560, mis käsitleb siseturgu moonutavaid välisriigi subsiidiume, (1) eriti selle artikli 47 lõiget 1,

olles konsulteerinud välisriigi subsiidiumide nõuandekomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2022/2560 artikli 1 kohaselt võimaldatakse kõnealuse määrusega uurida siseturgu moonutavaid välisriigi subsiidiume ja kõrvaldada sellised moonutused. Vaja on kehtestada konkreetsed normid ja menetlused, mis käsitlevad muu hulgas teatiste esitamist vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artiklitele 21 ja 29, küsitluste korraldamist ja suuliste ütluste andmist vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artiklitele 13, 14 ja 15, kohustuste esitamist vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artiklitele 25 ja 31 ning avalikustamise ja uurimise all oleva ettevõtja kaitseõiguse üksikasju vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artiklile 42. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2022/2560 artikli 1 kohaselt võimaldatakse kõnealuse määrusega uurida siseturgu moonutavaid välisriigi subsiidiume ja kõrvaldada sellised moonutused. Vaja on kehtestada konkreetsed normid ja menetlused, mis käsitlevad muu hulgas teatiste esitamist vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artiklitele 21 ja 29, küsitluste korraldamist ja suuliste ütluste andmist vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artiklitele 13, 14 ja 15, kohustuste esitamist vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artiklitele 25 ja 31 ning avalikustamise ja uurimise all oleva ettevõtja kaitseõiguse üksikasju vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artiklile 42.

| (2) | Määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 kohaselt peavad isikud ja ettevõtjad teatama teatavatest suurtest koondumistest, mis hõlmavad olulist välisriigi rahalist toetust, enne koondumise toimumist. Määruse (EL) 2022/2560 artikliga 29 on ette nähtud, et teatava künnise ületamise korral teatatakse välisriigi rahalisest toetusest riigihanke menetluste raames enne lepingu sõlmimist. Teatamiskohustuse täitmata jätmine toob muu hulgas kaasa selle, et isikule või ettevõtjale võidakse määrata trahve või sunniraha. Seetõttu on vaja täpselt kindlaks määrata teatise esitamise eest vastutavad isikud ja esitatava teabe sisu. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 kohaselt peavad isikud ja ettevõtjad teatama teatavatest suurtest koondumistest, mis hõlmavad olulist välisriigi rahalist toetust, enne koondumise toimumist. Määruse (EL) 2022/2560 artikliga 29 on ette nähtud, et teatava künnise ületamise korral teatatakse välisriigi rahalisest toetusest riigihanke menetluste raames enne lepingu sõlmimist. Teatamiskohustuse täitmata jätmine toob muu hulgas kaasa selle, et isikule või ettevõtjale võidakse määrata trahve või sunniraha. Seetõttu on vaja täpselt kindlaks määrata teatise esitamise eest vastutavad isikud ja esitatava teabe sisu.

| (3) | Määruse (EL) 2022/2560 artikli 21 lõikes 3 ja artikli 29 lõikes 5 osutatud isikute või ettevõtjate ülesanne on avaldada komisjonile täielikult ja täpselt faktid ja asjaolud, mis on asjakohased otsuse tegemise jaoks teatatud koondumise või välisriigi rahalise toetuse kohta riigihanke menetluse raames. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2022/2560 artikli 21 lõikes 3 ja artikli 29 lõikes 5 osutatud isikute või ettevõtjate ülesanne on avaldada komisjonile täielikult ja täpselt faktid ja asjaolud, mis on asjakohased otsuse tegemise jaoks teatatud koondumise või välisriigi rahalise toetuse kohta riigihanke menetluse raames.

| (4) | Teatamise ja komisjonipoolse hindamise lihtsustamiseks tuleks käesoleva määruse lisades ette näha standardvormid. Vormid võib asendada elektrooniliste vormidega, mis sisaldavad samu nõudeid teabele. |
| --- | --- |

(4)

Teatamise ja komisjonipoolse hindamise lihtsustamiseks tuleks käesoleva määruse lisades ette näha standardvormid. Vormid võib asendada elektrooniliste vormidega, mis sisaldavad samu nõudeid teabele.

| (5) | Kui komisjonil on esialgse läbivaatamise tulemusena piisavalt tõendeid selle kohta, et ettevõtjale on antud siseturgu moonutav välisriigi subsiidium, peaks komisjon kooskõlas määruse (EL) 2022/2560 artikli 10 lõikega 3 algatama põhjaliku uurimismenetluse, mille abil oleks võimalik koguda lisateavet, et hinnata välisriigi subsiidiumi olemasolu ning selle tegelikku ja võimalikku moonutavat mõju. Vaja on kehtestada normid tähtaegade kohta, mille jooksul uurimise all olev ettevõtja ja teised isikud, sealhulgas liikmesriigid ja välisriigi subsiidiumi andnud kolmas riik, saavad kooskõlas määruse (EL) 2022/2560 artikli 40 lõikega 1 esitada oma märkused komisjoni otsuse kohta algatada põhjalik uurimine. |
| --- | --- |

(5)

Kui komisjonil on esialgse läbivaatamise tulemusena piisavalt tõendeid selle kohta, et ettevõtjale on antud siseturgu moonutav välisriigi subsiidium, peaks komisjon kooskõlas määruse (EL) 2022/2560 artikli 10 lõikega 3 algatama põhjaliku uurimismenetluse, mille abil oleks võimalik koguda lisateavet, et hinnata välisriigi subsiidiumi olemasolu ning selle tegelikku ja võimalikku moonutavat mõju. Vaja on kehtestada normid tähtaegade kohta, mille jooksul uurimise all olev ettevõtja ja teised isikud, sealhulgas liikmesriigid ja välisriigi subsiidiumi andnud kolmas riik, saavad kooskõlas määruse (EL) 2022/2560 artikli 40 lõikega 1 esitada oma märkused komisjoni otsuse kohta algatada põhjalik uurimine.

| (6) | Määruse (EL) 2022/2560 artikli 13 lõike 7 kohaselt võib komisjon uurimist läbi viies uurimise eseme kohta teabe kogumiseks küsitleda kõiki füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes annavad selleks nõusoleku. Pidades silmas vajadust tagada õiglus ja läbipaistvus, peaks komisjon enne küsitluseks nõusoleku andnud füüsiliste või juriidiliste isikute küsitlemist teavitama neid küsitluse õiguslikust alusest. Küsitletavatele tuleks teatada ka küsitluse eesmärk ning neile tuleks anda võimalus esitada dokumenteeritud küsitluse kohta märkusi. Komisjon peaks määrama tähtaja, mille jooksul küsitletud isik võib komisjonile edastada mis tahes märkused dokumenteeritud küsitluse kohta. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EL) 2022/2560 artikli 13 lõike 7 kohaselt võib komisjon uurimist läbi viies uurimise eseme kohta teabe kogumiseks küsitleda kõiki füüsilisi ja juriidilisi isikuid, kes annavad selleks nõusoleku. Pidades silmas vajadust tagada õiglus ja läbipaistvus, peaks komisjon enne küsitluseks nõusoleku andnud füüsiliste või juriidiliste isikute küsitlemist teavitama neid küsitluse õiguslikust alusest. Küsitletavatele tuleks teatada ka küsitluse eesmärk ning neile tuleks anda võimalus esitada dokumenteeritud küsitluse kohta märkusi. Komisjon peaks määrama tähtaja, mille jooksul küsitletud isik võib komisjonile edastada mis tahes märkused dokumenteeritud küsitluse kohta.

| (7) | Määruse (EL) 2022/2560 artikli 14 lõike 2 punkti c ja artikli 15 kohaselt võib komisjon liidus või väljaspool liitu kontrolle tehes küsida ettevõtja või ettevõtjate ühenduse esindajatelt või töötajatelt selgitusi kontrolli eseme ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta ning vastuseid dokumenteerida. Dokumenteeritud suulised ütlused tuleks ettevõtja või ettevõtjate ühenduse volitatud esindajale kättesaadavaks teha. Kui selgitusi on esitanud volitamata töötaja, tuleks ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele anda võimalus dokumenteeritud selgitusi kommenteerida. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EL) 2022/2560 artikli 14 lõike 2 punkti c ja artikli 15 kohaselt võib komisjon liidus või väljaspool liitu kontrolle tehes küsida ettevõtja või ettevõtjate ühenduse esindajatelt või töötajatelt selgitusi kontrolli eseme ja eesmärgiga seotud asjaolude või dokumentide kohta ning vastuseid dokumenteerida. Dokumenteeritud suulised ütlused tuleks ettevõtja või ettevõtjate ühenduse volitatud esindajale kättesaadavaks teha. Kui selgitusi on esitanud volitamata töötaja, tuleks ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele anda võimalus dokumenteeritud selgitusi kommenteerida.

| (8) | Vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 13 lõikele 5 on liikmesriigid kohustatud esitama komisjonile kõnealuse määruse kohaste uurimiste läbiviimiseks kogu vajaliku teabe. Selleks et tagada riigihanke menetluse käigus kogu sellise teabe kättesaadavus komisjonile, peaks see kohustus laienema ka asjaomase riigihanke menetluse eest vastutavatele avaliku sektori või võrgustikusektori hankijatele. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 13 lõikele 5 on liikmesriigid kohustatud esitama komisjonile kõnealuse määruse kohaste uurimiste läbiviimiseks kogu vajaliku teabe. Selleks et tagada riigihanke menetluse käigus kogu sellise teabe kättesaadavus komisjonile, peaks see kohustus laienema ka asjaomase riigihanke menetluse eest vastutavatele avaliku sektori või võrgustikusektori hankijatele.

| (9) | Selleks et komisjon saaks korraldada nõuetekohase hindamise eesmärgiga teha otsus nende kohustuste võtmise kohta, mille uurimise all olev ettevõtja on välja pakkunud siseturu moonutuse kõrvaldamiseks, tuleks kehtestada menetlus kohustuste väljapakkumiseks vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 11 lõikele 3 ja kohustuste väljapakkumise tähtajad vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artiklitele 25 ja 31. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et komisjon saaks korraldada nõuetekohase hindamise eesmärgiga teha otsus nende kohustuste võtmise kohta, mille uurimise all olev ettevõtja on välja pakkunud siseturu moonutuse kõrvaldamiseks, tuleks kehtestada menetlus kohustuste väljapakkumiseks vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 11 lõikele 3 ja kohustuste väljapakkumise tähtajad vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artiklitele 25 ja 31.

| (10) | Läbipaistvuse tagamiseks võib komisjon vajaduse korral kehtestada õigusaktidega, millega lõpetatakse määruse (EL) 2022/2560 artikli 11 kohane põhjalik uurimine, määruse (EL) 2022/2560 artikli 7 lõike 5 ja artikli 8 kohased aruandlus- ja läbipaistvuskohustused. Need kohustused peaksid võimaldama komisjonil teha kindlaks võimalikke siseturu moonutusi või jälgida määruse (EL) 2022/2560 alusel vastu võetud õigusaktide rakendamist. Seepärast on vaja täpsustada nende kohustuste vormi, sisu ja menetluslikke üksikasju. |
| --- | --- |

(10)

Läbipaistvuse tagamiseks võib komisjon vajaduse korral kehtestada õigusaktidega, millega lõpetatakse määruse (EL) 2022/2560 artikli 11 kohane põhjalik uurimine, määruse (EL) 2022/2560 artikli 7 lõike 5 ja artikli 8 kohased aruandlus- ja läbipaistvuskohustused. Need kohustused peaksid võimaldama komisjonil teha kindlaks võimalikke siseturu moonutusi või jälgida määruse (EL) 2022/2560 alusel vastu võetud õigusaktide rakendamist. Seepärast on vaja täpsustada nende kohustuste vormi, sisu ja menetluslikke üksikasju.

| (11) | Määruse (EL) 2022/2560 artikli 42 lõike 1 kohaselt tuleks kooskõlas kaitseõiguse tagamise põhimõttega anda uurimise all olevale ettevõtjale võimalus esitada oma märkused kõigi põhjuste kohta, mille alusel komisjon kavatseb oma otsuse teha, enne kui komisjon võtab määruse (EL) 2022/2560 artikli 11, 12, 17, 18, artikli 25 lõike 3, artikli 26, 31 või 33 kohaselt vastu otsuse. Kooskõlas määruse (EL) 2022/2560 artikli 42 lõikega 4 on vaja sätestada normid selle kohta, millises ulatuses tuleks uurimise all olevale ettevõtjale anda juurdepääs komisjoni toimikule. Kui uurimise all oleval ettevõtjal peaks alati olema õigus saada komisjonilt kõigi põhjustes nimetatud dokumentide mittekonfidentsiaalseid versioone, tuleks komisjoni otsuses ette nähtud tingimustel anda piiratud arvule välistele õigus- või majandusnõustajatele või välistele tehnilistele ekspertidele uurimise all oleva ettevõtja nimel juurdepääs kõikidele komisjoni toimikus sisalduvatele dokumentidele muutmata kujul. Selline juurdepääs peaks olema teatavates olukordades piiratud, sealhulgas juhul, kui teatavate dokumentide avalikustamine kahjustaks nende esitajat või kui ülekaalus on muud huvid. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EL) 2022/2560 artikli 42 lõike 1 kohaselt tuleks kooskõlas kaitseõiguse tagamise põhimõttega anda uurimise all olevale ettevõtjale võimalus esitada oma märkused kõigi põhjuste kohta, mille alusel komisjon kavatseb oma otsuse teha, enne kui komisjon võtab määruse (EL) 2022/2560 artikli 11, 12, 17, 18, artikli 25 lõike 3, artikli 26, 31 või 33 kohaselt vastu otsuse. Kooskõlas määruse (EL) 2022/2560 artikli 42 lõikega 4 on vaja sätestada normid selle kohta, millises ulatuses tuleks uurimise all olevale ettevõtjale anda juurdepääs komisjoni toimikule. Kui uurimise all oleval ettevõtjal peaks alati olema õigus saada komisjonilt kõigi põhjustes nimetatud dokumentide mittekonfidentsiaalseid versioone, tuleks komisjoni otsuses ette nähtud tingimustel anda piiratud arvule välistele õigus- või majandusnõustajatele või välistele tehnilistele ekspertidele uurimise all oleva ettevõtja nimel juurdepääs kõikidele komisjoni toimikus sisalduvatele dokumentidele muutmata kujul. Selline juurdepääs peaks olema teatavates olukordades piiratud, sealhulgas juhul, kui teatavate dokumentide avalikustamine kahjustaks nende esitajat või kui ülekaalus on muud huvid.

| (12) | Määruse (EL) 2022/2560 artikli 42 lõike 4 kohaselt peaks komisjon toimikule juurdepääsu andmisel tagama ärisaladuste ja muu konfidentsiaalse teabe kaitse. Seepärast on vaja sätestada üksikasjalikud normid, mis võimaldavad komisjonil paluda, et teavet, sealhulgas dokumente esitavad või esitanud isikud ja ettevõtjad märgistaksid ärisaladused või konfidentsiaalse teabe, mis esineb nende esitatud teabes või seoses kokkuvõtlikus teadaandes või otsuses sisalduva teabega, ning mis samuti võimaldavad komisjonil otsustada, kuidas käsitleda teatavat teavet konfidentsiaalsust puudutavate lahkarvamuste korral. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EL) 2022/2560 artikli 42 lõike 4 kohaselt peaks komisjon toimikule juurdepääsu andmisel tagama ärisaladuste ja muu konfidentsiaalse teabe kaitse. Seepärast on vaja sätestada üksikasjalikud normid, mis võimaldavad komisjonil paluda, et teavet, sealhulgas dokumente esitavad või esitanud isikud ja ettevõtjad märgistaksid ärisaladused või konfidentsiaalse teabe, mis esineb nende esitatud teabes või seoses kokkuvõtlikus teadaandes või otsuses sisalduva teabega, ning mis samuti võimaldavad komisjonil otsustada, kuidas käsitleda teatavat teavet konfidentsiaalsust puudutavate lahkarvamuste korral.

| (13) | Kuna teatiste esitamisel käivituvad määruses (EL) 2022/2560 ettenähtud tähtajad, tuleks kindlaks määrata ka selliseid tähtaegu reguleerivad tingimused ja teatiste jõustumise aeg. Eelkõige tuleks kindlaks määrata tähtaegade algus ja lõpp ning nende kohaldamist peatavad asjaolud. |
| --- | --- |

(13)

Kuna teatiste esitamisel käivituvad määruses (EL) 2022/2560 ettenähtud tähtajad, tuleks kindlaks määrata ka selliseid tähtaegu reguleerivad tingimused ja teatiste jõustumise aeg. Eelkõige tuleks kindlaks määrata tähtaegade algus ja lõpp ning nende kohaldamist peatavad asjaolud.

| (14) | Dokumentide vahetamine komisjoniga peaks põhimõtteliselt toimuma digivahendite kaudu, võttes arvesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arengut ja sellise edastamise keskkonnakasu. Seda tuleks vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 47 lõike 1 punktidele a, b ja h kohaldada eelkõige teatiste, teabenõuetele antavate vastuste ning märkuste suhtes, mis on esitatud nende põhjuste kohta, mille alusel komisjon kavatseb võtta vastu uurimise all olevale ettevõtjale suunatud otsuse, ning samuti teatise esitajate väljapakutud kohustuste suhtes. |
| --- | --- |

(14)

Dokumentide vahetamine komisjoniga peaks põhimõtteliselt toimuma digivahendite kaudu, võttes arvesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arengut ja sellise edastamise keskkonnakasu. Seda tuleks vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 47 lõike 1 punktidele a, b ja h kohaldada eelkõige teatiste, teabenõuetele antavate vastuste ning märkuste suhtes, mis on esitatud nende põhjuste kohta, mille alusel komisjon kavatseb võtta vastu uurimise all olevale ettevõtjale suunatud otsuse, ning samuti teatise esitajate väljapakutud kohustuste suhtes.

| (15) | Läbipaistvuse ja õiguskindluse huvides peaks käesolev määrus jõustuma enne määruse (EL) 2022/2560 kohaldamise algust, |
| --- | --- |

(15)

Läbipaistvuse ja õiguskindluse huvides peaks käesolev määrus jõustuma enne määruse (EL) 2022/2560 kohaldamise algust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

KOHALDAMISALA JA MÕISTED

Artikkel 1

Reguleerimisese ja kohaldamisala

Kooskõlas määruse (EL) 2022/2560 artikli 47 lõikega 1 kehtestatakse käesoleva määrusega üksikasjalik kord järgmise suhtes:

| 1) | koondumisi käsitlevate teatiste vorm, sisu ja menetluslikud üksikasjad; |
| --- | --- |

1)

koondumisi käsitlevate teatiste vorm, sisu ja menetluslikud üksikasjad;

| 2) | riigihankemenetluste raames välisriigi rahalist toetust käsitlevate teatiste ja välisriigi rahalise toetuse puudumist käsitleva deklaratsiooni vorm, sisu ja menetluslikud üksikasjad; |
| --- | --- |

2)

riigihankemenetluste raames välisriigi rahalist toetust käsitlevate teatiste ja välisriigi rahalise toetuse puudumist käsitleva deklaratsiooni vorm, sisu ja menetluslikud üksikasjad;

| 3) | määruse (EL) 2022/2560 artikli 13 lõike 7, artikli 14 lõike 2 punkti c ja artikli 15 kohaste suuliste ütluste menetluslikud üksikasjad; |
| --- | --- |

3)

määruse (EL) 2022/2560 artikli 13 lõike 7, artikli 14 lõike 2 punkti c ja artikli 15 kohaste suuliste ütluste menetluslikud üksikasjad;

| 4) | üksikasjalikud normid avalikustamise, toimikule juurdepääsu ja konfidentsiaalse teabe kohta vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artiklitele 42 ja 43; |
| --- | --- |

4)

üksikasjalikud normid avalikustamise, toimikule juurdepääsu ja konfidentsiaalse teabe kohta vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artiklitele 42 ja 43;

| 5) | läbipaistvusnõuete vorm, sisu ja menetluslikud üksikasjad; |
| --- | --- |

5)

läbipaistvusnõuete vorm, sisu ja menetluslikud üksikasjad;

| 6) | üksikasjalikud normid tähtaegade arvutamiseks; |
| --- | --- |

6)

üksikasjalikud normid tähtaegade arvutamiseks;

| 7) | määruse (EL) 2022/2560 artiklite 25 ja 31 alusel tehtavate kohustusi käsitlevate ettepanekute menetluslikud üksikasjad ja tähtajad. |
| --- | --- |

7)

määruse (EL) 2022/2560 artiklite 25 ja 31 alusel tehtavate kohustusi käsitlevate ettepanekute menetluslikud üksikasjad ja tähtajad.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „teatise esitajad“ koondumisest teatamise kontekstis – isikud või ettevõtjad, kes peavad esitama teatise vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 21 lõikele 3; |
| --- | --- |

1)

„teatise esitajad“ koondumisest teatamise kontekstis – isikud või ettevõtjad, kes peavad esitama teatise vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 21 lõikele 3;

| 2) | „muud asjaomased isikud“ koondumisest teatamise kontekstis – kavandatava koondumisega seotud muud isikud kui teatise esitajad, näiteks müüja ja koondumise sihtettevõtjaks olev ettevõtja või ettevõtja osa; |
| --- | --- |

2)

„muud asjaomased isikud“ koondumisest teatamise kontekstis – kavandatava koondumisega seotud muud isikud kui teatise esitajad, näiteks müüja ja koondumise sihtettevõtjaks olev ettevõtja või ettevõtja osa;

| 3) | „teatise esitajad“ riigihanke menetluse raames välisriigi rahalisest toetusest teatamise ja deklareerimise kontekstis – kõik ettevõtjad, ettevõtjate rühmad, peamised alltöövõtjad ja peamised tarnijad, kelle suhtes kehtib määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 lõike 5 kohane teatamiskohustus; |
| --- | --- |

3)

„teatise esitajad“ riigihanke menetluse raames välisriigi rahalisest toetusest teatamise ja deklareerimise kontekstis – kõik ettevõtjad, ettevõtjate rühmad, peamised alltöövõtjad ja peamised tarnijad, kelle suhtes kehtib määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 lõike 5 kohane teatamiskohustus;

| 4) | „tööpäevad“ – kõik päevad, välja arvatud laupäevad, pühapäevad ja komisjoni ametlikud puhkepäevad, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

4)

„tööpäevad“ – kõik päevad, välja arvatud laupäevad, pühapäevad ja komisjoni ametlikud puhkepäevad, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

II PEATÜKK

TEATISED

Artikkel 3

Isikud, kellel on teatiste ja deklaratsioonide esitamise õigus

1.   Määruse (EL) 2022/2560 artikli 21 kohaseid koondumisi käsitlevaid teatisi esitavad teatise esitajad, kellele on osutatud artikli 2 punktis 1. Iga teatise esitaja vastutab enda esitatud andmete õigsuse eest.

2.   Riigihanke menetlusega seotud teatisi ja deklaratsioone esitab avaliku sektori hankijale või võrgustikusektori hankijale ettevõtja või ettevõtjate rühma, peamiste alltöövõtjate ja peamiste tarnijate puhul peatöövõtja või põhikontsessionäär enda ning kõigi artikli 2 punktis 3 osutatud teatise esitajate nimel, nagu on osutatud määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 lõikes 6. Iga teatise esitaja vastutab üksnes nende andmete õigsuse eest, mis on seotud temale antud välisriigi rahaliste toetustega.

3.   Kui teatisele või deklaratsioonile kirjutavad alla isikute või ettevõtjate volitatud välisesindajad, peavad sellised esindajad kirjalikult tõendama oma volitusi.

Artikkel 4

Eelteatis koondumise kohta

1.   Määruse (EL) 2022/2560 artikli 21 kohased koondumisi käsitlevad teatised esitatakse I lisas esitatud koondumisest teatamise vormil. Määruse (EL) 2022/2560 artikli 21 lõike 3 kohaste ühisteatiste esitamiseks kasutatakse ühte vormi.

2.   Koondumistest teatamise vorm ja kõik asjaomased täiendavad dokumendid esitatakse komisjonile artikli 25 kohaselt.

3.   Teatis esitatakse ühes liidu ametlikest keeltest. Kui komisjon ja teatise esitajad ei lepi kokku teisiti, on keel, milles teatis esitatakse, ka menetluskeel ning kõigi edasiste määruse (EL) 2022/2560 alusel toimuvate sama koondumisega seotud haldusmenetluste keel. Täiendavad dokumendid esitatakse nende algkeeles. Kui dokumendi algkeel ei kuulu liidu ametlike keelte hulka, lisatakse tõlge menetluskeelde.

4.   Komisjon võib kirjaliku taotluse korral vabastada teatise esitaja kohustusest esitada I lisaga ette nähtud teatise vormil teatavat teavet, sealhulgas dokumente, või teatise vormis sisalduvast ja selle teabega seotud mis tahes muust nõudest.

5.   Komisjon kinnitab teatise esitajatele viivitamata kirjalikult, et on saanud kätte teatise ja kõik vastused artikli 6 lõigete 2 ja 3 kohaselt komisjoni saadetud kirjale.

Artikkel 5

Teatised ja deklaratsioonid välisriigi rahaliste toetuste kohta riigihanke menetluste raames

1.   Teatised välisriigi rahalise toetuse kohta riigihanke menetluse raames esitatakse kooskõlas määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 lõikega 1 asjaomase riigihanke menetluse eest vastutavale avaliku sektori hankijale või võrgustikusektori hankijale II lisas esitatud vormil, kasutades ühtainsat vormi, mis sisaldab teavet kõigi ühe pakkumuse või osalemistaotlusega seotud teatise esitajate kohta.

2.   Kui teatise esitajad ei ole määruse (EL) 2022/2560 artikli 28 lõike 1 punktis a ja artikli 28 lõikes 2 sätestatud künnistele vastavates riigihanke menetlustes viimase kolme aasta jooksul saanud kolmandalt riigilt teatamisele kuuluvat välisriigi rahalist toetust, peavad nad teatise asemel esitama deklaratsiooni. Deklaratsioon tuleb esitada II lisa sissejuhatuse punktis 7 ja 7. jaos ette nähtud viisil ühel vormil asjaomase riigihankemenetluse eest vastutavale avaliku sektori hankijale või võrgustikusektori hankijale. Vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 4 lõikele 3 ja artikli 29 lõikele 1 ei pea deklaratsioonis aru andma välisriigi rahalisest toetusest, mille kogusumma kolmanda riigi kohta on väiksem kui määruse (EL) nr 1407/2013 artikli 3 lõike 2 esimeses lõigus määratletud vähese tähtsusega abi summa deklaratsiooni esitamisele eelneva kolme järjestikuse aasta jooksul.

3.   Avaliku sektori hankija või võrgustikusektori hankija edastab teatise, sealhulgas kõik asjaomased täiendavad dokumendid, või deklaratsiooni komisjonile artikli 26 kohaselt.

4.   Teatised ja deklaratsioonid esitatakse avaliku sektori hankijale või võrgustikusektori hankijale ühes liidu ametlikest keeltest. Kui komisjon ja teatise esitajad ei lepi kokku teisiti, on keel, milles teatis või deklaratsioon esitatakse, ka menetluskeel ning kõigi edasiste määruse (EL) 2022/2560 alusel toimuvate sama hankemenetlusega seotud haldusmenetluste keel. Täiendavad dokumendid esitatakse nende algkeeles. Kui dokumendi algkeel ei kuulu liidu ametlike keelte hulka, lisatakse tõlge menetluskeelde.

5.   Komisjon võib teatise esitajate kirjaliku taotluse korral ja teavitades sellest riigihanke menetluse eest vastutavat avaliku sektori või võrgustikusektori hankijat, vabastada seda taotleva teatise esitaja kohustusest esitada II lisaga ette nähtud teatise vormil teatavat teavet, sealhulgas dokumente, või teatise vormis sisalduvast ja selle teabega seotud mis tahes muust nõudest.

6.   Komisjon kinnitab riigihanke menetluse eest vastutavale avaliku sektori või võrgustikusektori hankijale viivitamata kirjalikult, et on saanud kätte teatise või deklaratsiooni ja kõik vastused artikli 7 lõigete 1 ja 3 kohaselt komisjoni saadetud kirjale, ning saadab kinnituse koopia teatise esitajatele või nende volitatud välisesindajatele.

Artikkel 6

Koondumisest teatamise kuupäev

1.   Teatise esitamise kuupäev on määruse (EL) 2022/2560 artikli 24 lõike 1 kohaselt kuupäev, mil komisjon saab täieliku teatise.

2.   Kui komisjon leiab, et teatises sisalduv teave, sealhulgas dokumendid, ei ole täielik, teatab ta sellest viivitamata kirjalikult teatise esitajatele või nende volitatud välisesindajatele. Sellisel juhul loetakse teatis esitatuks kuupäeval, mil komisjon saab kätte täieliku teabe.

3.   Pärast teatamist edastavad teatise esitajad komisjonile viivitamata kogu asjakohase teabe, sealhulgas asjaolude olulised muutused, millest teatise esitajad oleksid pidanud teatama, kui nad oleksid seda teavet teatise esitamise ajal teadnud või pidanud teadma. Kui see teave võib oluliselt mõjutada komisjoni hinnangut teatatud koondumisele, võib komisjon lugeda teatise esitatuks alles kuupäeval, mil ta saab asjaomase teabe. Komisjon teatab sellest viivitamata kirjalikult teatise esitajatele või nende esindajatele.

4.   Käesoleva artikli kohaldamisel käsitletakse ebaõige või eksitava teabe esitamist asjaoluna, mis muudab teatise mittetäielikuks.

Artikkel 7

Riigihanke menetluste raames välisriigi rahaliste toetuste kohta teatiste ja deklaratsioonide esitamise kuupäev

1.   Avatud hankemenetluste puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/24/EL (2) artikli 27 tähenduses loetakse teatised ja deklaratsioonid esitatuks kuupäeval, mil komisjon need kätte saab. Mitmeetapiliste riigihanke menetluste puhul loetakse osalemistaotluse esitamise etapis esitatud teatis või deklaratsioon ning määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 lõike 1 viimase lause kohaselt lõpliku pakkumuse etapis esitatud ajakohastatud teatis või deklaratsioon esitatuks kuupäeval, mil komisjon selle kätte saab. Kui aga komisjon leiab, et saadud teatises või deklaratsioonis sisalduv teave, sealhulgas dokumendid, ei ole täielik, teatab komisjon sellest viivitamata kirjalikult teatise esitajatele või nende volitatud välisesindajatele. Sellisel juhul loetakse teatis või deklaratsioon esitatuks kuupäeval, mil komisjon saab kätte täieliku teabe kooskõlas määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 lõikega 4.

2.   Kui asjaomane avaliku sektori või võrgustikusektori hankija kasutab direktiivi 2014/24/EL artikli 56 lõike 3 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/25/EL (3) artikli 76 lõike 4 kohast õigust küsida selgitusi määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 lõike 1 viimase lause ja artikli 29 lõike 3 kohase teatise, deklaratsiooni, ajakohastatud teatise või ajakohastatud deklaratsiooni kohta ning otsustab pakkumuse või osalemistaotluse selgituste puudumise tõttu tagasi lükata, ei loeta teatist või deklaratsiooni esitatuks ega komisjonile üle antuks.

3.   Pärast teatise või deklaratsiooni või ajakohastatud teatise või deklaratsiooni esitamist edastavad teatise esitajad komisjonile viivitamata mis tahes asjakohase uue teabe, sealhulgas asjaolude muutused, millest teatise esitajad oleksid pidanud teatama, kui nad oleksid seda teavet täieliku teatise või deklaratsiooni või ajakohastatud teatise või deklaratsiooni esitamise ajal teadnud või pidanud teadma. Kui see teave võib oluliselt mõjutada komisjoni hinnangut, võib komisjon lugeda teatise või deklaratsiooni või ajakohastatud teatise või deklaratsiooni esitatuks alles kuupäeval, mil ta saab asjakohase teabe. Komisjon teatab selle kuupäeva viivitamata kirjalikult riigihanke menetluste raames teatise esitajatele või nende volitatud välisesindajatele ning samuti asjaomasele avaliku sektori või võrgustikusektori hankijale.

4.   Käesoleva artikli kohaldamisel ning ilma et see piiraks määruse (EL) 2022/2560 artiklite 17, 29 ja 33 kohaldamist, käsitletakse ebaõige või eksitava teabe esitamist asjaoluna, mis muudab teatise mittetäielikuks.

III PEATÜKK

KOMISJONI UURIMINE

Artikkel 8

Põhjaliku uurimise alustamisele järgnevate märkuste esitamise tähtaeg

1.   Kui komisjon alustab määruse (EL) 2022/2560 artikli 10 lõike 3 kohast põhjalikku uurimist, määrab ta tähtaja, mille jooksul uurimise all olev ettevõtja, kõik teised füüsilised või juriidilised isikud, liikmesriigid ja välisriigi subsiidiumi andnud kolmas riik võivad kirjalikult esitada oma märkusi, ning see ei või tavaliselt olla pikem kui üks kuu alates kuupäevast, mil uurimise all olevale ettevõtjale teatatakse otsus, või kõigil muudel juhtudel alates kuupäevast, mil otsuse kohta avaldatakse kokkuvõtlik teadaanne Euroopa Liidu Teatajas. Märkused esitatakse vastavalt artiklitele 25 ja 26.

2.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib komisjon lõikes 1 sätestatud tähtaega pikendada.

3.   Kui seisukoht sisaldab konfidentsiaalset teavet, tuleb koos selle konfidentsiaalse versiooniga samal ajal esitada ka mittekonfidentsiaalne versioon.

Artikkel 9

Küsitlused

1.   Kui komisjon küsitleb isikut vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 13 lõikele 7, esitab komisjon küsitluse alguses selle õigusliku aluse ja eesmärgi ning teatab küsitletud isikule, et küsitlus dokumenteeritakse.

2.   Määruse (EL) 2022/2560 artikli 13 lõike 7 kohaselt läbi viidud küsitluse võib dokumenteerida mis tahes vormis.

3.   Küsitluse dokumenteeritud vormis koopia tehakse küsitletud isikule märkuste esitamiseks kättesaadavaks komisjoni määratud tähtaja jooksul.

Artikkel 10

Suulised ütlused kontrollide ajal

1.   Kui komisjoni volitatud ametnikud või teised kaasasolevad isikud küsivad määruse (EL) 2022/2560 artikli 14 lõike 2 punkti c või artikli 15 kohaselt selgitusi ettevõtja või ettevõtjate ühenduse volitatud välisesindajatelt või töötajatelt, võib need selgitused dokumenteerida mis tahes vormis.

2.   Pärast kontrollimist tuleb ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele esitada kõigi lõike 1 kohaselt koostatud dokumentide koopiad.

3.   Kui komisjonile on selgitusi andnud ettevõtja või ettevõtjate ühenduse töötaja, kes ei ole või ei olnud volitatud ettevõtja või ettevõtjate ühenduse nimel selgitusi andma, kehtestab komisjon tähtaja, mille jooksul ettevõtja või ettevõtjate ühendus võib teatada komisjonile kõigist muudatustest sellise töötaja antud selgitustes. Muudatused lisatakse lõike 1 kohaselt dokumenteeritud selgitustele.

Artikkel 11

Riigihanke menetluste eest vastutavatelt avaliku sektori ja võrgustikusektori hankijatelt saadav teave

1.   Määruse (EL) 2022/2560 artikli 13 lõike 5 kohane liikmesriikide kohustus esitada komisjonile viimase nõudmise korral kogu teave, mis on vajalik määruse (EL) 2022/2560 kohaste uurimiste läbiviimiseks, laieneb eelkõige asjaomaste riigihanke menetluste eest vastutavatele avaliku sektori ja võrgustikusektori hankijatele, kellel on uurimise seisukohast olulist teavet.

2.   Asjaomane avaliku sektori või võrgustikusektori hankija edastab koos teatisega komisjonile hankedokumentide ettevalmistamisel kasutatud dokumentide koopiad, sealhulgas võimalikud uuringud ja hanke sise-eelarve, samuti kõikide muude dokumentide koopiad, mida asjaomane avaliku sektori või võrgustikusektori hankija võib uurimise seisukohast oluliseks pidada. Kui teatise esitajad esitavad II lisa 4. jao kohase teabe, edastab asjaomane avaliku sektori või võrgustikusektori hankija samuti kõikide kõnealuse riigihanke menetlusega seotud esitatud pakkumuste koopiad. Kui pakkumused ei ole teatise esitamise ajal veel esitatud või ei ole kättesaadavad, edastatakse koopiad komisjonile niipea, kui need on kättesaadavad. Kui asjaomane avaliku sektori või võrgustikusektori hankija ei edasta või ei saa edastada komisjonile kõikide uurimise seisukohast oluliste dokumentide koopiaid, nõuab komisjon temalt uurimise seisukohast oluliste konkreetsete dokumentide koopiate edastamist.

Artikkel 12

Teabe esitamine põhjendamatult soodsa pakkumuse kohta

1.   II lisaga ette nähtud vormis loetletud põhjendused ja nendega seotud täiendavad dokumendid, mis käsitlevad määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 kohaselt esitatud pakkumuse põhjendamatult soodsa laadi hindamist, kuid mida teatise esitajad ei ole oma teatises veel esitanud, esitatakse komisjonile vastavalt artiklis 8 sätestatud tähtaegadele ja vormingule ning need võib esitada esialgse läbivaatamise käigus.

2.   Kui teatise esitajad otsustavad kasutada võimalust esitada põhjendusi, lisavad nad oma väite tõendamiseks teatisele kõik II lisaga ette nähtud vormis loetletud täiendavad dokumendid.

3.   Täiendavate dokumentide esitamise korral märgib uurimise all olev ettevõtja ära kogu teabe, mida ta peab konfidentsiaalseks, põhjendab seda konfidentsiaalsusnõuet igakülgselt ja esitab eraldi mittekonfidentsiaalse versiooni.

IV PEATÜKK

KOHUSTUSED, LÄBIPAISTVUS JA ARUANDLUS

Artikkel 13

Kohustuste esitamise tähtajad teatatud koondumiste puhul

1.   Määruse (EL) 2022/2560 artikli 21 kohaselt komisjonile teatatud koondumiste puhul esitatakse määruse (EL) 2022/2560 artikli 25 lõike 3 punkti a kohase otsuse vastuvõtmise eesmärgil välja pakutud kohustused komisjonile 65 tööpäeva jooksul pärast põhjaliku uurimise algatamist vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 25 lõikele 2.

2.   Kui kooskõlas määruse (EL) 2022/2560 artikli 24 lõikega 4 pikendatakse määruse (EL) 2022/2560 artikli 25 lõike 3 kohase otsuse vastuvõtmise tähtaega, pikendatakse kohustuste esitamise 65 tööpäeva pikkust tähtaega automaatselt sama arvu tööpäevade võrra.

3.   Erandlikel asjaoludel võib komisjon kaaluda ka kohustusi, mis on pakutud välja pärast käesolevas artiklis sätestatud esitamistähtaja möödumist. Otsustades, kas kaaluda sellistel asjaoludel välja pakutud kohustusi, pöörab komisjon erilist tähelepanu vajadusele järgida määruse (EL) 2022/2560 artikli 48 lõikes 2 osutatud komiteemenetlust.

Artikkel 14

Riigihanke menetlustega seotud uurimiste käigus kohustuste esitamise tähtajad

1.   Määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 lõike 1 kohaselt komisjonile riigihankemenetluste raames teatatud välisriigi rahalise toetuse puhul esitatakse määruse (EL) 2022/2560 artikli 31 lõike 1 kohased asjaomaste ettevõtjate välja pakutud kohustused komisjonile hiljemalt 50 tööpäeva jooksul alates põhjaliku uurimise algatamise kuupäevast. Komisjoni saadud kohustusi võib olenevalt nende ulatusest ja pärast avaliku sektori või võrgustikusektori hankijaga konsulteerimist käsitada määruse (EL) 2022/2560 artikli 30 lõike 5 tähenduses nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtumina, mille korral pikendatakse tähtaega põhjaliku uurimise lõpetamise otsuse vastuvõtmiseks.

2.   Erandlikel asjaoludel võib komisjon kaaluda ka kohustusi, mis pakutakse välja pärast lõikes 1 sätestatud tähtaja möödumist. Otsustades, kas kaaluda sellistel asjaoludel välja pakutud kohustusi, pöörab komisjon erilist tähelepanu vajadusele järgida määruse (EL) 2022/2560 artikli 48 lõikes 2 osutatud komiteemenetlust.

Artikkel 15

Kohustuste esitamise kord

1.   Kohustused, mille uurimise all olev ettevõtja on välja pakkunud, esitatakse komisjonile vastavalt artiklile 25 otsuse tegemiseks määruse (EL) 2022/2560 artikli 25 lõike 3 punkti a alusel või vastavalt artiklile 26 otsuse tegemiseks määruse (EL) 2022/2560 artikli 31 lõike 1 alusel.

2.   Kohustuste väljapakkumisel märgib uurimise all olev ettevõtja samal ajal ära kogu teabe, mida ta peab konfidentsiaalseks, põhjendab nõuetekohaselt sellist konfidentsiaalsusnõuet ning esitab kohustustest eraldi mittekonfidentsiaalse versiooni.

3.   Määruse (EL) 2022/2560 3. ja 4. peatüki kohastes menetlustes kirjutavad kohustustele alla teatise esitajad ja kõik muud asjaomased osalised, kellele kohustused on pandud.

Artikkel 16

Läbipaistvus ja aruandlus

Vastavalt vajadusele võib komisjon määruse (EL) 2022/2560 artikli 11 kohase põhjaliku uurimise tulemusel tehtud otsusega kehtestada ettevõtjale läbipaistvus- ja aruandluskohustused vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 7 lõikele 5 ja artiklile 8. Sellised kohustused võivad hõlmata teabe esitamist seoses mis tahes järgmise olukorraga:

| a) | välisriigi rahalise toetusega, mis on saadud kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis algab kõnealuse kohustuse kehtestamise otsuse vastuvõtmise kuupäevale järgnevast päevast; |
| --- | --- |

a)

välisriigi rahalise toetusega, mis on saadud kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis algab kõnealuse kohustuse kehtestamise otsuse vastuvõtmise kuupäevale järgnevast päevast;

| b) | osalemisega koondumistes või riigihanke menetlustes (kui uurimise all olev ettevõtja esitab pakkumuse avatud hankemenetluses või osalemistaotluse mitmeetapilises riigihanke menetluses) kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis algab kõnealuse kohustuse kehtestamise otsuse vastuvõtmise kuupäevale järgnevast päevast, |
| --- | --- |

b)

osalemisega koondumistes või riigihanke menetlustes (kui uurimise all olev ettevõtja esitab pakkumuse avatud hankemenetluses või osalemistaotluse mitmeetapilises riigihanke menetluses) kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul, mis algab kõnealuse kohustuse kehtestamise otsuse vastuvõtmise kuupäevale järgnevast päevast,

| c) | määruse (EL) 2022/2560 artikli 11 lõike 3, artikli 25 lõike 3 punkti a või artikli 31 lõike 1 kohaselt vastu võetava kohustuste võtmise otsuse, määruse (EL) 2022/2560 artikli 11 lõike 2 kohaselt vastu võetava tasakaalustavate meetmete otsuse, määruse (EL) 2022/2560 artikli 25 lõike 3 punkti c kohaselt vastu võetava koondumise keelamise otsuse või määruse (EL) 2022/2560 artikli 31 lõike 2 kohaselt vastu võetava lepingu sõlmimise keelamise otsuse rakendamisega. |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) 2022/2560 artikli 11 lõike 3, artikli 25 lõike 3 punkti a või artikli 31 lõike 1 kohaselt vastu võetava kohustuste võtmise otsuse, määruse (EL) 2022/2560 artikli 11 lõike 2 kohaselt vastu võetava tasakaalustavate meetmete otsuse, määruse (EL) 2022/2560 artikli 25 lõike 3 punkti c kohaselt vastu võetava koondumise keelamise otsuse või määruse (EL) 2022/2560 artikli 31 lõike 2 kohaselt vastu võetava lepingu sõlmimise keelamise otsuse rakendamisega.

V PEATÜKK

MÄRKUSTE ESITAMINE

Artikkel 17

Märkuste esitamine

1.   Kui komisjon teavitab määruse (EL) 2022/2560 artikli 42 lõike 1 kohaselt uurimise all olevat ettevõtjat põhjustest, mille alusel ta kavatseb oma otsuse teha, määrab komisjon vähemalt kümne tööpäeva pikkuse tähtaja, mille jooksul kõnealune ettevõtja võib esitada kirjalikke märkusi. Pärast kõnealust kuupäeva laekunud kirjalikke teateid ei ole komisjon kohustatud arvesse võtma.

2.   Uurimise all olev ettevõtja esitab kooskõlas artiklitega 25 ja 26 komisjonile kirjalikult kõik märkused ja mis tahes asjakohased dokumendid, mis tõendavad nendes märkustes esitatud asjaolusid.

3.   Kui komisjon võtab kooskõlas määruse (EL) 2022/2560 artikli 42 lõikega 2 vastu esialgse otsuse ajutiste meetmete kohta, määrab ta tähtaja, mille jooksul uurimise all olev ettevõtja võib esitada kõnealuse otsuse kohta kirjalikke märkusi. Kui uurimise all olev ettevõtja on oma märkused esitanud, teeb komisjon ajutiste meetmete kohta lõpliku otsuse, millega tunnistatakse esialgne otsus kehtetuks või muudetakse või kinnitatakse seda. Kui uurimise all olev ettevõtja ei ole komisjoni määratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi esitanud, muutub esialgne otsus kõnealuse tähtaja möödumisel lõplikuks.

4.   Kui see on asjakohane ja uurimise all olev ettevõtja esitab põhjendatud taotluse enne algse tähtaja möödumist, võib komisjon lõigete 1 ja 3 kohaselt määratud tähtaegu pikendada.

VI PEATÜKK

TEABE KASUTAMINE JA KONFIDENTSIAALSE TEABE KÄSITLEMINE

Artikkel 18

Teabe kasutamine komisjoni poolt

1.   Määruse (EL) 2022/2560 artikli 43 lõike 1 kohaselt võib teabe esitajaga kokku leppida, et komisjonil on õigus kasutada kõnealuse määruse kohaselt saadud teavet muul eesmärgil kui see, milleks komisjon teavet algselt kogus.

2.   Kui teabe esitaja teeb komisjonile määruse (EL) 2022/2560 artikli 43 lõike 1 kohase erandi, märgib ta, millist konkreetset teavet ta lubab kasutada muul eesmärgil kui see, milleks teave koguti, ning põhjendab, miks see teave oleks asjakohane kõnealustel muudel eesmärkidel, sealhulgas muude liidu õigusaktide kohaldamisel.

3.   Kui komisjon nõuab, et teabe esitaja teeks määruse (EL) 2022/2560 artikli 43 lõike 1 kohase erandi, täpsustab komisjon taotluses käsitletud teabe ja eesmärgid, milleks ta kavatseb seda teavet kasutada. Kõnealuse teabe kasutamine komisjoni poolt ei tohi minna kaugemale eesmärkidest, mida komisjon on nimetanud ja mille teabe esitaja on heaks kiitnud.

Artikkel 19

Konfidentsiaalse teabe kindlakstegemine ja kaitse

1.   Kui käesoleva määruse artiklis 20 ja määruse (EL) 2022/2560 artiklis 42 ei ole sätestatud teisiti ning ilma et see piiraks lõike 6 kohaldamist, ei avalikusta komisjon teavet, sealhulgas dokumente, ega võimalda sellele juurdepääsu, kui see sisaldab ärisaladusi või muud konfidentsiaalset teavet.

2.   Kui komisjon nõuab teavet vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artiklile 13, küsitleb isikuid vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 13 lõikele 7 või küsib suulisi selgitusi määruse (EL) 2022/2560 artiklite 14 ja 15 kohaste kontrollide käigus, teatab ta asjaomastele isikutele, ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele, et komisjonile teavet esitades nõustuvad nad sellega, et kõnealusele teabele võib anda juurdepääsu vastavalt artiklile 20. Kui komisjon saab teabe esitajatelt teavet muul viisil, teatab ta neile, et nende esitatud teabele võib anda juurdepääsu vastavalt artiklile 20.

3.   Ilma et see piiraks artiklite 8 ja 15 kohaldamist, võib komisjon kindlaksmääratud tähtaja jooksul nõuda, et teabe esitajad, kes esitavad määruse (EL) 2022/2560 kohaselt dokumente või muud teavet,

| a) | teeksid kindlaks dokumendid või nende osad või muu teabe, mis nende arvates sisaldavad ärisaladusi või muud konfidentsiaalset teavet; |
| --- | --- |

a)

teeksid kindlaks dokumendid või nende osad või muu teabe, mis nende arvates sisaldavad ärisaladusi või muud konfidentsiaalset teavet;

| b) | nimetaksid isikud, kelle suhtes neid dokumente või muud teavet konfidentsiaalseks peetakse; |
| --- | --- |

b)

nimetaksid isikud, kelle suhtes neid dokumente või muud teavet konfidentsiaalseks peetakse;

| c) | põhjendaksid oma väiteid ärisaladuste ja muu konfidentsiaalse teabe kohta iga dokumendi või dokumendi osa või muu teabe puhul; |
| --- | --- |

c)

põhjendaksid oma väiteid ärisaladuste ja muu konfidentsiaalse teabe kohta iga dokumendi või dokumendi osa või muu teabe puhul;

| d) | esitaksid komisjonile mittekonfidentsiaalse versiooni dokumentidest või dokumentide osadest või muust teabest, millest ärisaladused ja muu konfidentsiaalne teave on selgelt ja arusaadavalt välja jäetud; |
| --- | --- |

d)

esitaksid komisjonile mittekonfidentsiaalse versiooni dokumentidest või dokumentide osadest või muust teabest, millest ärisaladused ja muu konfidentsiaalne teave on selgelt ja arusaadavalt välja jäetud;

| e) | esitaksid iga välja jäetud teabeühiku täpse, mittekonfidentsiaalse ja selge kirjelduse. |
| --- | --- |

e)

esitaksid iga välja jäetud teabeühiku täpse, mittekonfidentsiaalse ja selge kirjelduse.

4.   Komisjon nõuab, et uurimise all olev ettevõtja teeks kindlaksmääratud tähtaja jooksul kindlaks määruse (EL) 2022/2560 artikli 40 kohase kokkuvõtliku teadaande või määruse (EL) 2022/2560 artiklite 11, 25 ja 31 kohase otsuse osad, mis tema arvates sisaldavad ärisaladusi või muud konfidentsiaalset teavet, enne kokkuvõtliku teadaande või otsuse avaldamist. Kui ärisaladused või muu konfidentsiaalne teave on kindlaks tehtud, põhjendab uurimise all olev ettevõtja oma seisukohta komisjoni määratud tähtaja jooksul.

5.   Kui teabe esitaja või uurimise all olev ettevõtja ei suuda kindlaks teha teavet, mida ta peab lõigetes 3 ja 4 sätestatud nõuete kohaselt konfidentsiaalseks, võib komisjon eeldada, et asjaomane teave ei sisalda konfidentsiaalset teavet.

6.   Kui komisjon leiab, et teatavat teavet, mida teabe esitaja või uurimise all olev ettevõtja peab konfidentsiaalseks, võib avalikustada kas seetõttu, et see teave ei kujuta endast ärisaladust või muud konfidentsiaalset teavet, või seetõttu, et selle avalikustamiseks on ülekaalukas huvi, teatab ta teabe esitajale või uurimise all olevale ettevõtjale oma kavatsusest selline teave avalikustada. Kui teabe esitaja või uurimise all olev ettevõtja esitab vastuväite viie tööpäeva jooksul pärast seda, kui talle on teatatud komisjoni kavatsustest, võib komisjon võtta vastu otsuse, milles määratakse kindlaks kuupäev, mille järel teave avalikustatakse, või lõikes 4 sätestatud juhul avaldatakse kokkuvõtlikus teadaandes või otsuses. See kuupäev ei tohi olla lühem kui viis tööpäeva alates kuupäevast, mil teatatakse komisjoni otsusest. Otsusest teatatakse asjaomasele füüsilisele või juriidilisele isikule.

7.   Käesolev artikkel ei takista komisjoni kasutamast ja vajalikul määral avalikustamast teavet siseturgu moonutava välisriigi subsiidiumi olemasolu kohta.

VII PEATÜKK

JUURDEPÄÄS TOIMIKULE

Artikkel 20

Juurdepääs komisjoni toimikule ja dokumentide kasutamine

1.   Pärast seda, kui komisjon on teavitanud uurimise all olevat ettevõtjat põhjustest, mille alusel komisjon kavatseb vastu võtta otsuse, võib uurimise all olev ettevõtja taotleda juurdepääsu komisjoni toimikule vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 42 lõikele 4.

2.   Komisjoni toimikule juurdepääsu õigus ei hõlma:

| a) | komisjoni sisedokumente, |
| --- | --- |

a)

komisjoni sisedokumente,

| b) | liikmesriikide või kolmandate riikide ametiasutuste, sealhulgas konkurentsiasutuste ja avaliku sektori või võrgustikusektori hankijate sisedokumente, |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide või kolmandate riikide ametiasutuste, sealhulgas konkurentsiasutuste ja avaliku sektori või võrgustikusektori hankijate sisedokumente,

| c) | kirjavahetust komisjoni ja liikmesriikide või kolmandate riikide ametiasutuste, sealhulgas konkurentsiasutuste ja avaliku sektori või võrgustikusektori hankijate vahel, |
| --- | --- |

c)

kirjavahetust komisjoni ja liikmesriikide või kolmandate riikide ametiasutuste, sealhulgas konkurentsiasutuste ja avaliku sektori või võrgustikusektori hankijate vahel,

| d) | kirjavahetust liikmesriikide ametiasutuste vahel ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel. |
| --- | --- |

d)

kirjavahetust liikmesriikide ametiasutuste vahel ning liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel.

3.   Toimikule juurdepääsu võimaldamise korral esitab komisjon uurimise all olevale ettevõtjale mittekonfidentsiaalse versiooni kõikidest dokumentidest, mida on nimetatud põhjustes, mille alusel komisjon kavatseb otsuse vastu võtta.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 2 ja 5 kohaldamist, annab komisjon juurdepääsu kõikidele tema toimikus olevatele konfidentsiaalsuse huvides tehtud väljajäteteta dokumentidele vastavalt komisjoni otsuses esitatavatele avalikustamise tingimustele. Avalikustamise tingimused määratakse kindlaks vastavalt järgmisele.

| a) | Juurdepääs dokumentidele antakse käesoleva lõike alusel üksnes piiratud arvule kindlaksmääratud välistele õigus- ja majandusnõustajatele ning välistele tehnilistele ekspertidele, kes töötavad uurimise all oleva ettevõtja heaks ning kelle nimed on komisjonile eelnevalt teatavaks tehtud. |
| --- | --- |

a)

Juurdepääs dokumentidele antakse käesoleva lõike alusel üksnes piiratud arvule kindlaksmääratud välistele õigus- ja majandusnõustajatele ning välistele tehnilistele ekspertidele, kes töötavad uurimise all oleva ettevõtja heaks ning kelle nimed on komisjonile eelnevalt teatavaks tehtud.

| b) | Kindlaksmääratud välised õigus- ja majandusnõustajad ning välised tehnilised eksperdid peavad olema ettevõtjad, ettevõtjate töötajad või ettevõtjate töötajatega võrreldavas olukorras olevad ettevõtjad. Avalikustamise tingimused on neile kõigile siduvad. |
| --- | --- |

b)

Kindlaksmääratud välised õigus- ja majandusnõustajad ning välised tehnilised eksperdid peavad olema ettevõtjad, ettevõtjate töötajad või ettevõtjate töötajatega võrreldavas olukorras olevad ettevõtjad. Avalikustamise tingimused on neile kõigile siduvad.

| c) | Kindlaksmääratud väliste õigus- ja majandusnõustajatena ning väliste tehniliste ekspertidena loetletud isikud ei tohi kuupäeval, mil komisjon kehtestab oma otsusega avalikustamise tingimused, olla töösuhtes uurimise all oleva ettevõtjaga või kuuluda selle juhtkonda või olla võrreldavas olukorras uurimise all oleva ettevõtja töötaja või juhiga. Kui kindlaksmääratud välised õigus- või majandusnõustajad või välised tehnilised eksperdid sõlmivad uurimise ajal või kolme aasta jooksul pärast komisjoni uurimise lõppu sellised suhted uurimise all oleva ettevõtjaga, teatavad kindlaksmääratud väline õigus- või majandusnõustaja või väline tehniline ekspert ja uurimise all olev ettevõtja viivitamata komisjonile sellise suhte tingimustest. Samuti kinnitab kindlaksmääratud väline õigus- või majandusnõustaja või väline tehniline ekspert komisjonile, et tal ei ole enam juurdepääsu toimikus sisalduvale teabele või dokumentidele, millele talle anti juurdepääs käesoleva lõike kohaselt ja mida komisjon ei teinud uurimise all olevale ettevõtjale kättesaadavaks. Samuti kinnitab ta komisjonile, et jätkab käesoleva lõike punktides d ja e osutatud nõuete täitmist. |
| --- | --- |

c)

Kindlaksmääratud väliste õigus- ja majandusnõustajatena ning väliste tehniliste ekspertidena loetletud isikud ei tohi kuupäeval, mil komisjon kehtestab oma otsusega avalikustamise tingimused, olla töösuhtes uurimise all oleva ettevõtjaga või kuuluda selle juhtkonda või olla võrreldavas olukorras uurimise all oleva ettevõtja töötaja või juhiga. Kui kindlaksmääratud välised õigus- või majandusnõustajad või välised tehnilised eksperdid sõlmivad uurimise ajal või kolme aasta jooksul pärast komisjoni uurimise lõppu sellised suhted uurimise all oleva ettevõtjaga, teatavad kindlaksmääratud väline õigus- või majandusnõustaja või väline tehniline ekspert ja uurimise all olev ettevõtja viivitamata komisjonile sellise suhte tingimustest. Samuti kinnitab kindlaksmääratud väline õigus- või majandusnõustaja või väline tehniline ekspert komisjonile, et tal ei ole enam juurdepääsu toimikus sisalduvale teabele või dokumentidele, millele talle anti juurdepääs käesoleva lõike kohaselt ja mida komisjon ei teinud uurimise all olevale ettevõtjale kättesaadavaks. Samuti kinnitab ta komisjonile, et jätkab käesoleva lõike punktides d ja e osutatud nõuete täitmist.

| d) | Kindlaksmääratud välised õigus- ja majandusnõustajad ning välised tehnilised eksperdid ei avalda esitatud dokumente ega nende sisu ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, kelle suhtes avalikustamise tingimused ei ole siduvad. |
| --- | --- |

d)

Kindlaksmääratud välised õigus- ja majandusnõustajad ning välised tehnilised eksperdid ei avalda esitatud dokumente ega nende sisu ühelegi füüsilisele või juriidilisele isikule, kelle suhtes avalikustamise tingimused ei ole siduvad.

| e) | Kindlaksmääratud välised õigus- ja majandusnõustajad ning välised tehnilised eksperdid ei kasuta esitatud dokumente ega nende sisu muul eesmärgil kui lõikes 10 osutatud eesmärkidel. |
| --- | --- |

e)

Kindlaksmääratud välised õigus- ja majandusnõustajad ning välised tehnilised eksperdid ei kasuta esitatud dokumente ega nende sisu muul eesmärgil kui lõikes 10 osutatud eesmärkidel.

5.   Komisjon täpsustab avalikustamise tingimustes avalikustamise tehnilised vahendid ja kestuse. Teabe võib avalikustada kindlaksmääratud õigus- ja majandusnõustajatele ning tehnilistele ekspertidele elektrooniliste vahendite kaudu või (mõne või kõigi dokumentide puhul) ainult komisjoni ruumides. Erandlikel asjaoludel võib komisjon otsustada vastavalt lõikes 4 osutatud avalikustamise tingimustele mitte anda juurdepääsu teatavatele dokumentidele või anda juurdepääs väljajätetega dokumentidele, kui ta teeb kindlaks, et kahju, mida teabe esitaja tõenäoliselt kannaks nende tingimuste kohase avalikustamise tõttu, kaalub üles avalikustamise olulisuse kaitseõiguse kasutamise jaoks. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, korraldab komisjon samasuguse hindamise avalikustamise olulisuse kohta, kui ta kaalub, kas on vaja avalikustada või osaliselt avalikustada kirjavahetus komisjoni ja liikmesriikide või kolmandate riikide ametiasutuste vahel ning muud liiki tundliku sisuga dokumendid, mille on esitanud liikmesriikide või kolmandate riikide ametiasutused. Enne sellise kirjavahetuse või dokumentide avalikustamist konsulteerib komisjon liikmesriigi või kolmanda riigi ametiasutustega.

6.   Lõike 4 punktis a osutatud kindlaksmääratud välised õigus- ja majandusnõustajad ning välised tehnilised eksperdid võivad ühe nädala jooksul pärast avalikustamise tingimuste alusel toimikule juurdepääsu saamist esitada komisjonile põhjendatud taotluse juurdepääsuks komisjoni toimikus sisalduva mis tahes dokumendi mittekonfidentsiaalsele versioonile, mida ei ole veel lõike 3 alusel uurimise all olevale ettevõtjale esitatud, eesmärgiga teha see dokument uurimise all olevale ettevõtjale kättesaadavaks. Samuti võivad nad esitada põhjendatud taotluse avalikustamise tingimuste laiendamiseks täiendavatele kindlaksmääratud välistele õigus- ja majandusnõustajatele või välistele tehnilistele ekspertidele. Sellist täiendavat juurdepääsu dokumentide mittekonfidentsiaalsetele versioonidele või laiendamist täiendavatele isikutele võib anda ainult erandkorras ja kui see on oluline selleks, et uurimise all olev ettevõtja saaks nõuetekohaselt kasutada kaitseõigust.

7.   Lõike 5 või 6 kohaldamise eesmärgil võib komisjon nõuda, et teabe esitaja, kes esitas asjaomased dokumendid, esitaks vastavalt artikli 19 lõikele 3 nende mittekonfidentsiaalse versiooni.

8.   Kui komisjon leiab, et lõike 6 kohane mis tahes taotlus on põhjendatud, pidades silmas vajadust tagada, et uurimise all olev ettevõtja saab tulemuslikult kasutada oma kaitseõigust, teeb komisjon kas dokumendi mittekonfidentsiaalse versiooni uurimise all olevale ettevõtjale kättesaadavaks või võtab vastu otsuse, millega laiendatakse kõnealuste dokumentide avalikustamise tingimusi.

9.   Menetluse mis tahes etapis võib komisjon lõike 4 kohase toimikule juurdepääsu võimaldamise meetodi asemel või sellega kombineerituna anda juurdepääsu mõnele või kõigile artikli 19 lõike 3 kohaselt tehtud väljajätetega dokumentidele, et vältida ebaproportsionaalset viivitust või halduskoormust.

10.   Toimikule juurdepääsu kaudu saadud teavet kasutatakse üksnes määruse (EL) 2022/2560 kohaldamisega seotud asjakohastes menetlustes.

VIII PEATÜKK

TÄHTAJAD

Artikkel 21

Tähtajad

1.   Määruses (EL) 2022/2560 või käesolevas määruses sätestatud või nimetatud määruste alusel komisjoni kehtestatud tähtajad arvutatakse kooskõlas nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom) nr 1182/71 (4) ning käesoleva artikli lõikes 2 ja artiklis 22 sätestatud erieeskirjadega. Vastuolu ilmnemise korral kohaldatakse käesoleva määruse sätteid.

2.   Tähtajad algavad tööpäeval, mis järgneb määruse (EL) 2022/2560 või käesoleva määruse asjakohases sättes osutatud sündmusele.

Artikkel 22

Tähtaegade möödumine

1.   Tööpäevades arvestatav tähtaeg möödub viimase tööpäeva lõppedes.

2.   Komisjoni poolt kalendripäevades kehtestatud tähtaeg möödub asjaomase päeva lõppedes.

Artikkel 23

Tähtaegade kulgemise peatamine koondumiste puhul

1.   Komisjon võib peatada määruse (EL) 2022/2560 artikli 24 lõike 1 punktides a ja b osutatud tähtaegade kulgemise vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 24 lõikele 5 või järgmisel põhjusel:

| a) | teatise esitaja või muu asjaomane isik ei ole komisjoni määratud tähtaja jooksul esitanud komisjoni poolt määruse (EL) 2022/2560 artikli 13 lõike 2 alusel nõutud teavet või on esitanud puuduliku teabe; |
| --- | --- |

a)

teatise esitaja või muu asjaomane isik ei ole komisjoni määratud tähtaja jooksul esitanud komisjoni poolt määruse (EL) 2022/2560 artikli 13 lõike 2 alusel nõutud teavet või on esitanud puuduliku teabe;

| b) | muu ettevõtja või ettevõtjate ühendus ei ole esitanud komisjoni määratud tähtaja jooksul komisjoni poolt määruse (EL) 2022/2560 artikli 13 lõike 3 alusel nõutud teavet või on esitanud puuduliku teabe asjaolude tõttu, mille eest vastutab üks teatise esitajatest või mis tahes muu asjaomane isik; |
| --- | --- |

b)

muu ettevõtja või ettevõtjate ühendus ei ole esitanud komisjoni määratud tähtaja jooksul komisjoni poolt määruse (EL) 2022/2560 artikli 13 lõike 3 alusel nõutud teavet või on esitanud puuduliku teabe asjaolude tõttu, mille eest vastutab üks teatise esitajatest või mis tahes muu asjaomane isik;

| c) | üks teatise esitajatest või mis tahes muu asjaomane isik on keeldunud allumast komisjoni poolt määruse (EL) 2022/2560 artikli 14 lõike 1 alusel tehtavale ja artikli 14 lõike 3 alusel tehtud otsusega määratud kontrollile või tegemast sellise kontrolli läbiviimisel määruse (EL) 2022/2560 artikli 14 lõike 2 kohast koostööd; |
| --- | --- |

c)

üks teatise esitajatest või mis tahes muu asjaomane isik on keeldunud allumast komisjoni poolt määruse (EL) 2022/2560 artikli 14 lõike 1 alusel tehtavale ja artikli 14 lõike 3 alusel tehtud otsusega määratud kontrollile või tegemast sellise kontrolli läbiviimisel määruse (EL) 2022/2560 artikli 14 lõike 2 kohast koostööd;

| d) | teatise esitajad ei ole teatanud komisjonile asjakohasest teabest, sealhulgas artikli 6 lõikes 3 osutatud asjaolude muutumisest. |
| --- | --- |

d)

teatise esitajad ei ole teatanud komisjonile asjakohasest teabest, sealhulgas artikli 6 lõikes 3 osutatud asjaolude muutumisest.

2.   Kui komisjon vastavalt lõikele 1 peatab määruse (EL) 2022/2560 artikli 24 lõike 1 punktides a ja b osutatud tähtaja kulgemise, peatatakse tähtaja kulgemine

| a) | lõike 1 punktides a ja b osutatud juhtudel ajavahemikuks, mis jääb teabenõudes sätestatud tähtaja möödumise ning nõutud täieliku ja täpse teabe saamise või selle hetke vahele, mil komisjon teatab teatise esitajatele või teistele asjaomastele isikutele, et käimasoleva läbivaatamise tulemusi või turusuundumusi arvesse võttes ei ole nõutud teave enam vajalik; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 punktides a ja b osutatud juhtudel ajavahemikuks, mis jääb teabenõudes sätestatud tähtaja möödumise ning nõutud täieliku ja täpse teabe saamise või selle hetke vahele, mil komisjon teatab teatise esitajatele või teistele asjaomastele isikutele, et käimasoleva läbivaatamise tulemusi või turusuundumusi arvesse võttes ei ole nõutud teave enam vajalik;

| b) | lõike 1 punktis c osutatud juhtudel ajavahemikuks, mis jääb ebaõnnestunud kontrolli ja otsusega määratud kontrolli tegeliku lõpetamise või selle hetke vahele, mil komisjon teatab teatise esitajatele või teistele asjaomastele isikutele, et käimasoleva kontrolli tulemusi või turusuundumusi arvesse võttes ei ole määratud kontroll enam vajalik; |
| --- | --- |

b)

lõike 1 punktis c osutatud juhtudel ajavahemikuks, mis jääb ebaõnnestunud kontrolli ja otsusega määratud kontrolli tegeliku lõpetamise või selle hetke vahele, mil komisjon teatab teatise esitajatele või teistele asjaomastele isikutele, et käimasoleva kontrolli tulemusi või turusuundumusi arvesse võttes ei ole määratud kontroll enam vajalik;

| c) | lõike 1 punktis d osutatud juhtudel ajavahemikuks alates hetkest, mil komisjoni oleks tulnud asjakohasest teabest, sealhulgas asjaolude muutumisest, teavitada, kuni täieliku ja õige teabe saamiseni või selle hetkeni, mil komisjon teatab teatise esitajatele, et käimasoleva läbivaatamise tulemusi või turusuundumusi arvesse võttes ei ole teave enam vajalik. |
| --- | --- |

c)

lõike 1 punktis d osutatud juhtudel ajavahemikuks alates hetkest, mil komisjoni oleks tulnud asjakohasest teabest, sealhulgas asjaolude muutumisest, teavitada, kuni täieliku ja õige teabe saamiseni või selle hetkeni, mil komisjon teatab teatise esitajatele, et käimasoleva läbivaatamise tulemusi või turusuundumusi arvesse võttes ei ole teave enam vajalik.

3.   Tähtaja kulgemise peatamine algab peatamise tinginud sündmusele järgneval tööpäeval. Peatamine lõpeb peatamise põhjuse kõrvaldamise päeva lõppedes. Kui see päev ei ole tööpäev, lõpeb tähtaja kulgemise peatamine järgmise tööpäeva lõpus.

4.   Komisjon töötleb mõistliku aja jooksul kõiki uurimise käigus saadud andmeid, mis võimaldavad tal otsustada, et nõutud teave või määratud kontroll lõike 2 punktide a, b ja c tähenduses ei ole enam vajalik.

Artikkel 24

Tähtaegade kulgemise peatamine riigihanke menetlustega seotud esialgse läbivaatamise ajal

Kui komisjon peatab esialgse läbivaatamise tähtaja kulgemise vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 30 lõikele 6, algab see peatamine tööpäeval, mis järgneb 20 tööpäeva pikkuse tähtaja möödumisele. Peatamine lõpeb selle päeva lõpus, mil komisjonile esitati täielik ajakohastatud teatis. Kui see päev ei ole tööpäev, lõpeb tähtaja kulgemise peatamine järgmise tööpäeva lõpus.

IX PEATÜKK

DOKUMENTIDE EDASTAMINE JA ALLKIRJASTAMINE

Artikkel 25

Dokumentide edastamine ja allkirjastamine koondumiste puhul

1.   Dokumentide vahetamine komisjoniga vastavalt määrusele (EL) 2022/2560 ja käesolevale määrusele toimub digivahendite kaudu, välja arvatud juhul, kui komisjon lubab erandkorras kasutada lõigetes 6 ja 7 nimetatud vahendeid.

2.   Kui on nõutav allkiri, allkirjastatakse komisjonile digivahendite kaudu esitatud dokumendid vähemalt ühe kvalifitseeritud e-allkirjaga, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 910/2014 (5) sätestatud nõuetele.

3.   Edastamis- ja allkirjastamisvahendite tehnilised kirjeldused võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja teha kättesaadavaks komisjoni konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil.

4.   Kõik tööpäeva jooksul komisjonile digivahendite kaudu edastatud dokumendid, välja arvatud I lisas esitatud vorm, loetakse kättesaaduks nende saatmise päeval, kui kättesaamiskinnituse ajatempel näitab, et need on kätte saadud sellel päeval. Tööpäeva jooksul komisjonile digivahendite kaudu edastatud I lisas esitatud vorm loetakse kättesaaduks selle saatmise päeval, kui kättesaamiskinnituse ajatempel näitab, et need on kätte saadud sellel päeval enne konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil märgitud lahtiolekuaegu või lahtiolekuaegadel. I lisas esitatud vorm, mis on komisjonile digivahendite kaudu edastatud tööpäeval pärast konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil märgitud lahtiolekuaegu, loetakse kättesaaduks järgmisel tööpäeval. Kõik väljaspool tööpäeva komisjonile elektrooniliselt edastatud dokumendid loetakse kättesaaduks järgmisel tööpäeval.

5.   Komisjonile elektrooniliselt edastatud dokumente ei loeta kättesaaduks, kui dokumendid või nende osad:

| a) | on kasutuskõlbmatud (rikutud); |
| --- | --- |

a)

on kasutuskõlbmatud (rikutud);

| b) | sisaldavad viiruseid, pahavara või muid ohte; |
| --- | --- |

b)

sisaldavad viiruseid, pahavara või muid ohte;

| c) | sisaldavad e-allkirju, mille kehtivust komisjon ei saa kontrollida. |
| --- | --- |

c)

sisaldavad e-allkirju, mille kehtivust komisjon ei saa kontrollida.

Komisjon teatab saatjale viivitamata, kui esineb mõni punktis a, b või c osutatud asjaoludest.

6.   Komisjonile tähtsaadetisena edastatud dokumendid loetakse kättesaaduks konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil märgitud aadressile saabumise päeval.

7.   Komisjonile käsipostiga edastatud dokumendid loetakse kättesaaduks konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil märgitud aadressile saabumise päeval, kui komisjon on seda kinnitanud kättesaamiskinnitusega.

Artikkel 26

Riigihanke menetluste raames dokumentide edastamine ja allkirjastamine (teatised ja
  ex officio
  -läbivaatamine)

1.   Dokumentide vahetamine komisjoniga riigihanke menetluste raames vastavalt määrusele (EL) 2022/2560 ja käesolevale määrusele toimub digivahendite kaudu, välja arvatud juhul, kui komisjon lubab erandkorras kasutada lõigetes 5 ja 6 nimetatud vahendeid.

2.   Menetluste korral, mis käsitlevad välisriigi subsiidiume riigihanke menetluste raames, ei ole määruses (EL) nr 910/2014 sätestatud nõuetele vastava kvalifitseeritud e-allkirja kasutamine kohustuslik. Teatisele või deklaratsioonile kirjutavad alla kõik teatise esitajad, kellel on riigihanke menetluse raames teavitamise kohustus.

3.   Edastamis- ja allkirjastamisvahendite tehnilised kirjeldused võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja teha kättesaadavaks komisjoni siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi veebisaidil.

4.   Riigihanke menetluste raames dokumentide allkirjastamise ja komisjonile edastamise korral kohaldatakse analoogia põhjal artikli 25 lõikeid 4 ja 5.

5.   Komisjonile tähtsaadetisena edastatud dokumendid loetakse kättesaaduks komisjoni siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi veebisaidil märgitud aadressile saabumise päeval.

6.   Komisjonile käsipostiga edastatud dokumendid loetakse kättesaaduks komisjoni siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi veebisaidil märgitud aadressile saabumise päeval, kui komisjon on seda kinnitanud kättesaamiskinnitusega.

X PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 27

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 330, 23.12.2022, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

3

(4)  Nõukogu 3. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 1182/71, millega määratakse kindlaks ajavahemike, kuupäevade ja tähtaegade suhtes kohaldatavad eeskirjad (EÜT L 124, 8.6.1971, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 73).

5

---

I LISA

Vorm FS-CO ettevõtjate koondumisest teatamiseks vastavalt määrusele (EL) 2022/2560

Sisukord

| 1. | Vormi FS-CO eesmärk | 18 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Vormiga FS-CO nõutava teabe liigid | 18 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Teave, mis ei ole mõistlikult kättesaadav | 19 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Teave, mis ei ole komisjonile juhtumi uurimiseks vajalik | 19 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Teatise esitamisele eelnevad kontaktid ja eranditaotlused | 20 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Täpse ja täieliku teatise nõue | 20 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Teatise esitamise kord | 21 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Konfidentsiaalsus ja isikuandmed | 21 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Käesoleva vormiga FS-CO seotud mõisted ja juhised | 22 |
| --- | --- | --- |

9.

| 1. JAGU. | Koondumise kirjeldus | 22 |
| --- | --- | --- |

1. JAGU.

| 2. JAGU. | Teave osaliste kohta | 22 |
| --- | --- | --- |

2. JAGU.

| 3. JAGU. | Üksikasjad koondumise, omandi ja kontrolli kohta | 23 |
| --- | --- | --- |

3. JAGU.

| 4. JAGU. | Teatamiskünnised | 24 |
| --- | --- | --- |

4. JAGU.

| 5. JAGU. | Välisriigi rahaline toetus | 25 |
| --- | --- | --- |

5. JAGU.

| 6. JAGU. | Välisriigi rahalise toetuse mõju siseturule koondumise korral | 27 |
| --- | --- | --- |

6. JAGU.

| 7. JAGU. | Võimalik positiivne mõju | 28 |
| --- | --- | --- |

7. JAGU.

| 8. JAGU. | Täiendavad dokumendid | 28 |
| --- | --- | --- |

8. JAGU.

| 9. JAGU. | Kinnitus | 29 |
| --- | --- | --- |

9. JAGU.

SISSEJUHATUS

1.   Vormi FS-CO eesmärk

| 1. | Käesolevas vormis FS-CO täpsustatakse, millist teavet peavad teatise esitajad andma, kui nad esitavad komisjonile liidu välisriigi subsiidiumide kontrollisüsteemi raames teatise kavandatava koondumise kohta. Liidu välisriigi subsiidiumide kontrollisüsteem on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2022/2560 (1) ning komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/1441 üksikasjaliku korra kohta, mille alusel komisjon korraldab menetlusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2022/2560, mis käsitleb siseturgu moonutavaid välisriigi subsiidiume (edaspidi „rakendusmäärus“), (2) millele käesolev vorm FS-CO on lisatud. |
| --- | --- |

1.

2.   Vormiga FS-CO nõutava teabe liigid

| 2. | Vormis FS-CO tuleb esitada järgmine teave:






  a) | põhiteave, mis on põhimõtteliselt vajalik kõikide koondumiste hindamiseks (1.–4. jagu); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

põhiteave, mis on põhimõtteliselt vajalik kõikide koondumiste hindamiseks (1.–4. jagu);

| b) | teave välisriigi rahalise toetuse kohta, mida osalised on saanud määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 lõike 3 punkti b kohaselt (5. jagu). Eelkõige nõutakse vormi FS-CO 5. jao kohaselt üksikasjalikku teavet koondumise osalistele kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või aktsiate kontrollpaki omandamist antud iga 1 miljoni euro suuruse või suurema välisriigi rahalise toetuse kohta, mis võib kuuluda mõnda määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–d nimetatud kategooriasse. Muude välisriigi rahaliste toetuste puhul nõutakse vormiga FS-CO vastavalt tabelis 1 esitatud juhistele ülevaadet teatise esitaja(te)le kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või aktsiate kontrollpaki omandamist antud 1 miljoni euro suurustest või suurematest eri liiki rahalistest toetustest. Komisjon võib iga juhtumi puhul eraldi nõuda üksikasjalikumat teavet mis tahes liiki rahalise toetuse kohta, mis on loetletud 5. jaos ja tabelis 1 esitatud küsimuste vastustes, või mis tahes muu välisriigi rahalise toetuse kohta, mida koondumise osaline (osalised) on saanud. Igal juhul tuleb määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 lõike 3 punkti b kohasele teatamiskünnisele vastavuse kindlakstegemiseks arvesse võtta kõiki välisriigi rahalisi toetusi, mis on antud koondumise osalistele kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või aktsiate kontrollpaki omandamist, olenemata sellest, kas 5. jaos nõutakse nende kohta teavet; |
| --- | --- |

b)

teave välisriigi rahalise toetuse kohta, mida osalised on saanud määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 lõike 3 punkti b kohaselt (5. jagu). Eelkõige nõutakse vormi FS-CO 5. jao kohaselt üksikasjalikku teavet koondumise osalistele kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või aktsiate kontrollpaki omandamist antud iga 1 miljoni euro suuruse või suurema välisriigi rahalise toetuse kohta, mis võib kuuluda mõnda määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–d nimetatud kategooriasse. Muude välisriigi rahaliste toetuste puhul nõutakse vormiga FS-CO vastavalt tabelis 1 esitatud juhistele ülevaadet teatise esitaja(te)le kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või aktsiate kontrollpaki omandamist antud 1 miljoni euro suurustest või suurematest eri liiki rahalistest toetustest. Komisjon võib iga juhtumi puhul eraldi nõuda üksikasjalikumat teavet mis tahes liiki rahalise toetuse kohta, mis on loetletud 5. jaos ja tabelis 1 esitatud küsimuste vastustes, või mis tahes muu välisriigi rahalise toetuse kohta, mida koondumise osaline (osalised) on saanud. Igal juhul tuleb määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 lõike 3 punkti b kohasele teatamiskünnisele vastavuse kindlakstegemiseks arvesse võtta kõiki välisriigi rahalisi toetusi, mis on antud koondumise osalistele kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või aktsiate kontrollpaki omandamist, olenemata sellest, kas 5. jaos nõutakse nende kohta teavet;

| c) | vajalik teave, et hinnata, kas välisriigi rahaline toetus koondumise korral võib moonutada siseturgu määruse (EL) 2022/2560 artiklite 4 või 5 tähenduses (seoses nii omandamise protsessiga kui ka koondumise osaliste tegevusega) (6. jagu); |
| --- | --- |

c)

vajalik teave, et hinnata, kas välisriigi rahaline toetus koondumise korral võib moonutada siseturgu määruse (EL) 2022/2560 artiklite 4 või 5 tähenduses (seoses nii omandamise protsessiga kui ka koondumise osaliste tegevusega) (6. jagu);

| d) | teave välisriigi subsiidiumide võimaliku positiivse mõju kohta (7. jagu); |
| --- | --- |

d)

teave välisriigi subsiidiumide võimaliku positiivse mõju kohta (7. jagu);

| e) | täiendavad dokumendid (8. jagu). |
| --- | --- |

e)

täiendavad dokumendid (8. jagu).

| 3. | Selleks et teatist saaks pidada täielikuks, tuleb põhimõtteliselt esitada 1.–6. jaos ja 8. jaos nõutav teave. Seevastu on teatise esitaja(te) otsustada, kas esitada 7. jaos nõutud teave, mis käsitleb välisriigi subsiidiumide võimalikku positiivset mõju asjaomase subsideeritud majandustegevuse arengule siseturul ning muud positiivset mõju seoses asjaomaste poliitikaeesmärkidega. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vormis FS-CO nõutud teave ei piira komisjoni võimalust küsida teabenõude kaudu lisateavet. |
| --- | --- |

4.

3.   Teave, mis ei ole mõistlikult kättesaadav

| 5. | Kui käesolevas vormis FS-CO nõutav konkreetne teave ei ole teatise esitaja(te)le osaliselt või täielikult mõistlikult kättesaadav, võib teatise esitaja (võivad teatise esitajad) taotleda, et komisjon vabastaks ta (nad) asjaomase teabe esitamise kohustusest või mõnest muust vormis FS-CO sisalduvast selle teabega seotud nõudest. Taotlus tuleks esitada käesoleva sissejuhatuse põhjendustes 9–11 esitatud juhiste kohaselt. |
| --- | --- |

5.

4.   Teave, mis ei ole komisjonile juhtumi uurimiseks vajalik

| 6. | Vastavalt rakendusmääruse artikli 4 lõikele 4 võib komisjon teha erandi teatises konkreetse teabe (sealhulgas dokumentide) esitamise kohustusest või mõnest muust vormis FS-CO esitatud kõnealuse teabega seotud nõudest, kui ta leiab, et nende kohustuste või nõuete järgimine ei ole juhtumi uurimiseks vajalik. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Teatise esitaja võib (teatise esitajad võivad) taotleda, et komisjon vabastaks ta (nad) asjaomase teabe esitamise kohustusest või mõnest muust vormis FS-CO sisalduvast selle teabega seotud nõudest. Taotlus tuleks esitada põhjendustes 9–11 esitatud eranditaotluste esitamise juhiste kohaselt. |
| --- | --- |

7.

5.   Teatise esitamisele eelnevad kontaktid ja eranditaotlused

| 8. | Teatise esitajaid julgustatakse piisavalt aegsasti enne teatise esitamist osalema teatamise-eelsetes aruteludes, eelistatavalt teatise kavandi alusel. Komisjon pakub teatise esitajatele vabatahtliku teenusena võimalust endaga enne teatise esitamist kontakti võtta, et valmistada ette koondumise kontekstis antud välisriigi subsiidiumi esialgne läbivaatamine. Teatise esitamisele eelnevad kontaktid ei ole küll kohustuslikud, kuid võivad olla siiski äärmiselt olulised, võimaldades nii teatise esitaja(te)l kui ka komisjonil muu hulgas kindlaks määrata teatises nõutava teabe täpset hulka, seda eelkõige 5. jao ja tabeli 1 kohaselt esitatava teabe puhul, ning tagades, et teatis on täielik. Peale selle võivad teatise esitamisele eelnevad kontaktid vähendada nõutava teabe hulka. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Teatise esitamisele eelnevate kontaktide käigus võib teatise esitaja (võivad teatise esitajad) taotleda erandit teatava käesolevas vormis nõutava teabe esitamisest. Komisjon kaalub eranditaotlusi, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:






  a) | teatise esitaja põhjendab (teatise esitajad põhjendavad) piisavalt, miks asjaomane teave ei ole mõistlikult kättesaadav. Kui see on asjakohane ja niivõrd kui see on võimalik, peaks(id) teatise esitaja(d) esitama puuduvate andmete asemel võimalikult täpsed arvestused, märkides ära nende arvestuste allikad, või märkima, kust komisjon võiks leida nõutava teabe, mis ei ole kättesaadav; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

teatise esitaja põhjendab (teatise esitajad põhjendavad) piisavalt, miks asjaomane teave ei ole mõistlikult kättesaadav. Kui see on asjakohane ja niivõrd kui see on võimalik, peaks(id) teatise esitaja(d) esitama puuduvate andmete asemel võimalikult täpsed arvestused, märkides ära nende arvestuste allikad, või märkima, kust komisjon võiks leida nõutava teabe, mis ei ole kättesaadav;

| b) | teatise esitaja põhjendab (teatise esitajad põhjendavad) piisavalt, miks asjaomane teave ei ole juhtumi uurimiseks vajalik. |
| --- | --- |

b)

teatise esitaja põhjendab (teatise esitajad põhjendavad) piisavalt, miks asjaomane teave ei ole juhtumi uurimiseks vajalik.

| 10. | Eranditaotlused tuleks esitada teatise esitamisele eelnevate kontaktide ajal kirjalikult, eelistatavalt teatise kavandis (asjakohase jao või punkti alguses). Komisjon käsitleb eranditaotlusi teatise esitamisele eelnevate kontaktide ajal teatise kavandi läbivaatamise käigus. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Asjaolu, et komisjon võis nõustuda sellega, et käesolevas vormis FS-CO nõutava konkreetse teabe võib teatisest välja jätta, ei takista mingil viisil komisjoni seda teavet menetluse käigus ükskõik millal nõudmast, eelkõige määruse (EL) 2022/2560 artikli 13 kohase teabenõude kaudu. |
| --- | --- |

11.

6.   Täpse ja täieliku teatise nõue

| 12. | Nagu on selgitatud käesoleva sissejuhatuse põhjendustes 2–4, tuleb selleks, et teatist saaks pidada täielikuks, põhimõtteliselt kõigil juhtudel esitada 1.–6. jaos ja 8. jaos nõutud teave. Kogu nõutud teave tuleb esitada asjaomastes jagudes ning see peab olema täpne ja täielik. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Eelkõige tuleb märkida järgmist:






  a) | määruse (EL) 2022/2560 artikli 24 lõike 1 punktides a ja b sätestatud 25 tööpäeva pikkune ajavahemik algab täieliku teate kättesaamisele järgneval tööpäeval. Seeläbi tagatakse, et komisjonil on võimalik teatatud koondumist hinnata määruses (EL) 2022/2560 sätestatud rangete tähtaegade jooksul; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

määruse (EL) 2022/2560 artikli 24 lõike 1 punktides a ja b sätestatud 25 tööpäeva pikkune ajavahemik algab täieliku teate kättesaamisele järgneval tööpäeval. Seeläbi tagatakse, et komisjonil on võimalik teatatud koondumist hinnata määruses (EL) 2022/2560 sätestatud rangete tähtaegade jooksul;

| b) | teatise esitaja peab (teatise esitajad peavad) teatise koostamise ajal kontrollima, kas komisjonile esitatavad kontaktisikute nimed ja telefoninumbrid ning eelkõige e-posti aadressid on täpsed, asjakohased ja ajakohastatud; |
| --- | --- |

b)

teatise esitaja peab (teatise esitajad peavad) teatise koostamise ajal kontrollima, kas komisjonile esitatavad kontaktisikute nimed ja telefoninumbrid ning eelkõige e-posti aadressid on täpsed, asjakohased ja ajakohastatud;

| c) | nõutavad kontaktandmed tuleb esitada vormingus, mille konkurentsi peadirektoraat on oma veebisaidil ette näinud. Nõuetekohaseks uurimiseks on oluline, et kontaktandmed oleksid täpsed. Selleks peavad esitatud e-posti aadressid olema isikustatud ja määratud konkreetsetele kontaktisikutele ning seega tuleb vältida ettevõtte üldisi e-posti aadresse (nt info@, hello@). Komisjon võib kuulutada teatise ebasobivate kontaktandmete põhjal mittetäielikuks; |
| --- | --- |

c)

nõutavad kontaktandmed tuleb esitada vormingus, mille konkurentsi peadirektoraat on oma veebisaidil ette näinud. Nõuetekohaseks uurimiseks on oluline, et kontaktandmed oleksid täpsed. Selleks peavad esitatud e-posti aadressid olema isikustatud ja määratud konkreetsetele kontaktisikutele ning seega tuleb vältida ettevõtte üldisi e-posti aadresse (nt info@, hello@). Komisjon võib kuulutada teatise ebasobivate kontaktandmete põhjal mittetäielikuks;

| d) | 8. jao kohased täiendavad dokumendid tuleb esitada koos kokkuvõtliku tabeliga, mille konkurentsi peadirektoraat on oma veebisaidil ette näinud; |
| --- | --- |

d)

8. jao kohased täiendavad dokumendid tuleb esitada koos kokkuvõtliku tabeliga, mille konkurentsi peadirektoraat on oma veebisaidil ette näinud;

| e) | vastavalt rakendusmääruse artikli 6 lõikele 4 käsitatakse ebaõige või eksitava teabe esitamist teatises või sellega koos teatise esitamise kuupäeva kindlaksmääramisel asjaoluna, mis muudab teatise ebatäielikuks; |
| --- | --- |

e)

vastavalt rakendusmääruse artikli 6 lõikele 4 käsitatakse ebaõige või eksitava teabe esitamist teatises või sellega koos teatise esitamise kuupäeva kindlaksmääramisel asjaoluna, mis muudab teatise ebatäielikuks;

| f) | määruse (EL) 2022/2560 artikli 26 lõike 2 kohaselt võidakse ettevõtjale, kes tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu esitab ebaõiget või eksitavat teavet, määrata trahve, mis moodustavad kuni 1 % tema kogukäibest. Samuti võib komisjon vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 18 lõike 1 punktile b tühistada oma otsuse koondumise kohta, kui see on tehtud mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe alusel. |
| --- | --- |

f)

määruse (EL) 2022/2560 artikli 26 lõike 2 kohaselt võidakse ettevõtjale, kes tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu esitab ebaõiget või eksitavat teavet, määrata trahve, mis moodustavad kuni 1 % tema kogukäibest. Samuti võib komisjon vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 18 lõike 1 punktile b tühistada oma otsuse koondumise kohta, kui see on tehtud mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe alusel.

7.   Teatise esitamise kord

| 14. | Teatis esitatakse ühes liidu ametlikest keeltest. Teatise esitajate nimed esitatakse ka nende algkeeles. Käesolevas vormis FS-CO nõutav teave tuleb esitada vormi jagusid ja punkte kasutades ning vajaduse korral lisada täiendavaid dokumente. Esitatud teatis peab sisaldama 9. jaos ette nähtud allkirjastatud kinnitust. Kui kahes eri jaos esitatud teave osaliselt (või täielikult) kattub, võib kasutada ristviiteid. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Teatise peab allkirjastama iga teatise esitaja seaduslik esindaja või teatise esitaja(te) üks või mitu volitatud esindajat. Teatisele tuleb lisada vastavad volikirjad (või kirjalikud tõendid nende isikute volituste kohta). Teatiste esitamist (sealhulgas allkirju) käsitlevad tehnilised kirjeldused ja juhised on esitatud konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Teatise esitajaid palutakse käesoleva vormi FS-CO 5., 6. ja 7. jagu täites kaaluda, kas selguse huvides tuleks kõnealused jaod esitada numbrilises järjestuses või oleks neid võimalik rühmitada iga välisriigi rahalise toetuse (või välisriigi rahalise toetuse rühmade) kaupa. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Osa teavet võib selguse huvides esitada lisades. Siiski on oluline, et kõik tähtsamad andmed esitataks teatise põhiosas. Kõiki esitatud lisasid võib kasutada üksnes teatises esitatud teabe täiendamiseks ning teatise põhiosas peab olema selgelt märgitud, kui lisas on esitatud täiendavat teavet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Täiendavad dokumendid esitatakse algkeeles; kui see ei ole liidu ametlik keel, siis tuleb lisada tõlge menetluskeelde (rakendusmääruse artikli 4 lõige 3). |
| --- | --- |

18.

8.   Konfidentsiaalsus ja isikuandmed

| 19. | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 339 ja määruse (EL) 2022/2560 artikli 43 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon, selle ametnikud ja muud teenistujad ei avalikusta määruse (EL) 2022/2560 kohaldamisel saadud teavet, mille suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Sama põhimõtet tuleb rakendada konfidentsiaalsuse tagamiseks teatise esitajate vahel. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kui teatise esitajad arvavad, et palutud teabe avaldamine või teistsugusel viisil teistele osalistele avalikustamine riivaks nende huve, siis tuleks selline teave esitada eraldi, kusjuures iga lehekülg peab kandma selget märgistust „konfidentsiaalne“. Teatise esitaja(d) peaks(id) esitama ka põhjenduse, miks seda teavet ei tohiks avalikustada ega avaldada. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Ühinemise ja ühise kontrolli omandamise puhul või muul juhul, kui teatise koostab rohkem kui üks osaline, võib ärisaladused esitada eraldi ümbrikus ning teatises viidata nendele kui lisale. Selleks, et teatist saaks käsitada täielikuna, tuleb koos teatisega esitada ka kõik sellised lisad. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Teatises või sellega koos esitatud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (3). |
| --- | --- |

22.

9.   Käesoleva vormiga FS-CO seotud mõisted ja juhised

| 23. | Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „teatise esitaja(d)“ – vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 21 lõikele 3 hõlmab see mõiste ühinemise korral kõiki ühinemise osalisi või kontrolli omandamise korral kõiki ettevõtjaid või isikuid, kes omandavad ühe või mitme ettevõtja või nende osade üle ainu- või ühiskontrolli; |
| --- | --- | --- |

23.

a)

„teatise esitaja(d)“ – vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 21 lõikele 3 hõlmab see mõiste ühinemise korral kõiki ühinemise osalisi või kontrolli omandamise korral kõiki ettevõtjaid või isikuid, kes omandavad ühe või mitme ettevõtja või nende osade üle ainu- või ühiskontrolli;

| b) | „sihtettevõtja(d)“ – kõik ettevõtjad või ettevõtja osad, sealhulgas ühisettevõte, mille üle omandatakse kontrolliv osalus või mis on avaliku pakkumise objektiks. See mõiste ei hõlma müüjat (müüjaid); |
| --- | --- |

b)

„sihtettevõtja(d)“ – kõik ettevõtjad või ettevõtja osad, sealhulgas ühisettevõte, mille üle omandatakse kontrolliv osalus või mis on avaliku pakkumise objektiks. See mõiste ei hõlma müüjat (müüjaid);

| c) | „koondumise osaline/osalised“ – punktis a määratletud teatise esitaja(d) ja punktis b määratletud sihtettevõtja. |
| --- | --- |

c)

„koondumise osaline/osalised“ – punktis a määratletud teatise esitaja(d) ja punktis b määratletud sihtettevõtja.

| 24. | Kui ei ole sätestatud teisiti,






  a) | hõlmab mõiste „teatise esitaja(d)“ järgmist: i) kõiki ettevõtjaid, kes on otseselt või kaudselt „teatise esitaja(te)“ ainu- või ühiskontrolli all vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 lõigetele 5 ja 6, ii) kõiki ettevõtjaid ja isikuid, kellel on otseselt või kaudselt ainu- või ühiskontroll „teatise esitaja(te)“ üle, ja iii) ettevõtjaid, kes on alapunktis ii nimetatud ettevõtjate kontrolli all; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

hõlmab mõiste „teatise esitaja(d)“ järgmist: i) kõiki ettevõtjaid, kes on otseselt või kaudselt „teatise esitaja(te)“ ainu- või ühiskontrolli all vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 lõigetele 5 ja 6, ii) kõiki ettevõtjaid ja isikuid, kellel on otseselt või kaudselt ainu- või ühiskontroll „teatise esitaja(te)“ üle, ja iii) ettevõtjaid, kes on alapunktis ii nimetatud ettevõtjate kontrolli all;

| b) | hõlmab mõiste „sihtettevõtja(d)“ kõiki ettevõtjaid, kes on otseselt või kaudselt „sihtettevõtja(te)“ ainu- või ühiskontrolli all vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 lõigetele 5 ja 6. Seevastu ei hõlma see mõiste ettevõtjaid ega isikuid, kellel pärast koondumise läbiviimist ei ole enam otseselt või kaudselt ainu- ega ühiskontrolli sihtettevõtja(te) üle (nt müüjad kontrolli omandamise korral). |
| --- | --- |

b)

hõlmab mõiste „sihtettevõtja(d)“ kõiki ettevõtjaid, kes on otseselt või kaudselt „sihtettevõtja(te)“ ainu- või ühiskontrolli all vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 lõigetele 5 ja 6. Seevastu ei hõlma see mõiste ettevõtjaid ega isikuid, kellel pärast koondumise läbiviimist ei ole enam otseselt või kaudselt ainu- ega ühiskontrolli sihtettevõtja(te) üle (nt müüjad kontrolli omandamise korral).

| 25. | Nõutavad finantsandmed tuleb esitada eurodes keskmiste vahetuskursside alusel, mis kehtisid kõnealustel aastatel või muudel ajavahemikel. |
| --- | --- |

25.

1. JAGU

Koondumise kirjeldus

| 1.1. | Esitage koondumise kommenteeritud kokkuvõte, milles täpsustatakse koondumise osalised, omandamise protsess (nt kas teatise esitaja(d) valiti välja pärast konkurentsipõhist protsessi), koondumise laad (nt ühinemine, ühis- või ainukontrolli omandamine või ühisettevõtte loomine), koondumise strateegiline ja majanduslik põhjendus ning koondumise osaliste tegevus. |
| --- | --- |

1.1.

2. JAGU

Teave osaliste kohta

| 2.1. | Teave koondumise osaliste kohta.
  Esitage iga koondumise osalise kohta






  2.1.1. | ettevõtja nimi (ettevõtja nimi esitatakse ka algkeeles); |
| --- | --- | --- |

2.1.

Esitage iga koondumise osalise kohta

2.1.1.

ettevõtja nimi (ettevõtja nimi esitatakse ka algkeeles);

| 2.1.2. | ettevõtja osa koondumises (ühinev osaline/omandav osaline/sihtettevõtja/uus ühisettevõte); |
| --- | --- |

2.1.2.

ettevõtja osa koondumises (ühinev osaline/omandav osaline/sihtettevõtja/uus ühisettevõte);

| 2.1.3. | kontaktisiku nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress ja ametikoht; esitada tuleb selline aadress, kuhu võib saata dokumente ning eelkõige komisjoni otsuseid ja muid menetlusdokumente, ning esitatud kontaktisik peab olema volitatud selliseid dokumente vastu võtma; |
| --- | --- |

2.1.3.

kontaktisiku nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress ja ametikoht; esitada tuleb selline aadress, kuhu võib saata dokumente ning eelkõige komisjoni otsuseid ja muid menetlusdokumente, ning esitatud kontaktisik peab olema volitatud selliseid dokumente vastu võtma;

| 2.1.4. | ettevõtjale ühe või enama volitatud välisesindaja nimetamise korral esindaja(d), kellele võib saata dokumente ning eelkõige komisjoni otsuseid ja muid menetlusdokumente:






  2.1.4.1. | iga esindaja nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress ja ametikoht ning |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

ettevõtjale ühe või enama volitatud välisesindaja nimetamise korral esindaja(d), kellele võib saata dokumente ning eelkõige komisjoni otsuseid ja muid menetlusdokumente:

2.1.4.1.

iga esindaja nimi, aadress, telefoninumber, e-posti aadress ja ametikoht ning

| 2.1.4.2. | iga koondumise osalise puhul kõigi esindajate kirjalik volitus (mis põhineb konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil avaldatud volikirja näidisel). |
| --- | --- |

2.1.4.2.

iga koondumise osalise puhul kõigi esindajate kirjalik volitus (mis põhineb konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil avaldatud volikirja näidisel).

| 2.2. | Iga osalise äritegevuse laad.
  Kirjeldage iga koondumise osalise puhul ettevõtja äritegevuse laadi. |
| --- | --- |

2.2.

Kirjeldage iga koondumise osalise puhul ettevõtja äritegevuse laadi.

3. JAGU

Üksikasjad koondumise, omandi ja kontrolli kohta

Koondumise osaliste koondumiseelse ja -järgse omandi- ja kontrollistruktuuri kirjeldamiseks võib käesolevas jaos nõutavat teavet näitlikustada organisatsiooni struktuuri skeemi või diagrammidega.

| 3.1. | Kirjeldage teatatava koondumise laadi, viidates määruse (EL) 2022/2560 asjakohastele kriteeriumidele:






  3.1.1. | nimetage ettevõtjad või isikud, kellel on teatise esitaja(te) üle otsene või kaudne ainu- või ühiskontroll, ning kirjeldage koondumise osaliste koondumiseelset omandi- ja kontrollistruktuuri; |
| --- | --- | --- |

3.1.

3.1.1.

nimetage ettevõtjad või isikud, kellel on teatise esitaja(te) üle otsene või kaudne ainu- või ühiskontroll, ning kirjeldage koondumise osaliste koondumiseelset omandi- ja kontrollistruktuuri;

| 3.1.2. | selgitage, kas kavandatav koondumine on






  i) | ühinemine määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 lõike 1 punkti a tähenduses; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

selgitage, kas kavandatav koondumine on

i)

ühinemine määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 lõike 1 punkti a tähenduses;

| ii) | ainu- või ühiskontrolli omandamine määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 lõike 1 punkti b tähenduses või |
| --- | --- |

ii)

ainu- või ühiskontrolli omandamine määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 lõike 1 punkti b tähenduses või

| iii) | ühisettevõtte loomine määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 lõike 2 tähenduses; |
| --- | --- |

iii)

ühisettevõtte loomine määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 lõike 2 tähenduses;

| 3.1.3. | selgitage, kuidas koondumine aset leiab (nt sõlmitakse kokkulepe, kuulutatakse välja avalik pakkumine vms); |
| --- | --- |

3.1.3.

selgitage, kuidas koondumine aset leiab (nt sõlmitakse kokkulepe, kuulutatakse välja avalik pakkumine vms);

| 3.1.4. | viidates määruse (EL) 2022/2560 artiklile 21, selgitage, mis alljärgnevast on teatise esitamise ajaks aset leidnud:






  i) | sõlmitud on kokkulepe; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

viidates määruse (EL) 2022/2560 artiklile 21, selgitage, mis alljärgnevast on teatise esitamise ajaks aset leidnud:

i)

sõlmitud on kokkulepe;

| ii) | omandatud on kontrolliv osalus, |
| --- | --- |

ii)

omandatud on kontrolliv osalus,

| iii) | teatatud on avalikust pakkumisest või selle väljakuulutamise kavatsusest või |
| --- | --- |

iii)

teatatud on avalikust pakkumisest või selle väljakuulutamise kavatsusest või

| iv) | teatise esitaja(d) ja müüjad (olenevalt asjaoludest) on tõendanud heauskset kavatsust sõlmida kokkulepe; |
| --- | --- |

iv)

teatise esitaja(d) ja müüjad (olenevalt asjaoludest) on tõendanud heauskset kavatsust sõlmida kokkulepe;

| 3.1.5. | märkige kõigi koondumise lõpuleviimiseks võetavate suuremate meetmete eeldatavad kuupäevad; |
| --- | --- |

3.1.5.

märkige kõigi koondumise lõpuleviimiseks võetavate suuremate meetmete eeldatavad kuupäevad;

| 3.1.6. | selgitage sihtettevõtja või koondumise tulemusena tekkiva ettevõtja omandi- ja kontrollistruktuuri. |
| --- | --- |

3.1.6.

selgitage sihtettevõtja või koondumise tulemusena tekkiva ettevõtja omandi- ja kontrollistruktuuri.

| 3.2. | Kirjeldage koondumise majanduslikke põhjuseid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Märkige tehingu väärtus (vastavalt olukorrale ostuhind või tehinguga seotud varade väärtus); täpsustage, kas selle eest makstakse omakapitali, sularaha või muu vara kujul. Märkige ka sihtettevõtja väärtus ja selgitage, kuidas on ettevõtja väärtus arvutatud (4). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Loetlege kõik tehingu rahastamiseks kasutatud rahastamisallikad (laen, omakapital, sularaha, varad jne). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kui kogu omandamistehingut või osa sellest rahastatakse laenu abil,






  3.5.1. | märkige iga võlainstrumendi kohta laenuandja; |
| --- | --- | --- |

3.5.

3.5.1.

märkige iga võlainstrumendi kohta laenuandja;

| 3.5.2. | märkige iga võlainstrumendiga seotud kõik garantiid ja tagatis. |
| --- | --- |

3.5.2.

märkige iga võlainstrumendiga seotud kõik garantiid ja tagatis.

| 3.6. | Kui kogu omandamistehingut või osa sellest rahastatakse omakapitali kaudu,






  3.6.1. | märkige nende ettevõtjate andmed, kes aktsiaid märgivad/ostavad; |
| --- | --- | --- |

3.6.

3.6.1.

märkige nende ettevõtjate andmed, kes aktsiaid märgivad/ostavad;

| 3.6.2. | märkige kõik omakapitali kaudu rahastamisega seotud tingimused. |
| --- | --- |

3.6.2.

märkige kõik omakapitali kaudu rahastamisega seotud tingimused.

| 3.7. | Kinnitage, kas teatise esitaja(d) on viimase kolme aasta jooksul omandanud kontrolli, millest on teatatud Euroopa Komisjonile vastavalt määrusele (EL) 2022/2560 või nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (5) kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Esitage loetelu selliste kontrolli omandamiste kohta, mille teatise esitaja(d) on teinud viimase kolme aasta jooksul ja millest on teatatud liidu liikmesriigi konkurentsiasutusele ühinemiskontrolli eeskirjade alusel. |
| --- | --- |

3.8.

4. JAGU

Teatamiskünnised

| 4.1. | Esitage määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 lõike 3 punktis a kindlaks määratud ettevõtja käive liidus eelneval majandusaastal, (6)kui see on asjakohane (7),






  4.1.1. | ühinemise korral: iga ühineva ettevõtja kohta; |
| --- | --- | --- |

4.1.

4.1.1.

ühinemise korral: iga ühineva ettevõtja kohta;

| 4.1.2. | kontrolli omandamise korral: sihtettevõtja kohta, sealhulgas ühisettevõtte kohta ühiskontrolli omandamise korral. |
| --- | --- |

4.1.2.

kontrolli omandamise korral: sihtettevõtja kohta, sealhulgas ühisettevõtte kohta ühiskontrolli omandamise korral.

Käibeandmete esitamiseks tuleb täita komisjoni näidistabel, mis on avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil.

Käibeandmed tuleb arvutada vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 22 lõikele 1. Määruse (EL) 2022/2560 artikli 22 lõikes 2 on sätestatud, et kui koondumine kujutab endast ühe või mitme ettevõtja, kes võivad olla juriidilised isikud, osalist omandamist, võetakse müüja käibest arvesse üksnes käivet, mis on seotud koondumisega hõlmatud osadega.

| 4.2. | Kas määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 lõike 3 punktis b kindlaks määratud ettevõtjad on kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või kontrolliva osaluse omandamist saanud kokku rohkem kui 50 miljonit eurot rahalist toetust kolmandatelt riikidelt (8)?












  ☐ | jah |
| --- | --- | --- |

4.2.

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

5. JAGU

Välisriigi rahaline toetus

| 5.1. | Märkige iga teatise esitaja või sihtettevõtja kohta, kas neile on kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või kontrolliva osaluse omandamist individuaalselt antud 1 miljoni euro suurust või suuremat välisriigi rahalist toetust, mis võib kuuluda mõnda määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–d nimetatud kategooriasse.






  5.1.1. | Selleks et teha kindlaks, kas välisriigi rahalist toetust on antud ettevõtjale, kes oli raskustes määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punkti a tähenduses, märkige palun, kas kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või kontrolliva osaluse omandamist oli täidetud mõni järgmistest tingimustest.






  5.1.1.1. | Kas tegemist on piiratud vastutusega äriühinguga, mis on akumuleeritud kahjumi tõttu kaotanud üle poole oma märgitud osa- või aktsiakapitalist?







  Teatise esitaja(d) | ☐ | jah |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5.1.

5.1.1.

Selleks et teha kindlaks, kas välisriigi rahalist toetust on antud ettevõtjale, kes oli raskustes määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punkti a tähenduses, märkige palun, kas kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või kontrolliva osaluse omandamist oli täidetud mõni järgmistest tingimustest.

5.1.1.1.

Kas tegemist on piiratud vastutusega äriühinguga, mis on akumuleeritud kahjumi tõttu kaotanud üle poole oma märgitud osa- või aktsiakapitalist?

Teatise esitaja(d)

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Sihtettevõtja

| ☐ | jah |
| --- | --- |

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 5.1.1.2. | Kas tegemist on äriühinguga, milles vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest ja mis on akumuleeritud kahjumi tõttu kaotanud üle poole oma raamatupidamises näidatud kapitalist?







  Teatise esitaja(d) | ☐ | jah |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.1.2.

Kas tegemist on äriühinguga, milles vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest ja mis on akumuleeritud kahjumi tõttu kaotanud üle poole oma raamatupidamises näidatud kapitalist?

Teatise esitaja(d)

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Sihtettevõtja

| ☐ | jah |
| --- | --- |

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 5.1.1.3. | Kas asjaomase ettevõtja suhtes on algatatud kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus või kas ettevõtja vastab kriteeriumidele, mis on siseriikliku õigusega kehtestatud, et algatada võlausaldajate taotlusel kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus?







  Teatise esitaja(d) | ☐ | jah |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.1.3.

Kas asjaomase ettevõtja suhtes on algatatud kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus või kas ettevõtja vastab kriteeriumidele, mis on siseriikliku õigusega kehtestatud, et algatada võlausaldajate taotlusel kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus?

Teatise esitaja(d)

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Sihtettevõtja

| ☐ | jah |
| --- | --- |

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 5.1.1.4. | Kui kõnealune ettevõtja ei ole VKE (9),






  5.1.1.4.1. | kas ettevõtja arvestuslik finantsvõimendus on olnud viimasel kahel aastal suurem kui 7,5
  ning |
| --- | --- | --- |

5.1.1.4.

Kui kõnealune ettevõtja ei ole VKE (9),

5.1.1.4.1.

kas ettevõtja arvestuslik finantsvõimendus on olnud viimasel kahel aastal suurem kui 7,5

ning

| 5.1.1.4.2. | kas ettevõtja EBITDA (10) intressikulude kattekordaja on olnud viimasel kahel aastal alla 1,0?







  Teatise esitaja(d) | ☐ | jah |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.1.4.2.

kas ettevõtja EBITDA (10) intressikulude kattekordaja on olnud viimasel kahel aastal alla 1,0?

Teatise esitaja(d)

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Sihtettevõtja

| ☐ | jah |
| --- | --- |

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 5.1.1.5. | Kui mõne koondumise osalise kohta oli vastus mõnele punktides 5.1.1.1–5.1.1.4 esitatud küsimusele jaatav, märkige palun, kas kõnealune ettevõtja sai ajavahemikul, mil ta oli raskustes, välisriigi rahalist toetust, mis võis aidata kaasa tema pikaajalise elujõulisuse taastamisele (sealhulgas mis tahes ajutist likviidsusabi elujõulisuse taastamise toetamiseks) või tagada selle osalise tegevuses hoidmise selleks lühikeseks ajaks, mida vajati saneerimis- või likvideerimiskava väljatöötamiseks.







  Teatise esitaja(d) | ☐ | jah |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.1.5.

Kui mõne koondumise osalise kohta oli vastus mõnele punktides 5.1.1.1–5.1.1.4 esitatud küsimusele jaatav, märkige palun, kas kõnealune ettevõtja sai ajavahemikul, mil ta oli raskustes, välisriigi rahalist toetust, mis võis aidata kaasa tema pikaajalise elujõulisuse taastamisele (sealhulgas mis tahes ajutist likviidsusabi elujõulisuse taastamise toetamiseks) või tagada selle osalise tegevuses hoidmise selleks lühikeseks ajaks, mida vajati saneerimis- või likvideerimiskava väljatöötamiseks.

Teatise esitaja(d)

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Sihtettevõtja

| ☐ | jah |
| --- | --- |

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 5.1.1.6. | Kui mõne koondumise osalise kohta oli vastus mõnele punktides 5.1.1.1–5.1.1.4 esitatud küsimusele jaatav, märkige, kas on olemas saneerimiskava, mis tagab selle osalise pikaajalise elujõulisuse, ning kas see kava sisaldab teatise esitaja, sihtettevõtja või mis tahes muu koondumise osalise märkimisväärset omaosalust, ning esitage selle kava üksikasjad. |
| --- | --- |

5.1.1.6.

Kui mõne koondumise osalise kohta oli vastus mõnele punktides 5.1.1.1–5.1.1.4 esitatud küsimusele jaatav, märkige, kas on olemas saneerimiskava, mis tagab selle osalise pikaajalise elujõulisuse, ning kas see kava sisaldab teatise esitaja, sihtettevõtja või mis tahes muu koondumise osalise märkimisväärset omaosalust, ning esitage selle kava üksikasjad.

| 5.1.1.7. | Kui vastus mõnele punktides 5.1.1.1–5.1.1.4 esitatud küsimusele oli jaatav, põhjendage palun vastust, lisades viited täiendavatele dokumentidele, mis tuleb esitada lisades (sellised dokumendid võivad muu hulgas hõlmata teatise esitaja või sihtettevõtja viimaseid kasumiaruandeid koos bilansiga või kohtu otsust algatada äriühingu suhtes kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus või tõendeid selle kohta, et on täidetud siseriikliku äriühinguõigusega kehtestatud kriteeriumid võlausaldajate taotlusel maksejõuetusmenetluse algatamiseks jne). |
| --- | --- |

5.1.1.7.

Kui vastus mõnele punktides 5.1.1.1–5.1.1.4 esitatud küsimusele oli jaatav, põhjendage palun vastust, lisades viited täiendavatele dokumentidele, mis tuleb esitada lisades (sellised dokumendid võivad muu hulgas hõlmata teatise esitaja või sihtettevõtja viimaseid kasumiaruandeid koos bilansiga või kohtu otsust algatada äriühingu suhtes kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus või tõendeid selle kohta, et on täidetud siseriikliku äriühinguõigusega kehtestatud kriteeriumid võlausaldajate taotlusel maksejõuetusmenetluse algatamiseks jne).

| 5.1.2. | Välisriigi rahaline toetus, millega antakse ettevõtja võlgade või kohustuste katteks piiramatu tagatis sellise tagatise suurust või kestust piiramata (artikli 5 lõike 1 punkt b).







  Teatise esitaja(d) | ☐ | jah |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2.

Välisriigi rahaline toetus, millega antakse ettevõtja võlgade või kohustuste katteks piiramatu tagatis sellise tagatise suurust või kestust piiramata (artikli 5 lõike 1 punkt b).

Teatise esitaja(d)

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Sihtettevõtja

| ☐ | jah |
| --- | --- |

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 5.1.3. | Ekspordi rahastamise meede, mis ei ole kooskõlas OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppega (artikli 5 lõike 1 punkt c).







  Teatise esitaja(d) | ☐ | jah |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.3.

Ekspordi rahastamise meede, mis ei ole kooskõlas OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppega (artikli 5 lõike 1 punkt c).

Teatise esitaja(d)

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Sihtettevõtja

| ☐ | jah |
| --- | --- |

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 5.1.4. | Välisriigi rahaline toetus, mis otseselt hõlbustab koondumist (artikli 5 lõike 1 punkt d).







  Teatise esitaja(d) | ☐ | jah |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.4.

Välisriigi rahaline toetus, mis otseselt hõlbustab koondumist (artikli 5 lõike 1 punkt d).

Teatise esitaja(d)

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

Sihtettevõtja

| ☐ | jah |
| --- | --- |

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 5.2. | Esitage järgmine teave ja täiendavad dokumendid igale koondumise osalisele kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või kontrolliva osaluse omandamist individuaalselt antud iga 1 miljoni euro suuruse või suurema välisriigi rahalise toetuse kohta, mis võib kuuluda mõnda määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–d nimetatud kategooriasse.






  5.2.1. | Rahalise toetuse vorm (nt laen, maksuvabastus, kapitalisüst, maksusoodustus, mitterahalised sissemaksed jne). |
| --- | --- | --- |

5.2.

5.2.1.

Rahalise toetuse vorm (nt laen, maksuvabastus, kapitalisüst, maksusoodustus, mitterahalised sissemaksed jne).

| 5.2.2. | Rahalist toetust andnud kolmas riik. Täpsustage ka toetust andnud avaliku sektori asutus või üksus. |
| --- | --- |

5.2.2.

Rahalist toetust andnud kolmas riik. Täpsustage ka toetust andnud avaliku sektori asutus või üksus.

| 5.2.3. | Iga rahalise toetuse summa. |
| --- | --- |

5.2.3.

Iga rahalise toetuse summa.

| 5.2.4. | Osalisele rahalise toetuse andmise eesmärk ja majanduslik põhjendus. |
| --- | --- |

5.2.4.

Osalisele rahalise toetuse andmise eesmärk ja majanduslik põhjendus.

| 5.2.5. | Kas rahalise toetuse ja selle kasutamisega on seotud mingeid tingimusi? |
| --- | --- |

5.2.5.

Kas rahalise toetuse ja selle kasutamisega on seotud mingeid tingimusi?

| 5.2.6. | Kirjeldage rahalise toetuse põhielemente ja omadusi (nt laenu puhul intressimäärad ja kestus). |
| --- | --- |

5.2.6.

Kirjeldage rahalise toetuse põhielemente ja omadusi (nt laenu puhul intressimäärad ja kestus).

| 5.2.7. | Selgitage, kas toetus toob ettevõtjale, kellele välisriigi rahaline toetus on antud, või mõnele teisele koondumise osalisele kasu määruse (EL) 2022/2560 artikli 3 tähenduses (11). Palun selgitage, miks, viidates 8. jaos esitatud täiendavatele dokumentidele. |
| --- | --- |

5.2.7.

Selgitage, kas toetus toob ettevõtjale, kellele välisriigi rahaline toetus on antud, või mõnele teisele koondumise osalisele kasu määruse (EL) 2022/2560 artikli 3 tähenduses (11). Palun selgitage, miks, viidates 8. jaos esitatud täiendavatele dokumentidele.

| 5.2.8. | Selgitage, kas rahaline toetus piirdub õiguslikult või faktiliselt teatavate ettevõtjate või tööstusharudega määruse (EL) 2022/2560 artikli 3 tähenduses (12). Palun selgitage, miks, viidates 8. jaos esitatud täiendavatele dokumentidele. |
| --- | --- |

5.2.8.

Selgitage, kas rahaline toetus piirdub õiguslikult või faktiliselt teatavate ettevõtjate või tööstusharudega määruse (EL) 2022/2560 artikli 3 tähenduses (12). Palun selgitage, miks, viidates 8. jaos esitatud täiendavatele dokumentidele.

| 5.3. | Esitage ülevaade 1 miljoni euro suurustest või suurematest välisriigi rahalistest toetustest, mis on antud teatise esitaja(te)le kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või kontrolliva osaluse omandamist ning mis ei kuulu ühessegi määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–e nimetatud kategooriasse, järgides vormi ja tabelis 1 esitatud juhiseid. |
| --- | --- |

5.3.

6. JAGU

Välisriigi rahalise toetuse mõju siseturule koondumise korral

| 6.1. | Kas koondumine toimub struktureeritud pakkumismenetluse raames? Kui jah, siis






  6.1.1. | esitage pakkumismenetluse üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

6.1.

6.1.1.

esitage pakkumismenetluse üksikasjalik kirjeldus;

| 6.1.2. | esitage kõigi teiste teile teada olevate kandidaatide profiili üksikasjalik kirjeldus (nt kas tegemist oli börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate või tööstusettevõtetega). |
| --- | --- |

6.1.2.

esitage kõigi teiste teile teada olevate kandidaatide profiili üksikasjalik kirjeldus (nt kas tegemist oli börsivälistesse ettevõtetesse investeerivate või tööstusettevõtetega).

| 6.2. | Palun selgitage, millised on sihtettevõtja eri äriliinid või tegevused, selgitades, milliseid toodete ja/või teenuste kategooriaid neist igaühes pakutakse ja millistele klientidele. Selgitage, kas teatise esitaja tegutseb (teatise esitajad tegutsevad) samadel või seotud tegevusaladel või äriliinides ning kirjeldage neid. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Palun märkige iga punktis 6.2 kirjeldatud äriliini või tegevuse kohta sihtettevõtja ja teatise esitaja(te) puhul






  6.3.1. | konkreetse äriliini või tegevuse käive ülemaailmsel ja liidu tasandil; |
| --- | --- | --- |

6.3.

6.3.1.

konkreetse äriliini või tegevuse käive ülemaailmsel ja liidu tasandil;

| 6.3.2. | konkreetse äriliini või tegevuse liidu käibe protsentuaalne osakaal ettevõtja kogukäibes. |
| --- | --- |

6.3.2.

konkreetse äriliini või tegevuse liidu käibe protsentuaalne osakaal ettevõtja kogukäibes.

| 6.4. | Palun selgitage iga rahalise toetuse puhul, mille kohta on esitatud täiendavat teavet vastavalt punktile 5.2, kas ja kuidas võib rahaline toetus parandada koondumise osaliste konkurentsivõimet siseturul. Sellele punktile vastates viidake rahalise toetuse laadile, summale, kasutamisele või eesmärgile. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Kas koondumise tulemusena on liidus (liidu või liikmesriigi tasandil) teatatud ühinemiskontrolli menetlustest? Kui jah, siis märkige iga sellise menetluse staatus selle teatise esitamise ajal. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Kas koondumise tulemusena on liidus algatatud muid regulatiivseid menetlusi (näiteks välismaiste otseinvesteeringute taustauuring liikmesriigi tasandil)? Kui jah, siis märkige iga sellise menetluse staatus teatise esitamise ajal. |
| --- | --- |

6.6.

Kontaktandmed

| 6.7. | Esitage sihtettevõtja viie suurima liidus tegutseva konkurendi kontaktandmed. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Kui koondumise tulemusena on liidus (liidu või liikmesriigi tasandil) algatatud ühinemiskontrolli menetlusi, esitage kõik konkurentide kontaktandmed, mis on esitatud seoses nende ühinemiskontrolli menetlustega. |
| --- | --- |

6.8.

7. JAGU

Võimalik positiivne mõju

| 7.1. | Kui see on asjakohane, nimetage võimalik positiivne mõju asjaomase subsideeritud majandustegevuse arengule siseturul koos põhjendustega. Loetlege ka välisriigi subsiidiumi mis tahes muu positiivne mõju (koos põhjendustega), näiteks laiem positiivne mõju, mis on seotud asjaomaste poliitikaeesmärkidega, eelkõige liidu eesmärkidega. Millal ja kus võib seda mõju näha või eeldada? Palun kirjeldage iga sellist positiivset mõju. |
| --- | --- |

7.1.

8. JAGU

Täiendavad dokumendid

Palun esitage iga koondumise osalise kohta järgmine teave.

| 8.1. | Vastavalt punktile 5.1 koopiad kõigist täiendavatest dokumentidest seoses rahaliste toetustega, mis võivad kuuluda mõnda määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–d nimetatud kategooriasse. |
| --- | --- |

8.1.

Vastavalt punktile 5.1 koopiad kõigist täiendavatest dokumentidest seoses rahaliste toetustega, mis võivad kuuluda mõnda määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–d nimetatud kategooriasse.

| 8.2. | Koopiad järgmistest dokumentidest, mille on koostanud haldusnõukogu, juhatuse või nõukogu liige või mis on koostatud nende isikute jaoks või neile edastatud:






  a) | analüüsid, aruanded, uuringud, ülevaated, ettekanded ja mis tahes võrreldavad dokumendid, milles käsitletakse määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–d nimetatud mis tahes kategooriasse kuuluva välisriigi rahalise toetuse eesmärki, kasutamist ja majanduslikku põhjust. Esitage enda valduses olevad või avalikult kättesaadavad sama liiki dokumendid, mille on koostanud välisriigi rahalist toetust andev üksus või mis on koostatud sellise üksuse jaoks või sellele edastatud. |
| --- | --- | --- |

8.2.

Koopiad järgmistest dokumentidest, mille on koostanud haldusnõukogu, juhatuse või nõukogu liige või mis on koostatud nende isikute jaoks või neile edastatud:

a)

analüüsid, aruanded, uuringud, ülevaated, ettekanded ja mis tahes võrreldavad dokumendid, milles käsitletakse määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–d nimetatud mis tahes kategooriasse kuuluva välisriigi rahalise toetuse eesmärki, kasutamist ja majanduslikku põhjust. Esitage enda valduses olevad või avalikult kättesaadavad sama liiki dokumendid, mille on koostanud välisriigi rahalist toetust andev üksus või mis on koostatud sellise üksuse jaoks või sellele edastatud.

| b) | analüüsid, aruanded, uuringud, ülevaated, ettekanded ja mis tahes võrreldavad dokumendid, et hinnata või analüüsida koondumisega seotud põhjuseid (sealhulgas dokumendid, milles arutatakse tehingut seoses võimalike alternatiivsete omandamistega); |
| --- | --- |

b)

analüüsid, aruanded, uuringud, ülevaated, ettekanded ja mis tahes võrreldavad dokumendid, et hinnata või analüüsida koondumisega seotud põhjuseid (sealhulgas dokumendid, milles arutatakse tehingut seoses võimalike alternatiivsete omandamistega);

| c) | juhul kui koondumise eesmärgil sihtettevõtja suhtes hoolsuskohustuse täitmisel abistas teatise esitajat mõni väline nõustaja, esitage kokkuvõtted, järeldused või aruanded, mille need nõustajad on koostanud hoolsuskohustuse täitmise käigus, samuti dokumendid, milles hinnatakse või käsitletakse tehingu väärtust. |
| --- | --- |

c)

juhul kui koondumise eesmärgil sihtettevõtja suhtes hoolsuskohustuse täitmisel abistas teatise esitajat mõni väline nõustaja, esitage kokkuvõtted, järeldused või aruanded, mille need nõustajad on koostanud hoolsuskohustuse täitmise käigus, samuti dokumendid, milles hinnatakse või käsitletakse tehingu väärtust.

| 8.3. | Võimaluse korral koondumise osaliste viimaste aastaaruannete ja raamatupidamisaruannete veebiaadress, selle puudumise korral koondumise osaliste viimaste aastaaruannete ja raamatupidamisaruannete koopiad. |
| --- | --- |

8.3.

Võimaluse korral koondumise osaliste viimaste aastaaruannete ja raamatupidamisaruannete veebiaadress, selle puudumise korral koondumise osaliste viimaste aastaaruannete ja raamatupidamisaruannete koopiad.

9. JAGU

Kinnitus

Teatis peab lõppema järgmise kinnitusega, millele kirjutavad alla kõik teatise esitajad või nende esindajad:

„
  Teatise esitaja kinnitab või teatise esitajad kinnitavad, et käesolevas teatises esitatud teave on neile teadaolevatel andmetel ja nende veendumuse kohaselt õige, täpne ja täielik, et vormiga FS-CO nõutavatest dokumentidest on esitatud tõesed ja täielikud koopiad, et kõik hinnangud on vastavalt märgistatud ja need on antud nende aluseks olevate faktide põhjal nii täpselt kui võimalik ning et kõik esitatud arvamused on siirad.

Nad on teadlikud määruse (EL) 2022/2560 artikli 26 sätetest, mis käsitlevad trahve ja sunniraha.“

Kuupäev:

| [1. allkirja andja]
  Nimi:
  Organisatsioon:
  Ametikoht:
  Aadress:
  Telefoninumber:
  E-post:
  [(allkirjastatud elektrooniliselt)/allkiri] | [2. allkirja andja, kui see on asjakohane]
  Nimi:
  Organisatsioon:
  Ametikoht:
  Aadress:
  Telefoninumber:
  E-post:
  [(allkirjastatud elektrooniliselt)/allkiri] |
| --- | --- |

[1. allkirja andja]

Nimi:

Organisatsioon:

Ametikoht:

Aadress:

Telefoninumber:

E-post:

[(allkirjastatud elektrooniliselt)/allkiri]

[2. allkirja andja, kui see on asjakohane]

Nimi:

Organisatsioon:

Ametikoht:

Aadress:

Telefoninumber:

E-post:

[(allkirjastatud elektrooniliselt)/allkiri]

Tabel 1

Tabel 1

Juhised teabe esitamiseks selliste välisriigi rahaliste toetuste kohta, mis ei kuulu ühessegi määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–e nimetatud kategooriasse (punkt 5.3)

Juhised teabe esitamiseks selliste välisriigi rahaliste toetuste kohta, mis ei kuulu ühessegi määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–e nimetatud kategooriasse (punkt 5.3)

| 1. | Esitage ülevaade 1 miljoni euro suurustest või suurematest välisriigi rahalistest toetustest, mille iga kolmas riik on andnud teatise esitaja(te)le kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või kontrolliva osaluse omandamist ning mis ei kuulu ühessegi määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–e nimetatud kategooriasse, järgides allpool esitatud vormi ja juhiseid. |
| --- | --- |

1.

Esitage ülevaade 1 miljoni euro suurustest või suurematest välisriigi rahalistest toetustest, mille iga kolmas riik on andnud teatise esitaja(te)le kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või kontrolliva osaluse omandamist ning mis ei kuulu

A.   Teave, mis tuleb tabelis esitada

Teave, mis tuleb tabelis esitada

| 2. | Rühmitage eri rahalised toetused kolmandate riikide ja liikide kaupa, näiteks otsetoetus, laen/rahastamisvahend/tagasimakstavad ettemaksed, maksusoodustus, tagatis, riskikapitaliinstrument, kapitalisüst, võlgade kustutamine, toetus, mida antakse ettevõtja mittemajandusliku tegevuse jaoks (vt määruse (EL) 2022/2560 põhjendus 16) või muu. |
| --- | --- |

2.

Rühmitage eri rahalised toetused kolmandate riikide ja liikide kaupa

| 3. | Lisage ainult need riigid, kus kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või kontrolliva osaluse omandamist antud kõigi rahaliste toetuste hinnanguline kogusumma (arvutatud vastavalt punktile 5) on 45 miljonit eurot või rohkem. |
| --- | --- |

3.

Lisage ainult need riigid, kus kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või kontrolliva osaluse omandamist antud kõigi rahaliste toetuste hinnanguline kogusumma (arvutatud vastavalt punktile 5) on 45 miljonit eurot või rohkem.

| 4. | Esitage iga rahalise toetuse liigi kohta rahalise toetuse eesmärgi ja toetust andnud üksuste lühikirjeldus. |
| --- | --- |

4.

Esitage iga rahalise toetuse liigi kohta rahalise toetuse eesmärgi ja toetust andnud üksuste lühikirjeldus.

| 5. | Kvantifitseerige kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või kontrolliva osaluse omandamist iga kolmanda riigi antud rahalise toetuse hinnanguline kogusumma vahemikena, nagu on täpsustatud allpool esitatud tabelile lisatud märkustes. Selle summa arvutamisel on olulised järgmised kaalutlused:






  a) | arvesse võetakse määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõikes 1 sätestatud kategooriatesse kuuluv välisriigi rahaline toetus, mille kohta on esitatud teave punktides 5.1 ja 5.2; |
| --- | --- | --- |

5.

Kvantifitseerige kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või kontrolliva osaluse omandamist iga kolmanda riigi

vahemikena

Selle summa arvutamisel

a)

arvesse võetakse määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõikes 1 sätestatud kategooriatesse kuuluv välisriigi rahaline toetus, mille kohta on esitatud teave punktides 5.1 ja 5.2;

| b) | arvesse ei võeta välisriigi rahalist toetust, mis on välja jäetud vastavalt allpool esitatud punktidele 6 ja 7. |
| --- | --- |

b)

arvesse ei võeta välisriigi rahalist toetust, mis on välja jäetud vastavalt allpool esitatud punktidele 6 ja 7.

ei võeta

B.   Erandid

Erandid

| 6. | Tabelisse ei pea lisama teavet järgmiste välisriigi rahaliste toetuste kohta:






  a) | maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumise edasilükkamine, maksuamnestiad ja tähtajalised maksuvabastused ning tavalised amortisatsiooni ja kahjumi edasikandmise eeskirjad, mis on üldkohaldatavad. Kui need meetmed piirduvad näiteks teatavate sektorite, piirkondade või ettevõtjatega või ettevõtjate liikidega, tuleb need lisada; |
| --- | --- | --- |

6.

Tabelisse ei pea

a)

maksude või sotsiaalkindlustusmaksete tasumise edasilükkamine, maksuamnestiad ja tähtajalised maksuvabastused ning tavalised amortisatsiooni ja kahjumi edasikandmise eeskirjad, mis on üldkohaldatavad. Kui need meetmed piirduvad näiteks teatavate sektorite, piirkondade või ettevõtjatega või ettevõtjate liikidega, tuleb need lisada;

| b) | maksusoodustuste kohaldamine topeltmaksustamise vältimiseks kooskõlas topeltmaksustamise vältimise kahe- või mitmepoolsete lepingute sätetega ning ühepoolsed maksusoodustused topeltmaksustamise vältimiseks, mida kohaldatakse riigisiseste maksuõigusnormide alusel, niivõrd kui need järgivad sama loogikat kui kahe- või mitmepoolsete lepingute sätted; |
| --- | --- |

b)

maksusoodustuste kohaldamine topeltmaksustamise vältimiseks kooskõlas topeltmaksustamise vältimise kahe- või mitmepoolsete lepingute sätetega ning ühepoolsed maksusoodustused topeltmaksustamise vältimiseks, mida kohaldatakse riigisiseste maksuõigusnormide alusel, niivõrd kui need järgivad sama loogikat kui kahe- või mitmepoolsete lepingute sätted;

| c) | kaupade/teenuste (v.a finantsteenuste) pakkumine/ostmine turutingimustel tavapärase äritegevuse käigus, näiteks kaupade või teenuste pakkumine/ostmine konkurentsipõhise, läbipaistva ja mittediskrimineeriva hankemenetluse alusel; |
| --- | --- |

c)

kaupade/teenuste (v.a finantsteenuste) pakkumine/ostmine turutingimustel tavapärase äritegevuse käigus, näiteks kaupade või teenuste pakkumine/ostmine konkurentsipõhise, läbipaistva ja mittediskrimineeriva hankemenetluse alusel;

| d) | välisriigi rahaline toetus, mille individuaalne summa jääb alla 1 miljoni euro. |
| --- | --- |

d)

välisriigi rahaline toetus, mille individuaalne summa jääb alla 1 miljoni euro.

| 7. | Kui investeerimisfond või juriidiline isik, keda kontrollib investeerimisfond või keda kontrollitakse investeerimisfondi kaudu, omandab kontrolli või loob ühisettevõtte, ei ole vaja lisada välisriigi rahalisi toetusi, mis on antud muudele investeerimisfondidele, mida valitseb sama äriühinguna asutatud fond, kuid koos erinevate investoritega, kes omavad enamust nende õiguse alusel saada osa kasumist (või mida antakse nende muude fondide kontrolli all olevatele portfelli kuuluvatele äriühingutele), kui suudate tõendada, et kumulatiivselt on täidetud järgmised tingimused:






  a) | omandavat üksust kontrolliva fondi suhtes tuleb kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (13) alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta või samaväärseid kolmanda riigi õigusnorme seoses usaldatavus-, organisatsiooniliste ja käitumisreeglitega, sealhulgas investorite kaitsmise nõuetega, ning |
| --- | --- | --- |

7.

Kui investeerimisfond või juriidiline isik, keda kontrollib investeerimisfond või keda kontrollitakse investeerimisfondi kaudu, omandab kontrolli või loob ühisettevõtte, ei ole vaja lisada välisriigi rahalisi toetusi, mis on antud muudele investeerimisfondidele, mida valitseb sama äriühinguna asutatud fond, kuid koos erinevate investoritega, kes omavad enamust nende õiguse alusel saada osa kasumist (või mida antakse nende muude fondide kontrolli all olevatele portfelli kuuluvatele äriühingutele), kui suudate tõendada, et kumulatiivselt on täidetud järgmised tingimused:

a)

omandavat üksust kontrolliva fondi suhtes tuleb kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/61/EL (13) alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta või samaväärseid kolmanda riigi õigusnorme seoses usaldatavus-, organisatsiooniliste ja käitumisreeglitega, sealhulgas investorite kaitsmise nõuetega, ning

13

| b) | omandavat üksust kontrolliva fondi ning muude investeerimisfondide (ja nende fondide kontrollitavate äriühingute), mida valitseb sama äriühinguna asutatud fond, vahelised majandus- ja äritehingud on olematud või piiratud. Sellega seoses peate esitama komisjonile tõendusmaterjali mis tahes sellise majandus- või äritehingu kohta, mis võis toimuda kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või kontrolliva osaluse omandamist. Majandus- ja äritehingud hõlmavad muu hulgas varade müüki (sealhulgas omandiõigust äriühingutes), laene, krediidiliine või garantiisid.








  Teatise esitaja X |
| --- | --- |
| Kolmas riik | Rahalise toetuse liik (*1) | Rahalise toetuse eesmärgi ja toetust andva üksuse lühikirjeldus (*2) |
| Riik A | 1. liik | |
| 2. liik | |
| 3. liik | |
| 4. liik | |
| ... | |
| A antud rahaliste toetuste hinnanguline kogusumma: [...] eurot (*3) |
| Riik B | 1. liik | |
| 2. liik | |
| 3. liik | |
| 4. liik | |
| ... | |
| B antud rahaliste toetuste hinnanguline kogusumma: [...] eurot (*3) |
| Riik C | | |
| ... | | |
| | | |
| Märkus: | palun esitage iga teatist esitava osalise kohta eraldi tabel. Kolmandad riigid ja võimaluse korral ka toetuste liigid tuleks järjestada välisriigi rahalise toetuse kogusumma järgi suurimast väikseimani. |

b)

omandavat üksust kontrolliva fondi ning muude investeerimisfondide (ja nende fondide kontrollitavate äriühingute), mida valitseb sama äriühinguna asutatud fond, vahelised majandus- ja äritehingud on olematud või piiratud. Sellega seoses peate esitama komisjonile tõendusmaterjali mis tahes sellise majandus- või äritehingu kohta, mis võis toimuda kolme aasta jooksul enne kokkuleppe sõlmimist, avaliku pakkumise väljakuulutamist või kontrolliva osaluse omandamist. Majandus- ja äritehingud hõlmavad muu hulgas varade müüki (sealhulgas omandiõigust äriühingutes), laene, krediidiliine või garantiisid.

Teatise esitaja X

Teatise esitaja X

Kolmas riik

Rahalise toetuse liik (*1)

*1

Rahalise toetuse eesmärgi ja toetust andva üksuse lühikirjeldus (*2)

*2

Riik A

1. liik

1. liik

2. liik

2. liik

3. liik

3. liik

4. liik

4. liik

...

A antud rahaliste toetuste hinnanguline kogusumma: [...] eurot (*3)

*3

Riik B

1. liik

1. liik

2. liik

2. liik

3. liik

3. liik

4. liik

4. liik

...

B antud rahaliste toetuste hinnanguline kogusumma: [...] eurot (*3)

*3

Riik C

...

Märkus:

palun esitage iga teatist esitava osalise kohta eraldi tabel. Kolmandad riigid ja võimaluse korral ka toetuste liigid tuleks järjestada välisriigi rahalise toetuse kogusumma järgi suurimast väikseimani.

C.   Lisateave

Lisateave

| 8. | Iga koondumise puhul olulised välisriigi rahalised toetused võivad sõltuda mitmest tegurist, nagu asjaomased sektorid või tegevus, rahalise toetuse liik või juhtumi muud eripärad. Neid eripärasid arvesse võttes võib komisjon nõuda lisateavet, kui ta peab sellist teavet oma hinnangu jaoks vajalikuks. |
| --- | --- |

8.

Iga koondumise puhul olulised välisriigi rahalised toetused võivad sõltuda mitmest tegurist, nagu asjaomased sektorid või tegevus, rahalise toetuse liik või juhtumi muud eripärad. Neid eripärasid arvesse võttes võib komisjon nõuda lisateavet, kui ta peab sellist teavet oma hinnangu jaoks vajalikuks.

---

(1)  
  ELT L 330, 23.12.2022, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 177, 12.7.2023, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39). Vt ka konkurentsijuhtumite uurimist käsitlev privaatsusteade aadressil https://ec.europa.eu/competition-policy/index/privacy-policy-competition-investigations_en.

3

(4)  Käesolevas vormis FS-CO mõõdab ettevõtja väärtus äriühingu koguväärtust ja selle arvutamisel peaks arvesse võtma sihtettevõtja turukapitalisatsiooni, aga ka lühi- ja pikaajalist võlga ning sularaha või raha ekvivalente sihtettevõtja bilansis.

4

(5)  Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (ELT L 24, 29.1.2004, lk 1).

5

(6)  Käibe arvutamise kohta vt määruse (EL) 2022/2560 artikkel 22.

6

(7)  Määruse (EL) 2022/2560 artikli 20 lõike 3 punkti a kohaselt peab vähemalt üks ühinevatest ettevõtjatest, omandatud ettevõtja või ühisettevõte olema „asutatud liidus“. Mõistet „asutatud liidus“ tuleb mõista kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga ning see hõlmab tütarettevõtja asutamist liidus ja püsivat tegevuskohta liidus (vt otsused kohtuasjades C-230/14: Weltimmo, punktid 29 ja 30; C-39/13, C-40/13 ja C-41/13: SCA Group Holding jt, punktid 24, 25, 26, 27; ja kohtuasi C-196/87: Steymann, punkt 16).

7

(8)  Välisriigi rahaline toetus tuleks lugeda antuks alates hetkest, mil toetuse saaja omandab õiguse välisriigi rahalist toetust saada. Välisriigi rahalise toetuse tegelik väljamaksmine ei ole vajalik tingimus, et välisriigi rahaline toetus kuuluks määruse (EL) 2022/2560 kohaldamisalasse.

8

(9)  Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on määratletud komisjoni 17. juuni 2014. aasta määruse (EL) nr 651/2014 (ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks, ELT L 187, 26.6.2014, lk 1) I lisas.

9

(10)  
  „Earnings before interest, taxes, depreciation and amortisation“, st intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum.

10

(11)  Rahalist toetust tuleks käsitada ettevõtjale kasu andvana, kui seda ei oleks olnud võimalik saada tavapärastes turutingimustes. Üksikasjalikum teave selle kohta, kuidas hinnata kasu olemasolu, on esitatud määruse (EL) 2022/2560 põhjenduses 13.

11

(12)  Kasu peaks saama üks või mitu ettevõtjat või tööstusharu. Välisriigi subsiidiumi eripära võib kindlaks määrata juriidiliselt või faktiliselt.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiiv 2011/61/EL alternatiivsete investeerimisfondide valitsejate kohta, millega muudetakse direktiive 2003/41/EÜ ja 2009/65/EÜ ning määruseid (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 1095/2010 (ELT L 174, 1.7.2011, lk 1).

13

(*1)  Märkige rahalised toetused liikide kaupa, näiteks otsetoetus, laen/rahastamisvahend/tagasimakstavad ettemaksed, maksusoodustus, tagatis, riskikapitaliinstrument, kapitalisüst, võlgade kustutamine, toetus, mida antakse ettevõtja mittemajandusliku tegevuse jaoks (vt määruse (EL) 2022/2560 põhjendus 16) või muu.

*1

(*2)  Iga liigi alla märgitud rahaliste toetuste eesmärgi ja toetust andva(te) üksus(t)e üldkirjeldus. Näiteks „
  toote A tootmise ning teadus- ja arendustegevuse maksuvabastus
  “, „
  X eesmärgil mitu laenu riigi omanduses olevatelt pankadelt
  “, „
  mitu rahastamismeedet koos riiklike investeerimisasutustega tegevuskulude katmiseks/teadus- ja arendustegevuseks
  “, „
  avaliku sektori kapitalisüst äriühingusse X
  “.

*2

toote A tootmise ning teadus- ja arendustegevuse maksuvabastus

X eesmärgil mitu laenu riigi omanduses olevatelt pankadelt

mitu rahastamismeedet koos riiklike investeerimisasutustega tegevuskulude katmiseks

teadus- ja arendustegevuseks

avaliku sektori kapitalisüst äriühingusse X

(*3)  Kasutada järgmisi vahemikke: „
  45–100 miljonit eurot
  “, „
  > 100–500 miljonit eurot
  “, „
  > 0,5–1 miljard eurot
  “, „
  üle 1 miljardi euro
  “.

*3

45–100 miljonit eurot

> 100–500 miljonit eurot

> 0,5–1 miljard eurot

üle 1 miljardi euro

---

II LISA

VORM FS-PP RIIGIHANKE MENETLUSE RAAMES RAHALISEST TOETUSEST TEATAMISEKS VASTAVALT MÄÄRUSELE (EL) 2022/2560

Sisukord

| 1. | Vormi FS-PP eesmärk | 32 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Käesoleva vormiga FS-PP seotud mõisted ja juhised | 32 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Vormiga FS-PP nõutava teabe liigid | 33 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Teave, mis ei ole mõistlikult kättesaadav | 34 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Teave, mis ei ole komisjonile juhtumi uurimiseks vajalik | 34 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Teatise esitamisele eelnevad kontaktid ja eranditaotlused | 34 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Täpse ja täieliku teatise või deklaratsiooni nõue | 35 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Teatise esitamise kord | 36 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Konfidentsiaalsus ja isikuandmed | 36 |
| --- | --- | --- |

9.

| 1. 1.JAGU. | Riigihanke kirjeldus | 37 |
| --- | --- | --- |

1. 1.JAGU.

| 2. 2.JAGU. | Teave teatise esitaja(te) kohta | 37 |
| --- | --- | --- |

2. 2.JAGU.

| 3. 3.JAGU. | Välisriigi rahaline toetus | 38 |
| --- | --- | --- |

3. 3.JAGU.

| 4. 4. JAGU. | Põhjendamatult soodsa pakkumuse puudumine | 40 |
| --- | --- | --- |

4. 4. JAGU.

| 5. 5. JAGU. | Võimalik positiivne mõju | 41 |
| --- | --- | --- |

5. 5. JAGU.

| 6. 6. JAGU. | Täiendavad dokumendid | 41 |
| --- | --- | --- |

6. 6. JAGU.

| 7. 7. JAGU. | Deklaratsioon | 41 |
| --- | --- | --- |

7. 7. JAGU.

| 8.8. JAGU. | Kinnitus | 42 |
| --- | --- | --- |

8.8. JAGU.

SISSEJUHATUS

1.   Vormi FS-PP eesmärk

| 1. | Käesolevas vormis FS-PP täpsustatakse, millist teavet peavad teatise esitajad andma, kui nad esitavad komisjonile teatise või deklaratsiooni välisriigi rahalise toetuse kohta riigihanke menetluse raames, mille suhtes kohaldatakse liidu välisriigi subsiidiumide kontrollisüsteemi. Liidu välisriigi subsiidiumide kontrollisüsteem on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2022/2560 (1) ning komisjoni rakendusmääruses (EL) 2023/1441 üksikasjaliku korra kohta, mille alusel komisjon korraldab menetlusi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2022/2560, mis käsitleb siseturgu moonutavaid välisriigi subsiidiume (edaspidi „rakendusmäärus“), (2) millele käesolev vorm FS-PP on lisatud. |
| --- | --- |

1.

2.   Käesoleva vormiga FS-PP seotud mõisted ja juhised

| 2. | Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:






  a) | „teatise esitaja(d)“ – määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 lõike 5 kohaselt kõik ettevõtjad, ettevõtjate rühmad, peamised alltöövõtjad ja peamised tarnijad, kelle suhtes kehtib määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 lõike 1 kohane teatamiskohustus; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

„teatise esitaja(d)“ – määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 lõike 5 kohaselt kõik ettevõtjad, ettevõtjate rühmad, peamised alltöövõtjad ja peamised tarnijad, kelle suhtes kehtib määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 lõike 1 kohane teatamiskohustus;

| b) | „peatöövõtja“ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2014/24/EL (3) ja 2014/25/EL (4) tähenduses või „põhikontsessionäär“ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/23/EL (5) tähenduses – ettevõtja, kes tagab teatise või deklaratsiooni esitamise kõigi teatise esitajate nimel. |
| --- | --- |

b)

„peatöövõtja“ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2014/24/EL (3) ja 2014/25/EL (4) tähenduses või „põhikontsessionäär“ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/23/EL (5) tähenduses – ettevõtja, kes tagab teatise või deklaratsiooni esitamise kõigi teatise esitajate nimel.

| 3. | Kui ei ole sätestatud teisiti, hõlmab mõiste „teatise esitaja“ kõiki tema tütarettevõtjaid, kes ei ole majanduslikult sõltumatud, ja tema valdusettevõtjaid määruse (EL) 2022/2560 artikli 28 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Nõutavad finantsandmed tuleb esitada eurodes keskmiste vahetuskursside alusel, mis kehtisid kõnealustel aastatel või muudel ajavahemikel. |
| --- | --- |

4.

3.   Vormiga FS-PP nõutava teabe liigid

| 5. | Kui vähemalt üks teatise esitaja on saanud määruse (EL) 2022/2560 artikli 28 lõigete 1 ja 2 ning artikli 29 lõike 1 kohaselt teatamisele kuuluvat välisriigi rahalist toetust, esitab teatise esitaja (esitavad teatise esitajad) üksnes teatise. Teatis esitatakse ühel vormil, järgides allpool esitatud elemente. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Seevastu juhul kui ükski teatise esitaja ei ole saanud määruse (EL) 2022/2560 artikli 28 lõigete 1 ja 2 ning artikli 29 lõike 1 kohaselt teatamisele kuuluvat välisriigi rahalist toetust, esitab teatise esitaja (esitavad teatise esitajad) üksnes deklaratsiooni. Deklaratsioon esitatakse ühel vormil, järgides allpool esitatud elemente. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komisjon võib iga juhtumi puhul eraldi nõuda üksikasjalikumat teavet mis tahes liiki rahalise toetuse kohta, mis on loetletud 3. jaos ja tabelis 1 esitatud küsimuste vastustes, või mis tahes muu välisriigi rahalise toetuse kohta, mida teatise esitaja(d) on saanud. Igal juhul tuleb määruse (EL) 2022/2560 artikli 28 lõike 1 punkti b kohasele teatamiskünnisele vastavuse kindlakstegemiseks arvesse võtta kõiki välisriigi rahalisi toetusi, mis on antud teatise esitaja(te)le teatise esitamisele eelnenud kolme aasta jooksul, olenemata sellest, kas 3. jaos nõutakse nende kohta teavet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vormis FS-PP tuleb esitada järgmine teave.






  a) | TEATISED VÄLISRIIGI RAHALISE TOETUSE KOHTA






  i. | Kui teatatakse määruse (EL) 2022/2560 4. peatüki kohasest välisriigi rahalisest toetusest, tuleb tavaliselt täita kõik jaod ja nende väljad, välja arvatud 7. jagu (deklaratsioon). |
| --- | --- | --- | --- |

8.

a)

TEATISED VÄLISRIIGI RAHALISE TOETUSE KOHTA

i.

Kui teatatakse määruse (EL) 2022/2560 4. peatüki kohasest välisriigi rahalisest toetusest, tuleb tavaliselt täita kõik jaod ja nende väljad, välja arvatud 7. jagu (deklaratsioon).

| ii. | 1. jagu peab sisaldama riigihanke menetluse kokkuvõtlikku kirjeldust. |
| --- | --- |

ii.

1. jagu peab sisaldama riigihanke menetluse kokkuvõtlikku kirjeldust.

| iii. | 2. jagu peab sisaldama teavet teatise esitaja(te) kohta. |
| --- | --- |

iii.

2. jagu peab sisaldama teavet teatise esitaja(te) kohta.

| iv. | 3. jagu peab sisaldama üksikasjalikku teavet välisriigi rahalis(t)e toetus(t)e kohta. Eelkõige nõutakse 3. jao kohaselt üksikasjalikku teavet teatise esitajatele kolme aasta jooksul enne teatise esitamist antud iga 1 miljoni euro suuruse või suurema välisriigi rahalise toetuse kohta, mis võib kuuluda mõnda määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–c ja e nimetatud kategooriasse. Muude välisriigi rahaliste toetuste puhul nõutakse vormiga FS-PP vastavalt tabelis 1 esitatud juhistele, et teatise esitaja annaks (teatise esitajad annaksid) ülevaate teatise esitaja(te)le antud eri liiki rahalistest toetustest. |
| --- | --- |

iv.

3. jagu peab sisaldama üksikasjalikku teavet välisriigi rahalis(t)e toetus(t)e kohta. Eelkõige nõutakse 3. jao kohaselt üksikasjalikku teavet teatise esitajatele kolme aasta jooksul enne teatise esitamist antud iga 1 miljoni euro suuruse või suurema välisriigi rahalise toetuse kohta, mis võib kuuluda mõnda määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–c ja e nimetatud kategooriasse. Muude välisriigi rahaliste toetuste puhul nõutakse vormiga FS-PP vastavalt tabelis 1 esitatud juhistele, et teatise esitaja annaks (teatise esitajad annaksid) ülevaate teatise esitaja(te)le antud eri liiki rahalistest toetustest.

| v. | 4. jagu võib sisaldada selgitust selle kohta, miks pakkumus ei ole põhjendamatult soodne. |
| --- | --- |

v.

4. jagu võib sisaldada selgitust selle kohta, miks pakkumus ei ole põhjendamatult soodne.

| vi. | 5. jaos võib vajaduse korral loetleda ja põhjendada subsiidiumide võimalikku positiivset mõju asjaomase subsideeritud majandustegevuse arengule ning muud positiivset mõju, mis on seotud asjaomaste poliitikaeesmärkidega. |
| --- | --- |

vi.

5. jaos võib vajaduse korral loetleda ja põhjendada subsiidiumide võimalikku positiivset mõju asjaomase subsideeritud majandustegevuse arengule ning muud positiivset mõju, mis on seotud asjaomaste poliitikaeesmärkidega.

| vii. | 6. jaos loetletakse kõik täiendavad dokumendid. |
| --- | --- |

vii.

6. jaos loetletakse kõik täiendavad dokumendid.

| viii. | 8. jagu peab sisaldama allkirjastatud kinnitust selle kohta, et esitatud teave on õige, täpne ja täielik ning et teatise esitaja(d) on teadlik(ud) trahve käsitlevatest sätetest. |
| --- | --- |

viii.

8. jagu peab sisaldama allkirjastatud kinnitust selle kohta, et esitatud teave on õige, täpne ja täielik ning et teatise esitaja(d) on teadlik(ud) trahve käsitlevatest sätetest.

| b) | DEKLARATSIOON TEATAMISELE KUULUVA VÄLISRIIGI RAHALISE TOETUSE PUUDUMISE KOHTA






  i. | Kui teatise esitaja(te)le ei ole viimase kolme aasta jooksul antud teatamisele kuuluvat välisriigi rahalist toetust, tuleb täita ainult vormi FS-PP 1., 2. ja 8. jagu ning 7. jagu, ülejäänud jaod tuleb jätta tühjaks. |
| --- | --- | --- |

b)

DEKLARATSIOON TEATAMISELE KUULUVA VÄLISRIIGI RAHALISE TOETUSE PUUDUMISE KOHTA

i.

Kui teatise esitaja(te)le ei ole viimase kolme aasta jooksul antud teatamisele kuuluvat välisriigi rahalist toetust, tuleb täita ainult vormi FS-PP 1., 2. ja 8. jagu ning 7. jagu, ülejäänud jaod tuleb jätta tühjaks.

| ii. | Vormis FS-PP nõutav teave ei piira komisjoni võimalust küsida teabenõude kaudu lisateavet. |
| --- | --- |

ii.

Vormis FS-PP nõutav teave ei piira komisjoni võimalust küsida teabenõude kaudu lisateavet.

4.   Teave, mis ei ole mõistlikult kättesaadav

| 9. | Kui käesolevas vormis FS-PP nõutav konkreetne teave ei ole teatise esitaja(te)le osaliselt või täielikult mõistlikult kättesaadav, võib teatise esitaja (võivad teatise esitajad) taotleda, et komisjon vabastaks ta (nad) asjaomase teabe esitamise kohustusest või mõnest muust vormis FS-PP sisalduvast selle teabega seotud nõudest. Taotlus tuleks esitada käesoleva sissejuhatuse põhjendustes 13–15 esitatud juhiste kohaselt. |
| --- | --- |

9.

5.   Teave, mis ei ole komisjonile juhtumi uurimiseks vajalik

| 10. | Vastavalt rakendusmääruse artikli 5 lõikele 5 võib komisjon teha erandi teatises konkreetse teabe (sealhulgas dokumentide) esitamise kohustusest või mõnest muust vormis FS-PP esitatud kõnealuse teabega seotud nõudest, kui ta leiab, et nende kohustuste või nõuete järgimine ei ole juhtumi uurimiseks vajalik. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Teatise esitaja võib (teatise esitajad võivad) taotleda, et komisjon vabastaks ta (nad) asjaomase teabe esitamise kohustusest või mõnest muust vormis FS-PP sisalduvast selle teabega seotud nõudest. Taotlus tuleks esitada käesoleva vormi FS-PP sissejuhatuse põhjendustes 13–15 esitatud eranditaotluste esitamise juhiste kohaselt. |
| --- | --- |

11.

6.   Teatise esitamisele eelnevad kontaktid ja eranditaotlused

| 12. | Teatise esitajaid julgustatakse piisavalt aegsasti enne teatise esitamist osalema teatamise-eelsetes aruteludes, eelistatavalt vormi FS-PP kavandi alusel. Komisjon pakub teatise esitajatele vabatahtliku teenusena võimalust endaga enne teatise esitamist kontakti võtta, et valmistada ette avaldatud hanketeate kontekstis antud välisriigi subsiidiumide esialgne läbivaatamine. Teatise esitamisele eelnevad kontaktid ei ole küll kohustuslikud, kuid võivad olla siiski olulised, võimaldades nii teatise esitaja(te)l kui ka komisjonil muu hulgas kindlaks määrata teatises nõutava teabe täpset hulka, seda eelkõige 3. jao ja tabeli 1 kohaselt esitatava teabe puhul, ning tagades, et teatis on täielik. Peale selle võivad teatise esitamisele eelnevad kontaktid oluliselt vähendada nõutava teabe hulka. Kui teatise esitajaid (ühe ettevõtjana) või teatise esitajate rühmi (sama konsortsiumi liikmetena) on rohkem kui üks, kusjuures iga teatise esitaja või teatise esitajate rühm kavatseb esitada sama riigihanke menetluse raames erineva pakkumuse, tuleb teatise esitamisele eelnevad arutelud pidada iga teatise esitajaga või teatise esitajate rühmaga eraldi ja täielikus konfidentsiaalsuses, et tagada aus konkurents asjaomases riigihanke menetluses. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Teatise esitamisele eelnevate kontaktide käigus võib teatise esitaja (võivad teatise esitajad) taotleda erandit teatava käesolevas vormis nõutava teabe esitamisest. Komisjon kaalub eranditaotlusi, kui täidetud on üks järgmistest tingimustest:






  a) | teatise esitaja põhjendab (teatise esitajad põhjendavad) piisavalt, miks asjaomane teave ei ole mõistlikult kättesaadav. Kui see on asjakohane ja niivõrd kui see on võimalik, peaks(id) teatise esitaja(d) esitama puuduvate andmete asemel võimalikult täpsed arvestused, märkides ära nende arvestuste allikad, või märkima, kust komisjon võiks leida nõutava teabe, mis ei olnud teatise esitaja(te)le kättesaadav; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

teatise esitaja põhjendab (teatise esitajad põhjendavad) piisavalt, miks asjaomane teave ei ole mõistlikult kättesaadav. Kui see on asjakohane ja niivõrd kui see on võimalik, peaks(id) teatise esitaja(d) esitama puuduvate andmete asemel võimalikult täpsed arvestused, märkides ära nende arvestuste allikad, või märkima, kust komisjon võiks leida nõutava teabe, mis ei olnud teatise esitaja(te)le kättesaadav;

| b) | teatise esitaja põhjendab (teatise esitajad põhjendavad) piisavalt, miks asjakohane teave ei ole juhtumi uurimiseks vajalik. |
| --- | --- |

b)

teatise esitaja põhjendab (teatise esitajad põhjendavad) piisavalt, miks asjakohane teave ei ole juhtumi uurimiseks vajalik.

| 14. | Eranditaotlused tuleks esitada teatise esitamisele eelnevate kontaktide ajal kirjalikult, eelistatavalt teatise kavandis (asjakohase jao või punkti alguses). Komisjon käsitleb eranditaotlusi teatise esitamisele eelnevate kontaktide ajal teatise kavandi läbivaatamise käigus. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Asjaolu, et komisjon võis nõustuda sellega, et käesolevas vormis FS-PP nõutava konkreetse teabe võib teatisest välja jätta, ei takista mingil viisil komisjoni seda teavet menetluse käigus ükskõik millal nõudmast, eelkõige määruse (EL) 2022/2560 artikli 13 kohase teabenõude kaudu. |
| --- | --- |

15.

7.   Täpse ja täieliku teatise või deklaratsiooni nõue

| 16. | 1.–3., 6. ja 8. jaos nõutav teave tuleb esitada juhul, kui teatatakse välisriigi rahalisest toetusest, ning see on seega täieliku teatise esitamise eeldus. Kogu nõutav teave tuleb esitada vormi FS-PP asjaomases jaos ning see peab olema täpne ja täielik. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kui deklareeritakse, et teatamisele kuuluvat välisriigi rahalist toetust ei ole saadud, tuleb esitada 1., 2., 7. ja 8. jaos nõutav teave, mis on seega täieliku deklaratsiooni esitamise eeldus. Kogu nõutav teave tuleb esitada vormi FS-PP asjaomases jaos ning see peab olema täpne ja täielik. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Eelkõige tuleks tähelepanu pöörata järgmistele asjaoludele:






  a) | määruse (EL) 2022/2560 artikli 30 lõigetes 2 ja 6 sätestatud 20 tööpäeva pikkune ajavahemik algab täieliku teatise kättesaamisele järgneval tööpäeval. Seeläbi tagatakse, et komisjonil on võimalik teatatud välisriigi rahalist toetust hinnata määruses (EL) 2022/2560 sätestatud rangete tähtaegade jooksul; |
| --- | --- | --- |

18.

a)

määruse (EL) 2022/2560 artikli 30 lõigetes 2 ja 6 sätestatud 20 tööpäeva pikkune ajavahemik algab täieliku teatise kättesaamisele järgneval tööpäeval. Seeläbi tagatakse, et komisjonil on võimalik teatatud välisriigi rahalist toetust hinnata määruses (EL) 2022/2560 sätestatud rangete tähtaegade jooksul;

| b) | teatise esitaja peab (teatise esitajad peavad) teatise koostamise ajal kontrollima, kas komisjonile esitatavad kontaktisikute nimed ja telefoninumbrid ning eelkõige e-posti aadressid on täpsed, asjakohased ja ajakohased; |
| --- | --- |

b)

teatise esitaja peab (teatise esitajad peavad) teatise koostamise ajal kontrollima, kas komisjonile esitatavad kontaktisikute nimed ja telefoninumbrid ning eelkõige e-posti aadressid on täpsed, asjakohased ja ajakohased;

| c) | deklaratsiooni võib esitada ainult juhul, kui kõik teatise esitajad kinnitavad, et neile ei ole viimase kolme aasta jooksul antud teatamisele kuuluvat välisriigi rahalist toetust. Kui vähemalt ühele teatise esitajatest on antud teatamisele kuuluvat välisriigi rahalist toetust, käsitatakse esitatud teavet käesoleva rakendusmääruse tähenduses teatisena; |
| --- | --- |

c)

deklaratsiooni võib esitada ainult juhul, kui kõik teatise esitajad kinnitavad, et neile ei ole viimase kolme aasta jooksul antud teatamisele kuuluvat välisriigi rahalist toetust. Kui vähemalt ühele teatise esitajatest on antud teatamisele kuuluvat välisriigi rahalist toetust, käsitatakse esitatud teavet käesoleva rakendusmääruse tähenduses teatisena;

| d) | nõutavad teatise esitajate kontaktandmed tuleb esitada vormingus, mille siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat (DG GROW) on oma veebisaidil (6) ette näinud. Nõuetekohaseks läbivaatamiseks on oluline, et kontaktandmed oleksid täpsed. Selleks ei tohiks esitatud e-posti aadressid olla isikustatud ega määratud konkreetsetele kontaktisikutele, vaid pigem tuleks kasutada ettevõttes teatamise eest vastutava üksuse e-posti aadresse. Komisjon võib kuulutada teatise ebasobivate kontaktandmete põhjal mittetäielikuks; |
| --- | --- |

d)

nõutavad teatise esitajate kontaktandmed tuleb esitada vormingus, mille siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat (DG GROW) on oma veebisaidil (6) ette näinud. Nõuetekohaseks läbivaatamiseks on oluline, et kontaktandmed oleksid täpsed. Selleks ei tohiks esitatud e-posti aadressid olla isikustatud ega määratud konkreetsetele kontaktisikutele, vaid pigem tuleks kasutada ettevõttes teatamise eest vastutava üksuse e-posti aadresse. Komisjon võib kuulutada teatise ebasobivate kontaktandmete põhjal mittetäielikuks;

| e) | 6. jao kohased täiendavad dokumendid tuleb esitada koos kokkuvõtliku tabeliga, mille siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat on oma veebisaidil ette näinud; |
| --- | --- |

e)

6. jao kohased täiendavad dokumendid tuleb esitada koos kokkuvõtliku tabeliga, mille siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraat on oma veebisaidil ette näinud;

| f) | vastavalt rakendusmääruse artikli 7 lõikele 4 käsitatakse ebaõige või eksitava teabe esitamist teatises või sellega koos teatise esitamise kuupäeva kindlaksmääramisel asjaoluna, mis muudab teatise ebatäielikuks; |
| --- | --- |

f)

vastavalt rakendusmääruse artikli 7 lõikele 4 käsitatakse ebaõige või eksitava teabe esitamist teatises või sellega koos teatise esitamise kuupäeva kindlaksmääramisel asjaoluna, mis muudab teatise ebatäielikuks;

| g) | määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 lõike 4 alusel peaks komisjon võtma vastu otsuse, milles nõutakse, et avaliku sektori või võrgustikusektori hankija võtaks vastu otsuse, millega lükatakse nõuetele mittevastav pakkumus või osalemistaotlus tagasi, kui pakkumusele või osalemistaotlusele lisatud teatis jääb hoolimata komisjoni nõudest seda täiendada endiselt mittetäielikuks; |
| --- | --- |

g)

määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 lõike 4 alusel peaks komisjon võtma vastu otsuse, milles nõutakse, et avaliku sektori või võrgustikusektori hankija võtaks vastu otsuse, millega lükatakse nõuetele mittevastav pakkumus või osalemistaotlus tagasi, kui pakkumusele või osalemistaotlusele lisatud teatis jääb hoolimata komisjoni nõudest seda täiendada endiselt mittetäielikuks;

| h) | määruse (EL) 2022/2560 artikli 33 lõike 2 alusel võidakse asjaomasele ettevõtjale, kes tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu esitab ebaõiget või eksitavat teavet, määrata trahve, mis moodustavad kuni 1 % tema kogukäibest. Peale selle võib komisjon kooskõlas määruse (EL) 2022/2560 artikli 18 lõike 1 punktiga b tühistada oma otsuse, kui see tehti mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe alusel. |
| --- | --- |

h)

määruse (EL) 2022/2560 artikli 33 lõike 2 alusel võidakse asjaomasele ettevõtjale, kes tahtlikult või ettevaatamatuse tõttu esitab ebaõiget või eksitavat teavet, määrata trahve, mis moodustavad kuni 1 % tema kogukäibest. Peale selle võib komisjon kooskõlas määruse (EL) 2022/2560 artikli 18 lõike 1 punktiga b tühistada oma otsuse, kui see tehti mittetäieliku, ebaõige või eksitava teabe alusel.

8.   Teatise esitamise kord

| 19. | Teatis esitatakse ühes liidu ametlikest keeltest. Teatise esitajate nimed esitatakse ka nende algkeeles. Käesolevas vormis FS-PP nõutav teave tuleb esitada vormi jagusid ja punkte kasutades ning vajaduse korral lisada täiendavaid dokumente. Esitatud teatis peab sisaldama 8. jaos ette nähtud allkirjastatud kinnitust. Kui kahes eri jaos esitatud teave osaliselt (või täielikult) kattub, võib kasutada ristviiteid. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Teatise peab allkirjastama iga teatise esitaja seaduslik esindaja või teatise esitaja(te) üks või mitu volitatud esindajat. Teatisele tuleb lisada vastavad volikirjad (või kirjalikud tõendid nende isikute volituste kohta). Teatiste esitamist käsitlevad tehnilised kirjeldused ja juhised on esitatud komisjoni siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi veebisaidil. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Teatise esitajaid palutakse käesoleva vormi FS-PP 3. jagu täites kaaluda, kas selguse huvides tuleks teave kõnealuses jaos esitada numbrilises järjestuses või oleks teavet võimalik rühmitada iga välisriigi rahalise toetuse (või välisriigi rahalise toetuse rühmade) kaupa. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Osa teavet võib selguse huvides esitada lisades. Siiski on oluline, et kõik tähtsamad andmed esitataks teatise põhiosas. Kõiki esitatud lisasid võib kasutada üksnes teatises esitatud teabe täiendamiseks ning teatise põhiosas peab olema selgelt märgitud, kui lisas on esitatud täiendavat teavet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Täiendavad dokumendid esitatakse algkeeles; kui see ei ole liidu ametlik keel, siis tuleb lisada tõlge menetluskeelde (rakendusmääruse artikli 5 lõige 4). |
| --- | --- |

23.

9.   Konfidentsiaalsus ja isikuandmed

| 24. | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 339 ja määruse (EL) 2022/2560 artikli 43 lõikes 2 on sätestatud, et komisjon, selle ametnikud ja muud teenistujad ei avalikusta määruse kohaldamisel saadud teavet, mille suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus. Sama põhimõtet tuleb rakendada konfidentsiaalsuse tagamiseks teatise esitajate vahel. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Kui teatise esitajad arvab (teatise esitajad arvavad), et palutud teabe avaldamine või teistsugusel viisil teistele osalistele (sealhulgas teistele ettevõtjatele, kellega koos nad teatise esitavad, ning asjaomasele avaliku sektori või võrgustikusektori hankijale) avalikustamine riivaks nende huve, siis peaks ta (peaksid nad) esitama sellise teabe asjaomasele avaliku sektori või võrgustikusektori hankijale eraldi, kusjuures iga lehekülg peab kandma selget märgistust „konfidentsiaalne“. Selleks võib eraldi esitada krüpteeritud dokumentide arhiivi ja eraldi anda komisjonile võtme. Teatise esitajad peaksid esitama ka põhjenduse, miks seda teavet ei tohiks avalikustada ega avaldada. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kui teatise koostab rohkem kui üks teatise esitaja, võib ärisaladused esitada eraldi ümbrikus ning teatises viidata nendele kui lisale. Selleks, et teatist saaks käsitada täielikuna, tuleb koos teatisega esitada ka kõik sellised lisad. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Teatises või sellega koos esitatud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1725 (7). |
| --- | --- |

27.

1. JAGU

Riigihanke kirjeldus

| 1.1. | Esitage link TED-veebisaidil (Tenders Electronic Daily) ja muudel platvormidel avaldatud hankemenetluse väljakuulutamise dokumendile ning riigihanke menetluse kokkuvõte. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kui teatise esitaja kasutab (teatise esitajad kasutavad) Euroopa ühtset hankedokumenti, loetakse riigihanke menetluse kokkuvõtte esitamise kohustus täidetuks komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/7 (8) 2. lisa I osa täitmisel. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kui teatise esitaja esitab (teatise esitajad esitavad) oma teabe Euroopa ühtse hankedokumendi kaudu, tuleks käesoleva vormi FS-PP 1. jagu importida otse Euroopa ühtsest hankedokumendist, kasutades selleks komisjoni pakutavat digiteenust. Kui selline teenus puudub, peaks avaliku sektori või võrgustikusektori hankija täitma rakendusmääruse (EL) 2016/7 2. lisas ette nähtud Euroopa ühtse hankedokumendi I osa ja edastama selle komisjonile koos teatisega. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kui teatise esitaja(d) ei esita oma teavet Euroopa ühtse hankedokumendi kaudu, tuleb käesolev jagu täita andmetega, mida nõutakse rakendusmääruse (EL) 2016/7 2. lisas ette nähtud Euroopa ühtse hankedokumendi I osas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Kui teatise esitaja esitab (teatise esitajad esitavad) oma teabe Euroopa ühtse hankedokumendi kaudu ainult osaliselt, tuleb käesolevas jaos esitada elemendid, mis puuduvad rakendusmääruse (EL) 2016/7 2. lisas ette nähtud Euroopa ühtse hankedokumendi I osast. |
| --- | --- |

1.5.

2. JAGU

Teave teatise esitaja(te) kohta

| 2.1. | Kui teatise esitajad kasutavad Euroopa ühtset hankedokumenti, saab nende kohta teabe esitamise kohustuse täitmiseks esitada rakendusmääruse (EL) 2016/7 (millega kehtestatakse Euroopa ühtse hankedokumendi standardvorm) 2. lisa II osa. Euroopa ühtne hankedokument täidetakse kõigi pakkumuses ja osalemistaotluses osalevate ettevõtjate kohta, samuti alltöövõtjate kohta, kelle suutlikkusele tuginetakse valikukriteeriumide täitmiseks. Alltöövõtjad, kes ei ole peamised alltöövõtjad määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 lõike 5 tähenduses, ei pea vormi käesolevat osa täitma. Alltöövõtjad, kes on peamised alltöövõtjad määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 lõike 5 tähenduses, kuid kelle suutlikkusele ei tugineta kooskõlas direktiivi 2014/24/EL artikliga 63 või direktiivi 2014/25/EL artikliga 79, peavad täitma selle osa käsitsi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kui teatise esitaja esitab (teatise esitajad esitavad) oma teabe Euroopa ühtse hankedokumendi kaudu, tuleb vormi FS-PP käesolev jagu importida otse Euroopa ühtsest hankedokumendist, kasutades selleks komisjoni pakutavat digiteenust. Kui selline teenus puudub, peaks avaliku sektori või võrgustikusektori hankija täitma rakendusmääruse (EL) 2016/7 2. lisas ette nähtud Euroopa ühtse hankedokumendi II osa ja edastama selle komisjonile koos käesoleva teatisega. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kui teatise esitaja(d) ei esita oma teavet Euroopa ühtse hankedokumendi kaudu, tuleb käesolev jagu täita andmetega, mida nõutakse rakendusmääruse (EL) 2016/7 2. lisas ette nähtud Euroopa ühtse hankedokumendi II osas. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kui teatise esitaja esitab (teatise esitajad esitavad) oma teabe Euroopa ühtse hankedokumendi kaudu ainult osaliselt, tuleb käesolevas jaos esitada elemendid, mis puuduvad rakendusmääruse (EL) 2016/7 2. lisas ette nähtud Euroopa ühtse hankedokumendi II osast. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Palun sisestage EU Logini konto puhul kasutatav e-posti aadress või kordumatu tunnus, mida hakatakse kasutama teabevahetuseks. |
| --- | --- |

2.5.

3. JAGU

Välisriigi rahaline toetus

| 3.1. | Selleks et hinnata, kas riigihanke menetluses esineb välisriigi subsiidiumidest põhjustatud moonutusi, hinnatakse moonutuse näitajaid (9) ja seda, kas pakkumus on asjaomaste ehitustööde, asjade või teenuste suhtes põhjendamatult soodne (10). Käesolevas jaos peaks(id) teatise esitaja(d) andma aru ainult nende välisriigi rahaliste toetuste kohta, mis kuuluvad määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktide a–c ja e kohaldamisalasse ning mis kõige tõenäolisemalt moonutavad siseturgu. Välisriigi rahaliste toetusete puhul, mis ei kuulu nendesse kategooriatesse, vt käesoleva jao punkt 3.3 ja tabel 1. Riigihankemenetluste puhul, mis vastavad määruse (EL) 2022/2560 artikli 28 lõike 1 punktis a ja lõikes 2 ette nähtud künnistele ja mille raames on kolme aasta jooksul enne teatise esitamist antud teatise esitaja(te)le määruse (EL) 2022/2560 artikli 28 lõike 1 punkti b kohaselt teatamisele kuuluvat välisriigi rahalist toetust, märkige iga teatise esitaja kohta, kas neile on teatise esitamisele eelnenud kolme aasta jooksul individuaalselt antud (11) 1 miljoni euro suurust või suuremat välisriigi rahalist toetust, mis võib kuuluda mõnda määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–c ja e nimetatud kategooriasse.






  3.1.1. | Selleks et teha kindlaks, kas välisriigi rahalist toetust on antud ettevõtjale, kes oli raskustes määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punkti a tähenduses, märkige palun, kas teatise esitamisele eelnenud kolme aasta jooksul oli täidetud mõni järgmistest tingimustest.






  3.1.1.1. | Kas teatise esitaja on piiratud vastutusega äriühing, mis on akumuleeritud kahjumi tõttu kaotanud üle poole oma märgitud osa- või aktsiakapitalist?












  ☐ | jah |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.1.

3.1.1.

Selleks et teha kindlaks, kas välisriigi rahalist toetust on antud ettevõtjale, kes oli raskustes määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punkti a tähenduses, märkige palun, kas teatise esitamisele eelnenud kolme aasta jooksul oli täidetud mõni järgmistest tingimustest.

3.1.1.1.

Kas teatise esitaja on piiratud vastutusega äriühing, mis on akumuleeritud kahjumi tõttu kaotanud üle poole oma märgitud osa- või aktsiakapitalist?

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 3.1.1.2. | Kas teatise esitaja on äriühing, milles vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest ja mis on akumuleeritud kahjumi tõttu kaotanud üle poole oma raamatupidamises näidatud kapitalist?












  ☐ | jah |
| --- | --- | --- |

3.1.1.2.

Kas teatise esitaja on äriühing, milles vähemalt mõnel liikmel on piiramatu vastutus äriühingu võlgade eest ja mis on akumuleeritud kahjumi tõttu kaotanud üle poole oma raamatupidamises näidatud kapitalist?

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 3.1.1.3. | Kas teatise esitaja suhtes on algatatud kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus või kas ta vastab kriteeriumidele, mis on siseriikliku õigusega kehtestatud, et algatada võlausaldajate taotlusel kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus?












  ☐ | jah |
| --- | --- | --- |

3.1.1.3.

Kas teatise esitaja suhtes on algatatud kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus või kas ta vastab kriteeriumidele, mis on siseriikliku õigusega kehtestatud, et algatada võlausaldajate taotlusel kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus?

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 3.1.1.4. | Kui kõnealune teatise esitaja ei ole VKE: (12)







  3.1.1.4.1. | kas teatise esitaja arvestuslik finantsvõimendus on olnud viimasel kahel aastal suurem kui 7,5
  ning |
| --- | --- | --- |

3.1.1.4.

Kui kõnealune teatise esitaja ei ole VKE: (12)

3.1.1.4.1.

kas teatise esitaja arvestuslik finantsvõimendus on olnud viimasel kahel aastal suurem kui 7,5

ning

| 3.1.1.4.2. | kas teatise esitaja EBITDA intressikulude kattekordaja (13) on olnud viimasel kahel aastal alla 1,0?












  ☐ | jah |
| --- | --- | --- |

3.1.1.4.2.

kas teatise esitaja EBITDA intressikulude kattekordaja (13) on olnud viimasel kahel aastal alla 1,0?

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 3.1.1.5. | Kui mõne teatise esitaja kohta oli vastus mõnele punktides 3.1.1.1–3.1.1.4 esitatud küsimusele jaatav, märkige palun, kas kõnealune ettevõtja sai ajavahemikul, mil ta oli raskustes, välisriigi rahalist toetust, mis võis aidata kaasa tema pikaajalise elujõulisuse taastamisele (sealhulgas mis tahes ajutist likviidsusabi elujõulisuse taastamise toetamiseks) või tagada selle teatise esitaja tegevuses hoidmise selleks lühikeseks ajaks, mida vajati saneerimis- või likvideerimiskava väljatöötamiseks.







  Teatise esitaja(d) | ☐ | jah |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1.5.

Kui mõne teatise esitaja kohta oli vastus mõnele punktides 3.1.1.1–3.1.1.4 esitatud küsimusele jaatav, märkige palun, kas kõnealune ettevõtja sai ajavahemikul, mil ta oli raskustes, välisriigi rahalist toetust, mis võis aidata kaasa tema pikaajalise elujõulisuse taastamisele (sealhulgas mis tahes ajutist likviidsusabi elujõulisuse taastamise toetamiseks) või tagada selle teatise esitaja tegevuses hoidmise selleks lühikeseks ajaks, mida vajati saneerimis- või likvideerimiskava väljatöötamiseks.

Teatise esitaja(d)

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 3.1.1.6. | Kui mõne teatise esitaja kohta oli vastus mõnele punktides 3.1.1.1–3.1.1.4 esitatud küsimusele jaatav, märkige, kas on olemas saneerimiskava, mis tagab teatise esitaja pikaajalise elujõulisuse, ning kas see kava sisaldab teatise esitaja märkimisväärset omaosalust, ning esitage selle kava üksikasjad. |
| --- | --- |

3.1.1.6.

Kui mõne teatise esitaja kohta oli vastus mõnele punktides 3.1.1.1–3.1.1.4 esitatud küsimusele jaatav, märkige, kas on olemas saneerimiskava, mis tagab teatise esitaja pikaajalise elujõulisuse, ning kas see kava sisaldab teatise esitaja märkimisväärset omaosalust, ning esitage selle kava üksikasjad.

| 3.1.1.7. | Kui vastus mõnele punktides 3.1.1.1–3.1.1.4 esitatud küsimusele oli jaatav, põhjendage palun vastust, lisades viited täiendavale tõendusmaterjalile või dokumentidele, mis tuleb esitada lisades (sellised dokumendid võivad muu hulgas hõlmata teatise esitaja viimaseid kasumiaruandeid koos bilansiga või kohtu otsust algatada äriühingu suhtes kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus või tõendeid selle kohta, et on täidetud siseriikliku äriühinguõigusega kehtestatud kriteeriumid võlausaldajate taotlusel maksejõuetusmenetluse algatamiseks jne). |
| --- | --- |

3.1.1.7.

Kui vastus mõnele punktides 3.1.1.1–3.1.1.4 esitatud küsimusele oli jaatav, põhjendage palun vastust, lisades viited täiendavale tõendusmaterjalile või dokumentidele, mis tuleb esitada lisades (sellised dokumendid võivad muu hulgas hõlmata teatise esitaja viimaseid kasumiaruandeid koos bilansiga või kohtu otsust algatada äriühingu suhtes kõiki võlakohustusi hõlmav maksejõuetusmenetlus või tõendeid selle kohta, et on täidetud siseriikliku äriühinguõigusega kehtestatud kriteeriumid võlausaldajate taotlusel maksejõuetusmenetluse algatamiseks jne).

| 3.1.2. | Välisriigi rahaline toetus, millega antakse ettevõtja võlgade või kohustuste katteks piiramatu tagatis sellise tagatise suurust või kestust piiramata (artikli 5 lõike 1 punkt b).












  ☐ | jah |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

Välisriigi rahaline toetus, millega antakse ettevõtja võlgade või kohustuste katteks piiramatu tagatis sellise tagatise suurust või kestust piiramata (artikli 5 lõike 1 punkt b).

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 3.1.3. | Ekspordi rahastamise meede, mis ei ole kooskõlas OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppega (artikli 5 lõike 1 punkt c).












  ☐ | jah |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

Ekspordi rahastamise meede, mis ei ole kooskõlas OECD riiklikult toetatava ekspordikrediidi kokkuleppega (artikli 5 lõike 1 punkt c).

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 3.1.4. | Välisriigi rahaline toetus, mis võimaldab ettevõtjal esitada põhjendamatult soodsa pakkumuse, mille alusel võidakse sõlmida selle ettevõtjaga asjakohane leping (artikli 5 lõike 1 punkt e).












  ☐ | jah |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

Välisriigi rahaline toetus, mis võimaldab ettevõtjal esitada põhjendamatult soodsa pakkumuse, mille alusel võidakse sõlmida selle ettevõtjaga asjakohane leping (artikli 5 lõike 1 punkt e).

☐

jah

| ☐ | ei |
| --- | --- |

☐

ei

| 3.2. | Esitage järgmine teave ja täiendavad dokumendid teatise esitajatele kolme aasta jooksul enne teatise esitamist antud iga 1 miljoni euro suuruse või suurema välisriigi rahalise toetuse kohta, mis võib kuuluda mõnda määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–c ja e nimetatud kategooriasse.






  3.2.1. | Rahalise toetuse vorm (nt laen, maksuvabastus, kapitalisüst, maksusoodustus, mitterahalised sissemaksed jne). |
| --- | --- | --- |

3.2.

3.2.1.

Rahalise toetuse vorm (nt laen, maksuvabastus, kapitalisüst, maksusoodustus, mitterahalised sissemaksed jne).

| 3.2.2. | Rahalist toetust andnud kolmas riik. Täpsustage ka toetust andnud avaliku sektori asutus või üksus. |
| --- | --- |

3.2.2.

Rahalist toetust andnud kolmas riik. Täpsustage ka toetust andnud avaliku sektori asutus või üksus.

| 3.2.3. | Iga rahalise toetuse summa. |
| --- | --- |

3.2.3.

Iga rahalise toetuse summa.

| 3.2.4. | Osalisele rahalise toetuse andmise eesmärk ja majanduslik põhjendus. |
| --- | --- |

3.2.4.

Osalisele rahalise toetuse andmise eesmärk ja majanduslik põhjendus.

| 3.2.5. | Kas rahalise toetuse ja selle kasutamisega on seotud mingeid tingimusi? |
| --- | --- |

3.2.5.

Kas rahalise toetuse ja selle kasutamisega on seotud mingeid tingimusi?

| 3.2.6. | Kirjeldage rahalise toetuse põhielemente ja omadusi (nt laenu puhul intressimäärad ja kestus). |
| --- | --- |

3.2.6.

Kirjeldage rahalise toetuse põhielemente ja omadusi (nt laenu puhul intressimäärad ja kestus).

| 3.2.7. | Selgitage, kas rahaline toetus toob ettevõtjale, kellele välisriigi rahaline toetus on antud, kasu määruse (EL) 2022/2560 artikli 3 tähenduses. Palun selgitage, miks, viidates 6. jaos esitatud täiendavatele dokumentidele. |
| --- | --- |

3.2.7.

Selgitage, kas rahaline toetus toob ettevõtjale, kellele välisriigi rahaline toetus on antud, kasu määruse (EL) 2022/2560 artikli 3 tähenduses. Palun selgitage, miks, viidates 6. jaos esitatud täiendavatele dokumentidele.

| 3.2.8. | Selgitage, kas rahaline toetus piirdub õiguslikult või faktiliselt teatavate ettevõtjate või tööstusharudega määruse (EL) 2022/2560 artikli 3 tähenduses (14). Palun selgitage, miks, viidates 6. jaos esitatud täiendavatele dokumentidele. |
| --- | --- |

3.2.8.

Selgitage, kas rahaline toetus piirdub õiguslikult või faktiliselt teatavate ettevõtjate või tööstusharudega määruse (EL) 2022/2560 artikli 3 tähenduses (14). Palun selgitage, miks, viidates 6. jaos esitatud täiendavatele dokumentidele.

| 3.2.9. | Selgitage, kas välisriigi rahalist toetust antakse üksnes selliste tegevuskulude katmiseks, (15) mis on seotud eranditult asjaomase riigihankega. |
| --- | --- |

3.2.9.

Selgitage, kas välisriigi rahalist toetust antakse üksnes selliste tegevuskulude katmiseks, (15) mis on seotud eranditult asjaomase riigihankega.

| 3.3. | Esitage ülevaade 1 miljoni euro suurustest või suurematest välisriigi rahalistest toetustest, mis on antud teatise esitajatele kolme aasta jooksul enne teatise esitamist ning mis ei kuulu ühessegi määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–e nimetatud kategooriasse, järgides vormi ja tabelis 1 esitatud juhiseid. |
| --- | --- |

3.3.

4. JAGU

Põhjendamatult soodsa pakkumuse puudumine

| 4.1. | Kas välisriigi rahalise toetuse puhul, mis võimaldab ettevõtjal esitada põhjendamatult soodsa pakkumuse, mille alusel võidakse sõlmida selle ettevõtjaga asjakohane leping (määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punkt e), on elemente, mida saab esitada tõendina, et pakkumus ei ole saadud rahalis(t)e toetus(t)e tõttu otseselt või kaudselt põhjendamatult soodne, sealhulgas direktiivi 2014/24/EL artikli 69 lõikes 2 või direktiivi 2014/25/EL artikli 84 lõikes 2 osutatud elemente? |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Need elemendid võivad eelkõige olla seotud järgnevaga:






  4.2.1. | ehitusmeetodi, tootmisprotsessi või osutatavate teenuste säästlikkus; |
| --- | --- | --- |

4.2.

4.2.1.

ehitusmeetodi, tootmisprotsessi või osutatavate teenuste säästlikkus;

| 4.2.2. | valitud tehnilised lahendused või erakordselt soodsad tingimused, mis on pakkujale ehitustööde tegemiseks, kaupade tarnimiseks või teenuste osutamiseks kättesaadavad; |
| --- | --- |

4.2.2.

valitud tehnilised lahendused või erakordselt soodsad tingimused, mis on pakkujale ehitustööde tegemiseks, kaupade tarnimiseks või teenuste osutamiseks kättesaadavad;

| 4.2.3. | pakkuja väljapakutud ehitustööde, asjade või teenuste originaalsus; |
| --- | --- |

4.2.3.

pakkuja väljapakutud ehitustööde, asjade või teenuste originaalsus;

| 4.2.4. | keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas kohaldatavate kohustuste täitmine; |
| --- | --- |

4.2.4.

keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse valdkonnas kohaldatavate kohustuste täitmine;

| 4.2.5. | alltöövõtuga seotud kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

4.2.5.

alltöövõtuga seotud kohustuste täitmine.

5. JAGU

Võimalik positiivne mõju

| 5.1. | Kui see on asjakohane, nimetage võimalik positiivne mõju asjaomase subsideeritud majandustegevuse arengule siseturul koos põhjendustega. Loetlege ka välisriigi subsiidiumi mis tahes muu positiivne mõju (koos põhjendustega), näiteks laiem positiivne mõju, mis on seotud asjaomaste poliitikaeesmärkidega, eelkõige liidu eesmärkidega. Millal ja kus võib seda mõju näha või eeldada? Palun kirjeldage iga sellist positiivset mõju. |
| --- | --- |

5.1.

6. JAGU

Täiendavad dokumendid

Palun esitage iga teatise esitaja kohta järgmine teave.

| 6.1. | Vastavalt punktile 3.1 koopiad kõigist täiendavatest ametlikest dokumentidest seoses rahaliste toetustega, mis võivad kuuluda mõnda määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–c ja e nimetatud kategooriasse. |
| --- | --- |

6.1.

Vastavalt punktile 3.1 koopiad kõigist täiendavatest ametlikest dokumentidest seoses rahaliste toetustega, mis võivad kuuluda mõnda määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–c ja e nimetatud kategooriasse.

| 6.2. | Koopiad järgmistest dokumentidest, mille on koostanud haldusnõukogu, juhatuse või nõukogu liige või mis on koostatud nende isikute jaoks või neile edastatud: analüüsid, aruanded, uuringud, ülevaated, ettekanded ja mis tahes võrreldavad dokumendid, milles käsitletakse määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–c ja e nimetatud mis tahes kategooriasse kuuluva välisriigi rahalise toetuse eesmärki, kasutamist ja majanduslikku põhjust. Esitage enda valduses olevad või avalikult kättesaadavad sama liiki dokumendid, mille on koostanud välisriigi rahalist toetust andev üksus või mis on koostatud sellise üksuse jaoks või sellele edastatud. |
| --- | --- |

6.2.

Koopiad järgmistest dokumentidest, mille on koostanud haldusnõukogu, juhatuse või nõukogu liige või mis on koostatud nende isikute jaoks või neile edastatud: analüüsid, aruanded, uuringud, ülevaated, ettekanded ja mis tahes võrreldavad dokumendid, milles käsitletakse määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–c ja e nimetatud mis tahes kategooriasse kuuluva välisriigi rahalise toetuse eesmärki, kasutamist ja majanduslikku põhjust. Esitage enda valduses olevad või avalikult kättesaadavad sama liiki dokumendid, mille on koostanud välisriigi rahalist toetust andev üksus või mis on koostatud sellise üksuse jaoks või sellele edastatud.

| 6.3. | Võimaluse korral teatise esitaja(te) viimaste aastaaruannete ja raamatupidamisaruannete veebiaadress, selle puudumise korral viimaste aastaaruannete ja raamatupidamisaruannete koopiad. |
| --- | --- |

6.3.

Võimaluse korral teatise esitaja(te) viimaste aastaaruannete ja raamatupidamisaruannete veebiaadress, selle puudumise korral viimaste aastaaruannete ja raamatupidamisaruannete koopiad.

| 6.4. | Kui teatise esitaja põhjendab (teatise esitajad põhjendavad, et pakkumusel puudub põhjendamatu eelis, täites käesoleva vormi 4. jao, peab ta (peavad nad) esitama ka teatise esitamisele eelnenud kolme aasta kohta dokumendid, mis tõendavad esitatud andmeid. Sellised dokumendid võivad vajaduse korral sisaldada muu hulgas järgmist:






  a. | vaatlusaluse perioodi maksudeklaratsioonid, sealhulgas äriühingu maksudeklaratsioonide ja käibedeklaratsioonide koopiad, |
| --- | --- | --- |

6.4.

Kui teatise esitaja põhjendab (teatise esitajad põhjendavad, et pakkumusel puudub põhjendamatu eelis, täites käesoleva vormi 4. jao, peab ta (peavad nad) esitama ka teatise esitamisele eelnenud kolme aasta kohta dokumendid, mis tõendavad esitatud andmeid. Sellised dokumendid võivad vajaduse korral sisaldada muu hulgas järgmist:

a.

vaatlusaluse perioodi maksudeklaratsioonid, sealhulgas äriühingu maksudeklaratsioonide ja käibedeklaratsioonide koopiad,

| b. | äriplaanid ja turu-uuringud, mis on riigihankemenetluses osalemise otsuse aluseks. |
| --- | --- |

b.

äriplaanid ja turu-uuringud, mis on riigihankemenetluses osalemise otsuse aluseks.

7. JAGU

Deklaratsioon

| 7.1. | Kooskõlas sissejuhatuses esitatud põhjendusega 6 tuleb määruse (EL) 2022/2560 artikli 28 lõike 1 punktis a ja lõikes 2 sätestatud künnistele vastavate riigihankemenetluste korral, mille puhul ei ole teatise esitaja(te)le viimase kolme aasta jooksul antud ühtegi määruse (EL) 2022/2560 artikli 28 lõike 1 punkti b kohaselt teatamisele kuuluvat välisriigi rahalist toetust, täita käesoleva vormi 1., 2. ja 8. jagu ning käesolev jagu koos järgmise avaldusega:

  „

  Ükski teatise esitaja ei ole saanud välisriigi rahalist toetust, mis kuulub teatamisele vastavalt määruse (EL) 2022/2560 4. peatükile.

  “ |
| --- | --- |

7.1.

„

  Ükski teatise esitaja ei ole saanud välisriigi rahalist toetust, mis kuulub teatamisele vastavalt määruse (EL) 2022/2560 4. peatükile.

  “

| 7.2. | Vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 29 lõikes 1 sätestatud kohustusele peavad teatise esitajad loetlema kõik saadud välisriigi rahalised toetused. See kohustus hõlmab kõiki välisriigi rahalisi toetusi, mis ei kuulu määruse (EL) 2022/2560 artikli 28 lõike 1 punkti b kohaselt teatamisele ja mis on saadud kolme viimase aasta jooksul enne deklaratsiooni esitamist. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Siiski võib deklaratsiooni esitamisele eelnenud kolme aasta jooksul saadud teatamisele mittekuuluvad välisriigi rahalised toetused, mille summa on väiksem kui 1 miljon eurot, kuid suurem kui punktis 7.4 osutatud väärtus, esitada koondandmetena nende väärtust märkimata, kasutades tabelit 2. Komisjoni nõudmise korral tuleb sellisest välisriigi rahalisest toetusest eraldi teatada. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Vastavalt määruse (EL) 2022/2560 artikli 4 lõikele 3 ei pea deklaratsioonis aru andma välisriigi rahalisest toetusest, mille kogusumma kolmanda riigi kohta on väiksem kui komisjoni määruse (EL) nr 1407/2013 (16) artikli 3 lõike 2 esimeses lõigus määratletud vähese tähtsusega abi summa deklaratsiooni esitamisele eelneva kolme järjestikuse aasta jooksul. |
| --- | --- |

7.4.

8. JAGU

Kinnitus

| 8.1. | Teatis peab lõppema järgmise kinnitusega, millele kirjutavad alla kõik teatise esitajad: |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | „Teatise esitaja kinnitab (teatise esitajad kinnitavad), et käesolevas teatises esitatud teave on neile teadaolevatel andmetel ja nende veendumuse kohaselt õige, täpne ja täielik, et käesolevas vormis FS-PP nõutavatest dokumentidest on esitatud tõesed ja täielikud koopiad, et kõik hinnangud on vastavalt märgistatud ja need on antud nende aluseks olevate faktide põhjal nii täpselt kui võimalik ning et kõik esitatud arvamused on siirad. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Nad on teadlikud määruse (EL) 2022/2560 artikli 33 sätetest, mis käsitlevad trahve ja sunniraha.“ |
| --- | --- |

8.3.

Kuupäev:

| [1. allkirja andja]
  Nimi:
  Organisatsioon:
  Ametikoht:
  Aadress:
  Telefoninumber:
  E-post:
  [(allkirjastatud elektrooniliselt)/allkiri] | [2. allkirja andja, kui see on asjakohane, korrata nii mitu korda, kui on teatise esitajaid]
  Nimi:
  Organisatsioon:
  Ametikoht:
  Aadress:
  Telefoninumber:
  E-post:
  [(allkirjastatud elektrooniliselt)/allkiri] |
| --- | --- |

[1. allkirja andja]

Nimi:

Organisatsioon:

Ametikoht:

Aadress:

Telefoninumber:

E-post:

[(allkirjastatud elektrooniliselt)/allkiri]

[2. allkirja andja, kui see on asjakohane, korrata nii mitu korda, kui on teatise esitajaid]

Nimi:

Organisatsioon:

Ametikoht:

Aadress:

Telefoninumber:

E-post:

[(allkirjastatud elektrooniliselt)/allkiri]

Tabel 1

Tabel 1

Juhised teabe esitamiseks selliste välisriigi rahaliste toetuste kohta, mis ei kuulu ühessegi määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–e nimetatud kategooriasse (punkt 3.3)

Juhised teabe esitamiseks selliste välisriigi rahaliste toetuste kohta, mis ei kuulu ühessegi määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–e nimetatud kategooriasse (punkt 3.3)

| 1. | Käesolevat tabelit kasutatakse ülevaate esitamiseks 1 miljoni euro suurustest või suurematest välisriigi rahalistest toetustest, mille iga kolmas riik on andnud teatise esitajatele kolme aasta jooksul enne teatise esitamist ning mis ei kuulu ühessegi määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõike 1 punktides a–e nimetatud kategooriasse, järgides allpool esitatud vormi ja juhiseid. Punktis A selgitatakse, milline teave tuleb tabelis esitada, ja punktis B selgitatakse, millist teavet ei ole vaja esitada. |
| --- | --- |

1.

Käesolevat tabelit kasutatakse ülevaate esitamiseks 1 miljoni euro suurustest või suurematest välisriigi rahalistest toetustest, mille iga kolmas riik on andnud teatise esitajatele kolme aasta jooksul enne teatise esitamist ning mis ei kuulu

A.   Teave, mis tuleb tabelis esitada

Teave, mis tuleb tabelis esitada

| 2. | Rühmitage eri rahalised toetused kolmandate riikide ja liikide kaupa, näiteks otsetoetus, laen/rahastamisvahend/tagasimakstavad ettemaksed, maksusoodustus, tagatis, riskikapitaliinstrument, kapitalisüst, võlgade kustutamine, toetus, mida antakse ettevõtja mittemajandusliku tegevuse jaoks (vt määruse (EL) 2022/2560 põhjendus 16) või muu. |
| --- | --- |

2.

Rühmitage eri rahalised toetused kolmandate riikide ja liikide

| 3. | Lisage ainult need riigid, kus teatise esitamisele eelnenud kolme aasta jooksul antud rahalise toetuse hinnanguline kogusumma riigi kohta (arvutatud vastavalt punktile 5) on 4 miljonit eurot või rohkem. |
| --- | --- |

3.

Lisage ainult need riigid, kus teatise esitamisele eelnenud kolme aasta jooksul antud rahalise toetuse hinnanguline kogusumma riigi kohta (arvutatud vastavalt punktile 5) on 4 miljonit eurot või rohkem.

| 4. | Esitage iga rahalise toetuse liigi kohta rahalise toetuse eesmärgi ja toetust andnud üksuste lühikirjeldus. |
| --- | --- |

4.

Esitage iga rahalise toetuse liigi kohta rahalise toetuse eesmärgi ja toetust andnud üksuste lühikirjeldus.

| 5. | Kvantifitseerige teatise esitamisele eelnenud kolme aasta jooksul iga kolmanda riigi antud rahalise toetuse hinnanguline kogusumma vahemikena, nagu on täpsustatud allpool esitatud tabelile lisatud märkustes. Selle summa arvutamisel on olulised järgmised kaalutlused:






  a) | arvesse võetakse määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõikes 1 sätestatud kategooriatesse kuuluv välisriigi rahaline toetus, mille kohta on esitatud teave punktides 3.1 ja 3.2; |
| --- | --- | --- |

5.

Kvantifitseerige teatise esitamisele eelnenud kolme aasta jooksul iga kolmanda riigi

vahemikena

a)

arvesse võetakse määruse (EL) 2022/2560 artikli 5 lõikes 1 sätestatud kategooriatesse kuuluv välisriigi rahaline toetus, mille kohta on esitatud teave punktides 3.1 ja 3.2;

| b) | arvesse ei võeta välisriigi rahalist toetust, mis on välja jäetud vastavalt allpool esitatud punktidele 6 ja 7. |
| --- | --- |

b)

arvesse ei võeta välisriigi rahalist toetust, mis on välja jäetud vastavalt allpool esitatud punktidele 6 ja 7.

ei võeta

B.   Erandid

Erandid

| 6. | Tabelisse ei pea lisama järgmiste välisriigi rahaliste toetuste kirjeldust:






  a) | maksude ja/või sotsiaalkindlustusmaksete tasumise edasilükkamine, maksuamnestiad ja tähtajalised maksuvabastused ning tavalised amortisatsiooni ja kahjumi edasikandmise eeskirjad, mis on üldkohaldatavad. Kui need meetmed piirduvad näiteks teatavate sektorite, piirkondade või ettevõtjatega või ettevõtjate liikidega, tuleb need lisada; |
| --- | --- | --- |

6.

Tabelisse ei pea

a)

maksude ja/või sotsiaalkindlustusmaksete tasumise edasilükkamine, maksuamnestiad ja tähtajalised maksuvabastused ning tavalised amortisatsiooni ja kahjumi edasikandmise eeskirjad, mis on üldkohaldatavad. Kui need meetmed piirduvad näiteks teatavate sektorite, piirkondade või ettevõtjatega või ettevõtjate liikidega, tuleb need lisada;

| b) | maksusoodustuste kohaldamine topeltmaksustamise vältimiseks kooskõlas topeltmaksustamise vältimise kahe- või mitmepoolsete lepingute sätetega ning ühepoolsed maksusoodustused topeltmaksustamise vältimiseks, mida kohaldatakse riigisiseste maksuõigusnormide alusel, niivõrd kui need järgivad sama loogikat kui kahe- või mitmepoolsete lepingute sätted; |
| --- | --- |

b)

maksusoodustuste kohaldamine topeltmaksustamise vältimiseks kooskõlas topeltmaksustamise vältimise kahe- või mitmepoolsete lepingute sätetega ning ühepoolsed maksusoodustused topeltmaksustamise vältimiseks, mida kohaldatakse riigisiseste maksuõigusnormide alusel, niivõrd kui need järgivad sama loogikat kui kahe- või mitmepoolsete lepingute sätted;

| c) | kaupade/teenuste (v.a finantsteenuste) pakkumine/ostmine turutingimustel tavapärase äritegevuse käigus, näiteks kaupade või teenuste pakkumine/ostmine konkurentsipõhise, läbipaistva ja mittediskrimineeriva hankemenetluse alusel; |
| --- | --- |

c)

kaupade/teenuste (v.a finantsteenuste) pakkumine/ostmine turutingimustel tavapärase äritegevuse käigus, näiteks kaupade või teenuste pakkumine/ostmine konkurentsipõhise, läbipaistva ja mittediskrimineeriva hankemenetluse alusel;

| d) | välisriigi rahaline toetus, mille individuaalne summa jääb alla 1 miljoni euro.







  Kolmas riik | Rahalise toetuse liik (*1) | Rahalise toetuse eesmärgi ja toetust andva üksuse lühikirjeldus (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Riik A | 1. liik | |
| 2. liik | |
| 3. liik | |
| 4. liik | |
| ... | |
| A antud hinnanguline rahaline toetus kokku: [...] eurot (*3) |
| Riik B | 1. liik | |
| 2. liik | |
| 3. liik | |
| 4. liik | |
| ... | |
| B antud hinnanguline rahaline toetus kokku: [...] eurot (*3) |
| Riik C | | |
| ... | | |
| | | |
| Märkus: | palun esitage iga teatist esitava osalise kohta eraldi tabel. Kolmandad riigid ja võimaluse korral ka toetuste liigid tuleks järjestada välisriigi rahalise toetuse kogusumma järgi suurimast väikseimani. |

d)

välisriigi rahaline toetus, mille individuaalne summa jääb alla 1 miljoni euro.

Kolmas riik

Rahalise toetuse liik (*1)

*1

Rahalise toetuse eesmärgi ja toetust andva üksuse lühikirjeldus (*2)

*2

Riik A

1. liik

1. liik

2. liik

2. liik

3. liik

3. liik

4. liik

4. liik

...

A antud hinnanguline rahaline toetus kokku: [...] eurot (*3)

*3

Riik B

1. liik

1. liik

2. liik

2. liik

3. liik

3. liik

4. liik

4. liik

...

B antud hinnanguline rahaline toetus kokku: [...] eurot (*3)

*3

Riik C

...

Märkus:

palun esitage iga teatist esitava osalise kohta eraldi tabel. Kolmandad riigid ja võimaluse korral ka toetuste liigid tuleks järjestada välisriigi rahalise toetuse kogusumma järgi suurimast väikseimani.

C.   Lisateave

Lisateave

| 7. | Iga riigihanke hindamise puhul olulised välisriigi rahalised toetused võivad sõltuda mitmest tegurist, nagu asjaomased sektorid või tegevus, rahalise toetuse liik või juhtumi muud eripärad. Neid eripärasid arvesse võttes võib komisjon nõuda lisateavet, kui ta peab sellist teavet oma hinnangu jaoks vajalikuks.

  Tabel 2


  Aruandlus välisriigi rahalise toetuse kohta, mille väärtus on väiksem kui 1 miljon eurot ja suurem kui punktis 7.4 märgitud väärtus







  Kolmas riik | Rahalise toetuse lühikirjeldus |
| --- | --- | --- |
| Riik A | |
| Riik B | |
| Riik C | |
| ... | |
| | |

7.

Iga riigihanke hindamise puhul olulised välisriigi rahalised toetused võivad sõltuda mitmest tegurist, nagu asjaomased sektorid või tegevus, rahalise toetuse liik või juhtumi muud eripärad. Neid eripärasid arvesse võttes võib komisjon nõuda lisateavet, kui ta peab sellist teavet oma hinnangu jaoks vajalikuks.

Tabel 2

Tabel 2

Aruandlus välisriigi rahalise toetuse kohta, mille väärtus on väiksem kui 1 miljon eurot ja suurem kui punktis 7.4 märgitud väärtus

Aruandlus välisriigi rahalise toetuse kohta, mille väärtus on väiksem kui 1 miljon eurot ja suurem kui punktis 7.4 märgitud väärtus

Kolmas riik

Rahalise toetuse lühikirjeldus

Riik A

Riik B

Riik C

...

---

(1)  
  ELT L 330, 23.12.2022, lk 1.

1

(2)  
  ELT L 177, 12.7.2023, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 1).

5

(6)  Vt: https://single-market-economy.ec.europa.eu/single-market/public-procurement/foreign-subsidies-regulation ja järgige sealseid juhiseid.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrusele (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39). Vt ka konkurentsijuhtumite uurimist käsitlev privaatsusteade aadressil https://ec.europa.eu/competition-policy/index/privacy-policy-competition-investigations_en.

7

(8)  Komisjoni 5. jaanuari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/7, millega kehtestatakse Euroopa ühtse hankedokumendi standardvorm (ELT L 3, 6.1.2016, lk 16).

8

(9)  Määruse (EL) 2022/2560 artikkel 4.

9

(10)  Määruse (EL) 2022/2560 artikkel 27.

10

(11)  Rahaline toetus tuleks lugeda antuks alates hetkest, mil toetuse saaja omandab seadusjärgse õiguse rahalist toetust saada. Rahalise toetuse tegelik väljamaksmine ei ole vajalik tingimus, et rahaline toetus kuuluks määruse (EL) 2022/2560 kohaldamisalasse.

11

(12)  Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) on määratletud komisjoni 17. juuni 2014. aasta määruse (EL) nr 651/2014 (ELi aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse siseturuga kokkusobivaks, ELT L 187, 26.6.2014, lk 1) I lisas.

12

(13)  
  „Earnings before interest, taxes, depreciation and amortisation“, st intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum. Selle suhtarvu arvutamiseks jagatakse EBITDA intressimaksetega.

13

(14)  Kasu peaks saama üks või mitu ettevõtjat või tööstusharu. Välisriigi subsiidiumi eripära võib kindlaks määrata juriidiliselt või faktiliselt.

14

(15)  Näiteks personalikulud, materjalid, energia, hooldus, rent, haldus.

15

(16)  Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1).

16

(*1)  Märkige rahalised toetused liikide kaupa, näiteks otsetoetus, laen/rahastamisvahend/tagasimakstavad ettemaksed, maksusoodustus, tagatis, riskikapitaliinstrument, kapitalisüst, võlgade kustutamine, toetus, mida antakse ettevõtja mittemajandusliku tegevuse jaoks (vt määruse (EL) 2022/2560 põhjendus 16) või muu.

*1

(*2)  Iga liigi alla märgitud rahaliste toetuste eesmärgi ja toetust andva(te) üksus(t)e üldkirjeldus. Näiteks „
  toote A tootmise ning teadus- ja arendustegevuse maksuvabastus
  “, „
  X eesmärgil mitu laenu riigi omanduses olevatelt pankadelt
  “, „
  mitu rahastamismeedet koos riiklike investeerimisasutustega tegevuskulude katmiseks/teadus- ja arendustegevuseks
  “, „
  avaliku sektori kapitalisüst äriühingusse X
  “.

*2

toote A tootmise ning teadus- ja arendustegevuse maksuvabastus

X eesmärgil mitu laenu riigi omanduses olevatelt pankadelt

mitu rahastamismeedet koos riiklike investeerimisasutustega tegevuskulude katmiseks

teadus- ja arendustegevuseks

avaliku sektori kapitalisüst äriühingusse X

(*3)  Kasutada järgmisi vahemikke: „
  45–100 miljonit eurot
  “, „
  > 100–500 miljonit eurot
  “, „
  > 0,5–1 miljard eurot
  “, „
  üle 1 miljardi euro
  “.

*3

45–100 miljonit eurot

> 100–500 miljonit eurot

> 0,5–1 miljard eurot

üle 1 miljardi euro

---

| 12.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 177/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 177/45

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2023/1442,

11. juuli 2023,

millega muudetakse määruse (EL) nr 10/2011 (toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta) I lisa seoses muudatustega ainete kasutuslubades ja uute ainete lisamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 teise lõigu punkte a, d, e, h ja i, artikli 11 lõiget 3 ning artikli 12 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EL) nr 10/2011 (2) on esitatud konkreetsed eeskirjad toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta. Määruse (EL) nr 10/2011 I lisas on kehtestatud liidu lubatud ainete loetelu, mida võib tahtlikult kasutada toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete valmistamisel. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EL) nr 10/2011 (2) on esitatud konkreetsed eeskirjad toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta. Määruse (EL) nr 10/2011 I lisas on kehtestatud liidu lubatud ainete loetelu, mida võib tahtlikult kasutada toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete valmistamisel.

| (2) | Pärast määruse (EL) nr 10/2011 viimast muutmist on Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) avaldanud täiendavaid teaduslikke arvamusi uute ainete kohta, mida võib kasutada toiduga kokkupuutuvates materjalides, ning juba varem lubatud ainete kasutusviiside kohta. Peale selle on täheldatud teatavat mitmeti tõlgendatavust seoses nimetatud määruse kohaldamisega. Määrust (EL) nr 10/2011 tuleks muuta, et tagada selle kooskõla teaduse ja tehnika arenguga, eelkõige toiduohutusameti uusimate järeldustega ning kõrvaldada kahtlused seoses määruse õige kohaldamisega. |
| --- | --- |

(2)

Pärast määruse (EL) nr 10/2011 viimast muutmist on Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) avaldanud täiendavaid teaduslikke arvamusi uute ainete kohta, mida võib kasutada toiduga kokkupuutuvates materjalides, ning juba varem lubatud ainete kasutusviiside kohta. Peale selle on täheldatud teatavat mitmeti tõlgendatavust seoses nimetatud määruse kohaldamisega. Määrust (EL) nr 10/2011 tuleks muuta, et tagada selle kooskõla teaduse ja tehnika arenguga, eelkõige toiduohutusameti uusimate järeldustega ning kõrvaldada kahtlused seoses määruse õige kohaldamisega.

| (3) | Praegu on töötlemata puidujahu ja -kiud (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 96, „puit“) lubatud toiduga kokkupuutuva plastmaterjali lisaainena, tuginedes toidu teaduskomitee hindamisele, milles järeldati, et puidujahu ja -kiud on inertne materjal. Toiduohutusamet aga ei saanud oma 2019. aasta novembri arvamuses (3) selle järelduse aluseid kinnitada. Amet märkis, et puitu ei saa pidada iseenesest inertseks, sest see sisaldab palju väikese molekulmassiga aineid. Ühtlasi ei osutata arvamuses tingimustele, mille korral võib puidu kasutamist plastis pidada ohutuks, ning selles märgitakse, et taimsete materjalide keemilise koostise erinevuste tõttu tuleb nendest materjalidest migreeruvaid aineid hinnata igal üksikjuhul eraldi, võttes peale liigi arvesse ka päritolu, töötlemist, töötlemist peremeespolümeeriga sobitamiseks ja toidusse migreeruda võivate väikese molekulmassiga koostisosade hindamist. Kehtiv puidu kasutamise luba tuleks tühistada, sest selles ei ole nende aspektidega arvestatud, nii et luba ei taga selle aine piisavalt ohutut kasutamist plastis, ning toiduohutusamet ei näinud ette muid piiranguid, mis tagaksid selle aine ohutu kasutamise plastis. |
| --- | --- |

(3)

Praegu on töötlemata puidujahu ja -kiud (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 96, „puit“) lubatud toiduga kokkupuutuva plastmaterjali lisaainena, tuginedes toidu teaduskomitee hindamisele, milles järeldati, et puidujahu ja -kiud on inertne materjal. Toiduohutusamet aga ei saanud oma 2019. aasta novembri arvamuses (3) selle järelduse aluseid kinnitada. Amet märkis, et puitu ei saa pidada iseenesest inertseks, sest see sisaldab palju väikese molekulmassiga aineid. Ühtlasi ei osutata arvamuses tingimustele, mille korral võib puidu kasutamist plastis pidada ohutuks, ning selles märgitakse, et taimsete materjalide keemilise koostise erinevuste tõttu tuleb nendest materjalidest migreeruvaid aineid hinnata igal üksikjuhul eraldi, võttes peale liigi arvesse ka päritolu, töötlemist, töötlemist peremeespolümeeriga sobitamiseks ja toidusse migreeruda võivate väikese molekulmassiga koostisosade hindamist. Kehtiv puidu kasutamise luba tuleks tühistada, sest selles ei ole nende aspektidega arvestatud, nii et luba ei taga selle aine piisavalt ohutut kasutamist plastis, ning toiduohutusamet ei näinud ette muid piiranguid, mis tagaksid selle aine ohutu kasutamise plastis.

| (4) | Komisjoni taotlusel võttis toiduohutusamet 29. aprillil 2020 vastu teadusliku arvamuse, (4) milles vaadati läbi määruse (EL) nr 10/2011 I lisas loetletud 451 ainet, millele ei ole kehtestatud nimetatud määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt konkreetse aine migratsiooni piirnormi. Arvamuses leiti, et nendest ainetest 284 tuleb uuesti hinnata, et teha kindlaks, kas konkreetse aine migratsiooni piirnorm on vajalik, ja liigitati need prioriteedi järgi kolme rühma. Kolm ainet liigitati prioriteetsesse rühma. Nendest kolmest ainest kasutatakse teadaolevalt laialdaselt stüreeni (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 193) ja seda hinnatakse uuesti, samas kui lauriinhappe vinüülestri (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 436) kohta esitas kasutaja toiduohutusametile täiendavaid andmeid, mis näitasid, et selle uuesti hindamine ei ole nii prioriteetne. Ükski kolmanda aine, s.o salitsüülhappe (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 121) kasutaja ei võtnud ühendust ei komisjoni ega toiduohutusametiga pärast selle lisamist prioriteetsete ainete loetellu ja pärast seda, kui komisjoni talitused olid konsulteerinud sidusrühmadega selle aine loa võimaliku tühistamise asjus. Toiduohutusamet ei saa aga hinnata aine kasutamist ilma teadaoleva kasutajata, sest peab võtma arvesse materjali või eseme kavandatud kasutustingimusi ja sellist teavet saab anda ainult kasutaja. Pealegi määraks selline teave suurel määral tulevaste lubade ulatuse, mis oleks tõenäoliselt piiratum kui praegune ulatuslik luba. Seega on asjakohane kehtiv salitsüülhappe kasutusluba tühistada, sest salitsüülhappe konkreetne kasutusviis ega kasutaja ei ole teada ja määruse (EÜ) nr 1935/2004 kohased kasutustingimused on selle aine puhul ebamäärased. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni taotlusel võttis toiduohutusamet 29. aprillil 2020 vastu teadusliku arvamuse, (4) milles vaadati läbi määruse (EL) nr 10/2011 I lisas loetletud 451 ainet, millele ei ole kehtestatud nimetatud määruse artikli 11 lõike 1 kohaselt konkreetse aine migratsiooni piirnormi. Arvamuses leiti, et nendest ainetest 284 tuleb uuesti hinnata, et teha kindlaks, kas konkreetse aine migratsiooni piirnorm on vajalik, ja liigitati need prioriteedi järgi kolme rühma. Kolm ainet liigitati prioriteetsesse rühma. Nendest kolmest ainest kasutatakse teadaolevalt laialdaselt stüreeni (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 193) ja seda hinnatakse uuesti, samas kui lauriinhappe vinüülestri (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 436) kohta esitas kasutaja toiduohutusametile täiendavaid andmeid, mis näitasid, et selle uuesti hindamine ei ole nii prioriteetne. Ükski kolmanda aine, s.o salitsüülhappe (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 121) kasutaja ei võtnud ühendust ei komisjoni ega toiduohutusametiga pärast selle lisamist prioriteetsete ainete loetellu ja pärast seda, kui komisjoni talitused olid konsulteerinud sidusrühmadega selle aine loa võimaliku tühistamise asjus. Toiduohutusamet ei saa aga hinnata aine kasutamist ilma teadaoleva kasutajata, sest peab võtma arvesse materjali või eseme kavandatud kasutustingimusi ja sellist teavet saab anda ainult kasutaja. Pealegi määraks selline teave suurel määral tulevaste lubade ulatuse, mis oleks tõenäoliselt piiratum kui praegune ulatuslik luba. Seega on asjakohane kehtiv salitsüülhappe kasutusluba tühistada, sest salitsüülhappe konkreetne kasutusviis ega kasutaja ei ole teada ja määruse (EÜ) nr 1935/2004 kohased kasutustingimused on selle aine puhul ebamäärased.

| (5) | Toiduohutusameti 2005. aastal vastu võetud arvamuste (5) põhjal on viit ainet ftalaatide rühmast, s.o toiduga kokkupuutuva materjali aineid nr 157 (ftaalhappe dibutüülester, DBP), nr 159 (ftaalhappe bensüülbutüülester, BBP), nr 283 (ftaalhappe bis(2-etüülheksüül)ester, DEHP), nr 728 (ftaalhappe diestrid primaarsete küllastunud hargahelaga C8–10-(üle 60 % C9-)alkoholidega, DINP) ja nr 729 (ftaalhappe diestrid primaarsete küllastunud hargahelaga C9–11-(üle 90 % C10)-alkoholidega, DIDP), lubatud kasutada lisaainetena ehk plastifikaatorina ja tehnilise abiainena toiduga kokkupuutuvas plastmaterjalis vastavalt konkreetsetele kasutuspiirangutele ja migratsiooni piirnormidele. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusameti 2005. aastal vastu võetud arvamuste (5) põhjal on viit ainet ftalaatide rühmast, s.o toiduga kokkupuutuva materjali aineid nr 157 (ftaalhappe dibutüülester, DBP), nr 159 (ftaalhappe bensüülbutüülester, BBP), nr 283 (ftaalhappe bis(2-etüülheksüül)ester, DEHP), nr 728 (ftaalhappe diestrid primaarsete küllastunud hargahelaga C8–10-(üle 60 % C9-)alkoholidega, DINP) ja nr 729 (ftaalhappe diestrid primaarsete küllastunud hargahelaga C9–11-(üle 90 % C10)-alkoholidega, DIDP), lubatud kasutada lisaainetena ehk plastifikaatorina ja tehnilise abiainena toiduga kokkupuutuvas plastmaterjalis vastavalt konkreetsetele kasutuspiirangutele ja migratsiooni piirnormidele.

| (6) | Pärast Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) 2017. aasta arvamust osa nende ftalaatide kasutamise piiramist käsitlevate ettepanekute kohta (6) palus komisjon toiduohutusametil uuesti hinnata ohtu, mis tuleneb rahvatervisele toiduga kokkupuutuvas plastmaterjalis kasutada lubatud ftalaatidest. Toiduohutusamet võttis 18. septembril 2019 vastu teadusliku arvamuse, (7) milles ta kinnitas oma 2005. aasta arvamustes kõigi viie ftalaadi kohta esitatud individuaalsed lubatavad päevadoosid, mis on siiski ajutised hindamisega seotud piirangute ja ebakindluse tõttu, millega tuleks edaspidi tegeleda. |
| --- | --- |

(6)

Pärast Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) 2017. aasta arvamust osa nende ftalaatide kasutamise piiramist käsitlevate ettepanekute kohta (6) palus komisjon toiduohutusametil uuesti hinnata ohtu, mis tuleneb rahvatervisele toiduga kokkupuutuvas plastmaterjalis kasutada lubatud ftalaatidest. Toiduohutusamet võttis 18. septembril 2019 vastu teadusliku arvamuse, (7) milles ta kinnitas oma 2005. aasta arvamustes kõigi viie ftalaadi kohta esitatud individuaalsed lubatavad päevadoosid, mis on siiski ajutised hindamisega seotud piirangute ja ebakindluse tõttu, millega tuleks edaspidi tegeleda.

| (7) | Toiduohutusamet kehtestas ka uue summaarse ajutise lubatava päevadoosi, lähtudes DBP, BBP ja DEHP poolt reproduktiivtervisele avalduva toime ühisest mehhanismist ja võttes arvesse nende ainete suhtelist toimetugevust. Toiduohutusamet pidas ka asjakohaseks võtta konservatiivset lähenemisviisi järgides summaarses ajutises lubatavas päevadoosis arvesse DINP-d, tulenevalt selle mööduvast mõjust loote testosteroonitasemele, võttes samas arvesse DINP tugevamat toimet maksale. Toiduohutusamet määras DBP, BBP, DEHP ja DINP summaarse ajutise lubatava päevadoosi väärtuseks 50 mikrogrammi kehamassi kilogrammi kohta (μg/kehamassi kg), mida väljendatakse DEHP ekvivalenttugevusena. Kooskõlas oma 2005. aasta järeldustega ei võtnud toiduohutusamet summaarses ajutises lubatavas päevadoosis arvesse DIDP-d ja määras sellele eraldi ajutise lubatava päevadoosi 150 μg kehamassi kg kohta, võttes aluseks maksale avalduva mõju. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet kehtestas ka uue summaarse ajutise lubatava päevadoosi, lähtudes DBP, BBP ja DEHP poolt reproduktiivtervisele avalduva toime ühisest mehhanismist ja võttes arvesse nende ainete suhtelist toimetugevust. Toiduohutusamet pidas ka asjakohaseks võtta konservatiivset lähenemisviisi järgides summaarses ajutises lubatavas päevadoosis arvesse DINP-d, tulenevalt selle mööduvast mõjust loote testosteroonitasemele, võttes samas arvesse DINP tugevamat toimet maksale. Toiduohutusamet määras DBP, BBP, DEHP ja DINP summaarse ajutise lubatava päevadoosi väärtuseks 50 mikrogrammi kehamassi kilogrammi kohta (μg/kehamassi kg), mida väljendatakse DEHP ekvivalenttugevusena. Kooskõlas oma 2005. aasta järeldustega ei võtnud toiduohutusamet summaarses ajutises lubatavas päevadoosis arvesse DIDP-d ja määras sellele eraldi ajutise lubatava päevadoosi 150 μg kehamassi kg kohta, võttes aluseks maksale avalduva mõju.

| (8) | Riski täiendavaks iseloomustamiseks viis toiduohutusamet sama arvamusega seoses läbi toidukaudse kokkupuute hindamise. Amet ei suutnud konkreetselt kindlaks teha toiduga kokkupuutuvast plastmaterjalist pärit osa, kuid hindas toidukaudset kokkupuudet kõigi viie ftalaadiga ning need hinnangud puudutavad toiduga kokkupuutuvast materjalist pärit ainetega kokkupuute halvimaid stsenaariume. DBP, BBP, DEHP ja DINP toidukaudse kokkupuute koondhinnangu põhjal järeldas amet, et toidukaudne kokkupuude moodustab keskmise koguse tarbija puhul kuni 14 % summaarsest ajutisest lubatavast päevadoosist 50 μg kehamassi kg kohta ja suure koguse tarbija puhul kuni 23 % summaarsest ajutisest lubatavast päevadoosist. DIDP hinnangud näitavad, et toidukaudne kokkupuude on nii keskmise kui ka suure koguse tarbija puhul tunduvalt väiksem ajutisest lubatavast päevadoosist 150 μg kehamassi kg kohta. |
| --- | --- |

(8)

Riski täiendavaks iseloomustamiseks viis toiduohutusamet sama arvamusega seoses läbi toidukaudse kokkupuute hindamise. Amet ei suutnud konkreetselt kindlaks teha toiduga kokkupuutuvast plastmaterjalist pärit osa, kuid hindas toidukaudset kokkupuudet kõigi viie ftalaadiga ning need hinnangud puudutavad toiduga kokkupuutuvast materjalist pärit ainetega kokkupuute halvimaid stsenaariume. DBP, BBP, DEHP ja DINP toidukaudse kokkupuute koondhinnangu põhjal järeldas amet, et toidukaudne kokkupuude moodustab keskmise koguse tarbija puhul kuni 14 % summaarsest ajutisest lubatavast päevadoosist 50 μg kehamassi kg kohta ja suure koguse tarbija puhul kuni 23 % summaarsest ajutisest lubatavast päevadoosist. DIDP hinnangud näitavad, et toidukaudne kokkupuude on nii keskmise kui ka suure koguse tarbija puhul tunduvalt väiksem ajutisest lubatavast päevadoosist 150 μg kehamassi kg kohta.

| (9) | Lisaks võttis toiduohutusamet arvesse tarbija kokkupuudet muude ftalaatidega, eelkõige 1,2-bis(2-metüülpropüül)benseen-1,2-dikarboksülaadiga (diisobutüülftalaat ehk DIBP); toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1085; CASi number 84–69-5), mida ei ole lubatud kasutada toiduga kokkupuutuva plastmaterjali lisaainena, kuid võib selles esineda väiksemas koguses lisandina või seetõttu, et seda on kasutatud teatavat liiki plasti tootmises tehnilise abiainena. Toiduohutusamet märkis, et DIBP suurendab märkimisväärselt tarbija üldist kokkupuudet ftalaatidega ja sellega kaasnevat ohtu ning et riskijuhtija peaks võtma arvesse ka sellist kokkupuudet ja selle toimet reproduktiivtervisele. Lisaks märkis toiduohutusamet, et tarbija kokkupuude ftalaatidega tuleneb muudest allikatest kui toit. Palju puututakse kokku tarbekaupades ja ehitusmaterjalis kasutatud ftalaatidega naha kaudu, samuti õhu ja tolmu sissehingamisel siseruumides. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks võttis toiduohutusamet arvesse tarbija kokkupuudet muude ftalaatidega, eelkõige 1,2-bis(2-metüülpropüül)benseen-1,2-dikarboksülaadiga (diisobutüülftalaat ehk DIBP); toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1085; CASi number 84–69-5), mida ei ole lubatud kasutada toiduga kokkupuutuva plastmaterjali lisaainena, kuid võib selles esineda väiksemas koguses lisandina või seetõttu, et seda on kasutatud teatavat liiki plasti tootmises tehnilise abiainena. Toiduohutusamet märkis, et DIBP suurendab märkimisväärselt tarbija üldist kokkupuudet ftalaatidega ja sellega kaasnevat ohtu ning et riskijuhtija peaks võtma arvesse ka sellist kokkupuudet ja selle toimet reproduktiivtervisele. Lisaks märkis toiduohutusamet, et tarbija kokkupuude ftalaatidega tuleneb muudest allikatest kui toit. Palju puututakse kokku tarbekaupades ja ehitusmaterjalis kasutatud ftalaatidega naha kaudu, samuti õhu ja tolmu sissehingamisel siseruumides.

| (10) | Tuleks kehtestada uus konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnorm (SML(T)), et võtta arvesse DBP, BBP ja DEHP summaarset ajutist lubatavat päevadoosi ja toiduohutusameti kaalutlusi DIBP kohta ning eelkõige tagada, et kokkupuude nende toiduga kokkupuutuvas plastmaterjalis sisalduvate ftalaatidega ei ületaks summaarset ajutist lubatavat päevadoosi. Lisaks konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnormidele tuleks kasutada lubatud ftalaatide puhul säilitada ka eraldikonkreetsete ainete migratsiooni piirnormid, et tagada selgus ja lihtsus eelkõige vastavuse kindlakstegemisel või ametlike kontrollide läbiviimisel, kui üht neist ftalaatidest on kasutatud ilma teisteta. |
| --- | --- |

(10)

Tuleks kehtestada uus konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnorm (SML(T)), et võtta arvesse DBP, BBP ja DEHP summaarset ajutist lubatavat päevadoosi ja toiduohutusameti kaalutlusi DIBP kohta ning eelkõige tagada, et kokkupuude nende toiduga kokkupuutuvas plastmaterjalis sisalduvate ftalaatidega ei ületaks summaarset ajutist lubatavat päevadoosi. Lisaks konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnormidele tuleks kasutada lubatud ftalaatide puhul säilitada ka eraldikonkreetsete ainete migratsiooni piirnormid, et tagada selgus ja lihtsus eelkõige vastavuse kindlakstegemisel või ametlike kontrollide läbiviimisel, kui üht neist ftalaatidest on kasutatud ilma teisteta.

| (11) | Kuigi toiduohutusamet võttis summaarses ajutises lubatavas päevadoosis arvesse ka DINP-d, kehtestati DINP ja DIDP jaoks konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnorm, sest need on segud, mille keemiline koostis osaliselt kattub, ja kui kasutatakse mõlemat, ei ole neid võimalik analüütiliselt eristada. Kuigi analüüsimeetodid on alates kõnealuse konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnormi kehtestamisest arenenud, eeldab kinnitamine siiski täiendavat tööd, enne kui pädevad asutused saavad ametlike kontrollide käigus DINP-d ja DIDP-d hõlpsasti eristada. Seetõttu on selleks, et vältida võimalikku samaaegset kokkupuudet sama toiduga kokkupuutuva plastmaterjali kaudu, asjakohane säilitada DINP ja DIDP jaoks eraldi konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnorm ning keelata DINP kasutamine koos DBP, BBP ja DEHP-ga ning DIBP-ga, kui viimast kasutatakse tehnilise abiainena. |
| --- | --- |

(11)

Kuigi toiduohutusamet võttis summaarses ajutises lubatavas päevadoosis arvesse ka DINP-d, kehtestati DINP ja DIDP jaoks konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnorm, sest need on segud, mille keemiline koostis osaliselt kattub, ja kui kasutatakse mõlemat, ei ole neid võimalik analüütiliselt eristada. Kuigi analüüsimeetodid on alates kõnealuse konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnormi kehtestamisest arenenud, eeldab kinnitamine siiski täiendavat tööd, enne kui pädevad asutused saavad ametlike kontrollide käigus DINP-d ja DIDP-d hõlpsasti eristada. Seetõttu on selleks, et vältida võimalikku samaaegset kokkupuudet sama toiduga kokkupuutuva plastmaterjali kaudu, asjakohane säilitada DINP ja DIDP jaoks eraldi konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnorm ning keelata DINP kasutamine koos DBP, BBP ja DEHP-ga ning DIBP-ga, kui viimast kasutatakse tehnilise abiainena.

| (12) | Võttes arvesse, et summaarne kokkupuude toiduga kokkupuutuva materjali ja muude allikate kaudu on eeldatavasti ajutise lubatava päevadoosi suurusjärgus ning et ained võivad toiduainete tootmisahelas akumuleeruda, sest migreeruvad toidutöötlemisseadmetest ja toidupakenditest, ning arvestades praeguse hinnangulise kokkupuutega seotud märkimisväärset ebakindlust, on asjakohane määrata toiduga kokkupuutuvas plastmaterjalis esineva DBP, BBP, DEHP ja DINP-ga kokkupuute jaoks parandustegur 20 %. Kuna vaja on säilitada ka DINP ja DIDP jaoks konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnorm, on asjakohane kasutada seda parandustegurit kõigi viie ftalaadi jaoks konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnormi ja eraldi konkreetsete ainete migratsiooni piirnormide kehtestamisel. |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse, et summaarne kokkupuude toiduga kokkupuutuva materjali ja muude allikate kaudu on eeldatavasti ajutise lubatava päevadoosi suurusjärgus ning et ained võivad toiduainete tootmisahelas akumuleeruda, sest migreeruvad toidutöötlemisseadmetest ja toidupakenditest, ning arvestades praeguse hinnangulise kokkupuutega seotud märkimisväärset ebakindlust, on asjakohane määrata toiduga kokkupuutuvas plastmaterjalis esineva DBP, BBP, DEHP ja DINP-ga kokkupuute jaoks parandustegur 20 %. Kuna vaja on säilitada ka DINP ja DIDP jaoks konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnorm, on asjakohane kasutada seda parandustegurit kõigi viie ftalaadi jaoks konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnormi ja eraldi konkreetsete ainete migratsiooni piirnormide kehtestamisel.

| (13) | Ainet dietüül[[3,5-bis(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]metüül]fosfonaat (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1007) on praegu lubatud kasutada polü(etüleentereftalaadi) (PET) tootmise polümerisatsiooniprotsessis kontsentratsioonis ainult kuni 0,2 massiprotsenti valmispolümeerist. Pärast selle aine kasutusala laiendamise taotlust võttis toiduohutusamet 26. jaanuaril 2022 vastu heakskiitva teadusliku arvamuse (8) selle kasutamise kohta polü(etüleen-2,5-furaandikarboksülaadi) (PEF) tootmise polümerisatsiooniprotsessis kontsentratsioonis kuni 0,1 massiprotsenti valmispolümeerist. Toiduohutusamet järeldas, et sellises koguses kasutamisel ei tuvastatud aine migratsiooni, sest see viidi polüestrirahelasse. Seetõttu ei ole ka põhjust eeldada, et selle kasutamisel PEFis kontsentratsioonis 0,2 massiprotsenti oleks aine migratsioon oluliselt suurem. Kuna aine kasutamine on ohutu, sest see viiakse täielikult polümeeri, ning et tagada järjepidevus ja lihtsus, on asjakohane laiendada kehtivat luba kasutada seda ainet PETis kontsentratsioonis 0,2 massiprotsenti ka PEFi tootmisele. |
| --- | --- |

(13)

Ainet dietüül[[3,5-bis(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]metüül]fosfonaat (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1007) on praegu lubatud kasutada polü(etüleentereftalaadi) (PET) tootmise polümerisatsiooniprotsessis kontsentratsioonis ainult kuni 0,2 massiprotsenti valmispolümeerist. Pärast selle aine kasutusala laiendamise taotlust võttis toiduohutusamet 26. jaanuaril 2022 vastu heakskiitva teadusliku arvamuse (8) selle kasutamise kohta polü(etüleen-2,5-furaandikarboksülaadi) (PEF) tootmise polümerisatsiooniprotsessis kontsentratsioonis kuni 0,1 massiprotsenti valmispolümeerist. Toiduohutusamet järeldas, et sellises koguses kasutamisel ei tuvastatud aine migratsiooni, sest see viidi polüestrirahelasse. Seetõttu ei ole ka põhjust eeldada, et selle kasutamisel PEFis kontsentratsioonis 0,2 massiprotsenti oleks aine migratsioon oluliselt suurem. Kuna aine kasutamine on ohutu, sest see viiakse täielikult polümeeri, ning et tagada järjepidevus ja lihtsus, on asjakohane laiendada kehtivat luba kasutada seda ainet PETis kontsentratsioonis 0,2 massiprotsenti ka PEFi tootmisele.

| (14) | Komisjoni määrusega (EL) 2019/1338 (9) on lubatud kasutada ainet (R)-3-hüdroksübutüraadi ja (R)-3-hüdroksüheksanaadi kopolümeeri (PHBH, toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1059). Siiski näib, et selle aine lubatud kasutusviisi spetsifikatsioon vajab täpsustamist. Kuna PHBH on mikroobse fermentatsiooni teel saadav makromolekul ja määruse (EL) nr 10/2011 järgi tuleb täpsustada, et sellise fermenteerimisega saadakse makromolekul, tuleks PHBH spetsifikatsiooni lisada viide sellele tootmismeetodile. Lisaks on lubatud lühiajaline kuumutamine, kuid ei ole määratud kõrgeimat temperatuuri. Kõrgeima temperatuuri puudumise tõttu võidakse kuumutada kõrgematel temperatuuridel, kui on ette nähtud toiduohutusameti arvamuses, mille alusel aine kasutamise luba anti ja milles viidatakse kuumtäitmise tingimustele, kusjuures need tingimused on määratletud määruses (EL) nr 10/2011 kui temperatuur, mis ei ületa täitmise momendil 100 °C. Lisaks märgitakse arvamuses, et ainet sisaldava plasti sulamistemperatuur jääb vahemikku 120–150 °C. Peale selle tähendab kõrgeima temperatuuri puudumine, et ei ole selge, milliseid katsetingimusi tuleks kasutada, et kontrollida vastavust määrusele (EL) nr 10/2011 seoses spetsifikatsioonis nimetatud lühiajalise kuumutamisega. Seetõttu tuleks spetsifikatsiooni täpsustada kasutustingimusega, sest see ei ületa arvamuses ette nähtud temperatuuritingimusi. |
| --- | --- |

(14)

Komisjoni määrusega (EL) 2019/1338 (9) on lubatud kasutada ainet (R)-3-hüdroksübutüraadi ja (R)-3-hüdroksüheksanaadi kopolümeeri (PHBH, toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1059). Siiski näib, et selle aine lubatud kasutusviisi spetsifikatsioon vajab täpsustamist. Kuna PHBH on mikroobse fermentatsiooni teel saadav makromolekul ja määruse (EL) nr 10/2011 järgi tuleb täpsustada, et sellise fermenteerimisega saadakse makromolekul, tuleks PHBH spetsifikatsiooni lisada viide sellele tootmismeetodile. Lisaks on lubatud lühiajaline kuumutamine, kuid ei ole määratud kõrgeimat temperatuuri. Kõrgeima temperatuuri puudumise tõttu võidakse kuumutada kõrgematel temperatuuridel, kui on ette nähtud toiduohutusameti arvamuses, mille alusel aine kasutamise luba anti ja milles viidatakse kuumtäitmise tingimustele, kusjuures need tingimused on määratletud määruses (EL) nr 10/2011 kui temperatuur, mis ei ületa täitmise momendil 100 °C. Lisaks märgitakse arvamuses, et ainet sisaldava plasti sulamistemperatuur jääb vahemikku 120–150 °C. Peale selle tähendab kõrgeima temperatuuri puudumine, et ei ole selge, milliseid katsetingimusi tuleks kasutada, et kontrollida vastavust määrusele (EL) nr 10/2011 seoses spetsifikatsioonis nimetatud lühiajalise kuumutamisega. Seetõttu tuleks spetsifikatsiooni täpsustada kasutustingimusega, sest see ei ületa arvamuses ette nähtud temperatuuritingimusi.

| (15) | Toiduohutusamet võttis vastu heakskiitva teadusliku arvamuse (10) fosforhappe trifenüülestri ja α-hüdro-ω-hüdroksüpolü[oksü(metüül-1,2-etaandiüül)]-C10–16-alküülestrite polümeeri (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1076) kasutamise kohta lisaainena akrüülnitriil-butadieenstüreenkopolümeerides (ABS) kontsentratsioonis kuni 0,025 massiprotsenti. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et aine kasutamine ei ole tarbijale ohtlik, kui seda kasutatakse kokkupuutes veepõhise, happelise ja alkoholisisaldusega toiduga ning õli-vees tüüpi emulsioonidega ühekordseks ja korduvaks kasutamiseks ning pikaajaliseks toatemperatuuril ja madalamal temperatuuril säilitamiseks ettenähtud, ABSi sisaldavates materjalides ja esemetes lisaainena kontsentratsioonis kuni 0,025 massiprotsenti ja kui selle migratsioon ei ületa 0,05 mg toidu kg kohta. Kuna migratsioonikatsed tehti selleks, et vaadelda kasutamist kokkupuutes igat liiki toiduainetega, on asjakohane lubada seda lisaainet kasutada kõigi toiduainetega kokkupuutuvate ABSi sisaldavate materjalide ja esemete valmistamisel, mis on ette nähtud kasutamiseks toatemperatuuril ja madalamal temperatuuril, ning kehtestada toiduohutusameti arvamusele vastav migratsiooni piirnorm. |
| --- | --- |

(15)

Toiduohutusamet võttis vastu heakskiitva teadusliku arvamuse (10) fosforhappe trifenüülestri ja α-hüdro-ω-hüdroksüpolü[oksü(metüül-1,2-etaandiüül)]-C10–16-alküülestrite polümeeri (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1076) kasutamise kohta lisaainena akrüülnitriil-butadieenstüreenkopolümeerides (ABS) kontsentratsioonis kuni 0,025 massiprotsenti. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et aine kasutamine ei ole tarbijale ohtlik, kui seda kasutatakse kokkupuutes veepõhise, happelise ja alkoholisisaldusega toiduga ning õli-vees tüüpi emulsioonidega ühekordseks ja korduvaks kasutamiseks ning pikaajaliseks toatemperatuuril ja madalamal temperatuuril säilitamiseks ettenähtud, ABSi sisaldavates materjalides ja esemetes lisaainena kontsentratsioonis kuni 0,025 massiprotsenti ja kui selle migratsioon ei ületa 0,05 mg toidu kg kohta. Kuna migratsioonikatsed tehti selleks, et vaadelda kasutamist kokkupuutes igat liiki toiduainetega, on asjakohane lubada seda lisaainet kasutada kõigi toiduainetega kokkupuutuvate ABSi sisaldavate materjalide ja esemete valmistamisel, mis on ette nähtud kasutamiseks toatemperatuuril ja madalamal temperatuuril, ning kehtestada toiduohutusameti arvamusele vastav migratsiooni piirnorm.

| (16) | Toiduohutusamet võttis 19. septembril 2019 vastu heakskiitva teadusliku arvamuse (11) aine tris(2-etüülheksüül)benseen-1,2,4-trikarboksülaatestri (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1078, CASi number 3319-31–1) kasutamise kohta lisaainena (plastifikaatorina) toiduga kokkupuutuvas polü(vinüülkloriidis) (PVC). Selles arvamuses järeldas toiduohutusamet, et üldiselt on toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1078 kasutamine pehme PVC valmistamisel ohutu. Seetõttu on asjakohane anda luba seda ainet kasutada. Toiduohutusameti järeldus põhineb siiski eeldusel, et aine migratsioon ei ületa 5 mg toidu kg kohta. Lisaks märkis toiduohutusamet, et muudest allikatest pärit täiendav ainekogus võib suurendada kokkupuudet ainega toiduga kokkupuutuvast plastmaterjalist pärit ainega ning seetõttu tuleks kaaluda parandusteguri kohaldamist. Selle aine kohta puuduvad kõiki allikaid katvad otse mõõdetud andmed kogu elanikkonna kokkupuute kohta, mistõttu sobib asjakohaste teaduslike andmete esitamiseni kohaldada 20 % parandustegurit. Lisaks märkis toiduohutusamet oma arvamuses, et tema hinnang ei hõlma selle aine kasutamist kokkupuutes imikutoiduga. Seetõttu ei ole tõestatud, et selle aine kasutamine kokkupuutes imikutoiduga vastaks määruse (EÜ) nr 1935/2004 artikli 3 nõuetele. Järelikult tuleks selle aine kasutamiseks loa andmisel kohaldada selle migratsiooni piirnormi 1 mg toidu kg kohta ja piirangut, mis välistab selle kokkupuute imikutele mõeldud toiduga. Selleks et tagada selgus ja kooskõla sarnaste piirangutega, on asjakohane viidata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 609/2013 artikli 2 lõike 2 punktis a sätestatud imiku määratlusele (12). |
| --- | --- |

(16)

Toiduohutusamet võttis 19. septembril 2019 vastu heakskiitva teadusliku arvamuse (11) aine tris(2-etüülheksüül)benseen-1,2,4-trikarboksülaatestri (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1078, CASi number 3319-31–1) kasutamise kohta lisaainena (plastifikaatorina) toiduga kokkupuutuvas polü(vinüülkloriidis) (PVC). Selles arvamuses järeldas toiduohutusamet, et üldiselt on toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1078 kasutamine pehme PVC valmistamisel ohutu. Seetõttu on asjakohane anda luba seda ainet kasutada. Toiduohutusameti järeldus põhineb siiski eeldusel, et aine migratsioon ei ületa 5 mg toidu kg kohta. Lisaks märkis toiduohutusamet, et muudest allikatest pärit täiendav ainekogus võib suurendada kokkupuudet ainega toiduga kokkupuutuvast plastmaterjalist pärit ainega ning seetõttu tuleks kaaluda parandusteguri kohaldamist. Selle aine kohta puuduvad kõiki allikaid katvad otse mõõdetud andmed kogu elanikkonna kokkupuute kohta, mistõttu sobib asjakohaste teaduslike andmete esitamiseni kohaldada 20 % parandustegurit. Lisaks märkis toiduohutusamet oma arvamuses, et tema hinnang ei hõlma selle aine kasutamist kokkupuutes imikutoiduga. Seetõttu ei ole tõestatud, et selle aine kasutamine kokkupuutes imikutoiduga vastaks määruse (EÜ) nr 1935/2004 artikli 3 nõuetele. Järelikult tuleks selle aine kasutamiseks loa andmisel kohaldada selle migratsiooni piirnormi 1 mg toidu kg kohta ja piirangut, mis välistab selle kokkupuute imikutele mõeldud toiduga. Selleks et tagada selgus ja kooskõla sarnaste piirangutega, on asjakohane viidata Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 609/2013 artikli 2 lõike 2 punktis a sätestatud imiku määratlusele (12).

| (17) | Kuna määruse (EL) nr 10/2011 I lisa tabeli 2 rühmapiirangus 32 on sätestatud plastifikaatorite jaoks konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnormid ja toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1078 on samuti plastifikaator, on asjakohane kohaldada seda rühmapiirangut ka selle aine suhtes. Selleks et kaotada kahtlused selle rühmapiirangu olemuse kohta, oleks asjakohane märkida, et see puudutab plastifikaatoreid. |
| --- | --- |

(17)

Kuna määruse (EL) nr 10/2011 I lisa tabeli 2 rühmapiirangus 32 on sätestatud plastifikaatorite jaoks konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnormid ja toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1078 on samuti plastifikaator, on asjakohane kohaldada seda rühmapiirangut ka selle aine suhtes. Selleks et kaotada kahtlused selle rühmapiirangu olemuse kohta, oleks asjakohane märkida, et see puudutab plastifikaatoreid.

| (18) | Pärast seda, kui esitati taotlus saada luba kasutada ainet naatriumtrietanoolamiinperkloraadi dimeeri (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1080) lisaainena jäigast PVCst valmistatavates korduvkasutatavates veega kokkupuutumiseks ettenähtud pudelites, võttis toiduohutusamet 29. aprillil 2020 selle kasutamise kohta vastu heakskiitva teadusliku arvamuse (13). Toiduohutusamet järeldas, et selle kasutamine on ohutu kokkupuutel vee ja happeliste veepõhiste toiduainetega, näiteks puuviljamahladega, sest nii vees kui ka happelistes veepõhistes toiduainetes dissotsieerub aine naatriumtrietanoolamiinperkloraadi dimeer täielikult trietanoolamiiniks ja perkloraadiks. Need kaks ainet on juba kantud liidu lubatud ainete loetellu, trietanoolamiin kui toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 793 migratsiooni piirnormiga 0,05 mg/kg ja perkloraat kui toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 822 migratsiooni piirnormiga 0,002 mg/kg. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et neid piirnorme tuleks kohaldada ka toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1080 suhtes, sest kui ainet kasutatakse plastis, mis puutub kokku vee ja happelise veepõhise toiduga, see dissotsieerub ja nii tagatakse selle ohutus täielikult nende kahe aine puhul kehtestatud migratsiooni piirnormidega. Lisaks kinnitas toiduohutusamet, et toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 822 migratsiooni tuleks väljendada perkloraadina (14). Seetõttu on asjakohane kehtestada määruse (EL) nr 10/2011 I lisa tabelis 2 kaks rühmapiirangut, nii et ühte rühma kuuluvad toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1080 koos toiduga kokkupuutuva materjali ainega nr 793 ning teise rühma toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 822 väljendatuna perkloraadina. Seetõttu on asjakohane toiduga kokkupuutuva materjali aineid nr 793 ja 822 käsitlevaid kandeid vastavalt muuta ning lisada aine naatriumtrietanoolamiinperkloraadi dimeer (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1080) lisaainena liidu lubatud ainete loetellu piiranguga, et seda võib kasutada ainult kokkupuutel toiduainetega, mis kuuluvad III lisa tabeli 2 toidukategooriasse viitenumbriga 01.01.A, mille alla kuuluvad vesi ja toiduohutusameti käsitletud happelised veepõhised toiduained. |
| --- | --- |

(18)

Pärast seda, kui esitati taotlus saada luba kasutada ainet naatriumtrietanoolamiinperkloraadi dimeeri (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1080) lisaainena jäigast PVCst valmistatavates korduvkasutatavates veega kokkupuutumiseks ettenähtud pudelites, võttis toiduohutusamet 29. aprillil 2020 selle kasutamise kohta vastu heakskiitva teadusliku arvamuse (13). Toiduohutusamet järeldas, et selle kasutamine on ohutu kokkupuutel vee ja happeliste veepõhiste toiduainetega, näiteks puuviljamahladega, sest nii vees kui ka happelistes veepõhistes toiduainetes dissotsieerub aine naatriumtrietanoolamiinperkloraadi dimeer täielikult trietanoolamiiniks ja perkloraadiks. Need kaks ainet on juba kantud liidu lubatud ainete loetellu, trietanoolamiin kui toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 793 migratsiooni piirnormiga 0,05 mg/kg ja perkloraat kui toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 822 migratsiooni piirnormiga 0,002 mg/kg. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et neid piirnorme tuleks kohaldada ka toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1080 suhtes, sest kui ainet kasutatakse plastis, mis puutub kokku vee ja happelise veepõhise toiduga, see dissotsieerub ja nii tagatakse selle ohutus täielikult nende kahe aine puhul kehtestatud migratsiooni piirnormidega. Lisaks kinnitas toiduohutusamet, et toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 822 migratsiooni tuleks väljendada perkloraadina (14). Seetõttu on asjakohane kehtestada määruse (EL) nr 10/2011 I lisa tabelis 2 kaks rühmapiirangut, nii et ühte rühma kuuluvad toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1080 koos toiduga kokkupuutuva materjali ainega nr 793 ning teise rühma toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 822 väljendatuna perkloraadina. Seetõttu on asjakohane toiduga kokkupuutuva materjali aineid nr 793 ja 822 käsitlevaid kandeid vastavalt muuta ning lisada aine naatriumtrietanoolamiinperkloraadi dimeer (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1080) lisaainena liidu lubatud ainete loetellu piiranguga, et seda võib kasutada ainult kokkupuutel toiduainetega, mis kuuluvad III lisa tabeli 2 toidukategooriasse viitenumbriga 01.01.A, mille alla kuuluvad vesi ja toiduohutusameti käsitletud happelised veepõhised toiduained.

| (19) | Pärast seda, kui esitati taotlus saada luba kasutada ainet küllastunud C16–18 rasvhapetega osaliselt esterdatud N,N-bis(2-hüdroksüetüül)stearüülamiini (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1081) lisaainena selliste kuivade toiduainete, happeliste toiduainete ja alkohoolsete jookidega kokkupuutuvas plastmaterjalis, mida hoitakse toatemperatuuril kuni kuus kuud, võttis toiduohutusamet selle kasutamise kohta vastu osaliselt heakskiitva teadusliku arvamuse (15). Hindamises võttis toiduohutusamet arvesse taotleja esitatud migratsiooniandmeid üle kuue kuu toatemperatuuril ja madalamal temperatuuril säilitamise tingimuste katsetamise kohta. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et N,N-bis(2-hüdroksüetüül)stearüülamiin ei ole tarbijale ohtlik, kui seda kasutatakse kontsentratsioonis kuni 2 massiprotsenti kõigis polümeerides, mis on ette nähtud kokkupuuteks ainult kuivade toiduainetega, tingimusel et N,N-bis(2-hüdroksüetüül)stearüülamiinina arvutatud N,N-bis(2-hüdroksüetüül)stearüülamiini ning selle mono- ja diestri summa migratsioon ei ületa toiduga kokkupuutuva materjali ainete nr 19 ja 20 kohta kehtestatud konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnormi, mis peab toiduohutusameti arvamuse kohaselt hõlmama ka N,N-bis(2-hüdroksüetüül)stearüülamiini mono- ja diestri migratsiooni. Seetõttu on asjakohane lubada seda ainet kasutada kontsentratsioonis kuni 2 massiprotsenti ainult kuivade toiduainetega toatemperatuuril kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjali tootmiseks ning see tuleks lisada toiduga kokkupuutuva materjali ainete nr 19 ja 20 kohta kehtestatud rühmapiirangusse. |
| --- | --- |

(19)

Pärast seda, kui esitati taotlus saada luba kasutada ainet küllastunud C16–18 rasvhapetega osaliselt esterdatud N,N-bis(2-hüdroksüetüül)stearüülamiini (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1081) lisaainena selliste kuivade toiduainete, happeliste toiduainete ja alkohoolsete jookidega kokkupuutuvas plastmaterjalis, mida hoitakse toatemperatuuril kuni kuus kuud, võttis toiduohutusamet selle kasutamise kohta vastu osaliselt heakskiitva teadusliku arvamuse (15). Hindamises võttis toiduohutusamet arvesse taotleja esitatud migratsiooniandmeid üle kuue kuu toatemperatuuril ja madalamal temperatuuril säilitamise tingimuste katsetamise kohta. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et N,N-bis(2-hüdroksüetüül)stearüülamiin ei ole tarbijale ohtlik, kui seda kasutatakse kontsentratsioonis kuni 2 massiprotsenti kõigis polümeerides, mis on ette nähtud kokkupuuteks ainult kuivade toiduainetega, tingimusel et N,N-bis(2-hüdroksüetüül)stearüülamiinina arvutatud N,N-bis(2-hüdroksüetüül)stearüülamiini ning selle mono- ja diestri summa migratsioon ei ületa toiduga kokkupuutuva materjali ainete nr 19 ja 20 kohta kehtestatud konkreetsete ainete summaarse migratsiooni piirnormi, mis peab toiduohutusameti arvamuse kohaselt hõlmama ka N,N-bis(2-hüdroksüetüül)stearüülamiini mono- ja diestri migratsiooni. Seetõttu on asjakohane lubada seda ainet kasutada kontsentratsioonis kuni 2 massiprotsenti ainult kuivade toiduainetega toatemperatuuril kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjali tootmiseks ning see tuleks lisada toiduga kokkupuutuva materjali ainete nr 19 ja 20 kohta kehtestatud rühmapiirangusse.

| (20) | Ometi oli toiduohutusamet ka arvamusel, et esitatud andmed ei võimalda hinnata toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1081 ohutust kokkupuutel happeliste toiduainete ja alkohoolsete jookidega, ning viitas, et eelkõige kokkupuutel rasvase toiduga oleks migratsioon suur. Seetõttu on asjakohane vähendada prognoositavat riski, et tarbijad kasutavad seda ainet sisaldavat plasti kokkupuutes muu toiduga kui kuivad toiduained. Selleks peaksid seda ainet tohtima kasutada ainult toidukäitlejad toidu pakendamise eesmärgil. Lisaks märkis toiduohutusamet, et madalama esterdusastme juures võib migratsioon suureneda ja ületada migratsiooni piirnorme, kui plastmaterjal, milles seda kasutatakse, on paksem, ning et olulised võivad olla ka muud näitajad, näiteks polümeeri polaarsus. Nõuetele vastavuse kontrollimist käsitlevas märkuses tuleks osutada, et materjali paksuse, polümeeri polaarsuse ja aine enda esterdusastme põhjal on oht ületada migratsiooni piirnormid. |
| --- | --- |

(20)

Ometi oli toiduohutusamet ka arvamusel, et esitatud andmed ei võimalda hinnata toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1081 ohutust kokkupuutel happeliste toiduainete ja alkohoolsete jookidega, ning viitas, et eelkõige kokkupuutel rasvase toiduga oleks migratsioon suur. Seetõttu on asjakohane vähendada prognoositavat riski, et tarbijad kasutavad seda ainet sisaldavat plasti kokkupuutes muu toiduga kui kuivad toiduained. Selleks peaksid seda ainet tohtima kasutada ainult toidukäitlejad toidu pakendamise eesmärgil. Lisaks märkis toiduohutusamet, et madalama esterdusastme juures võib migratsioon suureneda ja ületada migratsiooni piirnorme, kui plastmaterjal, milles seda kasutatakse, on paksem, ning et olulised võivad olla ka muud näitajad, näiteks polümeeri polaarsus. Nõuetele vastavuse kontrollimist käsitlevas märkuses tuleks osutada, et materjali paksuse, polümeeri polaarsuse ja aine enda esterdusastme põhjal on oht ületada migratsiooni piirnormid.

| (21) | Toiduohutusamet võttis vastu heakskiitva teadusliku arvamuse (16) fosforhappe ja 2-hüdroksüetüülmetakrülaadi segaestrite (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1082) kasutamise kohta polümetüülmetakrülaadipõhistes komposiitmaterjalides, mis on ette nähtud korduvaks kokkupuuteks igat liiki toiduainetega. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et aine ei ole tarbijale ohtlik, kui seda kasutatakse komonomeerina kontsentratsioonis kuni 0,35 massiprotsenti ja tingimusel, et selle migratsioon ei ületa 0,05 mg toidu kg kohta, väljendatuna fosforhappe mono-, di- ja triestrite ning difosforhappe mono-, di-, tri- ja tetraestrite summana. Kuigi toiduohutusamet viitas selle aine kasutamisele komposiitmaterjalides, võib see termin hõlmata ka materjale, mis ei ole polümeerid ja mis ei ole seega plast määruse (EL) nr 10/2011 tähenduses. Sellest tulenevalt on asjakohane lubada kasutada seda lähteainet polümetüülmetakrülaadi tootmisel kontsentratsioonis kuni 0,35 massiprotsenti ja kehtestada migratsiooni piirnorm vastavalt toiduohutusameti arvamusele. |
| --- | --- |

(21)

Toiduohutusamet võttis vastu heakskiitva teadusliku arvamuse (16) fosforhappe ja 2-hüdroksüetüülmetakrülaadi segaestrite (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1082) kasutamise kohta polümetüülmetakrülaadipõhistes komposiitmaterjalides, mis on ette nähtud korduvaks kokkupuuteks igat liiki toiduainetega. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et aine ei ole tarbijale ohtlik, kui seda kasutatakse komonomeerina kontsentratsioonis kuni 0,35 massiprotsenti ja tingimusel, et selle migratsioon ei ületa 0,05 mg toidu kg kohta, väljendatuna fosforhappe mono-, di- ja triestrite ning difosforhappe mono-, di-, tri- ja tetraestrite summana. Kuigi toiduohutusamet viitas selle aine kasutamisele komposiitmaterjalides, võib see termin hõlmata ka materjale, mis ei ole polümeerid ja mis ei ole seega plast määruse (EL) nr 10/2011 tähenduses. Sellest tulenevalt on asjakohane lubada kasutada seda lähteainet polümetüülmetakrülaadi tootmisel kontsentratsioonis kuni 0,35 massiprotsenti ja kehtestada migratsiooni piirnorm vastavalt toiduohutusameti arvamusele.

| (22) | Toiduohutusamet võttis vastu heakskiitva teadusliku arvamuse (17) lähteaine bensofenoon-3,3’,4,4’-tetrakarboksüüldianhüdriidi (BTDA; toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1083) kasutamise kohta. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et aine BTDA kasutamine ei ole tarbijale ohtlik, kui seda kasutatakse kontsentratsioonis kuni 43 % komonomeerina polüimiidide tootmisel korduvaks kokkupuuteks happelise ja rasvase toiduga temperatuuril kuni 250 °C, tingimusel et BTDA migratsioon ei ületa 0,05 mg/kg. Kuna konkreetse aine migratsiooni katsed, mille põhjal toiduohutusamet tegi selle aine kasutamise kohta heakskiitva järelduse, viidi läbi korduvkasutuse tingimustes äädikhappe (mudelaine B) ja oliiviõliga (mudelaine D2) ning amet täheldas, et see ei tekita ohtu ka ühekordse kasutuse korral, on asjakohane lubada seda lähteainet kasutada kontsentratsioonis kuni 43 massiprotsenti polümeeris, et toota polüimiide, mis puutuvad kokku toiduainetega, mille puhul on määruse (EL) nr 10/2011 III lisa tabelis 2 sätestatud ainult mudelaine B ja/või D2, temperatuuril kuni 250 °C ning kui selle kasutamise suhtes kehtib migratsiooni piirnorm 0,05 mg toidu kg kohta. |
| --- | --- |

(22)

Toiduohutusamet võttis vastu heakskiitva teadusliku arvamuse (17) lähteaine bensofenoon-3,3’,4,4’-tetrakarboksüüldianhüdriidi (BTDA; toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1083) kasutamise kohta. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et aine BTDA kasutamine ei ole tarbijale ohtlik, kui seda kasutatakse kontsentratsioonis kuni 43 % komonomeerina polüimiidide tootmisel korduvaks kokkupuuteks happelise ja rasvase toiduga temperatuuril kuni 250 °C, tingimusel et BTDA migratsioon ei ületa 0,05 mg/kg. Kuna konkreetse aine migratsiooni katsed, mille põhjal toiduohutusamet tegi selle aine kasutamise kohta heakskiitva järelduse, viidi läbi korduvkasutuse tingimustes äädikhappe (mudelaine B) ja oliiviõliga (mudelaine D2) ning amet täheldas, et see ei tekita ohtu ka ühekordse kasutuse korral, on asjakohane lubada seda lähteainet kasutada kontsentratsioonis kuni 43 massiprotsenti polümeeris, et toota polüimiide, mis puutuvad kokku toiduainetega, mille puhul on määruse (EL) nr 10/2011 III lisa tabelis 2 sätestatud ainult mudelaine B ja/või D2, temperatuuril kuni 250 °C ning kui selle kasutamise suhtes kehtib migratsiooni piirnorm 0,05 mg toidu kg kohta.

| (23) | Selleks et võimaldada ettevõtjatel kohaneda kehtivates lubades tehtavate ja käesolevas määruses sätestatud teatavate muudatustega, tuleks ette näha, et plastmaterjalid ja -esemed, mis vastavad määrusele (EL) nr 10/2011, nagu seda kohaldatakse enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, on lubatud esmakordselt turule lasta 18-kuulise üleminekuperioodi jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ning need võivad turule jääda kuni varude lõppemiseni. Valmis plastmaterjalide ja -esemete tootmine hõlmab tavaliselt aga mitme tootmise vaheetapi toote ja aine tarnimist teiste ettevõtjate poolt. Tarbijaohutuse huvides tuleks võimalikult tõhusalt ja minimaalse viivitusega saavutada täielik vastavus käesolevale määrusele. Seetõttu tuleks nõuda, et käesolevale määrusele veel mittevastavaid vahetooteid ja -aineid tootvad ettevõtjad teavitaksid nende toodete kasutajaid juba üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist sellest, et neid tooteid ei saa kasutada selliste plastmaterjalide ja -esemete tootmiseks, mis lastakse turule pärast 18-kuulise üleminekuperioodi lõppu. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et võimaldada ettevõtjatel kohaneda kehtivates lubades tehtavate ja käesolevas määruses sätestatud teatavate muudatustega, tuleks ette näha, et plastmaterjalid ja -esemed, mis vastavad määrusele (EL) nr 10/2011, nagu seda kohaldatakse enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, on lubatud esmakordselt turule lasta 18-kuulise üleminekuperioodi jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist ning need võivad turule jääda kuni varude lõppemiseni. Valmis plastmaterjalide ja -esemete tootmine hõlmab tavaliselt aga mitme tootmise vaheetapi toote ja aine tarnimist teiste ettevõtjate poolt. Tarbijaohutuse huvides tuleks võimalikult tõhusalt ja minimaalse viivitusega saavutada täielik vastavus käesolevale määrusele. Seetõttu tuleks nõuda, et käesolevale määrusele veel mittevastavaid vahetooteid ja -aineid tootvad ettevõtjad teavitaksid nende toodete kasutajaid juba üheksa kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist sellest, et neid tooteid ei saa kasutada selliste plastmaterjalide ja -esemete tootmiseks, mis lastakse turule pärast 18-kuulise üleminekuperioodi lõppu.

| (24) | Käesoleva määrusega tühistatakse töötlemata puidujahu ja -kiu (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 96) ning salitsüülhappe (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 121) kasutusload, sest ei ole võimalik kindlaks teha, kas need load on praegusel kujul kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1935/2004, arvestades, et vaja on teavet konkreetsete ainete või nende ainete konkreetsete kasutusviiside kohta, et nende lubadega ei võimaldataks ainete ohtlikku kasutamist. Samas, et tagada sujuv üleminek võimalikele piiratumatele lubadele, juhul kui ettevõtjad, kes on neid aineid tootnud või kasutanud enne käesoleva määruse jõustumist, leiavad, et mõned konkreetsed kasutusviisid vastavad määrusele (EÜ) nr 1935/2004, on asjakohane lubada neid aineid sisaldavaid plastmaterjale ja -esemeid turule lasta tingimusel, et nende konkreetsete kasutusviiside loa taotlus esitatakse proportsionaalse ajavahemiku jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Mis puudutab puidujahu ja -kiude, siis leidis toiduohutusamet puitu käsitlevas arvamuses, et puidusarnaseid materjale tuleb hinnata igal üksikjuhul eraldi ja liigiti, mistõttu peaks selline taotlus käsitlema konkreetset puiduliiki. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva määrusega tühistatakse töötlemata puidujahu ja -kiu (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 96) ning salitsüülhappe (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 121) kasutusload, sest ei ole võimalik kindlaks teha, kas need load on praegusel kujul kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1935/2004, arvestades, et vaja on teavet konkreetsete ainete või nende ainete konkreetsete kasutusviiside kohta, et nende lubadega ei võimaldataks ainete ohtlikku kasutamist. Samas, et tagada sujuv üleminek võimalikele piiratumatele lubadele, juhul kui ettevõtjad, kes on neid aineid tootnud või kasutanud enne käesoleva määruse jõustumist, leiavad, et mõned konkreetsed kasutusviisid vastavad määrusele (EÜ) nr 1935/2004, on asjakohane lubada neid aineid sisaldavaid plastmaterjale ja -esemeid turule lasta tingimusel, et nende konkreetsete kasutusviiside loa taotlus esitatakse proportsionaalse ajavahemiku jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist. Mis puudutab puidujahu ja -kiude, siis leidis toiduohutusamet puitu käsitlevas arvamuses, et puidusarnaseid materjale tuleb hinnata igal üksikjuhul eraldi ja liigiti, mistõttu peaks selline taotlus käsitlema konkreetset puiduliiki.

| (25) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 10/2011 I lisa muudatused

Määruse (EL) nr 10/2011 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Üleminekumeetmed

1.   Plastmaterjale ja -esemeid, mis vastavad määrusele (EL) nr 10/2011, nagu seda kohaldatakse enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, ja mis lasti esimest korda turule enne 1. veebruari 2025, võivad turule jääda kuni varude lõppemiseni.

2.   Kui plastmaterjalide ja -esemete tootmise vaheetapi toode või sellise toote, materjali või eseme tootmiseks ettenähtud aine, mis vastab määrusele (EL) nr 10/2011, nagu seda kohaldati enne käesoleva määruse jõustumist, ning mis lasti esmakordselt turule pärast 1. maid 2024, ei vasta käesolevale määrusele, peab selle aine või toote vastavusdeklaratsioonis olema märgitud, et see ei vasta kehtivatele eeskirjadele ning et seda saab kasutada ainult selliste plastmaterjalide ja -esemete valmistamisel, mis lastakse turule enne 1. veebruari 2025.

3.   Plastmaterjale ja -esemeid, mille valmistamisel on kasutatud salitsüülhapet (toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 121) või konkreetse puiduliigi töötlemata puidujahu või -kiudu, võib pärast 1. veebruari 2025 jätkuvalt esmakordselt turule lasta, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | aine või konkreetse puiduliigi töötlemata puidujahu või -kiu kasutamise loa taotlus on esitatud pädevale asutusele kooskõlas määruse (EÜ) nr 1935/2004 artikliga 9 enne 1. augustit 2024; |
| --- | --- |

a)

aine või konkreetse puiduliigi töötlemata puidujahu või -kiu kasutamise loa taotlus on esitatud pädevale asutusele kooskõlas määruse (EÜ) nr 1935/2004 artikliga 9 enne 1. augustit 2024;

| b) | aine või konkreetse puiduliigi töötlemata puidujahu või -kiu kasutamine plastmaterjalide ja -esemete valmistamiseks ning nende materjalide ja esemete kasutamine vastab taotluses kirjeldatud ettenähtud kasutustingimustele; |
| --- | --- |

b)

aine või konkreetse puiduliigi töötlemata puidujahu või -kiu kasutamine plastmaterjalide ja -esemete valmistamiseks ning nende materjalide ja esemete kasutamine vastab taotluses kirjeldatud ettenähtud kasutustingimustele;

| c) | määruse (EÜ) nr 1935/2004 artikli 9 lõike 1 punkti b kohaselt toiduohutusametile esitatud teave hõlmab kinnitust, et taotlus on käesolevale lõikele vastav taotlus, ja |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 1935/2004 artikli 9 lõike 1 punkti b kohaselt toiduohutusametile esitatud teave hõlmab kinnitust, et taotlus on käesolevale lõikele vastav taotlus, ja

| d) | toiduohutusamet on taotluse kinnitanud. |
| --- | --- |

d)

toiduohutusamet on taotluse kinnitanud.

4.   Taotluses käsitletud ainest või töötlemata puidujahust või -kiust valmistatud plastmaterjalide ja -esemete kasutamist võib jätkata seni, kuni taotleja võtab taotluse tagasi või kuni komisjon võtab vastu otsuse selle aine või puidujahu või -kiu kasutamiseks loa andmise või selle andmisest keeldumise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 1935/2004 artikli 11 lõikele 1.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 11. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 338, 13.11.2004, lk 4.

1

(2)  Komisjoni 14. jaanuari 2011. aasta määrus (EL) nr 10/2011 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta (ELT L 12, 15.1.2011, lk 1).

2

(3)  EFSA Journal 2019; 17(11):5902.

3

(4)  EFSA Journal 2020; 18(6):6124.

4

(5)  EFSA Journal 2005; 3(9):242; EFSA Journal 2005; 3(9):241; EFSA Journal 2005; 3(9):243; EFSA Journal 2005; 3(9):244, 1–18; EFSA Journal 2005; 3(9):245.

5

(6)  ECHA riskihindamise komitee (RAC) ja sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee (SEAC) arvamus XV lisa kohase toimiku kohta, milles esitatakse ettepanek nelja ftalaati (DEHP, BBP, DBP, DIBP) käsitlevate piirangute kohta; vastavalt ECHA/RAC/RES-O-0000001412-86–140/F ja ECHA/SEAC/RES-O-0000001412-86–154/F. Kättesaadav veebiaadressil https://echa.europa.eu/documents/10162/a265bf86-5fbd-496b-87b4-63ff238de2f7.

6

(7)  EFSA Journal 2019; 17(12):5838.

7

(8)  doi: 10.2903/j.efsa.2022.7172.

8

(9)  Komisjoni 8. augusti 2019. aasta määrus (EL) 2019/1338, millega muudetakse määrust (EL) nr 10/2011 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta (ELT L 209, 9.8.2019, lk 5).

9

(10)  EFSA Journal 2021;19(8):6786.

10

(11)  EFSA Journal 2019; 17(10):5864; toiduohutusamet viitab oma arvamuses trimelliithappe tris(2-etüülheksüül)estrile, käesolevas määruses aga kasutatakse selle IUPACi nimetust tris(2-etüülheksüül)benseen-1,2,4-trikarboksülaat.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 609/2013 imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009 (ELT L 181, 29.6.2013, lk 35).

12

(13)  EFSA Journal 2020;18(5):6046.

13

(14)  Toiduga kokkupuutuva materjali, ensüümide ja abiainete teaduskomisjon (CEP), Toiduga kokkupuutuvat materjali käsitleva töörühma (2018–2021) 19. koosoleku protokoll, 30. september 2020, punkti 7 alapunkt 1.

14

(15)  EFSA Journal 2020;18(3):6047.

15

(16)  EFSA Journal 2020;18(5):6120.

16

(17)  EFSA Journal 2020;18(7):6183.

17

---

LISA

Määruse (EL) nr 10/2011 I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | punkti 1 tabelit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | töötlemata puidujahu ja -kiude käsitlev kanne 96 ning salitsüülhapet käsitlev kanne 121 jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

1)

punkti 1 tabelit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

töötlemata puidujahu ja -kiude käsitlev kanne 96 ning salitsüülhapet käsitlev kanne 121 jäetakse välja;

| b) | ftaalhappe dibutüülestrit käsitlev kanne 157 asendatakse järgmisega:















  „157 | 74880 | 0000084-74–2 | Ftaalhappe dibutüülester (DBP) | Jah | Ei | Ei | 0,12 | (32)
  (36) | Kasutada ainult:






  a) | plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

ftaalhappe dibutüülestrit käsitlev kanne 157 asendatakse järgmisega:

„157

74880

0000084-74–2

Ftaalhappe dibutüülester (DBP)

Jah

Ei

Ei

0,12

(32)

(36)

Kasutada ainult:

a)

plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega;

| b) | tehnilise abiainena polüolefiinides, sisaldus valmistootes kuni 0,05 %. |
| --- | --- |

b)

tehnilise abiainena polüolefiinides, sisaldus valmistootes kuni 0,05 %.

(7)“

| c) | ftaalhappe bensüülbutüülestrit käsitlev kanne 159 asendatakse järgmisega:















  „159 | 74560 | 0000085-68–7 | Ftaalhappe bensüülbutüülester (BBP) | Jah | Ei | Ei | 6 | (32)
  (36) | Kasutada ainult:






  a) | plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

ftaalhappe bensüülbutüülestrit käsitlev kanne 159 asendatakse järgmisega:

„159

74560

0000085-68–7

Ftaalhappe bensüülbutüülester (BBP)

Jah

Ei

Ei

6

(32)

(36)

Kasutada ainult:

a)

plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes;

| b) | plastifikaatorina ühekordselt kasutatavates materjalides ja esemetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega, välja arvatud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu (*); |
| --- | --- |

b)

plastifikaatorina ühekordselt kasutatavates materjalides ja esemetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega, välja arvatud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu (*);

| c) | tehnilise abiainena, sisaldus lõpptootes kuni 0,1 massiprotsenti. |
| --- | --- |

c)

tehnilise abiainena, sisaldus lõpptootes kuni 0,1 massiprotsenti.

(7)“

| d) | ftaalhappe bis(2-etüülheksüül)estrit käsitlev kanne 283 asendatakse järgmisega:















  „283 | 74640 | 0000117-81–7 | Ftaalhappe bis(2-etüülheksüül)ester (DEHP) | Jah | Ei | Ei | 0,6 | (32)
  (36) | Kasutada ainult:






  a) | plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

ftaalhappe bis(2-etüülheksüül)estrit käsitlev kanne 283 asendatakse järgmisega:

„283

74640

0000117-81–7

Ftaalhappe bis(2-etüülheksüül)ester (DEHP)

Jah

Ei

Ei

0,6

(32)

(36)

Kasutada ainult:

a)

plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega;

| b) | tehnilise abiainena, sisaldus lõpptootes kuni 0,1 massiprotsenti. |
| --- | --- |

b)

tehnilise abiainena, sisaldus lõpptootes kuni 0,1 massiprotsenti.

(7)“

| e) | ftaalhappe diestreid primaarsete küllastunud hargahelaga C8–10-(üle 60 % C9-) alkoholidega käsitlev kanne 728 asendatakse järgmisega:















  „728 | 75100 | 0068515-48–0 0028553-12–0 | Ftaalhappe diestrid primaarsete küllastunud hargahelaga C8–10-(üle 60 % C9-)alkoholidega (DINP) | Jah | Ei | Ei | | (26)
  (32) | Kasutada ainult:






  a) | plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

ftaalhappe diestreid primaarsete küllastunud hargahelaga C8–10-(üle 60 % C9-) alkoholidega käsitlev kanne 728 asendatakse järgmisega:

„728

75100

0068515-48–0 0028553-12–0

Ftaalhappe diestrid primaarsete küllastunud hargahelaga C8–10-(üle 60 % C9-)alkoholidega (DINP)

Jah

Ei

Ei

(26)

(32)

Kasutada ainult:

a)

plastifikaatorina korduvkasutatavates materjalides ja esemetes;

| b) | plastifikaatorina ühekordselt kasutatavates materjalides ja esemetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega, välja arvatud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu (*); |
| --- | --- |

b)

plastifikaatorina ühekordselt kasutatavates materjalides ja esemetes, mis puutuvad kokku mitterasvaste toitudega, välja arvatud imiku piimasegu ja jätkupiimasegu (*);

| c) | tehnilise abiainena, sisaldus lõpptootes kuni 0,1 massiprotsenti. |
| --- | --- |

c)

tehnilise abiainena, sisaldus lõpptootes kuni 0,1 massiprotsenti.

Mitte kasutada koos toiduga kokkupuutuva materjali ainetega nr 157, nr 159, nr 283 või nr 1085.

(7)“

| f) | trietanoolamiini käsitlev kanne 793 asendatakse järgmisega:















  „793 | 94000 | 0000102-71–6 | Trietanoolamiin | Jah | Ei | Ei | | (37)“ | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

trietanoolamiini käsitlev kanne 793 asendatakse järgmisega:

„793

94000

0000102-71–6

Trietanoolamiin

Jah

Ei

Ei

(37)“

| g) | perkloorhappe sooli käsitlev kanne 822 asendatakse järgmisega:















  „822 | 71983 | 14797-73–0 | Perkloorhappe soolad (perkloraadid) | Jah | Ei | Ei | | (38)“ | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

g)

perkloorhappe sooli käsitlev kanne 822 asendatakse järgmisega:

„822

71983

14797-73–0

Perkloorhappe soolad (perkloraadid)

Jah

Ei

Ei

(38)“

| h) | dietüül{[3,5-bis(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]metüül}fosfonaati käsitlev kanne 1007 asendatakse järgmisega:















  „1007 | | 976–56-7 | Dietüül{[3,5-bis(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]metüül}fosfonaat | Ei | Jah | Ei | | | Kasutada ainult polü(etüleentereftalaadi) (PET) ja polü(etüleen-2,5-furaandikarboksülaadi) (PEF) tootmise polümerisatsiooniprotsessis kontsentratsioonis kuni 0,2 massiprotsenti valmispolümeerist.“ | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

h)

dietüül{[3,5-bis(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]metüül}fosfonaati käsitlev kanne 1007 asendatakse järgmisega:

„1007

976–56-7

Dietüül{[3,5-bis(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüül]metüül}fosfonaat

Ei

Jah

Ei

Kasutada ainult polü(etüleentereftalaadi) (PET) ja polü(etüleen-2,5-furaandikarboksülaadi) (PEF) tootmise polümerisatsiooniprotsessis kontsentratsioonis kuni 0,2 massiprotsenti valmispolümeerist.“

| i) | (R)-3-hüdroksübutüraadi ja (R)-3-hüdroksüheksanaadi kopolümeeri käsitlev kanne 1059 asendatakse järgmisega:















  „1059 | | 147398-31–0 | (R)-3-hüdroksübutanaadi ja (R)-3-hüdroksüheksanaadi kopolümeer (PHBH) | Ei | Jah | Ei | | (35) | Aine on mikroobse fermentatsiooni teel saadud makromolekul.
  Kasutada ainult temperatuuritingimustes, mis ei ületa V lisa punkti 2.1.4 alapunktis d määratletud tingimusi. Kõigi selliste oligomeeride migratsioon, mille molekulmass on alla 1 000 Da, ei tohi ületada 5,0 mg toidu kg kohta. | (23)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

i)

(R)-3-hüdroksübutüraadi ja (R)-3-hüdroksüheksanaadi kopolümeeri käsitlev kanne 1059 asendatakse järgmisega:

„1059

147398-31–0

(R)-3-hüdroksübutanaadi ja (R)-3-hüdroksüheksanaadi kopolümeer (PHBH)

Ei

Jah

Ei

(35)

Aine on mikroobse fermentatsiooni teel saadud makromolekul.

Kasutada ainult temperatuuritingimustes, mis ei ületa V lisa punkti 2.1.4 alapunktis d määratletud tingimusi. Kõigi selliste oligomeeride migratsioon, mille molekulmass on alla 1 000 Da, ei tohi ületada 5,0 mg toidu kg kohta.

(23)“

| j) | fosforhappe trimetüülestri polümeeri α-hüdro-ω-hüdroksüpolü[oksü(metüül-1,2-etaandiüül)]-C10–16-alküülestriga käsitlev kanne 1076 asendatakse järgmisega:















  „1076 | | 1227937-46–3 | Fosforhappe trifenüülestri polümeer α-hüdro-ω- hüdroksüpolü[oksü(metüül-1,2- etaandiüül)]-C10–16-alküülestriga | Jah | Ei | Ei | 0,05 | | Kasutada ainult:






  a) | lisaainena kontsentratsioonis kuni 0,2 massiprotsenti löögikindlast polüstüreenist materjalides ja esemetes, mis on ette nähtud toiduga kokkupuutumiseks toatemperatuuril ja sellest madalamal temperatuuril, sealhulgas kuumtäitmiseks ja/või kuni kahe tunni jooksul kuni 100 °C soojendamiseks. Seda ei tohi kasutada kokkupuutes toiduga, millele III lisa kohaselt vastab mudelaine C ja/või D1; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

j)

fosforhappe trimetüülestri polümeeri α-hüdro-ω-hüdroksüpolü[oksü(metüül-1,2-etaandiüül)]-C10–16-alküülestriga käsitlev kanne 1076 asendatakse järgmisega:

„1076

1227937-46–3

Fosforhappe trifenüülestri polümeer α-hüdro-ω- hüdroksüpolü[oksü(metüül-1,2- etaandiüül)]-C10–16-alküülestriga

Jah

Ei

Ei

0,05

Kasutada ainult:

a)

lisaainena kontsentratsioonis kuni 0,2 massiprotsenti löögikindlast polüstüreenist materjalides ja esemetes, mis on ette nähtud toiduga kokkupuutumiseks toatemperatuuril ja sellest madalamal temperatuuril, sealhulgas kuumtäitmiseks ja/või kuni kahe tunni jooksul kuni 100 °C soojendamiseks. Seda ei tohi kasutada kokkupuutes toiduga, millele III lisa kohaselt vastab mudelaine C ja/või D1;

| b) | lisaainena kontsentratsioonis kuni 0,025 massiprotsenti akrüülnitriil-butadieenstüreenist (ABS) materjalides, mida on ette nähtud kasutada toatemperatuuril ja sellest madalamal temperatuuril.“ |
| --- | --- |

b)

lisaainena kontsentratsioonis kuni 0,025 massiprotsenti akrüülnitriil-butadieenstüreenist (ABS) materjalides, mida on ette nähtud kasutada toatemperatuuril ja sellest madalamal temperatuuril.“

| k) | tabeli 1 lõppu lisatakse numbrilises järjestuses järgmised kanded:















  „1078 | | 3319-31–1 | Tris(2-etüülheksüül)benseen-1,2,4-trikarboksülaat | Jah | Ei | Ei | 1 | (32) | Kasutada ainult plastifikaatorina pehme polü(vinüülkloriidi) valmistamisel.
  Mitte kasutada kokkupuutes imikutele ettenähtud toiduga (*). | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1080 | | 156157-97–0 | Naatriumtrietanoolamiinperkloraadi dimeer | Jah | Ei | Ei | | (37)
  (38) | Kasutada ainult jäigas polü(vinüülkloriidis), mis puutub kokku toiduainetega, mis kuuluvad III lisa tabeli 2 toidukategooriasse viitenumbriga 01.01.A. | |
| 1081 | | – | Küllastunud C16
  N
  –18 rasvhapetega osaliselt esterdatud,N-bis(2-hüdroksüetüül)stearüülamiin | Jah | Ei | Ei | | (7) | Kasutada ainult kontsentratsioonis kuni 2 massiprotsenti plastmaterjalis ja -esemetes, mis on ette nähtud toidukäitlejatele selliste kuivade toiduainete pakendamiseks, millele III lisa tabelis 2 kohaselt vastab mudelaine E. | (30) |
| 1082 | | 52628-03–2 | Fosforhappe segaestrid 2-hüdroksüetüülmetakrülaadiga | Ei | Jah | Ei | 0,05 | | Kasutada ainult kontsentratsioonis kuni 0,35 massiprotsenti polümetüülmetakrülaadi tootmiseks.
  Konkreetse aine migratsiooni piirnorm on väljendatud fosforhappe mono-, di- ja triestrite ning difosforhappe mono-, di-, tri- ja tetraestrite summana. | |
| 1083 | | 2421-28–5 | Bensofenoon-3,3’,4,4’-tetrakarboksüüldianhüdriid (BTDA) | Ei | Jah | Ei | 0,05 | | Kasutada ainult kontsentratsioonis kuni 43 massiprotsenti komonomeerina, et toota polüimiide kasutamiseks kokkupuutes toiduainetega, millele III lisa tabeli 2 kohaselt vastab ainult mudelaine B ja/või D2, temperatuuril kuni 250 °C.“ | |
| | | | | | | | | | | |
| „(*) | Imik, imiku piimasegu ja jätkupiimasegu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 609/2013 (imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009, (ELT L 181, 29.6.2013, lk 35)) artikli 2 lõikes 2.“; |

k)

tabeli 1 lõppu lisatakse numbrilises järjestuses järgmised kanded:

„1078

3319-31–1

Tris(2-etüülheksüül)benseen-1,2,4-trikarboksülaat

Jah

Ei

Ei

1

(32)

Kasutada ainult plastifikaatorina pehme polü(vinüülkloriidi) valmistamisel.

Mitte kasutada kokkupuutes imikutele ettenähtud toiduga (*).

1080

156157-97–0

Naatriumtrietanoolamiinperkloraadi dimeer

Jah

Ei

Ei

(37)

(38)

Kasutada ainult jäigas polü(vinüülkloriidis), mis puutub kokku toiduainetega, mis kuuluvad III lisa tabeli 2 toidukategooriasse viitenumbriga 01.01.A.

1081

–

Küllastunud C16
  N
  –18 rasvhapetega osaliselt esterdatud,N-bis(2-hüdroksüetüül)stearüülamiin

Jah

Ei

Ei

(7)

Kasutada ainult kontsentratsioonis kuni 2 massiprotsenti plastmaterjalis ja -esemetes, mis on ette nähtud toidukäitlejatele selliste kuivade toiduainete pakendamiseks, millele III lisa tabelis 2 kohaselt vastab mudelaine E.

(30)

1082

52628-03–2

Fosforhappe segaestrid 2-hüdroksüetüülmetakrülaadiga

Ei

Jah

Ei

0,05

Kasutada ainult kontsentratsioonis kuni 0,35 massiprotsenti polümetüülmetakrülaadi tootmiseks.

Konkreetse aine migratsiooni piirnorm on väljendatud fosforhappe mono-, di- ja triestrite ning difosforhappe mono-, di-, tri- ja tetraestrite summana.

1083

2421-28–5

Bensofenoon-3,3’,4,4’-tetrakarboksüüldianhüdriid (BTDA)

Ei

Jah

Ei

0,05

Kasutada ainult kontsentratsioonis kuni 43 massiprotsenti komonomeerina, et toota polüimiide kasutamiseks kokkupuutes toiduainetega, millele III lisa tabeli 2 kohaselt vastab ainult mudelaine B ja/või D2, temperatuuril kuni 250 °C.“

„(*)

Imik, imiku piimasegu ja jätkupiimasegu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 609/2013 (imikute ja väikelaste toidu, meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks ettenähtud toidu ning kehakaalu alandamiseks ettenähtud päevase toidu asendajate kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/52/EMÜ, komisjoni direktiivid 96/8/EÜ, 1999/21/EÜ, 2006/125/EÜ ja 2006/141/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/39/EÜ ning komisjoni määrused (EÜ) nr 41/2009 ja (EÜ) nr 953/2009, (ELT L 181, 29.6.2013, lk 35)) artikli 2 lõikes 2.“;

| 2) | punkti 2 tabelit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | kanne 7 asendatakse järgmisega:








  „7 | 19
  20
  1081 | 1,2 | väljendatud tertsiaarse amiinina“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

punkti 2 tabelit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

kanne 7 asendatakse järgmisega:

„7

19

20

1081

1,2

väljendatud tertsiaarse amiinina“

| b) | kanne 26 asendatakse järgmisega:








  „26 | 728
  729 | 1,8 | väljendatud ainete summana“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

kanne 26 asendatakse järgmisega:

„26

728

729

1,8

väljendatud ainete summana“

| c) | kanne 32 asendatakse järgmisega:








  „32 | 8
  72
  73
  138
  140
  157
  159
  207
  242
  283
  532
  670
  728
  729
  775
  783
  797
  798
  810
  815
  1078
  1085* | 60 | väljendatud ainete summana (plastifikaatorid)






  - | Diisobutüülftalaat, toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1085, mille teised nimetused on 1,2-bis(2-metüülpropüül)benseen-1,2-dikarboksülaat või DIBP ja CASi number 84–69-5, ei ole tabelis 1 loetletud lubatud ainena. See võib siiski esineda koos teiste ftalaatidega, sest seda kasutatakse polümerisatsiooni abiainena ja see on hõlmatud rühmapiirangutega toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1085 all.“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

kanne 32 asendatakse järgmisega:

„32

8

72

73

138

140

157

159

207

242

283

532

670

728

729

775

783

797

798

810

815

1078

1085*

60

väljendatud ainete summana (plastifikaatorid)

*

Diisobutüülftalaat, toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1085, mille teised nimetused on 1,2-bis(2-metüülpropüül)benseen-1,2-dikarboksülaat või DIBP ja CASi number 84–69-5, ei ole tabelis 1 loetletud lubatud ainena. See võib siiski esineda koos teiste ftalaatidega, sest seda kasutatakse polümerisatsiooni abiainena ja see on hõlmatud rühmapiirangutega toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1085 all.“

| d) | lisatakse järgmised kanded:








  „36 | 157
  159
  283
  1085* | 0,6 | ftaalhappe dibutüülestri (DBP), diisobutüülftalaadi (DIBP), ftaalhappe bensüülbutüülestri (BBP) ja ftaalhappe bis(2-etüülheksüül)estri (DEHP) summa, väljendatud DEHP ekvivalentidena järgmise võrrandiga: DBP*5 + DIBP*4 + BBP*0,1 + DEHP*1.






  - | Vt märkus toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1085 kohta real 32. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

lisatakse järgmised kanded:

„36

157

159

283

1085*

0,6

ftaalhappe dibutüülestri (DBP), diisobutüülftalaadi (DIBP), ftaalhappe bensüülbutüülestri (BBP) ja ftaalhappe bis(2-etüülheksüül)estri (DEHP) summa, väljendatud DEHP ekvivalentidena järgmise võrrandiga: DBP*5 + DIBP*4 + BBP*0,1 + DEHP*1.

*

Vt märkus toiduga kokkupuutuva materjali aine nr 1085 kohta real 32.

37

793

1080

0,05

väljendatud trietanoolamiini ja selle vesinikkloriidvormi (mis on omakorda väljendatud trietanoolamiinina) summana

38

822

1080

0,002

väljendatud perkloraadina – kehtib tabeli 3 märkus 4“

| 3) | punkti 3 tabelisse 3 lisatakse järgmine kanne:






  „(30) | On oht ületada migratsiooni piirnormid; migratsioon on võrdeline ainet sisaldava plasti paksusega ning pöördvõrdeline polümeeri polaarsusega ja aine enda esterdusastmega.“ |
| --- | --- | --- |

3)

punkti 3 tabelisse 3 lisatakse järgmine kanne:

„(30)

On oht ületada migratsiooni piirnormid; migratsioon on võrdeline ainet sisaldava plasti paksusega ning pöördvõrdeline polümeeri polaarsusega ja aine enda esterdusastmega.“

---

| 12.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 177/59 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 177/59

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1443,

11. juuli 2023,

milles käsitletakse Lactiplantibacillus plantarum’i (DSM 19457) preparaadi kõikide loomaliikide söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamist ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1065/2012

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise ja kehtivuse pikendamise alused ja kord.

| (2) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1065/2012 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada Lactiplantibacillus plantarum’i DSM 19457 (varem taksonoomiliselt Lactobacillus plantarum DSM 19457) preparaati kõikide loomaliikide söödalisandina. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1065/2012 (2) anti kümneks aastaks luba kasutada Lactiplantibacillus plantarum’i DSM 19457 (varem taksonoomiliselt Lactobacillus plantarum DSM 19457) preparaati kõikide loomaliikide söödalisandina.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikega 1 on esitatud taotlus pikendada luba Lactiplantibacillus plantarum’i DSM 19457 preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina ning palutakse klassifitseerida see söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „silokonservandid“. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 14 lõikes 2 nõutud üksikasjad ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 14 lõikega 1 on esitatud taotlus pikendada luba Lactiplantibacillus plantarum’i DSM 19457 preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina ning palutakse klassifitseerida see söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „silokonservandid“. Taotlusele olid lisatud kõnealuse määruse artikli 14 lõikes 2 nõutud üksikasjad ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 22. novembri 2022. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja on esitanud tõendid, et Lactiplantibacillus plantarum’i (DSM 19457) preparaat on praegu lubatud kasutustingimustel kõikidele loomaliikidele, tarbijatele ja keskkonnale ohutu. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisand ei ärrita nahka ega silmi, kuid valgulise iseloomu tõttu tuleks seda käsitada hingamiselundite sensibilisaatorina. Andmete puudumise tõttu ei saanud toiduohutusamet teha järeldust söödalisandi võimaliku nahka sensibiliseeriva toime kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 22. novembri 2022. aasta arvamuses (3) järeldusele, et taotleja on esitanud tõendid, et Lactiplantibacillus plantarum’i (DSM 19457) preparaat on praegu lubatud kasutustingimustel kõikidele loomaliikidele, tarbijatele ja keskkonnale ohutu. Toiduohutusamet jõudis ka järeldusele, et söödalisand ei ärrita nahka ega silmi, kuid valgulise iseloomu tõttu tuleks seda käsitada hingamiselundite sensibilisaatorina. Andmete puudumise tõttu ei saanud toiduohutusamet teha järeldust söödalisandi võimaliku nahka sensibiliseeriva toime kohta.

| (5) | Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 378/2005 (4) artikli 5 lõike 4 punktiga c leidis määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabor, et eelmiste hindamiste järeldused ja soovitused on praeguse taotluse suhtes kehtivad ja kohaldatavad. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 378/2005 (4) artikli 5 lõike 4 punktiga c leidis määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabor, et eelmiste hindamiste järeldused ja soovitused on praeguse taotluse suhtes kehtivad ja kohaldatavad.

| (6) | Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks kõnealuse preparaadi kasutusloa kehtivust pikendada. |
| --- | --- |

(6)

Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks kõnealuse preparaadi kasutusloa kehtivust pikendada.

| (7) | Komisjon leiab, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju söödalisandi kasutajate tervisele. Need kaitsemeetmed ei tohiks piirata muude liidu õiguses sätestatud töötajate ohutusnõuete kohaldamist. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon leiab, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju söödalisandi kasutajate tervisele. Need kaitsemeetmed ei tohiks piirata muude liidu õiguses sätestatud töötajate ohutusnõuete kohaldamist.

| (8) | Lactiplantibacillus plantarum’i (DSM 19457) preparaadi söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamise tõttu tuleks määrust (EL) nr 1065/2012 muuta. |
| --- | --- |

(8)

Lactiplantibacillus plantarum’i (DSM 19457) preparaadi söödalisandina kasutamise loa kehtivuse pikendamise tõttu tuleks määrust (EL) nr 1065/2012 muuta.

| (9) | Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust Lactiplantibacillus plantarum’i (DSM 19457) preparaadi kasutusloa tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa kehtivuse pikendamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(9)

Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust Lactiplantibacillus plantarum’i (DSM 19457) preparaadi kasutusloa tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa kehtivuse pikendamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa kehtivuse pikendamine

Lisas kirjeldatud ning söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „silokonservandid“ kuuluva preparaadi kasutamise loa kehtivust pikendatakse vastavalt kõnealuses lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 1065/2012 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 1065/2012 lisast jäetakse välja kanne 1k20718 „Lactobacillus plantarum (DSM 19457)“.

Lactobacillus plantarum

Artikkel 3

Üleminekumeetmed

Lisas kirjeldatud preparaati ja seda sisaldavat sööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 1. augustit 2024 kooskõlas enne 1. augustit 2023 kohaldatud eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Komisjoni 13. novembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1065/2012, milles käsitletakse Lactobacillus plantarum’i valmististe (DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 ja ATCC 55944) lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina, (ELT L 314, 14.11.2012, lk 15).

2

Lactobacillus plantarum

(3)  EFSA Journal 2023;21(1): 7697

3

(4)  Komisjoni 4. märtsi 2005. aasta määrus (EÜ) nr 378/2005 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1831/2003 üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta seoses ühenduse tugilabori ülesannete ja kohustustega söödalisandite loataotluste puhul (ELT L 59, 5.3.2005, lk 8).

4

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolooniaid moodustavate ühikute (CFU) arv värske materjali kg kohta |
| Kategooria: tehnoloogilised lisandid. Funktsionaalrühm: silokonservandid. |
| 1k20718 | Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457 | Söödalisandi koostis


  Lactiplantibacillus plantarum’i DSM 19457 valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta
  Tahkis

  Toimeaine kirjeldus


  Lactiplantibacillus plantarum’i (DSM 19457) elujõulised rakud

  Analüüsimeetod
   (1)

  Lactiplantibacillus plantarum’i (DSM 19457) loendamine söödalisandis:






  — | pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787) |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Kolooniaid moodustavate ühikute (CFU) arv värske materjali kg kohta

Kategooria: tehnoloogilised lisandid. Funktsionaalrühm: silokonservandid.

1k20718

Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457

Söödalisandi koostis

Lactiplantibacillus plantarum’i DSM 19457 valmistis, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta

Tahkis

Toimeaine kirjeldus

Lactiplantibacillus plantarum’i (DSM 19457) elujõulised rakud

Analüüsimeetod
   (1)

Lactiplantibacillus plantarum’i (DSM 19457) loendamine söödalisandis:

—

pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Lactiplantibacillus plantarum’i (DSM 19457) kindlaksmääramine:

| — | impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) või DNA järjendamise meetodid |
| --- | --- |

—

impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) või DNA järjendamise meetodid

Kõik loomaliigid

–

–

| 1. | Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegude kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused.

| 2. | Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 5 × 107 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumdoos, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismidega: 5 × 107 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid naha ja hingamiselundite kaitsmiseks. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid naha ja hingamiselundite kaitsmiseks.

1. august 2033

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en

---

| 12.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 177/63 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 177/63

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1444,

11. juuli 2023,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Türgist pärit terasest kumerpeaprofiilide impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) (edaspidi „alusmäärus“), ning eriti selle artiklit 7,

pärast konsulteerimist liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 14. novembril 2022 alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „HRV“) ja Türgist (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit terasest kumerpeaprofiilide impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2) (edaspidi „algatamisteade“). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 14. novembril 2022 alusmääruse artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „HRV“) ja Türgist (edaspidi „asjaomased riigid“) pärit terasest kumerpeaprofiilide impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2) (edaspidi „algatamisteade“).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 30. septembril 2022 ettevõtja Laminados Losal S.A.U. (edaspidi „kaebuse esitaja“). Kaebus esitati liidu terasest kumerpeaprofiilide tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebus sisaldas dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta tõendeid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 30. septembril 2022 ettevõtja Laminados Losal S.A.U. (edaspidi „kaebuse esitaja“). Kaebus esitati liidu terasest kumerpeaprofiilide tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebus sisaldas dumpingu ja sellest tulenenud olulise kahju kohta tõendeid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks.

1.2.   Registreerimine

Registreerimine

| (3) | Alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohaselt peaks komisjon eelavalikustamise perioodil registreerima impordi, mille suhtes on algatatud dumpinguvastane uurimine, välja arvatud juhul, kui tal on artikli 5 tähenduses piisavaid tõendeid selle kohta, et alusmääruse artikli 10 lõike 4 punkti c või d nõuded ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(3)

Alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohaselt peaks komisjon eelavalikustamise perioodil registreerima impordi, mille suhtes on algatatud dumpinguvastane uurimine, välja arvatud juhul, kui tal on artikli 5 tähenduses piisavaid tõendeid selle kohta, et alusmääruse artikli 10 lõike 4 punkti c või d nõuded ei ole täidetud.

| (4) | Kaebuse esitaja ei taotlenud registreerimist ja komisjon leidis, et alusmääruse artikli 10 lõike 4 punktis d sätestatud nõuded ei ole täidetud. Lisaks uurimisperioodil kahju tekitanud impordi tasemele ei ole import pärast seda enam oluliselt suurenenud. |
| --- | --- |

(4)

Kaebuse esitaja ei taotlenud registreerimist ja komisjon leidis, et alusmääruse artikli 10 lõike 4 punktis d sätestatud nõuded ei ole täidetud. Lisaks uurimisperioodil kahju tekitanud impordi tasemele ei ole import pärast seda enam oluliselt suurenenud.

| (5) | Allpool punktis 4.3.1 märgitud põhjustel otsustas komisjon seoses eespool põhjendustes kirjeldatud analüüsiga asjaomastest riikidest pärit impordi kumuleerida. Järelevalveandmebaasist saadud andmete ja asjaomaste riikide koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmete analüüs näitas, et asjaomastest riikidest pärit impordi kumulatiivne maht vähenes esimesel neljal täiskuul (st 2022. aasta detsembrist kuni 2023. aasta märtsini) pärast uurimise algatamist 2 % võrreldes uurimisperioodi samade kuudega. Igakuine keskmine import asjaomastest riikidest vähenes esimese nelja kuu jooksul pärast uurimise algatamist 15 % võrreldes keskmise igakuise impordiga uurimisperioodil. Seetõttu ei nõudnud komisjon terasest kumerpeaprofiilide impordi alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohast registreerimist eelavalikustamise perioodil. |
| --- | --- |

(5)

Allpool punktis 4.3.1 märgitud põhjustel otsustas komisjon seoses eespool põhjendustes kirjeldatud analüüsiga asjaomastest riikidest pärit impordi kumuleerida. Järelevalveandmebaasist saadud andmete ja asjaomaste riikide koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmete analüüs näitas, et asjaomastest riikidest pärit impordi kumulatiivne maht vähenes esimesel neljal täiskuul (st 2022. aasta detsembrist kuni 2023. aasta märtsini) pärast uurimise algatamist 2 % võrreldes uurimisperioodi samade kuudega. Igakuine keskmine import asjaomastest riikidest vähenes esimese nelja kuu jooksul pärast uurimise algatamist 15 % võrreldes keskmise igakuise impordiga uurimisperioodil. Seetõttu ei nõudnud komisjon terasest kumerpeaprofiilide impordi alusmääruse artikli 14 lõike 5a kohast registreerimist eelavalikustamise perioodil.

1.3.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (6) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajale, teadaolevatele eksportivatele tootjatele, HRV ja Türgi ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele ning teadaolevalt uurimise algatamisega seotud ühendustele ning kutsus neid üles selles osalema. |
| --- | --- |

(6)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid üles uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajale, teadaolevatele eksportivatele tootjatele, HRV ja Türgi ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele ning teadaolevalt uurimise algatamisega seotud ühendustele ning kutsus neid üles selles osalema.

| (7) | Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(7)

Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

1.4.   Uurimise algatamise kohta esitatud märkused

Uurimise algatamise kohta esitatud märkused

| (8) | Pärast uurimise algatamist saadi märkused Türgi valitsuselt, Türgi eksportivalt tootjalt Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş (edaspidi „Özkan Demir“), liidu kasutajalt Fincantieri S.p.A. (edaspidi „Fincantieri“) ja sõltumatult importijalt Baglietto s.r.l. (edaspidi „Baglietto“). |
| --- | --- |

(8)

Pärast uurimise algatamist saadi märkused Türgi valitsuselt, Türgi eksportivalt tootjalt Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş (edaspidi „Özkan Demir“), liidu kasutajalt Fincantieri S.p.A. (edaspidi „Fincantieri“) ja sõltumatult importijalt Baglietto s.r.l. (edaspidi „Baglietto“).

| (9) | Nii Türgi valitsus kui ka Fincantieri väitsid muu hulgas, et kaebus tugines liialt konfidentsiaalsele teabele, eelkõige liidu tootmisharu mikromajanduslike näitajate üksikasjalikkust ning samuti kaebuse teatavaid lisasid silmas pidades. Mõlemad osalised väitsid, et mittekonfidentsiaalne versioon oli seega ebapiisav, et osalised saaksid esitada sisulisi märkusi kaebuses esitatud kahjunäitajate ja väidete kohta. |
| --- | --- |

(9)

Nii Türgi valitsus kui ka Fincantieri väitsid muu hulgas, et kaebus tugines liialt konfidentsiaalsele teabele, eelkõige liidu tootmisharu mikromajanduslike näitajate üksikasjalikkust ning samuti kaebuse teatavaid lisasid silmas pidades. Mõlemad osalised väitsid, et mittekonfidentsiaalne versioon oli seega ebapiisav, et osalised saaksid esitada sisulisi märkusi kaebuses esitatud kahjunäitajate ja väidete kohta.

| (10) | Alusmääruse artiklis 19 on sätestatud konfidentsiaalse teabe kaitse juhul, kui teabe avalikustamine annaks konkurendile märkimisväärse eelise või kui sellel oleks oluliselt kahjustav mõju teabe andjale või isikule, kellelt ta kõnealuse teabe sai. Kuna kaebus on seotud ainult ühe liidu tootja andmetega või selle liidu tootja andmetega koos avalikult kättesaadava teabe ja statistikaga, esitas kaebuse esitaja konfidentsiaalsuse huvides asjaomased arvandmed sisulist teavet andvate vahemikena. Samuti esitas kaebuse esitaja lisade mittekonfidentsiaalsed versioonid või sisulise kokkuvõtte esitatud teabest. Seetõttu leidis komisjon, et kaebuse mittekonfidentsiaalne versioon, mis oli kättesaadav huvitatud isikutele tutvumiseks mõeldud toimikus, sisaldas kõiki olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid konfidentsiaalsetest andmetest, et huvitatud isikutel oleks võimalik nõuetekohaselt kasutada oma kaitseõigust. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(10)

Alusmääruse artiklis 19 on sätestatud konfidentsiaalse teabe kaitse juhul, kui teabe avalikustamine annaks konkurendile märkimisväärse eelise või kui sellel oleks oluliselt kahjustav mõju teabe andjale või isikule, kellelt ta kõnealuse teabe sai. Kuna kaebus on seotud ainult ühe liidu tootja andmetega või selle liidu tootja andmetega koos avalikult kättesaadava teabe ja statistikaga, esitas kaebuse esitaja konfidentsiaalsuse huvides asjaomased arvandmed sisulist teavet andvate vahemikena. Samuti esitas kaebuse esitaja lisade mittekonfidentsiaalsed versioonid või sisulise kokkuvõtte esitatud teabest. Seetõttu leidis komisjon, et kaebuse mittekonfidentsiaalne versioon, mis oli kättesaadav huvitatud isikutele tutvumiseks mõeldud toimikus, sisaldas kõiki olulisi tõendeid ja mittekonfidentsiaalseid kokkuvõtteid konfidentsiaalsetest andmetest, et huvitatud isikutel oleks võimalik nõuetekohaselt kasutada oma kaitseõigust. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (11) | Nii Türgi valitsus kui ka Fincantieri olid vastu sellele, et kahjuanalüüsi lisataks Rumeenia terasest kumerpeaprofiilide tootja Laminorul S.A. (edaspidi „Laminorul“) andmed, kes läks vaatlusalusel perioodil pankrotti ja lõpetas tootmise. Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt omandas Laminoruli pärast pankrotti teine äriühing, kuid too ei ole uuesti alustanud terasest kumerpeaprofiilide tootmist. Türgi valitsuse ja Fincantieri sõnul ei oleks pidanud kaebuses esitatud arvandmed hõlmama Laminoruli andmeid, kuna see äriühing läks pankrotti ega tooda enam terasest kumerpeaprofiile. Seega ei oleks tohtinud kaebuses Laminoruli liidu tootmisharu osana arvesse võtta. |
| --- | --- |

(11)

Nii Türgi valitsus kui ka Fincantieri olid vastu sellele, et kahjuanalüüsi lisataks Rumeenia terasest kumerpeaprofiilide tootja Laminorul S.A. (edaspidi „Laminorul“) andmed, kes läks vaatlusalusel perioodil pankrotti ja lõpetas tootmise. Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt omandas Laminoruli pärast pankrotti teine äriühing, kuid too ei ole uuesti alustanud terasest kumerpeaprofiilide tootmist. Türgi valitsuse ja Fincantieri sõnul ei oleks pidanud kaebuses esitatud arvandmed hõlmama Laminoruli andmeid, kuna see äriühing läks pankrotti ega tooda enam terasest kumerpeaprofiile. Seega ei oleks tohtinud kaebuses Laminoruli liidu tootmisharu osana arvesse võtta.

| (12) | Komisjon leidis siiski, et Laminorul oli vaatlusalusel perioodil endiselt liidu tootmisharu osa, kuigi mitte kogu perioodi jooksul. Seetõttu tegi kaebuse esitaja õigesti, kui ta lisas Laminoruli andmed kaebusse, kajastades täpselt liidu tootmisharu olukorda asjaomastel perioodidel. Lisaks näitasid kaebuses esitatud andmed, et enamiku näitajate suundumused olid sarnased nii koos Laminoruliga kui ka ilma teda analüüsi kaasamata. Igal juhul on komisjon oma analüüsis käesolevas määruses käsitletava vaatlusaluse perioodi kohta võimaluse korral märkinud Laminoruli andmete mõju liidu tootmisharu kahjulikule olukorrale. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon leidis siiski, et Laminorul oli vaatlusalusel perioodil endiselt liidu tootmisharu osa, kuigi mitte kogu perioodi jooksul. Seetõttu tegi kaebuse esitaja õigesti, kui ta lisas Laminoruli andmed kaebusse, kajastades täpselt liidu tootmisharu olukorda asjaomastel perioodidel. Lisaks näitasid kaebuses esitatud andmed, et enamiku näitajate suundumused olid sarnased nii koos Laminoruliga kui ka ilma teda analüüsi kaasamata. Igal juhul on komisjon oma analüüsis käesolevas määruses käsitletava vaatlusaluse perioodi kohta võimaluse korral märkinud Laminoruli andmete mõju liidu tootmisharu kahjulikule olukorrale.

| (13) | Türgi valitsus ja Özkan Demir esitasid märkusi mitmete kaebuses esitatud üksikute kahjunäitajate kohta, väites, et mõned näitajad ei viita liidu tootmisharu kahjulikule olukorrale või et kahju võisid tekitada muud tegurid kui asjaomastest riikidest pärit import. |
| --- | --- |

(13)

Türgi valitsus ja Özkan Demir esitasid märkusi mitmete kaebuses esitatud üksikute kahjunäitajate kohta, väites, et mõned näitajad ei viita liidu tootmisharu kahjulikule olukorrale või et kahju võisid tekitada muud tegurid kui asjaomastest riikidest pärit import.

| (14) | Sellega seoses tuletas komisjon meelde alusmääruse artikli 5 lõike 2 sõnastust, mille kohaselt peab kaebus sisaldama teavet väidetavalt dumpinguhinnaga impordi mahu muutuste kohta, sellise impordi mõju kohta samasuguse toote hinnale liidu turul ning sellest tuleneva mõju kohta, mida import avaldab liidu tootmisharule, nagu seda kajastavad asjakohased (mitte tingimata kõik) tegurid. Kaebus sisaldas sellist teavet, mis viitas kahju olemasolule ja põhjuslikule seosele asjaomastest riikidest pärit impordiga. Seega leidis komisjon, et kaebus sisaldas piisavalt tõendeid kahju ja põhjusliku seose kohta, ning lükkas selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(14)

Sellega seoses tuletas komisjon meelde alusmääruse artikli 5 lõike 2 sõnastust, mille kohaselt peab kaebus sisaldama teavet väidetavalt dumpinguhinnaga impordi mahu muutuste kohta, sellise impordi mõju kohta samasuguse toote hinnale liidu turul ning sellest tuleneva mõju kohta, mida import avaldab liidu tootmisharule, nagu seda kajastavad asjakohased (mitte tingimata kõik) tegurid. Kaebus sisaldas sellist teavet, mis viitas kahju olemasolule ja põhjuslikule seosele asjaomastest riikidest pärit impordiga. Seega leidis komisjon, et kaebus sisaldas piisavalt tõendeid kahju ja põhjusliku seose kohta, ning lükkas selle väite tagasi.

| (15) | Muid konkreetseid märkusi kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta, mis ei olnud otseselt seotud uurimise algatamisega, on käsitletud allpool asjakohastes punktides (punktid 4, 5 ja 7). |
| --- | --- |

(15)

Muid konkreetseid märkusi kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta, mis ei olnud otseselt seotud uurimise algatamisega, on käsitletud allpool asjakohastes punktides (punktid 4, 5 ja 7).

1.5.   Valikuuring

Valikuuring

| (16) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute valikuuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute valikuuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

Liidu tootjate valikuuring

| (17) | Võttes arvesse, et terasest kumerpeaprofiilide liidu tootjate arv on piiratud, teatas komisjon algatamisteates, et ta edastab küsimustikud kahele ainsale teadaolevale liidu tootjale. Neist kahest tootjast vastas küsimustikule ainult Laminados Losal, S.A.U. (kaebuse esitaja). Teine liidu tootja, Olifer s.p.l. (edaspidi „Olifer“), kelle toodang moodustab [15–25] % liidu toodangust, ei andnud endast uurimise käigus teada. Seega ei saanud komisjon valikuuringut teha, vaid kasutas kaebuse esitaja andmeid ning vajaduse korral hinnangulisi andmeid Oliferi ja Laminoruli kohta, nagu on selgitatud põhjenduses 147. |
| --- | --- |

(17)

Võttes arvesse, et terasest kumerpeaprofiilide liidu tootjate arv on piiratud, teatas komisjon algatamisteates, et ta edastab küsimustikud kahele ainsale teadaolevale liidu tootjale. Neist kahest tootjast vastas küsimustikule ainult Laminados Losal, S.A.U. (kaebuse esitaja). Teine liidu tootja, Olifer s.p.l. (edaspidi „Olifer“), kelle toodang moodustab [15–25] % liidu toodangust, ei andnud endast uurimise käigus teada. Seega ei saanud komisjon valikuuringut teha, vaid kasutas kaebuse esitaja andmeid ning vajaduse korral hinnangulisi andmeid Oliferi ja Laminoruli kohta, nagu on selgitatud põhjenduses 147.

Importijate valikuuring

| (18) | Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teave. |
| --- | --- |

(18)

Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teave.

| (19) | Nõutud teabe esitas ainult üks sõltumatu importija, kes nõustus enda kaasamisega valimisse. Seetõttu otsustas komisjon, et valikuuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(19)

Nõutud teabe esitas ainult üks sõltumatu importija, kes nõustus enda kaasamisega valimisse. Seetõttu otsustas komisjon, et valikuuring ei ole vajalik.

HRV eksportivate tootjate valikuuring

| (20) | Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures kindlaks teha muud võimalikud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Lisaks palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures kindlaks teha muud võimalikud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (21) | Üks HRV eksportiv tootja, Changshu Longteng Special Steel Co., esitas nõutud teabe ja nõustus valimisse kaasamisega. Seetõttu otsustas komisjon, et valikuuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(21)

Üks HRV eksportiv tootja, Changshu Longteng Special Steel Co., esitas nõutud teabe ja nõustus valimisse kaasamisega. Seetõttu otsustas komisjon, et valikuuring ei ole vajalik.

Türgi eksportivate tootjate valikuuring

| (22) | Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõikidel Türgi eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Lisaks palus komisjon Türgi esindusel Euroopa Liidu juures kindlaks teha muud võimalikud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et otsustada, kas valikuuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõikidel Türgi eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Lisaks palus komisjon Türgi esindusel Euroopa Liidu juures kindlaks teha muud võimalikud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (23) | Üks Türgi eksportiv tootja, Özkan Demir, esitas nõutud teabe ja nõustus enda valimisse kaasamisega. Seetõttu otsustas komisjon, et valikuuring ei ole vajalik. |
| --- | --- |

(23)

Üks Türgi eksportiv tootja, Özkan Demir, esitas nõutud teabe ja nõustus enda valimisse kaasamisega. Seetõttu otsustas komisjon, et valikuuring ei ole vajalik.

1.6.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (24) | Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku, mis puudutas oluliste moonutuste esinemist Hiinas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Vastust ei saadud. Seetõttu teavitas komisjon Hiina Rahvavabariigi esindust Euroopa Liidu juures oma kavatsusest kasutada kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon saatis Hiina Rahvavabariigi valitsusele (edaspidi „Hiina valitsus“) küsimustiku, mis puudutas oluliste moonutuste esinemist Hiinas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Vastust ei saadud. Seetõttu teavitas komisjon Hiina Rahvavabariigi esindust Euroopa Liidu juures oma kavatsusest kasutada kättesaadavaid fakte kooskõlas alusmääruse artikliga 18. Ühtegi märkust ei esitatud.

| (25) | Komisjon avaldas veebis (3) küsimustikud eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele ja liidu tootjatele. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon avaldas veebis (3) küsimustikud eksportivatele tootjatele, sõltumatutele importijatele ja liidu tootjatele.

3

| (26) | Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse. | Liidu tootja






  — | Laminados Losal S.A.U., Gernika, Hispaania |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Komisjon kogus kokku ja kontrollis üle kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks dumpingu, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide esialgseks kindlakstegemiseks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

Liidu tootja

—

Laminados Losal S.A.U., Gernika, Hispaania

| | Kasutaja






  — | Fincantieri S.p.A, Monfalcone ja Trieste, Itaalia |
| --- | --- | --- |

Kasutaja

—

Fincantieri S.p.A, Monfalcone ja Trieste, Itaalia

| | Türgi eksportiv tootja






  — | Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş, Aliağa/İzmir, Türgi |
| --- | --- | --- |

Türgi eksportiv tootja

—

Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş, Aliağa/İzmir, Türgi

| (27) | COVID-19 pandeemiat ja kehtestatud liikumispiiranguid silmas pidades ristkontrollis komisjon kaugmeetodil järgmist Hiina eksportivat tootjat:






  — | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., HRV. |
| --- | --- | --- |

(27)

COVID-19 pandeemiat ja kehtestatud liikumispiiranguid silmas pidades ristkontrollis komisjon kaugmeetodil järgmist Hiina eksportivat tootjat:

—

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., HRV.

1.7.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (28) | Dumpingu ja kahju uurimine kestis 1. oktoobrist 2021 kuni 30. septembrini 2022 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2019 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(28)

Dumpingu ja kahju uurimine kestis 1. oktoobrist 2021 kuni 30. septembrini 2022 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2019 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2.   UURITAV TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURITAV TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uuritav toode

Uuritav toode

| (29) | Uuritav toode on kuni 204 mm laiused legeerimata terasest kumerpeaprofiilid (edaspidi „terasest kumerpeaprofiilid“). Terasest kumerpeaprofiile kasutatakse peamiselt laevaehitustööstuses kruiisilaevade, parvlaevade, sõjalaevade ja kaubalaevade teraskarkasside ehitamiseks. Terasest kumerpeaprofiile võidakse kasutada ka avamereplatvormide ja trammirööbaste ehitamisel, kuid liidus kasutatakse neid sel eesmärgil vaid väikestes kogustes (edaspidi „uuritav toode“). |
| --- | --- |

(29)

Uuritav toode on kuni 204 mm laiused legeerimata terasest kumerpeaprofiilid (edaspidi „terasest kumerpeaprofiilid“). Terasest kumerpeaprofiile kasutatakse peamiselt laevaehitustööstuses kruiisilaevade, parvlaevade, sõjalaevade ja kaubalaevade teraskarkasside ehitamiseks. Terasest kumerpeaprofiile võidakse kasutada ka avamereplatvormide ja trammirööbaste ehitamisel, kuid liidus kasutatakse neid sel eesmärgil vaid väikestes kogustes (edaspidi „uuritav toode“).

2.2.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (30) | Vaatlusalune toode on Hiinast ja Türgist pärit uuritav toode, mis kuulub praegu CN-koodi ex 7216 50 91 (TARICi kood 7216509110) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(30)

Vaatlusalune toode on Hiinast ja Türgist pärit uuritav toode, mis kuulub praegu CN-koodi ex 7216 50 91 (TARICi kood 7216509110) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

2.3.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (31) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on ühesugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning ühesugused põhilised kasutusalad:






  — | vaatlusalune toode, kui seda eksporditakse liitu; |
| --- | --- | --- |

(31)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on ühesugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning ühesugused põhilised kasutusalad:

—

vaatlusalune toode, kui seda eksporditakse liitu;

| — | uuritav toode, mida toodetakse ja müüakse HRV ja Türgi siseturul, ning |
| --- | --- |

—

uuritav toode, mida toodetakse ja müüakse HRV ja Türgi siseturul, ning

| — | uuritav toode, mida liidus toodab ja müüb liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

—

uuritav toode, mida liidus toodab ja müüb liidu tootmisharu.

| (32) | Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(32)

Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.4.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (33) | Toote määratlusega seotud väited ei esitatud. |
| --- | --- |

(33)

Toote määratlusega seotud väited ei esitatud.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Hiina

Hiina

3.1.1.   Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

| (34) | Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis viitasid oluliste moonutuste olemasolule Hiinas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, pidas komisjon asjakohaseks algatada selle riigi eksportivate tootjate uurimise, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a. |
| --- | --- |

(34)

Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis viitasid oluliste moonutuste olemasolule Hiinas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, pidas komisjon asjakohaseks algatada selle riigi eksportivate tootjate uurimise, võttes arvesse alusmääruse artikli 2 lõiget 6a.

| (35) | Sellest tulenevalt kutsus komisjon alusmääruse artikli 2 lõike 6a võimalikuks kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks algatamisteates kõiki Hiina eksportivaid tootjaid üles esitama teavet terasest kumerpeaprofiilide tootmisel kasutatud sisendite kohta. Asjakohase teabe esitas üks eksportiv tootja, Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. Lisaks saatis komisjon Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks väidetavate oluliste moonutuste uurimise jaoks. |
| --- | --- |

(35)

Sellest tulenevalt kutsus komisjon alusmääruse artikli 2 lõike 6a võimalikuks kohaldamiseks vajalike andmete kogumiseks algatamisteates kõiki Hiina eksportivaid tootjaid üles esitama teavet terasest kumerpeaprofiilide tootmisel kasutatud sisendite kohta. Asjakohase teabe esitas üks eksportiv tootja, Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. Lisaks saatis komisjon Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks väidetavate oluliste moonutuste uurimise jaoks.

| (36) | Samuti kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja ettenähtud tähtaja jooksul ei laekunud ühtki seisukohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et ta kasutab Hiinas oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. Komisjon kutsus Hiina valitsust üles esitama artikli 18 kohaldamise kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(36)

Samuti kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad ning esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ja ettenähtud tähtaja jooksul ei laekunud ühtki seisukohta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Seejärel teatas komisjon Hiina valitsusele, et ta kasutab Hiinas oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. Komisjon kutsus Hiina valitsust üles esitama artikli 18 kohaldamise kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud.

Euroopa Liidu Teatajas

| (37) | Komisjon märkis algatamisteate punktis 5.3.2 ka, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt võimalikuks sobivaks kolmandast riigist võrdlusriigiks Türgi, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. Lisaks teatas komisjon, et uurib teisi võimalikke sobivaid võrdlusriike vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon märkis algatamisteate punktis 5.3.2 ka, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt võimalikuks sobivaks kolmandast riigist võrdlusriigiks Türgi, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. Lisaks teatas komisjon, et uurib teisi võimalikke sobivaid võrdlusriike vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele.

| (38) | 24. jaanuaril 2023 saatis komisjon huvitatud isikutele teate (edaspidi „esimene teade“) asjakohaste allikate kohta, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu tooraine, tööjõud ja energia, mida terasest kumerpeaprofiilide tootmisel kasutatakse, tuginedes andmetele, mille esitas ainus koostööd teinud HRVs asuv vaatlusaluse toote eksportiv tootja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. Lisaks tegi komisjon moonutamata hindade ja võrdlusaluste valimise kriteeriumide põhjal kindlaks, et sobiv võrdlusriik on Türgi. Komisjonile esitas esimese teate kohta märkused eksportiv tootja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. |
| --- | --- |

(38)

24. jaanuaril 2023 saatis komisjon huvitatud isikutele teate (edaspidi „esimene teade“) asjakohaste allikate kohta, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selles teates loetles komisjon kõik tootmistegurid, nagu tooraine, tööjõud ja energia, mida terasest kumerpeaprofiilide tootmisel kasutatakse, tuginedes andmetele, mille esitas ainus koostööd teinud HRVs asuv vaatlusaluse toote eksportiv tootja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. Lisaks tegi komisjon moonutamata hindade ja võrdlusaluste valimise kriteeriumide põhjal kindlaks, et sobiv võrdlusriik on Türgi. Komisjonile esitas esimese teate kohta märkused eksportiv tootja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

| (39) | Pärast saadud märkuste ja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. esitatud lisateabe analüüsimist teavitas komisjon 3. aprillil 2023 huvitatud isikuid teises teates (edaspidi „teine teade“) asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramisel, kasutades võrdlusriigina Türgit. Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et teeb müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks võrdlusriigi tootja Kocaer Çelik Sanayi andmete alusel. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi ja sai märkused äriühingult Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. |
| --- | --- |

(39)

Pärast saadud märkuste ja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. esitatud lisateabe analüüsimist teavitas komisjon 3. aprillil 2023 huvitatud isikuid teises teates (edaspidi „teine teade“) asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramisel, kasutades võrdlusriigina Türgit. Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et teeb müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks võrdlusriigi tootja Kocaer Çelik Sanayi andmete alusel. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama selle kohta märkusi ja sai märkused äriühingult Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

| (40) | Pärast teise teate kohta saadud märkuste ja teabe analüüsimist jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et Türgi on sobiv võrdlusriik, mille moonutamata hindu ja kulusid kasutatakse normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selle valiku põhjuseid on üksikasjalikumalt kirjeldatud allpool punktis 3.4. |
| --- | --- |

(40)

Pärast teise teate kohta saadud märkuste ja teabe analüüsimist jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et Türgi on sobiv võrdlusriik, mille moonutamata hindu ja kulusid kasutatakse normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selle valiku põhjuseid on üksikasjalikumalt kirjeldatud allpool punktis 3.4.

3.1.2.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (41) | Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud: „Normaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(41)

Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud: „Normaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

| (42) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud: „Kui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(42)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud: „Kui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

| (43) | Nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse ja eksportivate tootjate koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(43)

Nagu allpool täpsemalt selgitatud, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse ja eksportivate tootjate koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

3.1.2.1.   Oluliste moonutuste olemasolu

Oluliste moonutuste olemasolu

| (44) | HRV terasesektorit käsitlevates hiljutistes uurimistes (4) leidis komisjon, et sektoris esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(44)

HRV terasesektorit käsitlevates hiljutistes uurimistes (4) leidis komisjon, et sektoris esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

4

| (45) | Nende uurimiste käigus leidis komisjon, et HRVs esineb riigi ulatuslikku sekkumist, mis moonutab rahaliste vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (5). Arvestades, et teras on peamine tooraine uuritava toote tootmiseks, järeldas komisjon eelkõige, et lisaks sellele, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses on oluline osa terasesektori äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis, (6) võib Hiina valitsus alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses oma esindatuse tõttu ettevõtetes ka mõjutada terasesektori hindu ja kulusid (7). Peale selle leidis komisjon, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on täiendav turgu moonutav mõju. Üldiselt toobki HRV planeerimissüsteem kaasa ressursside kontsentreerumise sektoritesse, mille Hiina valitsus on määranud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (8). Lisaks järeldas komisjon, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi nõuetekohaselt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses ning põhjustavad seetõttu HRVs eelkõige just maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmisel ja maakasutusõiguste jaotamisel moonutusi (9). Samamoodi leidis komisjon terasesektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (10) ning finantsturu moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eriti seoses HRV äriühingute juurdepääsuga kapitalile (11). |
| --- | --- |

(45)

Nende uurimiste käigus leidis komisjon, et HRVs esineb riigi ulatuslikku sekkumist, mis moonutab rahaliste vahendite tõhusat eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (5). Arvestades, et teras on peamine tooraine uuritava toote tootmiseks, järeldas komisjon eelkõige, et lisaks sellele, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses on oluline osa terasesektori äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis, (6) võib Hiina valitsus alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses oma esindatuse tõttu ettevõtetes ka mõjutada terasesektori hindu ja kulusid (7). Peale selle leidis komisjon, et riigi esindatusel finantsturgudel ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumisel on täiendav turgu moonutav mõju. Üldiselt toobki HRV planeerimissüsteem kaasa ressursside kontsentreerumise sektoritesse, mille Hiina valitsus on määranud strateegilisteks või muul viisil poliitiliselt olulisteks, selle asemel, et neid jaotataks kooskõlas turujõududega (8). Lisaks järeldas komisjon, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi nõuetekohaselt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande tähenduses ning põhjustavad seetõttu HRVs eelkõige just maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmisel ja maakasutusõiguste jaotamisel moonutusi (9). Samamoodi leidis komisjon terasesektoris palgakulude moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses (10) ning finantsturu moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, eriti seoses HRV äriühingute juurdepääsuga kapitalile (11).

5

6

7

8

9

10

11

| (46) | Nagu eelmistes HRV terasesektorit käsitlevates uurimistes, analüüsis komisjon käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas kaebuses ning komisjoni talituste töödokumendis „Significant Distortions in the Economy of the PRC the Economy for the Purposes of Trade Defence Investigations“ („Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses“) (12) (edaspidi „aruanne“) sisalduvate tõendite põhjal, mis tuginevad avalikult kättesaadavatele allikatele. Analüüsis käsitleti riigi ulatuslikku sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses terasest kumerpeaprofiilidega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste asjakohaste kriteeriumide kohta, mille alusel saab kinnitada oluliste moonutuste esinemist HRVs, nagu tuvastati ka komisjoni varasemates selleteemalistes uurimistes. |
| --- | --- |

(46)

Nagu eelmistes HRV terasesektorit käsitlevates uurimistes, analüüsis komisjon käesolevas uurimises, kas on asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda toimikus, sealhulgas kaebuses ning komisjoni talituste töödokumendis „Significant Distortions in the Economy of the PRC the Economy for the Purposes of Trade Defence Investigations“ („Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses“) (12) (edaspidi „aruanne“) sisalduvate tõendite põhjal, mis tuginevad avalikult kättesaadavatele allikatele. Analüüsis käsitleti riigi ulatuslikku sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses terasest kumerpeaprofiilidega. Komisjon täiendas neid tõendeid omaenda uuringutega mitmesuguste asjakohaste kriteeriumide kohta, mille alusel saab kinnitada oluliste moonutuste esinemist HRVs, nagu tuvastati ka komisjoni varasemates selleteemalistes uurimistes.

12

| (47) | Kaebuses väideti, et Hiina valitsuse või muude ametiasutuste mitmesugused kõikehõlmavad sekkumised eri valitsus- ja turutasanditel mõjutavad ulatuslikult Hiina majandust tervikuna, mistõttu ei saa Hiina terasetööstuse omamaiseid hindu ja kulusid käesolevas uurimises kasutada. |
| --- | --- |

(47)

Kaebuses väideti, et Hiina valitsuse või muude ametiasutuste mitmesugused kõikehõlmavad sekkumised eri valitsus- ja turutasanditel mõjutavad ulatuslikult Hiina majandust tervikuna, mistõttu ei saa Hiina terasetööstuse omamaiseid hindu ja kulusid käesolevas uurimises kasutada.

| (48) | Täpsemalt öeldes juhiti kaebuses tähelepanu sellele, et arvestades HRV põhiseaduses sätestatud sotsialistliku turumajanduse doktriini, Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) kohalolekut kõikjal ja selle mõju majandusele strateegilise planeerimise algatuste, nt 13. ja 14. viisaastakuplaani kaudu, avaldub Hiina valitsuse sekkumine eri vormides, nimelt haldus-, finants- ja regulatiivsete meetmetena. |
| --- | --- |

(48)

Täpsemalt öeldes juhiti kaebuses tähelepanu sellele, et arvestades HRV põhiseaduses sätestatud sotsialistliku turumajanduse doktriini, Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) kohalolekut kõikjal ja selle mõju majandusele strateegilise planeerimise algatuste, nt 13. ja 14. viisaastakuplaani kaudu, avaldub Hiina valitsuse sekkumine eri vormides, nimelt haldus-, finants- ja regulatiivsete meetmetena.

| (49) | Kaebuses esitati näiteid elementidest, mis osutavad alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimeses kuni kuuendas taandes loetletud moonutustele. Viidates eelkõige komisjoni varasematele terasesektorit käsitlevatele uurimistele, aruandele ja täiendavatele allikatele, väitis kaebuse esitaja järgmist:






  — | Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et saavutada eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitilise tegevuskavaga, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi. Riigi ulatuslik sekkumine terasetööstusesse, mida kajastab 13. viisaastakuplaan terasetööstuse kohandamiseks ja moderniseerimiseks, ja riigile kuuluvate ettevõtete suur osakaal takistab isegi eraomandis olevatel terasetootjatel turutingimustel tegutsemist. Teraseturgu ja seega ka terasest kumerpeaprofiilide sektorit teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes tegutsevad Hiina ametiasutuste omandis, kontrolli ja poliitilise järelevalve all; |
| --- | --- | --- |

(49)

Kaebuses esitati näiteid elementidest, mis osutavad alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimeses kuni kuuendas taandes loetletud moonutustele. Viidates eelkõige komisjoni varasematele terasesektorit käsitlevatele uurimistele, aruandele ja täiendavatele allikatele, väitis kaebuse esitaja järgmist:

—

Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et saavutada eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitilise tegevuskavaga, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi. Riigi ulatuslik sekkumine terasetööstusesse, mida kajastab 13. viisaastakuplaan terasetööstuse kohandamiseks ja moderniseerimiseks, ja riigile kuuluvate ettevõtete suur osakaal takistab isegi eraomandis olevatel terasetootjatel turutingimustel tegutsemist. Teraseturgu ja seega ka terasest kumerpeaprofiilide sektorit teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes tegutsevad Hiina ametiasutuste omandis, kontrolli ja poliitilise järelevalve all;

| — | Hiina valitsus peab terasetööstust Hiina majanduse baassektoriks ja rahvamajanduse tugisambaks ning seega toetatakse seda tootmisharu eriti suurel määral. Praegune ülemäärase tootmisvõimsuse probleem on väidetavalt kõige selgem näide Hiina valitsuse poliitika mõjust tootmisharule ja sellest tulenevatest moonutustest; |
| --- | --- |

—

Hiina valitsus peab terasetööstust Hiina majanduse baassektoriks ja rahvamajanduse tugisambaks ning seega toetatakse seda tootmisharu eriti suurel määral. Praegune ülemäärase tootmisvõimsuse probleem on väidetavalt kõige selgem näide Hiina valitsuse poliitika mõjust tootmisharule ja sellest tulenevatest moonutustest;

| — | peaaegu pooled kõigist Hiina terasesektori äriühingutest on riigile kuuluvad ettevõtted ja neli maailma kümnest suurimast terasetootjast kuuluvad sellesse kategooriasse, mis annab neile riigile kuuluvatele ettevõtetele domineeriva rolli teraseturul. Selle tulemusel sekkub riik oluliselt terasesektori toorainekuludesse, täpsemalt laevaehitusterase ja terasest kumerpeaprofiilide sektoris, moonutades terase hindu. 13. viisaastakuplaanis kirjeldati laevaehitusterase sektorit strateegilise sektorina, mida Hiina valitsus peab toetama. Võttes arvesse, et enamikku terasest kumerpeaprofiile kasutatakse laevaehitussektoris ja toodetakse selle sektori jaoks, võib terasest kumerpeaprofiilide sektorit pidada Hiina valitsuse jaoks strateegiliseks ja seega saab sektor riigilt toetust. Kaebuses märgitakse veel, et Hiina kaks kõige olulisemat laevaehitustehast, nimelt China State Shipbuilding Corporation ja China Shipbuilding Industry Corporation, on riigile kuuluvad ettevõtted. Mõlema üle teostab järelevalvet riigivarade järelevalve- ja halduskomisjon (edaspidi „SASAC“) ning seega mõjutavad neid riiklikud meetmed ja poliitika, mis soosivad omamaiseid tootjaid; |
| --- | --- |

—

peaaegu pooled kõigist Hiina terasesektori äriühingutest on riigile kuuluvad ettevõtted ja neli maailma kümnest suurimast terasetootjast kuuluvad sellesse kategooriasse, mis annab neile riigile kuuluvatele ettevõtetele domineeriva rolli teraseturul. Selle tulemusel sekkub riik oluliselt terasesektori toorainekuludesse, täpsemalt laevaehitusterase ja terasest kumerpeaprofiilide sektoris, moonutades terase hindu. 13. viisaastakuplaanis kirjeldati laevaehitusterase sektorit strateegilise sektorina, mida Hiina valitsus peab toetama. Võttes arvesse, et enamikku terasest kumerpeaprofiile kasutatakse laevaehitussektoris ja toodetakse selle sektori jaoks, võib terasest kumerpeaprofiilide sektorit pidada Hiina valitsuse jaoks strateegiliseks ja seega saab sektor riigilt toetust. Kaebuses märgitakse veel, et Hiina kaks kõige olulisemat laevaehitustehast, nimelt China State Shipbuilding Corporation ja China Shipbuilding Industry Corporation, on riigile kuuluvad ettevõtted. Mõlema üle teostab järelevalvet riigivarade järelevalve- ja halduskomisjon (edaspidi „SASAC“) ning seega mõjutavad neid riiklikud meetmed ja poliitika, mis soosivad omamaiseid tootjaid;

| — | Hiina finantssüsteemi iseloomustab riigi omanduses olevate pankade tugev positsioon ning need pangad lähtuvad rahastamisvõimalusi pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik otstarbekus. Oma laenuandmise põhimõtteid rakendades peavad need pangad tõepoolest järgima Hiina valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige majanduskeskkonda ja konkreetse projekti kasu; |
| --- | --- |

—

Hiina finantssüsteemi iseloomustab riigi omanduses olevate pankade tugev positsioon ning need pangad lähtuvad rahastamisvõimalusi pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik otstarbekus. Oma laenuandmise põhimõtteid rakendades peavad need pangad tõepoolest järgima Hiina valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige majanduskeskkonda ja konkreetse projekti kasu;

| — | nagu komisjon on oma varasemates terast käsitlevates uurimistes märkinud, sekkub riik oluliselt Hiina turgu, mille tulemuseks on palgamoonutused terasesektoris, samuti on puudulik Hiina pankroti- ja asjaõigusnormide kohaldamine. |
| --- | --- |

—

nagu komisjon on oma varasemates terast käsitlevates uurimistes märkinud, sekkub riik oluliselt Hiina turgu, mille tulemuseks on palgamoonutused terasesektoris, samuti on puudulik Hiina pankroti- ja asjaõigusnormide kohaldamine.

| (50) | Hiina valitsus ei esitanud märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja kaebuse esitaja esitatud lisatõendeid oluliste moonutuste esinemise kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul. |
| --- | --- |

(50)

Hiina valitsus ei esitanud märkusi ega tõendeid, mis toetaksid või lükkaksid ümber toimikus olevaid tõendeid, sealhulgas aruannet ja kaebuse esitaja esitatud lisatõendeid oluliste moonutuste esinemise kohta ja/või alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta käesoleval juhul.

| (51) | Konkreetselt uuritava toote sektoris, mis on terasesektori allsektor, on suur osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses. Kuna uuritava toote Hiina eksportijad koostööd ei teinud, ei olnud võimalik era- ja riigiomandis olevate tootjate täpset suhtarvu välja selgitada. |
| --- | --- |

(51)

Konkreetselt uuritava toote sektoris, mis on terasesektori allsektor, on suur osa äriühingutest endiselt Hiina valitsuse omandis alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande tähenduses. Kuna uuritava toote Hiina eksportijad koostööd ei teinud, ei olnud võimalik era- ja riigiomandis olevate tootjate täpset suhtarvu välja selgitada.

| (52) | Uurimine kinnitas siiski, et terasesektori kaks suurimat tootjat, nimelt Angang Steel Group (edaspidi „Ansteel“) ja China Baowu Steel Group (edaspidi „Baowu“), on kas täielikult riigi omanduses või on riigil neis kontrollosalus. Lisaks sellele sekkub riik mõningate peamiste terasest kumerpeaprofiilide tootjate, nagu Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd., Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd. ja Hebei Jingye Group Co., Ltd., tegevusse. Äriühing Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd., eraettevõtja Tangshan Baigong Industry Development co (13). täisomanduses oleva tütarettevõtja üks väljakuulutatud eesmärkidest on „aidata kaasa äriühingu, ajastu ja kodumaa arengule“ (14). Lisaks on Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd. äriühingu Nanjing Steel – Nanjingi SASACi andmete kohaselt riigile kuuluva ettevõtte – omanduses ja kontrolli all (15). Hebei Jingye Group Co. Ltd. puhul on kontserni parteikomitee asesekretäri juhtimisel korraldatud mitmesuguseid tegevusi HKP tugevdamiseks (16). |
| --- | --- |

(52)

Uurimine kinnitas siiski, et terasesektori kaks suurimat tootjat, nimelt Angang Steel Group (edaspidi „Ansteel“) ja China Baowu Steel Group (edaspidi „Baowu“), on kas täielikult riigi omanduses või on riigil neis kontrollosalus. Lisaks sellele sekkub riik mõningate peamiste terasest kumerpeaprofiilide tootjate, nagu Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd., Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd. ja Hebei Jingye Group Co., Ltd., tegevusse. Äriühing Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd., eraettevõtja Tangshan Baigong Industry Development co (13). täisomanduses oleva tütarettevõtja üks väljakuulutatud eesmärkidest on „aidata kaasa äriühingu, ajastu ja kodumaa arengule“ (14). Lisaks on Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd. äriühingu Nanjing Steel – Nanjingi SASACi andmete kohaselt riigile kuuluva ettevõtte – omanduses ja kontrolli all (15). Hebei Jingye Group Co. Ltd. puhul on kontserni parteikomitee asesekretäri juhtimisel korraldatud mitmesuguseid tegevusi HKP tugevdamiseks (16).

13

14

15

16

| (53) | Võttes arvesse ka seda, et HKP sekkumine tegevuse üle otsustamisse on saanud reegliks ka eraettevõtetes, (17) kusjuures HKP on hakanud juhtima peaaegu kõiki riigi majanduse aspekte, on HKP struktuuride kaudu äriühingutele avaldatava riigi mõju tulemus, et ettevõtjad on valitsuse kontrolli ja poliitilise järelevalve all, kuna riigi ja partei struktuurid on HRVs omavahel väga tugevalt seotud. |
| --- | --- |

(53)

Võttes arvesse ka seda, et HKP sekkumine tegevuse üle otsustamisse on saanud reegliks ka eraettevõtetes, (17) kusjuures HKP on hakanud juhtima peaaegu kõiki riigi majanduse aspekte, on HKP struktuuride kaudu äriühingutele avaldatava riigi mõju tulemus, et ettevõtjad on valitsuse kontrolli ja poliitilise järelevalve all, kuna riigi ja partei struktuurid on HRVs omavahel väga tugevalt seotud.

17

| (54) | See on ilmne ka Hiina raua- ja teraseliidu (edaspidi „CISA“) tasandil. Põhikirja artikli 3 kohaselt allub CISA „Hiina Kommunistliku Partei üldjuhtimisele“ ja „aktsepteerib registreerimis- ja haldusasutuse, parteitööd juhtiva asutuse ning asjaomaste tootmisharude ministeeriumide ärisuuniseid, järelevalvet ja juhtimist (18)
  . |
| --- | --- |

(54)

See on ilmne ka Hiina raua- ja teraseliidu (edaspidi „CISA“) tasandil. Põhikirja artikli 3 kohaselt allub CISA „Hiina Kommunistliku Partei üldjuhtimisele“ ja „aktsepteerib registreerimis- ja haldusasutuse, parteitööd juhtiva asutuse ning asjaomaste tootmisharude ministeeriumide ärisuuniseid, järelevalvet ja juhtimist (18)
  .

18

.

| (55) | Terasesektoris on nii riigi- kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Hiina viimased terasesektorit käsitlevad poliitikadokumendid kinnitavad tähtsust, mida Hiina valitsus jätkuvalt sektorile omistab, sealhulgas kavatsust sektorisse sekkuda, et kujundada seda kooskõlas valitsuse poliitikaga. Seda näitlikustab tööstus- ja infotehnoloogiaministeeriumi terasetööstuse kvaliteetse arendamise edendamist käsitleva suunava arvamuse kavand, milles nõutakse tööstusliku vundamendi edasist tugevdamist ja tööstusahela moderniseerimise taseme märkimisväärset parandamist, (19) 14. viisaastakuplaan toorainetööstuse arendamise kohta, mille kohaselt sektor „hoiab ühtaegu turuliidri positsiooni ja edendab valitsuse eesmärke“ ning „arendab ökoloogilise juhtpositsiooni ja põhikonkurentsivõimega juhtivate ettevõtete rühma“, (20) või 14. viisaastakuplaani terasejäätmete tööstuse arendamise kohta, mille põhieesmärk on „pidevalt suurendada terasejäätmete kasutusmäära ning saavutada 14. viisaastakuplaani lõpuks riigi terasetööstuses 30 % suurune üldine vanametalli kasutusmäär“ (21). Mis puudutab konkreetselt uuritavat toodet, siis Shandongi ja Jiangsu provintsid on välja andnud oma 14. viisaastakuplaani laevaehitus- ja merendusseadmete arendamise kohta, edendades sõnaselgelt laevaehitussektorit ja sellega seotud terasetootmist, nagu näiteks terasest kumerpeaprofiilide tootmine (22). |
| --- | --- |

(55)

Terasesektoris on nii riigi- kui ka eraettevõtted poliitilise järelevalve ja juhtimise all. Hiina viimased terasesektorit käsitlevad poliitikadokumendid kinnitavad tähtsust, mida Hiina valitsus jätkuvalt sektorile omistab, sealhulgas kavatsust sektorisse sekkuda, et kujundada seda kooskõlas valitsuse poliitikaga. Seda näitlikustab tööstus- ja infotehnoloogiaministeeriumi terasetööstuse kvaliteetse arendamise edendamist käsitleva suunava arvamuse kavand, milles nõutakse tööstusliku vundamendi edasist tugevdamist ja tööstusahela moderniseerimise taseme märkimisväärset parandamist, (19) 14. viisaastakuplaan toorainetööstuse arendamise kohta, mille kohaselt sektor „hoiab ühtaegu turuliidri positsiooni ja edendab valitsuse eesmärke“ ning „arendab ökoloogilise juhtpositsiooni ja põhikonkurentsivõimega juhtivate ettevõtete rühma“, (20) või 14. viisaastakuplaani terasejäätmete tööstuse arendamise kohta, mille põhieesmärk on „pidevalt suurendada terasejäätmete kasutusmäära ning saavutada 14. viisaastakuplaani lõpuks riigi terasetööstuses 30 % suurune üldine vanametalli kasutusmäär“ (21). Mis puudutab konkreetselt uuritavat toodet, siis Shandongi ja Jiangsu provintsid on välja andnud oma 14. viisaastakuplaani laevaehitus- ja merendusseadmete arendamise kohta, edendades sõnaselgelt laevaehitussektorit ja sellega seotud terasetootmist, nagu näiteks terasest kumerpeaprofiilide tootmine (22).

19

20

21

22

| (56) | Sarnaseid näiteid Hiina ametiasutuste kavatsusest terasesektori arengut jälgida ja suunata võib kohata ka provintsi tasandil, näiteks Hebeis, mis kavatseb „järjekindlalt rakendada organisatsioonide ühisarendust, kiirendada riigile kuuluvate ettevõtete segaomandi reformi, keskenduda raua- ja terasesektori eraettevõtete piirkonnaülese ühinemise ja ümberkorraldamise edendamisele ning püüda luua 1–2 maailmatasemel suurkontserni ja 3–5 suurkontserni, mis omavad omamaist toetust“ ning „jätkuvalt laiendada terasejäätmete ringlussevõtu ja ringkasutuse kanaleid, tugevdada terasejäätmete sortimist ja liigitamist“ (23)
  . Riigi mõju võib leida ka kohalikul tasandil, näiteks Hebei Tangshani omavalitsuse 2022. aasta raua ja terase 1 + 3 tegevuskavas, kus eri munitsipaalüksustele antakse ülesanne „edendada piirkonna sarnaste toodetega ettevõtete“ (nagu kaks suurt terasekontserni Shougang (Jingtang, Qiangang) ja Tangsteel New District) „ühinemist ja ümberkorraldamist“, „otsida ja juhendada finantsasutusi, et need annaksid raua- ja teraseettevõtetele väikese intressiga laene uutele tootmisharudele üleminekuks, ja samal ajal [...] anda toetusi intressimäärade vähenduste näol“, samuti „toetada toodete struktuuri optimeerimist“, eraldades „uutele riikliku tasandi juhtivatele tootmisettevõtetele ja juhtivatele toodetele [...] vastavalt 1 miljon jüaani ja 500 000 jüaani ning uutele provintsitasandi juhtivatele tootmisettevõtetele ja juhtivatele toodetele [vastavalt] 300 000 jüaani ja 100 000 jüaani“ (24). |
| --- | --- |

(56)

Sarnaseid näiteid Hiina ametiasutuste kavatsusest terasesektori arengut jälgida ja suunata võib kohata ka provintsi tasandil, näiteks Hebeis, mis kavatseb „järjekindlalt rakendada organisatsioonide ühisarendust, kiirendada riigile kuuluvate ettevõtete segaomandi reformi, keskenduda raua- ja terasesektori eraettevõtete piirkonnaülese ühinemise ja ümberkorraldamise edendamisele ning püüda luua 1–2 maailmatasemel suurkontserni ja 3–5 suurkontserni, mis omavad omamaist toetust“ ning „jätkuvalt laiendada terasejäätmete ringlussevõtu ja ringkasutuse kanaleid, tugevdada terasejäätmete sortimist ja liigitamist“ (23)
  . Riigi mõju võib leida ka kohalikul tasandil, näiteks Hebei Tangshani omavalitsuse 2022. aasta raua ja terase 1 + 3 tegevuskavas, kus eri munitsipaalüksustele antakse ülesanne „edendada piirkonna sarnaste toodetega ettevõtete“ (nagu kaks suurt terasekontserni Shougang (Jingtang, Qiangang) ja Tangsteel New District) „ühinemist ja ümberkorraldamist“, „otsida ja juhendada finantsasutusi, et need annaksid raua- ja teraseettevõtetele väikese intressiga laene uutele tootmisharudele üleminekuks, ja samal ajal [...] anda toetusi intressimäärade vähenduste näol“, samuti „toetada toodete struktuuri optimeerimist“, eraldades „uutele riikliku tasandi juhtivatele tootmisettevõtetele ja juhtivatele toodetele [...] vastavalt 1 miljon jüaani ja 500 000 jüaani ning uutele provintsitasandi juhtivatele tootmisettevõtetele ja juhtivatele toodetele [vastavalt] 300 000 jüaani ja 100 000 jüaani“ (24).

23

.

24

| (57) | Samamoodi näeb Henani terasetööstuse ümberkujundamise ja moderniseerimise rakenduskava ette 14. viisaastakuplaani raames „spetsiaalsete terasetootmisbaaside rajamise“, mis tähendab „Anyangis, Jiyuanis, Pingdingshanis, Xinyangis, Shangqius, Zhoukous jm kuue suure spetsiaalse terasetootmisbaasi rajamist ning tootmisharu haarde, tõhususe ja spetsialiseerumise tagamist. Muu hulgas piiratakse 2025. aastaks Anyangi toormalmi tootmisvõimsust, et see jääks 14 miljoni tonni piiresse ja toorterase tootmisvõimsust, et see jääks 15 miljoni tonni piiresse.“
   (25). |
| --- | --- |

(57)

Samamoodi näeb Henani terasetööstuse ümberkujundamise ja moderniseerimise rakenduskava ette 14. viisaastakuplaani raames „spetsiaalsete terasetootmisbaaside rajamise“, mis tähendab „Anyangis, Jiyuanis, Pingdingshanis, Xinyangis, Shangqius, Zhoukous jm kuue suure spetsiaalse terasetootmisbaasi rajamist ning tootmisharu haarde, tõhususe ja spetsialiseerumise tagamist. Muu hulgas piiratakse 2025. aastaks Anyangi toormalmi tootmisvõimsust, et see jääks 14 miljoni tonni piiresse ja toorterase tootmisvõimsust, et see jääks 15 miljoni tonni piiresse.“
   (25).

.“

25

| (58) | Uurimine kinnitas ka seda, et Hiina valitsus mõjutab hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu äriühingutes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses, mis kinnitab isiklike sidemete olemasolu terasest kumerpeaprofiilide tootjate ja HKP vahel. Näiteks tegutseb koostööd teinud eksportiva tootja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. juhatuse esimees ka äriühingu parteikomitee sekretärina (26). Lisaks sõlmis äriühing strateegilise lepingu riigile kuuluva äriühinguga Jiangsu Huaneng, mis on keskse SASACi (27) kohase riigile kuuluva ettevõtte Huaneng täielikus omanduses olev tütarettevõtja, ning sõlmis lepingu kavatsuse kohta süvendada koostööd Hiina ekspordi-impordipanga Jiangsu filiaaliga, mis viitab riigi rahalisele toetusele (28). Kohaliku omavalitsuse HKP komitee sekkumine Longtengi tegevusse ilmneb ka järgmisest Changshu omavalitsuse veebisaidil avaldatud artiklist: „Transpordibüroo parteikomitee tõhustab veelgi ühendamistööd. Tänu partei juhtimisele tagab see tihedama süvendatud koostöö ühendatud ettevõtetega, et paremini muuta partei ülesehitamise poliitilised eelised seoses vastastikuse toetuse ja vastastikuse edendamisega arengueelisteks ja praktilisteks meetmeteks, et teenida rahvamasse. Koos saavutame uusi tulemusi, teeme uusi edusamme ja saavutame uusi võite uude ajastusse sisenemise pikal teel“ (29). Ka nii Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd. kui ka tema emaettevõtja Nanjing Steel juhatuse esimees tegutseb samuti parteikomitee sekretärina (30). |
| --- | --- |

(58)

Uurimine kinnitas ka seda, et Hiina valitsus mõjutab hindu ja kulusid riigi esindatuse kaudu äriühingutes alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande tähenduses, mis kinnitab isiklike sidemete olemasolu terasest kumerpeaprofiilide tootjate ja HKP vahel. Näiteks tegutseb koostööd teinud eksportiva tootja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. juhatuse esimees ka äriühingu parteikomitee sekretärina (26). Lisaks sõlmis äriühing strateegilise lepingu riigile kuuluva äriühinguga Jiangsu Huaneng, mis on keskse SASACi (27) kohase riigile kuuluva ettevõtte Huaneng täielikus omanduses olev tütarettevõtja, ning sõlmis lepingu kavatsuse kohta süvendada koostööd Hiina ekspordi-impordipanga Jiangsu filiaaliga, mis viitab riigi rahalisele toetusele (28). Kohaliku omavalitsuse HKP komitee sekkumine Longtengi tegevusse ilmneb ka järgmisest Changshu omavalitsuse veebisaidil avaldatud artiklist: „Transpordibüroo parteikomitee tõhustab veelgi ühendamistööd. Tänu partei juhtimisele tagab see tihedama süvendatud koostöö ühendatud ettevõtetega, et paremini muuta partei ülesehitamise poliitilised eelised seoses vastastikuse toetuse ja vastastikuse edendamisega arengueelisteks ja praktilisteks meetmeteks, et teenida rahvamasse. Koos saavutame uusi tulemusi, teeme uusi edusamme ja saavutame uusi võite uude ajastusse sisenemise pikal teel“ (29). Ka nii Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd. kui ka tema emaettevõtja Nanjing Steel juhatuse esimees tegutseb samuti parteikomitee sekretärina (30).

26

27

28

29

30

| (59) | Lisaks rakendatakse uuritava toote sektoris poliitikat, mis tagab omamaiste tootjate sooduskohtlemise või mõjutab turgu muul viisil alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses. Uurimise käigus tehti kindlaks poliitikadokumendid, mis näitavad, et tootmisharu saab valitsuselt juhiseid ja riik sekkub terasesektori osaks oleva uuritava toote sektorisse. |
| --- | --- |

(59)

Lisaks rakendatakse uuritava toote sektoris poliitikat, mis tagab omamaiste tootjate sooduskohtlemise või mõjutab turgu muul viisil alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande tähenduses. Uurimise käigus tehti kindlaks poliitikadokumendid, mis näitavad, et tootmisharu saab valitsuselt juhiseid ja riik sekkub terasesektori osaks oleva uuritava toote sektorisse.

| (60) | Hiina valitsus peab terasetööstust jätkuvalt oluliseks tootmisharuks (31). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil avaldatud terasele keskenduvad kavad, suunised ja muud dokumendid. Hiina valitsus on 14. viisaastakuplaani raames eraldanud vahendeid terasetööstuse ümberkujundamiseks ja moderniseerimiseks ning selle optimeerimiseks ja struktuuri kohandamiseks (32). Niisamuti on 14. viisaastakuplaanis toorainetööstuse arendamise kohta, mida rakendatakse ka terasetööstuse suhtes, nimetatud sektorit „reaalmajanduse alustalaks“ ja „Hiina rahvusvahelist konkurentsieelist kujundavaks olulise tähtsusega valdkonnaks“ ning selles on kehtestatud mitmed eesmärgid ja töömeetodid, mis suunavad terasesektori arengut ajavahemikul 2021–2025, näiteks tehnoloogiline moderniseerimine, sektori struktuuri parandamine (muu hulgas äriühingute edasise koondumise kaudu) ja digiüleminek (33). |
| --- | --- |

(60)

Hiina valitsus peab terasetööstust jätkuvalt oluliseks tootmisharuks (31). Seda kinnitavad paljud riiklikul, piirkondlikul ja kohaliku omavalitsuse tasandil avaldatud terasele keskenduvad kavad, suunised ja muud dokumendid. Hiina valitsus on 14. viisaastakuplaani raames eraldanud vahendeid terasetööstuse ümberkujundamiseks ja moderniseerimiseks ning selle optimeerimiseks ja struktuuri kohandamiseks (32). Niisamuti on 14. viisaastakuplaanis toorainetööstuse arendamise kohta, mida rakendatakse ka terasetööstuse suhtes, nimetatud sektorit „reaalmajanduse alustalaks“ ja „Hiina rahvusvahelist konkurentsieelist kujundavaks olulise tähtsusega valdkonnaks“ ning selles on kehtestatud mitmed eesmärgid ja töömeetodid, mis suunavad terasesektori arengut ajavahemikul 2021–2025, näiteks tehnoloogiline moderniseerimine, sektori struktuuri parandamine (muu hulgas äriühingute edasise koondumise kaudu) ja digiüleminek (33).

31

32

33

| (61) | Uuritava toote tootmisel kasutatav oluline tooraine on rauamaak. Rauamaaki mainitakse ka 14. viisaastakuplaanis toorainetööstuse arendamise kohta, kus riik kavatseb „ratsionaalselt arendada omamaiseid maavarasid. Tugevdada rauamaagi uurimist [...], rakendada maksusoodustusi, soodustada kõrgtehnoloogia ja seadmete kasutuselevõttu, et vähendada tahkete kaevandamisjäätmete teket“ (34). Sellistes provintsides nagu Hebei näevad ametiasutused sektori jaoks ette järgmist: „uutesse projektidesse tehtavaid investeeringuid subsideeritakse soodustuste teel; uuritakse ja juhendatakse finantsasutusi, et need annaksid raua- ja teraseettevõtetele väikese intressiga laene uutele tootmisharudele üleminekuks ning samal ajal subsideerib valitsus neid soodustuste tagamise teel“ (35). Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas neid, mis toodavad terasest kumerpeaprofiilide valmistamiseks kasutatavaid põhitooraineid. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist. |
| --- | --- |

(61)

Uuritava toote tootmisel kasutatav oluline tooraine on rauamaak. Rauamaaki mainitakse ka 14. viisaastakuplaanis toorainetööstuse arendamise kohta, kus riik kavatseb „ratsionaalselt arendada omamaiseid maavarasid. Tugevdada rauamaagi uurimist [...], rakendada maksusoodustusi, soodustada kõrgtehnoloogia ja seadmete kasutuselevõttu, et vähendada tahkete kaevandamisjäätmete teket“ (34). Sellistes provintsides nagu Hebei näevad ametiasutused sektori jaoks ette järgmist: „uutesse projektidesse tehtavaid investeeringuid subsideeritakse soodustuste teel; uuritakse ja juhendatakse finantsasutusi, et need annaksid raua- ja teraseettevõtetele väikese intressiga laene uutele tootmisharudele üleminekuks ning samal ajal subsideerib valitsus neid soodustuste tagamise teel“ (35). Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, millega ärgitatakse ettevõtjaid täitma riikliku poliitika eesmärke, milleks on toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas neid, mis toodavad terasest kumerpeaprofiilide valmistamiseks kasutatavaid põhitooraineid. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

34

35

| (62) | Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohane ja eespool põhjenduses 45 osutatud pankroti- ja asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või ebapiisav täitmise tagamine terasesektoris ei mõjuta uuritava toote tootjaid. |
| --- | --- |

(62)

Käesolevas uurimises ei ole leitud tõendeid selle kohta, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohane ja eespool põhjenduses 45 osutatud pankroti- ja asjaõiguse diskrimineeriv kohaldamine või ebapiisav täitmise tagamine terasesektoris ei mõjuta uuritava toote tootjaid.

| (63) | Nagu eespool põhjenduses 45 on osutatud, mõjutavad terasesektorit ka palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses. Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et terasesektoris, sealhulgas terasest kumerpeaprofiilide tootmise sektoris ei kohaldata eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (terasest kumerpeaprofiilide või nende põhisisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses sisenditega, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi) (36). |
| --- | --- |

(63)

Nagu eespool põhjenduses 45 on osutatud, mõjutavad terasesektorit ka palgakulude moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande tähenduses. Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et terasesektoris, sealhulgas terasest kumerpeaprofiilide tootmise sektoris ei kohaldata eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Need moonutused mõjutavad sektorit nii otseselt (terasest kumerpeaprofiilide või nende põhisisendite tootmisel) kui ka kaudselt (seoses sisenditega, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi) (36).

36

| (64) | Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et terasesektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, nagu on osutatud ka eespool põhjenduses 45. Seetõttu mõjutab riigi ulatuslik sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(64)

Lisaks ei esitatud käesoleva uurimise käigus tõendeid, mis näitaksid, et terasesektorit ei mõjuta riigi sekkumine finantssüsteemi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande tähenduses, nagu on osutatud ka eespool põhjenduses 45. Seetõttu mõjutab riigi ulatuslik sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

| (65) | Kõigele lisaks tuletab komisjon meelde, et terasest kumerpeaprofiilide tootmiseks on vaja mitut sisendit. Kui terasest kumerpeaprofiilide tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu ilmselgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Peale selle kohaldatakse nende suhtes plaanisüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(65)

Kõigele lisaks tuletab komisjon meelde, et terasest kumerpeaprofiilide tootmiseks on vaja mitut sisendit. Kui terasest kumerpeaprofiilide tootjad ostavad/tellivad neid sisendeid, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu ilmselgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitalipaigutuse moonutused. Peale selle kohaldatakse nende suhtes plaanisüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (66) | Seetõttu ei ole asjakohane kasutada terasest kumerpeaprofiilide omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses ning samuti on kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamise, tööjõu jms) kulud ebausaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi ulatuslik sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jms puhul. |
| --- | --- |

(66)

Seetõttu ei ole asjakohane kasutada terasest kumerpeaprofiilide omamaiseid müügihindu alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses ning samuti on kõigi sisendite (sealhulgas tooraine, energia, maa, rahastamise, tööjõu jms) kulud ebausaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab riigi ulatuslik sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande I ja II osas. Riigi sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et iga sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jms puhul.

| (67) | Hiina valitsus ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist. Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. väitis oma 6. veebruari 2023. aasta esildises siiski, et väiteid oluliste moonutuste kohta ei tohiks käsitada eelnevalt kindlaksmääratud järeldustena ja et komisjon peaks enne alternatiivsetest allikatest normaalväärtuse andmete otsimist esmalt väidetavaid moonutusi kontrollima ja otsustama, kas need on olulised. Äriühingu arvates on komisjon aga uurimise varases etapis asunud alternatiivseid normaalväärtuse allikaid otsima ennatlikult. |
| --- | --- |

(67)

Hiina valitsus ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist. Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. väitis oma 6. veebruari 2023. aasta esildises siiski, et väiteid oluliste moonutuste kohta ei tohiks käsitada eelnevalt kindlaksmääratud järeldustena ja et komisjon peaks enne alternatiivsetest allikatest normaalväärtuse andmete otsimist esmalt väidetavaid moonutusi kontrollima ja otsustama, kas need on olulised. Äriühingu arvates on komisjon aga uurimise varases etapis asunud alternatiivseid normaalväärtuse allikaid otsima ennatlikult.

| (68) | Selle väitega ei saa nõustuda. Nagu on öeldud algatamisteates, leidis komisjon esialgses etapis, et alusmääruse artikli 5 lõike 9 kohaselt oli piisavalt tõendeid, mis osutasid sellele, et hindu ja kulusid mõjutavate oluliste moonutuste tõttu ei oleks kohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, ning seega oli uurimise algatamine alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt põhjendatud. Komisjon tuletas sellega seoses meelde, et vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile e teavitatakse uurimisega seotud isikuid viivitamata pärast uurimise algatamist asjakohastest allikatest, mida komisjon kavatseb kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Longtengi väide, et komisjon peaks otsima alternatiivseid normaalväärtuse allikaid alles pärast oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemist, näib seega põhinevat alusmääruse vääral tõlgendamisel. Igal juhul on komisjon käesoleva uurimise käigus kogunud lisateavet kättesaadavate allikate täiendamiseks, et kontrollida algatamisetapis esitatud väiteid ja lõppkokkuvõttes teha kindlaks, kas terasest kumerpeaprofiilide sektoris esineb olulisi moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses, mitte selleks et jõuda eelnevalt kindlaksmääratud järeldusteni oluliste moonutuste kohta, nagu väidab Longteng. Kuigi sellised otsused tehakse alles uurimise lõppetapis, on komisjoni uurimise esialgsed tulemused esitatud põhjendustes 44–67 ja huvitatud isikutel on võimalus esitada nende kohta täiendavaid märkusi. |
| --- | --- |

(68)

Selle väitega ei saa nõustuda. Nagu on öeldud algatamisteates, leidis komisjon esialgses etapis, et alusmääruse artikli 5 lõike 9 kohaselt oli piisavalt tõendeid, mis osutasid sellele, et hindu ja kulusid mõjutavate oluliste moonutuste tõttu ei oleks kohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, ning seega oli uurimise algatamine alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt põhjendatud. Komisjon tuletas sellega seoses meelde, et vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile e teavitatakse uurimisega seotud isikuid viivitamata pärast uurimise algatamist asjakohastest allikatest, mida komisjon kavatseb kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Longtengi väide, et komisjon peaks otsima alternatiivseid normaalväärtuse allikaid alles pärast oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemist, näib seega põhinevat alusmääruse vääral tõlgendamisel. Igal juhul on komisjon käesoleva uurimise käigus kogunud lisateavet kättesaadavate allikate täiendamiseks, et kontrollida algatamisetapis esitatud väiteid ja lõppkokkuvõttes teha kindlaks, kas terasest kumerpeaprofiilide sektoris esineb olulisi moonutusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses, mitte selleks et jõuda eelnevalt kindlaksmääratud järeldusteni oluliste moonutuste kohta, nagu väidab Longteng. Kuigi sellised otsused tehakse alles uurimise lõppetapis, on komisjoni uurimise esialgsed tulemused esitatud põhjendustes 44–67 ja huvitatud isikutel on võimalus esitada nende kohta täiendavaid märkusi.

3.1.2.2.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

Üldised märkused

| (69) | Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:






  — | HRVga sarnane majandusarengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile; (37) |
| --- | --- | --- |

(69)

Võrdlusriigi valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:

—

HRVga sarnane majandusarengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu elaniku kohta sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile; (37)

37

| — | uuritava toote tootmine selles riigis; |
| --- | --- |

—

uuritava toote tootmine selles riigis;

| — | asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis; |
| --- | --- |

—

asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis;

| — | kui võimalikke võrdlusriike on mitu, eelistatakse võimaluse korral võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike. |
| --- | --- |

—

kui võimalikke võrdlusriike on mitu, eelistatakse võimaluse korral võrreldava sotsiaal- ja keskkonnakaitse tasemega riike.

| (70) | Nagu on selgitatud põhjendustes 38 ja 39, avaldas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta kaks toimikusse lisatud teadet: esimene, 24. jaanuari 2023. aasta teade tootmistegurite kohta ja teine, 3. aprilli 2023. aasta teade tootmistegurite kohta. Neis kirjeldati asjaomaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning käsitleti märkusi, mille osalised said nende asjaolude ja asjakohaste allikate kohta. Teises tootmistegureid käsitlevas teates teavitas komisjon huvitatud isikuid kavatsusest kaaluda käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Türgit, kui oluliste moonutuste olemasolu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a leiab kinnitust. |
| --- | --- |

(70)

Nagu on selgitatud põhjendustes 38 ja 39, avaldas komisjon normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta kaks toimikusse lisatud teadet: esimene, 24. jaanuari 2023. aasta teade tootmistegurite kohta ja teine, 3. aprilli 2023. aasta teade tootmistegurite kohta. Neis kirjeldati asjaomaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid ning käsitleti märkusi, mille osalised said nende asjaolude ja asjakohaste allikate kohta. Teises tootmistegureid käsitlevas teates teavitas komisjon huvitatud isikuid kavatsusest kaaluda käesoleval juhul sobiva võrdlusriigina Türgit, kui oluliste moonutuste olemasolu vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 6a leiab kinnitust.

Hiinaga sarnane majandusarengu tase

| (71) | Esimeses tootmistegureid käsitlevas teates leidis komisjon, et Hiinaga sarnase majandusarengu tasemega riigid, kus uuritavat toodet teadaolevalt toodetakse, on Maailmapanga andmetel Türgi ja Venemaa, st Maailmapank on need riigid liigitanud kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riigiks. Selles teates nimetatud riikide kohta märkusi ei saadud. |
| --- | --- |

(71)

Esimeses tootmistegureid käsitlevas teates leidis komisjon, et Hiinaga sarnase majandusarengu tasemega riigid, kus uuritavat toodet teadaolevalt toodetakse, on Maailmapanga andmetel Türgi ja Venemaa, st Maailmapank on need riigid liigitanud kogurahvatulu alusel suurema keskmise sissetulekuga riigiks. Selles teates nimetatud riikide kohta märkusi ei saadud.

| (72) | Pärast koostööd teinud eksportivalt tootjalt Changshu Longteng Special Steel Co, Ltd. esimese teate kohta märkuste saamist märkis komisjon teises teates, et järgmiste tootmistegurite kindlakstegemiseks kaaluti Malaisiat: lämmastik, hapnik and lubjakivi. Selles teates nimetatud riikide kohta märkusi ei saadud. |
| --- | --- |

(72)

Pärast koostööd teinud eksportivalt tootjalt Changshu Longteng Special Steel Co, Ltd. esimese teate kohta märkuste saamist märkis komisjon teises teates, et järgmiste tootmistegurite kindlakstegemiseks kaaluti Malaisiat: lämmastik, hapnik and lubjakivi. Selles teates nimetatud riikide kohta märkusi ei saadud.

Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus võrdlusriigis

| (73) | Esimeses teates märkis komisjon, et nendes riikides, mille puhul tehti kindlaks, et seal toodetakse uuritavat toodet, nimelt Venemaal ja Türgis, on avalike andmete kättesaadavust vaja veel kontrollida, eelkõige seoses uuritava toote tootjate avalike finantsandmetega. |
| --- | --- |

(73)

Esimeses teates märkis komisjon, et nendes riikides, mille puhul tehti kindlaks, et seal toodetakse uuritavat toodet, nimelt Venemaal ja Türgis, on avalike andmete kättesaadavust vaja veel kontrollida, eelkõige seoses uuritava toote tootjate avalike finantsandmetega.

| (74) | Venemaa puhul ei olnud esimeses teates ainsa tootjana kindlaks tehtud äriühingu JSC Omutninsk Metallurgical Plant finantsaruanded hõlpsalt kättesaadavad. Seetõttu järeldas komisjon, et ta ei saa selle äriühingu andmeid menetluses kasutada. |
| --- | --- |

(74)

Venemaa puhul ei olnud esimeses teates ainsa tootjana kindlaks tehtud äriühingu JSC Omutninsk Metallurgical Plant finantsaruanded hõlpsalt kättesaadavad. Seetõttu järeldas komisjon, et ta ei saa selle äriühingu andmeid menetluses kasutada.

| (75) | Lisaks olid Venemaa impordistatistika andmed kättesaadavad kuni 2022. aasta jaanuarini, hõlmates seega ainult ühe kolmandiku uurimisperioodist. |
| --- | --- |

(75)

Lisaks olid Venemaa impordistatistika andmed kättesaadavad kuni 2022. aasta jaanuarini, hõlmates seega ainult ühe kolmandiku uurimisperioodist.

| (76) | Selle tulemusel järeldas komisjon, et Venemaad ei saa pidada käesolevas uurimises sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(76)

Selle tulemusel järeldas komisjon, et Venemaad ei saa pidada käesolevas uurimises sobivaks võrdlusriigiks.

| (77) | Türgi puhul leidis komisjon hõlpsalt kättesaadavad finantsaruanded ainult ühe uuritava toote tootja kohta, kuid see tootja oli 2021. aastal kahjumis. Kuigi Türgi koostööd teinud eksportiva tootja Özkan Demiri raamatupidamisaruanded olid alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses hõlpsalt kättesaadavad, oli äriühing 2021. aastal kahjumis ja seega ei saanud teda normaalväärtuse arvutamiseks kasutada. Seetõttu tegi komisjon lisaks sellele äriühingule võimalikes võrdlusriikides kindlaks ka samasse üldkategooriasse ja/või sektorisse kuuluva toote tootjate hõlpsalt kättesaadavad finantsaruanded, mis näitasid piisavat kasumlikkust uurimisperioodiga osaliselt kattuval ajavahemikul. Need tootjad olid ära nimetatud kas kaebuses või nende tootjate nimekirjas, kes toodavad tooteid, mis kuuluvad CN-koodi 7216 50 91 (kumerpeaprofiil) alla, mis hõlmab nii algatamisteates määratletud uuritavat toodet „kuni 204 mm laiused legeerimata terasest kumerpeaprofiilid“ kui ka kõiki muud liiki terasest kumerpeaprofiile. Komisjon võrdles ka tootjate nimekirja nende tootjatega, kelle Türgi ametiasutused olid esitanud menetluse algatamise eelses etapis. |
| --- | --- |

(77)

Türgi puhul leidis komisjon hõlpsalt kättesaadavad finantsaruanded ainult ühe uuritava toote tootja kohta, kuid see tootja oli 2021. aastal kahjumis. Kuigi Türgi koostööd teinud eksportiva tootja Özkan Demiri raamatupidamisaruanded olid alusmääruse artikli 2 lõike 6a tähenduses hõlpsalt kättesaadavad, oli äriühing 2021. aastal kahjumis ja seega ei saanud teda normaalväärtuse arvutamiseks kasutada. Seetõttu tegi komisjon lisaks sellele äriühingule võimalikes võrdlusriikides kindlaks ka samasse üldkategooriasse ja/või sektorisse kuuluva toote tootjate hõlpsalt kättesaadavad finantsaruanded, mis näitasid piisavat kasumlikkust uurimisperioodiga osaliselt kattuval ajavahemikul. Need tootjad olid ära nimetatud kas kaebuses või nende tootjate nimekirjas, kes toodavad tooteid, mis kuuluvad CN-koodi 7216 50 91 (kumerpeaprofiil) alla, mis hõlmab nii algatamisteates määratletud uuritavat toodet „kuni 204 mm laiused legeerimata terasest kumerpeaprofiilid“ kui ka kõiki muud liiki terasest kumerpeaprofiile. Komisjon võrdles ka tootjate nimekirja nende tootjatega, kelle Türgi ametiasutused olid esitanud menetluse algatamise eelses etapis.

| (78) | Eespool esitatud kaalutlusi arvestades pidas komisjon Türgit sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(78)

Eespool esitatud kaalutlusi arvestades pidas komisjon Türgit sobivaks võrdlusriigiks.

| (79) | Oma märkustes esimese teate kohta märkis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., et mõned loetletud Türgi tootjad ei ole sobivad, kuna viiest tootjast nelja kohta olid kättesaadavad ainult konsolideeritud finantsaruanded ja seega ei saanud need kajastada terasest kumerpeaprofiilide tootja tegelikke müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumimarginaale. Lisaks olid nimetatud viie tootja kohta kättesaadavate andmete põhjal arvutatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. sõnul põhjendamatult suured. Peale selle väitis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., et komisjon ei tohiks Türgit kasutada mõne tooraine (st lubjakivi ja hapniku) võrdlusaluse kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(79)

Oma märkustes esimese teate kohta märkis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., et mõned loetletud Türgi tootjad ei ole sobivad, kuna viiest tootjast nelja kohta olid kättesaadavad ainult konsolideeritud finantsaruanded ja seega ei saanud need kajastada terasest kumerpeaprofiilide tootja tegelikke müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumimarginaale. Lisaks olid nimetatud viie tootja kohta kättesaadavate andmete põhjal arvutatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. sõnul põhjendamatult suured. Peale selle väitis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., et komisjon ei tohiks Türgit kasutada mõne tooraine (st lubjakivi ja hapniku) võrdlusaluse kindlaksmääramisel.

| (80) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades vaatas komisjon uuesti läbi müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, mille esitasid neli viiest Türgis asuvast tuvastatud terasetootjast, ning leidis, et need on põhjendamatult suured. Seetõttu jättis komisjon need äriühingud kõrvale ja otsustas kasutada ainult ühe Türgi tootja, st Kocaer Çelik Sanayi 2022. aasta (st uurimisperioodiga osaliselt kattuva perioodi) müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumimarginaalide kohta esitatud finantsandmeid. Pärast teist teadet väitis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., et Kocaer Çelik Sanayi kandis äärmiselt suuri finantskulusid, mille kohta ei olnud võimalik üksikasjalikke andmeid leida. Lisaks väitis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., et temal nii suuri finantskulusid ei olnud. |
| --- | --- |

(80)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades vaatas komisjon uuesti läbi müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, mille esitasid neli viiest Türgis asuvast tuvastatud terasetootjast, ning leidis, et need on põhjendamatult suured. Seetõttu jättis komisjon need äriühingud kõrvale ja otsustas kasutada ainult ühe Türgi tootja, st Kocaer Çelik Sanayi 2022. aasta (st uurimisperioodiga osaliselt kattuva perioodi) müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumimarginaalide kohta esitatud finantsandmeid. Pärast teist teadet väitis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., et Kocaer Çelik Sanayi kandis äärmiselt suuri finantskulusid, mille kohta ei olnud võimalik üksikasjalikke andmeid leida. Lisaks väitis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., et temal nii suuri finantskulusid ei olnud.

| (81) | Komisjon valis äriühingu, kelle raamatupidamisaruanded on hõlpsalt kättesaadavad ja näitavad terasetööstuse põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumimarginaale, ning kohaldas Türgis asuva Kocaer Çelik Sanayi müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Väljendatuna müüdud kaupade kulude protsendina ja kohaldatuna moonutamata tootmiskulude suhtes, olid müügi-, üld- ja halduskulud 10,98 %. Väljendatuna müüdud kaupade kulude protsendina ja kohaldatuna moonutamata tootmiskulude suhtes, oli kasum 8,8 %. Komisjon kasutas konsolideeritud andmeid, kuna ainult need olid avalikult kättesaadavad. Lisaks sellele ei pidanud komisjon neid protsendimäärasid põhjendamatult suureks, vaid pigem vastavaks seda laadi tootmisharus tekkivatele kuludele ja kasumile. Pealegi on need protsendimäärad kooskõlas varasemates terasetööstust käsitlevates uuringutes, näiteks terasest tuuleturbiinimaste (38) ja orgaanilise kattega terasetooteid (39) käsitlevates uuringutes kasutatud protsendimääradega. Komisjoni käsutuses ei olnud teavet, mis viitaks vastupidisele. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon valis äriühingu, kelle raamatupidamisaruanded on hõlpsalt kättesaadavad ja näitavad terasetööstuse põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumimarginaale, ning kohaldas Türgis asuva Kocaer Çelik Sanayi müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Väljendatuna müüdud kaupade kulude protsendina ja kohaldatuna moonutamata tootmiskulude suhtes, olid müügi-, üld- ja halduskulud 10,98 %. Väljendatuna müüdud kaupade kulude protsendina ja kohaldatuna moonutamata tootmiskulude suhtes, oli kasum 8,8 %. Komisjon kasutas konsolideeritud andmeid, kuna ainult need olid avalikult kättesaadavad. Lisaks sellele ei pidanud komisjon neid protsendimäärasid põhjendamatult suureks, vaid pigem vastavaks seda laadi tootmisharus tekkivatele kuludele ja kasumile. Pealegi on need protsendimäärad kooskõlas varasemates terasetööstust käsitlevates uuringutes, näiteks terasest tuuleturbiinimaste (38) ja orgaanilise kattega terasetooteid (39) käsitlevates uuringutes kasutatud protsendimääradega. Komisjoni käsutuses ei olnud teavet, mis viitaks vastupidisele.

38

39

| (82) | Kuna muid märkusi ega muud teavet hõlpsasti kättesaadavate andmete kohta ei esitatud, jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et allikad, mida ta kavatses kasutada müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks, on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a viimase lõigu tähenduses moonutamata ja põhjendatud. |
| --- | --- |

(82)

Kuna muid märkusi ega muud teavet hõlpsasti kättesaadavate andmete kohta ei esitatud, jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et allikad, mida ta kavatses kasutada müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks, on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a viimase lõigu tähenduses moonutamata ja põhjendatud.

Sotsiaal- ja keskkonnakaitse tase

| (83) | Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Türgi on ainus sobiv võrdlusriik, ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset. |
| --- | --- |

(83)

Kuna kõigi eespool kirjeldatud asjaolude põhjal tehti kindlaks, et Türgi on ainus sobiv võrdlusriik, ei olnud vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimese taande viimasele lausele vaja hinnata sotsiaal- ja keskkonnakaitse taset.

Järeldus

| (84) | Eespool esitatud analüüsi silmas pidades vastas Türgi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele ja Türgit saab pidada sobivaks võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(84)

Eespool esitatud analüüsi silmas pidades vastas Türgi alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a esimeses taandes sätestatud kriteeriumidele ja Türgit saab pidada sobivaks võrdlusriigiks.

Moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

| (85) | Komisjon loetles esimeses teates tootmistegurid, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad uuritava toote tootmisel kasutavad. |
| --- | --- |

(85)

Komisjon loetles esimeses teates tootmistegurid, nagu materjalid, energia ja tööjõud, mida eksportivad tootjad uuritava toote tootmisel kasutavad.

| (86) | Normaalväärtuse arvutamisel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutas komisjon enamiku tootmisteguritega (eelkõige toorainetega) seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks andmebaasi Global Trade Atlas (40) (edaspidi „GTA“) ja väljaannet Metal Bulletin (41). Lisaks teatas komisjon, et ta kasutab moonutamata tööjõu- (42) ja energiakulude (43) kindlakstegemiseks Türgi statistikaameti andmeid ning moonutamata veekulude (44) kindlakstegemiseks Izmiri omavalitsuse peadirektoraadi statistikat. |
| --- | --- |

(86)

Normaalväärtuse arvutamisel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a kasutas komisjon enamiku tootmisteguritega (eelkõige toorainetega) seotud moonutamata kulude kindlakstegemiseks andmebaasi Global Trade Atlas (40) (edaspidi „GTA“) ja väljaannet Metal Bulletin (41). Lisaks teatas komisjon, et ta kasutab moonutamata tööjõu- (42) ja energiakulude (43) kindlakstegemiseks Türgi statistikaameti andmeid ning moonutamata veekulude (44) kindlakstegemiseks Izmiri omavalitsuse peadirektoraadi statistikat.

40

41

42

43

44

| (87) | Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet iga kõnealuses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta. |
| --- | --- |

(87)

Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi ja avalikult kättesaadavat teavet iga kõnealuses teates nimetatud tootmisteguri moonutamata väärtuste kohta.

| (88) | Oma märkustes esimese teate kohta väitis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., et ferrokroomi impordihinnad Türgis erinevad sõltuvalt süsiniku massi ja kroomi massi suhtest. Komisjon kontrollis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. poolt kasutatud süsiniku massi ja kroomi massi tegelikku suhet. Seoses sellega otsustas komisjon ferrokroomiga seotud asjaomaste kulude kindlakstegemiseks kasutada Metal Bulletini sõltumatuid ülemaailmse metalli- ja kaevandustööstuse võrdlusnäitajaid (Fastmarkets’i andmebaasi hinnad), mis kajastavad erinevaid süsiniku massi ja kroomi massi suhtarve. |
| --- | --- |

(88)

Oma märkustes esimese teate kohta väitis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., et ferrokroomi impordihinnad Türgis erinevad sõltuvalt süsiniku massi ja kroomi massi suhtest. Komisjon kontrollis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. poolt kasutatud süsiniku massi ja kroomi massi tegelikku suhet. Seoses sellega otsustas komisjon ferrokroomiga seotud asjaomaste kulude kindlakstegemiseks kasutada Metal Bulletini sõltumatuid ülemaailmse metalli- ja kaevandustööstuse võrdlusnäitajaid (Fastmarkets’i andmebaasi hinnad), mis kajastavad erinevaid süsiniku massi ja kroomi massi suhtarve.

| (89) | Pärast esimese teate avaldamist väitis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. ka, et teatavate toorainete (st hapniku ja lubjakivi) keskmisi hindu Türgis ei saa kasutada väikese impordimahu tõttu. Lisaks tuvastas komisjon Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. poolt küsimustikule esitatud vastuse põhjal veel ühe tootmisteguri, nimelt lämmastiku, mida samuti imporditi uurimisperioodi jooksul Türki kogustes, mis ei olnud tüüpilised. |
| --- | --- |

(89)

Pärast esimese teate avaldamist väitis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. ka, et teatavate toorainete (st hapniku ja lubjakivi) keskmisi hindu Türgis ei saa kasutada väikese impordimahu tõttu. Lisaks tuvastas komisjon Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. poolt küsimustikule esitatud vastuse põhjal veel ühe tootmisteguri, nimelt lämmastiku, mida samuti imporditi uurimisperioodi jooksul Türki kogustes, mis ei olnud tüüpilised.

| (90) | Sellest tulenevalt uuris komisjon Tai, Malaisia, Brasiilia ja Mehhiko impordimahte, kuna nende riikide majandusarengu tase on Hiina omaga sarnane ning neid on varem kasutatud võrdlusriikidena mitmes hiljutises terasesektorit käsitlevas uurimises, näiteks uurimistes, mis käsitlesid terasrattaid, (45) kuumvaltsitud roostevabasid teraslehti ja -rulle, (46) terasest tuuleturbiinimaste, (47) orgaanilise kattega terastooteid (48) ning rauast või terasest toruliitmikke (49). Komisjon tegi kindlaks, et pärast HRVst ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, pärit impordi väljajätmist oli uurimisperioodil ainult Malaisia importinud piisavalt tüüpilistes kogustes kõiki kolme vaatlusalust tootmistegurit. Sellest lähtuvalt teatas komisjon teises teates, et ta kavatseb normaalväärtuse arvutamisel kasutada nende sisendite maksumust, võttes aluseks Malaisiasse suunatud impordi maksumuse. |
| --- | --- |

(90)

Sellest tulenevalt uuris komisjon Tai, Malaisia, Brasiilia ja Mehhiko impordimahte, kuna nende riikide majandusarengu tase on Hiina omaga sarnane ning neid on varem kasutatud võrdlusriikidena mitmes hiljutises terasesektorit käsitlevas uurimises, näiteks uurimistes, mis käsitlesid terasrattaid, (45) kuumvaltsitud roostevabasid teraslehti ja -rulle, (46) terasest tuuleturbiinimaste, (47) orgaanilise kattega terastooteid (48) ning rauast või terasest toruliitmikke (49). Komisjon tegi kindlaks, et pärast HRVst ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed, pärit impordi väljajätmist oli uurimisperioodil ainult Malaisia importinud piisavalt tüüpilistes kogustes kõiki kolme vaatlusalust tootmistegurit. Sellest lähtuvalt teatas komisjon teises teates, et ta kavatseb normaalväärtuse arvutamisel kasutada nende sisendite maksumust, võttes aluseks Malaisiasse suunatud impordi maksumuse.

45

46

47

48

49

| (91) | Seejärel ajakohastas komisjon teises teates tootmistegurite loetelu, tuginedes eksportivate tootjate poolt küsimustiku vastustes esitatud märkustele ja teabele. |
| --- | --- |

(91)

Seejärel ajakohastas komisjon teises teates tootmistegurite loetelu, tuginedes eksportivate tootjate poolt küsimustiku vastustes esitatud märkustele ja teabele.

| (92) | Pärast teise teate avaldamist väitis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., et lämmastiku ja hapniku impordimaht Malaisias ja argooni impordimaht Türgis ei ole tüüpilised, sest impordimahud olid oluliselt väiksemad kui nende toorainete tegelik tarbimine. Lisaks sellele väitis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., et iga nimetatud tooraine puhul on mõned tarnivad riigid, kus on põhjendamatult kõrged ühikuhinnad ja suured transpordikulud. |
| --- | --- |

(92)

Pärast teise teate avaldamist väitis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., et lämmastiku ja hapniku impordimaht Malaisias ja argooni impordimaht Türgis ei ole tüüpilised, sest impordimahud olid oluliselt väiksemad kui nende toorainete tegelik tarbimine. Lisaks sellele väitis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., et iga nimetatud tooraine puhul on mõned tarnivad riigid, kus on põhjendamatult kõrged ühikuhinnad ja suured transpordikulud.

| (93) | Komisjon lükkas selle väite tagasi, kuna impordimahu tüüpilisust hinnati absoluutse impordimahu põhjal. Asjaolu, et need kogused ei olnud sama suured nagu nende eksportiva tootja toorainete tarbimine, ei muutnud järeldust, et neid absoluutseid impordimahte peeti tüüpiliseks. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon lükkas selle väite tagasi, kuna impordimahu tüüpilisust hinnati absoluutse impordimahu põhjal. Asjaolu, et need kogused ei olnud sama suured nagu nende eksportiva tootja toorainete tarbimine, ei muutnud järeldust, et neid absoluutseid impordimahte peeti tüüpiliseks.

| (94) | Komisjon teavitas oma teises teates huvitatud isikuid ka sellest, et kuna täieliku teabe esitanud eksportivate tootjate tootmistegureid oli palju ning kuna mõne tooraine kulude osa tootmise kogukuludest oli tähtsusetu, koondati need tähtsusetud tootmistegurid kulumaterjalide alla. Komisjon andis ka teada, et arvutab kulumaterjalide kulude osakaalu tooraine kogukuludes ja kohaldab seda protsendimäära tooraine ümberarvutatud kuludele asjaomase võrdlusriigi kindlaksmääratud moonutamata võrdlusaluste kasutamisel. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon teavitas oma teises teates huvitatud isikuid ka sellest, et kuna täieliku teabe esitanud eksportivate tootjate tootmistegureid oli palju ning kuna mõne tooraine kulude osa tootmise kogukuludest oli tähtsusetu, koondati need tähtsusetud tootmistegurid kulumaterjalide alla. Komisjon andis ka teada, et arvutab kulumaterjalide kulude osakaalu tooraine kogukuludes ja kohaldab seda protsendimäära tooraine ümberarvutatud kuludele asjaomase võrdlusriigi kindlaksmääratud moonutamata võrdlusaluste kasutamisel.

Moonutamata kulud ja võrdlusalused

Tootmistegurid

| (95) | Võttes arvesse kogu huvitatud isikute esitatud ja kontrollkäikudel kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

  Tabel 1


  Terasest kumerpeaprofiilide tootmistegurid









  Tootmistegur | HS-kood | Andmeallikas, mida komisjon kavatseb kasutada | Moonutamata väärtus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toorained |
| Lubjakivi | 252100 | GTA Malaisia kohta | 0,243 CNY/kg |
| Rauamaak | 260111 | GTA Türgi kohta | 0,83 CNY/kg |
| Paagutatud rauamaak | 260112 | GTA Türgi kohta | 1,28 CNY/kg |
| Kivisüsi | 270111 | GTA Türgi kohta | 1,53 CNY/kg |
| Koks/koksipulber | 270400 | GTA Türgi kohta | 3,35 CNY/kg |
| Süsinikupulber | 280300 | GTA Türgi kohta | 10,08 CNY/kg |
| Puhas turmaliin | 284910 | GTA Türgi kohta | 8,67 CNY/kg |
| Ferromangaan | 720211 | GTA Türgi kohta | 10,68 CNY/kg |
| Ferrosiliitsium | 720221 | GTA Türgi kohta | 15,86 CNY/kg |
| Ränimangaan | 720230 | GTA Türgi kohta | 11,76 CNY/kg |
| Ferrokroom | 720241 | MB-FEC-0005 | 8,97 CNY/kg |
| Ferromolübdeen | 720270 | GTA Türgi kohta | 160,64 CNY/kg |
| Ferrotitaan | 720291 | GTA Türgi kohta | 43,32 CNY/kg |
| Ferrovanaadium | 720292 | GTA Türgi kohta | 190,12 CNY/kg |
| Ferronioobium | 720293 | GTA Türgi kohta | 176,27 CNY/kg |
| Ferroalumiinium | 720299 | GTA Türgi kohta | 19,24 CNY/kg |
| Terasejäägid | 720410 | GTA Türgi kohta | 2,15 CNY/kg |
| Alumiinium | 760110 | GTA Türgi kohta | 19,67 CNY/kg |
| Argoon | 280421 | GTA Türgi kohta | 7,30 CNY/m3 |
| Lämmastik | 280430 | GTA Malaisia kohta | 5,85 CNY/m3 |
| Hapnik | 280440 | GTA Malaisia kohta | 2,46 CNY/m3 |
| Veekulud | | Izmiri linnavalitsuse poolt tööstustarbijatele kehtestatud veehind | 8,25 CNY/m3 |
| Tööjõud |
| Tööjõukulud | | Türgi statistikaamet (töötleva tööstuse keskmiste tunnipõhiste tööjõukulude alusel) | 37,03 CNY/tund |
| Energia |
| Elekter | | Türgi statistikaamet – elektri hind tööstustarbijatele | 0,60 CNY/kWh |
| Maagaas | | Türgi statistikaamet – gaasi hind tööstustarbijatele | 2,75 CNY/m3 |

(95)

Võttes arvesse kogu huvitatud isikute esitatud ja kontrollkäikudel kogutud teavet, tehti kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et määrata kindlaks normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

Tabel 1

Tabel 1

Terasest kumerpeaprofiilide tootmistegurid

Terasest kumerpeaprofiilide tootmistegurid

Tootmistegur

HS-kood

Andmeallikas, mida komisjon kavatseb kasutada

Moonutamata väärtus

Toorained

Lubjakivi

252100

GTA Malaisia kohta

0,243 CNY/kg

Rauamaak

260111

GTA Türgi kohta

0,83 CNY/kg

Paagutatud rauamaak

260112

GTA Türgi kohta

1,28 CNY/kg

Kivisüsi

270111

GTA Türgi kohta

1,53 CNY/kg

Koks/koksipulber

270400

GTA Türgi kohta

3,35 CNY/kg

Süsinikupulber

280300

GTA Türgi kohta

10,08 CNY/kg

Puhas turmaliin

284910

GTA Türgi kohta

8,67 CNY/kg

Ferromangaan

720211

GTA Türgi kohta

10,68 CNY/kg

Ferrosiliitsium

720221

GTA Türgi kohta

15,86 CNY/kg

Ränimangaan

720230

GTA Türgi kohta

11,76 CNY/kg

Ferrokroom

720241

MB-FEC-0005

8,97 CNY/kg

Ferromolübdeen

720270

GTA Türgi kohta

160,64 CNY/kg

Ferrotitaan

720291

GTA Türgi kohta

43,32 CNY/kg

Ferrovanaadium

720292

GTA Türgi kohta

190,12 CNY/kg

Ferronioobium

720293

GTA Türgi kohta

176,27 CNY/kg

Ferroalumiinium

720299

GTA Türgi kohta

19,24 CNY/kg

Terasejäägid

720410

GTA Türgi kohta

2,15 CNY/kg

Alumiinium

760110

GTA Türgi kohta

19,67 CNY/kg

Argoon

280421

GTA Türgi kohta

7,30 CNY/m3

3

Lämmastik

280430

GTA Malaisia kohta

5,85 CNY/m3

3

Hapnik

280440

GTA Malaisia kohta

2,46 CNY/m3

3

Veekulud

Izmiri linnavalitsuse poolt tööstustarbijatele kehtestatud veehind

8,25 CNY/m3

3

Tööjõud

Tööjõukulud

Türgi statistikaamet (töötleva tööstuse keskmiste tunnipõhiste tööjõukulude alusel)

37,03 CNY/tund

Energia

Elekter

Türgi statistikaamet – elektri hind tööstustarbijatele

0,60 CNY/kWh

Maagaas

Türgi statistikaamet – gaasi hind tööstustarbijatele

2,75 CNY/m3

3

3.1.2.3.   Toorained

Toorained

| (96) | Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud tooraine moonutamata hind, kasutas komisjon alusena Türgi puhul kaalutud keskmist impordihinda ning Malaisia puhul lämmastiku, hapniku ja lubjakivi kaalutud keskmist impordihinda, nagu see on esitatud GTAs ja Metal Bulletini sõltumatutes tootmisharu võrdlusuuringutes ferrokroomi kohta (millele lisandusid imporditollimaksud ja transpordikulud). Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõigist kolmandatest riikidest (v.a HRVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 I lisas, (50) pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. Komisjon otsustas jätta arvesse võtmata HRVst võrdlusriiki suunatud impordi, sest nagu ta järeldas punktis 3.3.1, ei saa HRV omamaiseid hindu ja kulusid kasutada, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks ettenähtud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. Pärast Hiinast ja mitteturumajanduslikest riikidest võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli komisjon seisukohal, et muudest kolmandatest riikidest pärit peamiste toorainete import oli endiselt tüüpiline. |
| --- | --- |

(96)

Selleks et teha kindlaks võrdlusriigi tootja tehasesse tarnitud tooraine moonutamata hind, kasutas komisjon alusena Türgi puhul kaalutud keskmist impordihinda ning Malaisia puhul lämmastiku, hapniku ja lubjakivi kaalutud keskmist impordihinda, nagu see on esitatud GTAs ja Metal Bulletini sõltumatutes tootmisharu võrdlusuuringutes ferrokroomi kohta (millele lisandusid imporditollimaksud ja transpordikulud). Võrdlusriigi impordihind tehti kindlaks kõigist kolmandatest riikidest (v.a HRVst) ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed ning mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 I lisas, (50) pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. Komisjon otsustas jätta arvesse võtmata HRVst võrdlusriiki suunatud impordi, sest nagu ta järeldas punktis 3.3.1, ei saa HRV omamaiseid hindu ja kulusid kasutada, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad moonutused ei mõjuta ekspordiks ettenähtud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. Pärast Hiinast ja mitteturumajanduslikest riikidest võrdlusriiki suunatud impordi väljajätmist oli komisjon seisukohal, et muudest kolmandatest riikidest pärit peamiste toorainete import oli endiselt tüüpiline.

50

| (97) | Komisjon kaldus väikese arvu toorainete puhul eespool kirjeldatud metoodikast kõrvale. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon kaldus väikese arvu toorainete puhul eespool kirjeldatud metoodikast kõrvale.

| (98) | Nagu on märgitud põhjenduses 88, otsustas komisjon kasutada ferrokroomi võrdlusaluse kindlaksmääramiseks Metal Bulletini (Fastmarketsi andmebaasi hindu). |
| --- | --- |

(98)

Nagu on märgitud põhjenduses 88, otsustas komisjon kasutada ferrokroomi võrdlusaluse kindlaksmääramiseks Metal Bulletini (Fastmarketsi andmebaasi hindu).

| (99) | Nagu on märgitud põhjenduses 90, otsustas komisjon kasutada lubjakivi, lämmastiku ja hapniku puhul nende sisenditega seotud kulusid, lähtudes Malaisiasse suunatud impordist, jättes arvesse võtmata impordi HRVst ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed. |
| --- | --- |

(99)

Nagu on märgitud põhjenduses 90, otsustas komisjon kasutada lubjakivi, lämmastiku ja hapniku puhul nende sisenditega seotud kulusid, lähtudes Malaisiasse suunatud impordist, jättes arvesse võtmata impordi HRVst ja riikidest, mis ei ole WTO liikmed.

| (100) | Komisjon arvutas koostööd teinud eksportiva tootja toorainetarnete eest kantud transpordikulu protsendimäärana selle tooraine tegelikust kulust ja kohaldas siis sama protsendimäära sama tooraine moonutamata kulu suhtes, et teha kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võiks eksportiva tootja tooraine kulude ja esitatud transpordikulude suhet kasutada mõistlikult näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse tarnitud toorainete moonutamata transpordikulusid. |
| --- | --- |

(100)

Komisjon arvutas koostööd teinud eksportiva tootja toorainetarnete eest kantud transpordikulu protsendimäärana selle tooraine tegelikust kulust ja kohaldas siis sama protsendimäära sama tooraine moonutamata kulu suhtes, et teha kindlaks moonutamata transpordikulu. Komisjon leidis, et käesoleva uurimise seisukohast võiks eksportiva tootja tooraine kulude ja esitatud transpordikulude suhet kasutada mõistlikult näitajana, mille abil hinnata äriühingu tehasesse tarnitud toorainete moonutamata transpordikulusid.

| (101) | Mitme tootmisteguri puhul moodustasid koostööd teinud eksportivate tootjate tegelikud kulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tähtsusetu osa (kumulatiivselt umbes 3,3 %) tooraine kogukuludest. Kuna nende puhul kasutatud väärtus ei mõjutanud märkimisväärselt dumpingumarginaali arvutamist, olenemata kasutatud allikast, otsustas komisjon lisada need kulud kulumaterjalide alla, nagu on selgitatud põhjenduses 94. |
| --- | --- |

(101)

Mitme tootmisteguri puhul moodustasid koostööd teinud eksportivate tootjate tegelikud kulud läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tähtsusetu osa (kumulatiivselt umbes 3,3 %) tooraine kogukuludest. Kuna nende puhul kasutatud väärtus ei mõjutanud märkimisväärselt dumpingumarginaali arvutamist, olenemata kasutatud allikast, otsustas komisjon lisada need kulud kulumaterjalide alla, nagu on selgitatud põhjenduses 94.

Tööjõud

| (102) | Komisjon kasutas Türgi statistikaameti avaldatud statistikat (51). Türgi statistikaamet avaldab üksikasjalikku teavet tööjõukulude kohta Türgi eri majandussektorites. Komisjon võttis võrdlusaluse kindlaksmääramisel aluseks NACE Rev.2 klassifikaatori kohase NACE koodiga 24 hõlmatud majandustegevuse „Metallitootmine“ 2020. aasta keskmised tunnipõhised tööjõukulud. Väärtusi kohandati veelgi vastavalt inflatsioonile, kasutades riiklikku tarbijahinnaindeksit, (52) et kajastada uurimisperioodi kulusid. |
| --- | --- |

(102)

Komisjon kasutas Türgi statistikaameti avaldatud statistikat (51). Türgi statistikaamet avaldab üksikasjalikku teavet tööjõukulude kohta Türgi eri majandussektorites. Komisjon võttis võrdlusaluse kindlaksmääramisel aluseks NACE Rev.2 klassifikaatori kohase NACE koodiga 24 hõlmatud majandustegevuse „Metallitootmine“ 2020. aasta keskmised tunnipõhised tööjõukulud. Väärtusi kohandati veelgi vastavalt inflatsioonile, kasutades riiklikku tarbijahinnaindeksit, (52) et kajastada uurimisperioodi kulusid.

51

52

Energia

| (103) | Komisjon kasutas Türgi statistikaameti (53) poolt ajavahemiku 2021. aasta juulist kuni 2022. aasta juunini kohta avaldatud keskmisi tööstuslikul eesmärgil tarbitava elektri ja gaasi hindu Türgis tööstustarbijatele, võtmata arvesse käibemaksu. |
| --- | --- |

(103)

Komisjon kasutas Türgi statistikaameti (53) poolt ajavahemiku 2021. aasta juulist kuni 2022. aasta juunini kohta avaldatud keskmisi tööstuslikul eesmärgil tarbitava elektri ja gaasi hindu Türgis tööstustarbijatele, võtmata arvesse käibemaksu.

53

Vesi

| (104) | Komisjon kasutas Izmiri (kus asub uuritavat toodet tootev võrdlusettevõte) linnavalitsuse veevarustuse, reoveekogumise ja -puhastuse eest vastutava peadirektoraadi kehtestatud veetariifi. Teave võimaldab kindlaks teha tootmisharu suhtes kohaldatavad tariifid ja võrdlusaluseks on uurimisperioodi keskmine kuutariif ilma käibemaksuta (54). |
| --- | --- |

(104)

Komisjon kasutas Izmiri (kus asub uuritavat toodet tootev võrdlusettevõte) linnavalitsuse veevarustuse, reoveekogumise ja -puhastuse eest vastutava peadirektoraadi kehtestatud veetariifi. Teave võimaldab kindlaks teha tootmisharu suhtes kohaldatavad tariifid ja võrdlusaluseks on uurimisperioodi keskmine kuutariif ilma käibemaksuta (54).

54

| (105) | Seoses veega leidis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., et kasutatud võrdlusalus, nimelt Izmiri veehinnad, ei ole representatiivne, sest Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. asub maapiirkonnas, kus vesi on kergesti kättesaadav, ja seega ei saa Changshu Longteng Special Steel Co. veehindu võrrelda Türgi turismilinna omadega. |
| --- | --- |

(105)

Seoses veega leidis Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., et kasutatud võrdlusalus, nimelt Izmiri veehinnad, ei ole representatiivne, sest Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. asub maapiirkonnas, kus vesi on kergesti kättesaadav, ja seega ei saa Changshu Longteng Special Steel Co. veehindu võrrelda Türgi turismilinna omadega.

| (106) | Komisjon kasutas võrdlusalusena tööstuslikuks kasutamiseks mõeldud vee tariifi piirkonnas, kus asub uuritava toote Türgi tootja Kocaer Çelik Sanayi. Lisaks on valitud piirkonnas hästi arenenud tööstusbaas. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(106)

Komisjon kasutas võrdlusalusena tööstuslikuks kasutamiseks mõeldud vee tariifi piirkonnas, kus asub uuritava toote Türgi tootja Kocaer Çelik Sanayi. Lisaks on valitud piirkonnas hästi arenenud tööstusbaas. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum

| (107) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma. |
| --- | --- |

(107)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma.

| (108) | Koostööd teinud eksportiva tootja tootmise üldkulusid väljendati protsentuaalse osana eksportiva tootja tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(108)

Koostööd teinud eksportiva tootja tootmise üldkulusid väljendati protsentuaalse osana eksportiva tootja tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

| (109) | Komisjon tugines müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata ja põhjendatud summa kindlakstegemisel Kocaer Çelik Sanayi 2022. aasta finantsandmetele, mis saadi Orbise andmebaasist. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon tugines müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata ja põhjendatud summa kindlakstegemisel Kocaer Çelik Sanayi 2022. aasta finantsandmetele, mis saadi Orbise andmebaasist.

3.1.3.   Arvutamine

Arvutamine

| (110) | Eelöeldu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(110)

Eelöeldu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

| (111) | Kõigepealt tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Komisjon kohaldas moonutamata ühikukulusid koostööd teinud eksportiva tootja konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Neid koostööd teinud eksportiva tootja esitatud tarbimismäärasid kontrolliti kaugmeetodil toimunud ristkontrolli käigus. Komisjon korrutas kasutustegurid võrdlusriigis täheldatud moonutamata ühikukuludega või muude moonutamata ühikukuludega, mis on esitatud tabelis eespool. |
| --- | --- |

(111)

Kõigepealt tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Komisjon kohaldas moonutamata ühikukulusid koostööd teinud eksportiva tootja konkreetsete tootmistegurite tegeliku tarbimise suhtes. Neid koostööd teinud eksportiva tootja esitatud tarbimismäärasid kontrolliti kaugmeetodil toimunud ristkontrolli käigus. Komisjon korrutas kasutustegurid võrdlusriigis täheldatud moonutamata ühikukuludega või muude moonutamata ühikukuludega, mis on esitatud tabelis eespool.

| (112) | Teiseks kohaldas komisjon tootmise üldkulusid, et teha kindlaks tootmise moonutamata kogukulud. Koostööd teinud eksportivate tootjate tootmise üldkuludele lisati põhjenduses 101 osutatud kulumaterjalide kulud ning neid väljendati seejärel protsentuaalse osana iga eksportiva tootja tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(112)

Teiseks kohaldas komisjon tootmise üldkulusid, et teha kindlaks tootmise moonutamata kogukulud. Koostööd teinud eksportivate tootjate tootmise üldkuludele lisati põhjenduses 101 osutatud kulumaterjalide kulud ning neid väljendati seejärel protsentuaalse osana iga eksportiva tootja tegelikest tootmiskuludest. Seda protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

| (113) | Lõpuks lisas komisjon moonutamata tootmiskulude kogusummale müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, mida väljendati protsendina müüdud kaupade kuludest (müügi-, üld- ja halduskulud 10,98 % ning kasum 8,8 %). |
| --- | --- |

(113)

Lõpuks lisas komisjon moonutamata tootmiskulude kogusummale müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi, mida väljendati protsendina müüdud kaupade kuludest (müügi-, üld- ja halduskulud 10,98 % ning kasum 8,8 %).

| (114) | Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(114)

Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

3.1.4.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (115) | Koostööd teinud eksportiv tootja eksportis liitu otse sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(115)

Koostööd teinud eksportiv tootja eksportis liitu otse sõltumatutele klientidele.

| (116) | Seepärast oli ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, kui vaatlusalust toodet müüdi ekspordiks liitu. |
| --- | --- |

(116)

Seepärast oli ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, kui vaatlusalust toodet müüdi ekspordiks liitu.

3.1.5.   Võrdlus

Võrdlus

| (117) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja koostööd teinud eksportiva tootja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil tooteliigi kohta. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja koostööd teinud eksportiva tootja ekspordihinda tehasest hankimise tasandil tooteliigi kohta.

| (118) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis-, tollimaksu- ja laenukulusid ning pangatasusid. |
| --- | --- |

(118)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandati transpordi-, kindlustus-, käitlemis-, laadimis-, tollimaksu- ja laenukulusid ning pangatasusid.

3.1.6.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (119) | Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 võrdles komisjon eksportivate tootjate puhul iga liiki samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(119)

Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõigetega 11 ja 12 võrdles komisjon eksportivate tootjate puhul iga liiki samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust vaatlusaluse toote vastava liigi kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (120) | Käesoleval juhul oli koostöö ulatus suur, kuna koostööd teinud eksportiva tootja eksport hõlmas kogu uurimisperioodil toimunud importi. Changshu Longteng Special Steel Co. väitis, et HRVs oli veel üks vaatlusalust toodet eksportiv tootja. Ükski teine äriühing endast siiski märku ei andnud ja komisjon ei tuvastanud impordistatistikas täiendavat eksporti. Selle põhjal pidas komisjon asjakohaseks kehtestada koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali koostööd teinud äriühingu marginaali tasemel. |
| --- | --- |

(120)

Käesoleval juhul oli koostöö ulatus suur, kuna koostööd teinud eksportiva tootja eksport hõlmas kogu uurimisperioodil toimunud importi. Changshu Longteng Special Steel Co. väitis, et HRVs oli veel üks vaatlusalust toodet eksportiv tootja. Ükski teine äriühing endast siiski märku ei andnud ja komisjon ei tuvastanud impordistatistikas täiendavat eksporti. Selle põhjal pidas komisjon asjakohaseks kehtestada koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali koostööd teinud äriühingu marginaali tasemel.

| (121) | Selle põhjal on esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmine.






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. | 14,7  % |
| Kõik muud äriühingud | 14,7  % |

(121)

Selle põhjal on esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmine.

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

14,7  %

Kõik muud äriühingud

14,7  %

3.2.   Türgi

Türgi

3.2.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (122) | Kõigepealt uuris komisjon, kas eksportiva tootja Özkan Demiri omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust. Sellel alusel oli Özkan Demiri samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline. |
| --- | --- |

(122)

Kõigepealt uuris komisjon, kas eksportiva tootja Özkan Demiri omamaise müügi kogumaht oli alusmääruse artikli 2 lõike 2 kohaselt tüüpiline. Omamaine müük on tüüpiline, kui samasuguse toote omamaise müügi kogumaht sõltumatutele klientidele siseturul moodustab uurimisperioodil eksportiva tootja kohta vähemalt 5 % kogu tema vaatlusaluse toote liitu suunatud ekspordi müügimahust. Sellel alusel oli Özkan Demiri samasuguse toote kogumüük siseturul tüüpiline.

| (123) | Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportiva tootja puhul identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega. |
| --- | --- |

(123)

Seejärel tegi komisjon kindlaks need siseturul müüdavad tooteliigid, mis olid tüüpilise omamaise müügiga eksportiva tootja puhul identsed või võrreldavad liitu ekspordiks müüdavate tooteliikidega.

| (124) | Järgmisena uuris komisjon, kas Özkan Demiri omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et väikese arvu uurimisperioodil liitu eksporditud tooteliikide puhul ei toimunud mingit omamaist müüki või moodustas selle tooteliigi omamaine müük alla 5 % ega olnud seega tüüpiline. |
| --- | --- |

(124)

Järgmisena uuris komisjon, kas Özkan Demiri omamaine müük siseturul oli iga liitu ekspordiks müüdava tooteliigiga identse või võrreldava tooteliigi puhul tüüpiline vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Tooteliigi omamaine müük on tüüpiline, kui selle tooteliigi sõltumatutele klientidele suunatud omamaise müügi kogumaht moodustab uurimisperioodil vähemalt 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Komisjon tegi kindlaks, et väikese arvu uurimisperioodil liitu eksporditud tooteliikide puhul ei toimunud mingit omamaist müüki või moodustas selle tooteliigi omamaine müük alla 5 % ega olnud seega tüüpiline.

| (125) | Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil kasumlikult sõltumatutele tarbijatele siseturul, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4. |
| --- | --- |

(125)

Järgmiseks tegi komisjon iga tooteliigi puhul kindlaks, kui suur osa müüdi uurimisperioodil kasumlikult sõltumatutele tarbijatele siseturul, et otsustada, kas kasutada normaalväärtuse arvutamiseks tegelikku omamaist müüki vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 4.

| (126) | Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui






  a) | sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ning |
| --- | --- | --- |

(126)

Normaalväärtuse aluseks on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta, olenemata sellest, kas müük oli kasumlik või mitte, kui

a)

sellise tooteliigi müügimaht, mida müüakse arvestuslike tootmiskuludega võrdse või neist suurema netomüügihinnaga, moodustab üle 80 % selle tooteliigi müügi kogumahust ning

| b) | selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem. |
| --- | --- |

b)

selle tooteliigi kaalutud keskmine müügihind on ühiku tootmiskuluga võrdne või sellest suurem.

| (127) | Sel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi omamaise kogumüügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(127)

Sel juhul on normaalväärtus kõnealuse tooteliigi omamaise kogumüügi kaalutud keskmine hind uurimisperioodil.

| (128) | Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul uurimisperioodi, kui






  a) | tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või |
| --- | --- | --- |

(128)

Normaalväärtus on tegelik omamaine hind tooteliigi kohta üksnes tooteliikide kasumliku omamaise müügi puhul uurimisperioodi, kui

a)

tooteliigi kasumlik müügimaht moodustab 80 % või vähem selle liigi müügi kogumahust või

| b) | kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu. |
| --- | --- |

b)

kõnealuse tooteliigi kaalutud keskmine hind on madalam kui ühiku tootmiskulu.

| (129) | Omamaise müügi analüüs näitas, et [50–70] % kogu omamaisest müügist oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli kõrgem kui tootmiskulud. |
| --- | --- |

(129)

Omamaise müügi analüüs näitas, et [50–70] % kogu omamaisest müügist oli kasumlik ja et kaalutud keskmine müügihind oli kõrgem kui tootmiskulud.

| (130) | Nende tooteliikide puhul, mille müük oli üldiselt kasumlik, arvutati normaalväärtus kas kogu uurimisperioodi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena (põhjendused 126 ja 127) või ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena (põhjendus 128) olenevalt kasumliku müügi mahust. |
| --- | --- |

(130)

Nende tooteliikide puhul, mille müük oli üldiselt kasumlik, arvutati normaalväärtus kas kogu uurimisperioodi omamaise müügi hindade kaalutud keskmisena (põhjendused 126 ja 127) või ainult kasumliku müügi kaalutud keskmisena (põhjendus 128) olenevalt kasumliku müügi mahust.

| (131) | Nende tooteliikide puhul, 1) mille müük ei olnud üldiselt kasumlik või 2) mida ei müüdud siseturul või mida ei müüdud seal piisavalt ning mille puhul puudus konkreetne teave nende tooteliikide turuhindade kohta, mida Özkan Demir ei müünud siseturul, arvutas komisjon normaalväärtuse vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6. |
| --- | --- |

(131)

Nende tooteliikide puhul, 1) mille müük ei olnud üldiselt kasumlik või 2) mida ei müüdud siseturul või mida ei müüdud seal piisavalt ning mille puhul puudus konkreetne teave nende tooteliikide turuhindade kohta, mida Özkan Demir ei müünud siseturul, arvutas komisjon normaalväärtuse vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6.

| (132) | Normaalväärtus arvutati, liites koostööd teinud eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil järgmise summad:






  a) | kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud, mida koostööd teinud eksportiv tootja kandis uurimisperioodil tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaisel müügil, ning |
| --- | --- | --- |

(132)

Normaalväärtus arvutati, liites koostööd teinud eksportiva tootja samasuguse toote keskmisele tootmiskulule uurimisperioodil järgmise summad:

a)

kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud, mida koostööd teinud eksportiv tootja kandis uurimisperioodil tavapärase kaubandustegevuse käigus samasuguse toote omamaisel müügil, ning

| b) | kaalutud keskmise kasumi, mida koostööd teinud eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil. |
| --- | --- |

b)

kaalutud keskmise kasumi, mida koostööd teinud eksportiv tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil.

| (133) | Tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida siseturul üldse ei müüdud, lisati kõikide tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul tehtud tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. |
| --- | --- |

(133)

Tooteliikide puhul, mida ei müüdud siseturul tüüpilises koguses, lisati tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul nende liikidega tehtud tehingute keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum. Tooteliikide puhul, mida siseturul üldse ei müüdud, lisati kõikide tavapärase kaubandustegevuse käigus siseturul tehtud tehingute kaalutud keskmised müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum.

3.2.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (134) | Eksportiv tootja eksportis liitu otse sõltumatutele klientidele. |
| --- | --- |

(134)

Eksportiv tootja eksportis liitu otse sõltumatutele klientidele.

| (135) | Seepärast oli ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, kui vaatlusalust toodet müüdi ekspordiks liitu. |
| --- | --- |

(135)

Seepärast oli ekspordihind alusmääruse artikli 2 lõike 8 kohaselt vaatlusaluse toote eest tegelikult makstud või makstav hind, kui vaatlusalust toodet müüdi ekspordiks liitu.

3.2.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (136) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportiva tootja ekspordihinda tehasehindade põhjal. |
| --- | --- |

(136)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportiva tootja ekspordihinda tehasehindade põhjal.

| (137) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandusi tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja laadimiskulude, pakendamiskulude, krediidikulude ja pangatasude, vahendustasude, hinnavähendite ja muude hüvitiste põhjal. |
| --- | --- |

(137)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindu ning hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandusi tehti transpordi-, kindlustus-, käitlemis- ja laadimiskulude, pakendamiskulude, krediidikulude ja pangatasude, vahendustasude, hinnavähendite ja muude hüvitiste põhjal.

| (138) | Komisjon tuvastas uurimisperioodil probleemid valuuta konverteerimisega. Alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktis j on sätestatud, et müügi kuupäevaks peaks olema arve kuupäev ning kasutada võib lepingu, ostu tellimuse või tellimuse kinnitamise kuupäeva, kui need kajastavad asjakohasemalt olulisi müügitingimusi. Esiteks võttis komisjon arvesse Türgi liiri vahetuskursi kõikumist (ja üldist märkimisväärset langust euro suhtes) (55). Teiseks uuris komisjon Türgi eksportiva tootja hinnakujundustavasid, mille kohaselt olid olulised müügitingimused nii omamaise (56) kui ka eksportmüügi puhul kindlaks määratud ostutellimuse, mitte arve esitamise kuupäeval. Seetõttu kasutas komisjon normaalväärtuse ja ekspordihinna Türgi liiridesse ümberarvestamiseks ostutellimuse kuupäeval kehtinud vahetuskurssi. |
| --- | --- |

(138)

Komisjon tuvastas uurimisperioodil probleemid valuuta konverteerimisega. Alusmääruse artikli 2 lõike 10 punktis j on sätestatud, et müügi kuupäevaks peaks olema arve kuupäev ning kasutada võib lepingu, ostu tellimuse või tellimuse kinnitamise kuupäeva, kui need kajastavad asjakohasemalt olulisi müügitingimusi. Esiteks võttis komisjon arvesse Türgi liiri vahetuskursi kõikumist (ja üldist märkimisväärset langust euro suhtes) (55). Teiseks uuris komisjon Türgi eksportiva tootja hinnakujundustavasid, mille kohaselt olid olulised müügitingimused nii omamaise (56) kui ka eksportmüügi puhul kindlaks määratud ostutellimuse, mitte arve esitamise kuupäeval. Seetõttu kasutas komisjon normaalväärtuse ja ekspordihinna Türgi liiridesse ümberarvestamiseks ostutellimuse kuupäeval kehtinud vahetuskurssi.

55

56

3.2.4.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (139) | Alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrdles komisjon koostööd teinud eksportiva tootja puhul iga liiki samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust asjakohast liiki vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(139)

Alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrdles komisjon koostööd teinud eksportiva tootja puhul iga liiki samasuguse toote kaalutud keskmist normaalväärtust asjakohast liiki vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (140) | Selle põhjal on esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, 13,6 %. |
| --- | --- |

(140)

Selle põhjal on esialgne kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, 13,6 %.

| (141) | Käesoleval juhul oli koostöö ulatus suur, sest koostööd teinud eksportiva tootja eksport hõlmas kogu uurimisperioodil Türgist liitu suunatud eksporti, kuna uurimise kohaselt oli ta ainus vaatlusalust toodet eksportiv tootja. Selle põhjal pidas komisjon asjakohaseks kehtestada koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali koostööd teinud äriühingu marginaali tasemel. |
| --- | --- |

(141)

Käesoleval juhul oli koostöö ulatus suur, sest koostööd teinud eksportiva tootja eksport hõlmas kogu uurimisperioodil Türgist liitu suunatud eksporti, kuna uurimise kohaselt oli ta ainus vaatlusalust toodet eksportiv tootja. Selle põhjal pidas komisjon asjakohaseks kehtestada koostööst keeldunud eksportivate tootjate dumpingumarginaali koostööd teinud äriühingu marginaali tasemel.

| (142) | Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş | 13,6  % |
| Kõik muud äriühingud | 13,6  % |

(142)

Esialgsed dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, on järgmised.

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş

13,6  %

Kõik muud äriühingud

13,6  %

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (143) | Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt tootis samasugust toodet liidus kuni 2020. aastani kolm tootjat ning ülejäänud vaatlusaluse perioodi ja uurimisperioodi jooksul kaks tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(143)

Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt tootis samasugust toodet liidus kuni 2020. aastani kolm tootjat ning ülejäänud vaatlusaluse perioodi ja uurimisperioodi jooksul kaks tootjat. Need tootjad moodustavad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (144) | Komisjon ei saanud avalikustada andmeid HRVst ja Türgist pärit impordi mahu, turuosa ja impordihindade kohta, kuna need andmed on alusmääruse artikli 19 kohaselt turutundlikud ja konfidentsiaalsed, arvestades liidu turul tegutsevate ettevõtjate väikest arvu (kaks liidu tootjat, üks Türgi eksportiv tootja ja üks Hiina eksportiv tootja). Selle teabe avalikustamine võiks võimaldada osalistel ettevõtjapõhised konfidentsiaalsed andmed välja arvutada. Seetõttu esitas komisjon selle teabe vahemike ja indeksitena, mis andsid kõigile huvitatud isikutele piisavalt sisukat teavet, et mõista komisjoni analüüsi ja järeldusi ning esitada nende kohta märkusi. Andmed esitati ka sisukate suundumustena, et kõik huvitatud isikud saaksid oma huve kaitsta. Komisjon ei saanud vahemike loomise meetodit avalikustada, kuna see oleks võimaldanud osalistel vahemikest täpsed arvud tuletada. |
| --- | --- |

(144)

Komisjon ei saanud avalikustada andmeid HRVst ja Türgist pärit impordi mahu, turuosa ja impordihindade kohta, kuna need andmed on alusmääruse artikli 19 kohaselt turutundlikud ja konfidentsiaalsed, arvestades liidu turul tegutsevate ettevõtjate väikest arvu (kaks liidu tootjat, üks Türgi eksportiv tootja ja üks Hiina eksportiv tootja). Selle teabe avalikustamine võiks võimaldada osalistel ettevõtjapõhised konfidentsiaalsed andmed välja arvutada. Seetõttu esitas komisjon selle teabe vahemike ja indeksitena, mis andsid kõigile huvitatud isikutele piisavalt sisukat teavet, et mõista komisjoni analüüsi ja järeldusi ning esitada nende kohta märkusi. Andmed esitati ka sisukate suundumustena, et kõik huvitatud isikud saaksid oma huve kaitsta. Komisjon ei saanud vahemike loomise meetodit avalikustada, kuna see oleks võimaldanud osalistel vahemikest täpsed arvud tuletada.

| (145) | Tehti kindlaks, et liidu asjaomase toote kogutoodang oli uurimisperioodil ligikaudu [15 000–18 000] tonni. Komisjon tegi liidu toodangu kindlaks kogu liidu tootmisharu kohta kättesaadava teabe põhjal, näiteks kaebuse esitaja esitatud teave, kaebuses tehtud arvutused ja Eurostati statistilised andmed. Nagu on märgitud põhjenduses 17, oli kaebuse esitaja ainus koostööd teinud liidu tootja, kelle toodang moodustas uurimisperioodil [75–85] % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(145)

Tehti kindlaks, et liidu asjaomase toote kogutoodang oli uurimisperioodil ligikaudu [15 000–18 000] tonni. Komisjon tegi liidu toodangu kindlaks kogu liidu tootmisharu kohta kättesaadava teabe põhjal, näiteks kaebuse esitaja esitatud teave, kaebuses tehtud arvutused ja Eurostati statistilised andmed. Nagu on märgitud põhjenduses 17, oli kaebuse esitaja ainus koostööd teinud liidu tootja, kelle toodang moodustas uurimisperioodil [75–85] % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (146) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu liidusisese terasest kumerpeaprofiilide kogumüügi alusel, millele liideti kolmandate riikide koguimport liitu. Impordi kindlakstegemise metoodikat on üksikasjalikult selgitatud allpool punktis 4.3.2. |
| --- | --- |

(146)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu liidusisese terasest kumerpeaprofiilide kogumüügi alusel, millele liideti kolmandate riikide koguimport liitu. Impordi kindlakstegemise metoodikat on üksikasjalikult selgitatud allpool punktis 4.3.2.

| (147) | Nagu on selgitatud ka põhjendustes 11 ja 12, oli vaatlusalusel perioodil liidus kolm tootjat: Losal (kaebuse esitaja), Olifer ja Laminorul. Olifer uurimise käigus koostööd ei teinud ja Laminorul esitas 2019. aastal pankrotiavalduse. Oliferi ja Laminoruli müügimahud liidus vaatlusalusel perioodil põhinesid seega kaebuses tehtud arvutusel (57). Laminorul müüs terasest kumerpeaprofiile liidus vaatlusalusel perioodil ainult 2019. ja 2020. aastal, mis moodustas vastavalt umbes [18–22] % ja [4–7] % liidu tootmisharu uuritava toote kogumüügist nendel aastatel. 2021. aasta ja uurimisperioodi müügi puhul käsitati kogu liidu tootmisharu müüki uuritava toote müügina. Varasemate aastate puhul leiti, et 75 % Laminoruli müügist oli seotud uuritava tootega, ülejäänud 25 % müügist oli seotud laiemate terasest kumerpeaprofiilidega, mida asjaomase toote määratlus ei hõlma. Komisjon leidis, et need eeldused, mis põhinesid kaebuse esitaja turuteadmistel, andsid mõistliku hinnangu, mis oli vajalik liidu tarbimise arvutamiseks. Kaebuse esitaja müügimahud saadi tema vastustest küsimustikule ja neid kontrolliti kohapeal. |
| --- | --- |

(147)

Nagu on selgitatud ka põhjendustes 11 ja 12, oli vaatlusalusel perioodil liidus kolm tootjat: Losal (kaebuse esitaja), Olifer ja Laminorul. Olifer uurimise käigus koostööd ei teinud ja Laminorul esitas 2019. aastal pankrotiavalduse. Oliferi ja Laminoruli müügimahud liidus vaatlusalusel perioodil põhinesid seega kaebuses tehtud arvutusel (57). Laminorul müüs terasest kumerpeaprofiile liidus vaatlusalusel perioodil ainult 2019. ja 2020. aastal, mis moodustas vastavalt umbes [18–22] % ja [4–7] % liidu tootmisharu uuritava toote kogumüügist nendel aastatel. 2021. aasta ja uurimisperioodi müügi puhul käsitati kogu liidu tootmisharu müüki uuritava toote müügina. Varasemate aastate puhul leiti, et 75 % Laminoruli müügist oli seotud uuritava tootega, ülejäänud 25 % müügist oli seotud laiemate terasest kumerpeaprofiilidega, mida asjaomase toote määratlus ei hõlma. Komisjon leidis, et need eeldused, mis põhinesid kaebuse esitaja turuteadmistel, andsid mõistliku hinnangu, mis oli vajalik liidu tarbimise arvutamiseks. Kaebuse esitaja müügimahud saadi tema vastustest küsimustikule ja neid kontrolliti kohapeal.

57

| (148) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2019 | 2020 | 2021 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | [70 000 – 75 000 ] | [42 000 – 46 000 ] | [44 000 – 48 000 ] | [47 000 – 51 000 ] |
| Indeks (2019 = 100) | 100 | 60 | 63 | 68 |
| Allikas: | kaebus, kaebuse esitaja vastused küsimustikule, koostööd teinud eksportivad tootjad ja Eurostat. |

(148)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2019

2020

2021

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

[70 000 – 75 000 ]

[42 000 – 46 000 ]

[44 000 – 48 000 ]

[47 000 – 51 000 ]

Indeks (2019 = 100)

Indeks (2019 = 100)

100

60

63

68

Allikas:

Allikas:

kaebus, kaebuse esitaja vastused küsimustikule, koostööd teinud eksportivad tootjad ja Eurostat.

| (149) | Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 32 %. Pärast esialgset suurt 40 % suurust langust 2020. aastal suurenes tarbimine järgmistel aastatel taas mõnevõrra. 2020. aasta vähenemine toimus ühtlasi aastal, mil liitu tabas kõige rängemalt COVID-19 pandeemia, ja seda võib suuresti seostada kaasnenud liikumispiirangutega, mil ajutiselt suleti nii terasest kumerpeaprofiilide tootjate kui ka kasutajate tehased. Lisaks sellele, nagu on selgitatud põhjenduses 29, kasutatakse terasest kumerpeaprofiile peamiselt laevaehitustööstuses. Liidus kasutatakse vaatlusalust toodet peamiselt kruiisilaevade ja muude luksuslaevade ning sõjalaevade tootmisel. Üheks COVID-19 pandeemia tagajärjeks oli luksuslaevade tellimuste ja tootmise vähenemine, mis avaldas suurt mõju terasest kumerpeaprofiilide tootmisele. Kuigi tarbimine on alates 2020. aastast suurenenud, ei ole see veel kaugeltki jõudnud pandeemia-eelsele tasemele. |
| --- | --- |

(149)

Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 32 %. Pärast esialgset suurt 40 % suurust langust 2020. aastal suurenes tarbimine järgmistel aastatel taas mõnevõrra. 2020. aasta vähenemine toimus ühtlasi aastal, mil liitu tabas kõige rängemalt COVID-19 pandeemia, ja seda võib suuresti seostada kaasnenud liikumispiirangutega, mil ajutiselt suleti nii terasest kumerpeaprofiilide tootjate kui ka kasutajate tehased. Lisaks sellele, nagu on selgitatud põhjenduses 29, kasutatakse terasest kumerpeaprofiile peamiselt laevaehitustööstuses. Liidus kasutatakse vaatlusalust toodet peamiselt kruiisilaevade ja muude luksuslaevade ning sõjalaevade tootmisel. Üheks COVID-19 pandeemia tagajärjeks oli luksuslaevade tellimuste ja tootmise vähenemine, mis avaldas suurt mõju terasest kumerpeaprofiilide tootmisele. Kuigi tarbimine on alates 2020. aastast suurenenud, ei ole see veel kaugeltki jõudnud pandeemia-eelsele tasemele.

4.3.   Import asjaomastest riikidest

Import asjaomastest riikidest

4.3.1.   Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine

Asjaomastest riikidest pärit impordi mõju kumulatiivne hindamine

| (150) | Komisjon uuris, kas asjaomastest riikidest pärit terasest kumerpeaprofiilide importi on vaja hinnata kumulatiivselt kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 4. |
| --- | --- |

(150)

Komisjon uuris, kas asjaomastest riikidest pärit terasest kumerpeaprofiilide importi on vaja hinnata kumulatiivselt kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 4.

| (151) | Hiinast ja Türgist pärit impordi puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli suurem kui alusmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumtase. Ühestki asjaomasest riigist pärit impordi maht ei olnud alusmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tähtsusetu. Turuosad olid uurimisperioodil vastavalt [4,0–6,0] % ja [53,0–58,0] %. |
| --- | --- |

(151)

Hiinast ja Türgist pärit impordi puhul kindlaks tehtud dumpingumarginaal oli suurem kui alusmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud miinimumtase. Ühestki asjaomasest riigist pärit impordi maht ei olnud alusmääruse artikli 5 lõike 7 tähenduses tähtsusetu. Turuosad olid uurimisperioodil vastavalt [4,0–6,0] % ja [53,0–58,0] %.

| (152) | Konkurentsitingimused Hiinast ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ja samasuguse toote vahel olid sarnased. Täpsemalt öeldes konkureerisid imporditud tooted üksteisega ja liidus toodetud terasest kumerpeaprofiilidega, sest need peavad vastama samadele tehnilistele standarditele ja olema sertifitseeritud samade asutuste poolt, enne kui neid saab kasutada ettenähtud lõppotstarbel. Kõigist allikatest pärit terasest kumerpeaprofiile müüdi samade müügikanalite kaudu ja samade kategooriate klientidele. Laevaehitajad kasutavad samu terasest kumerpeaprofiile samal otstarbel ja eristavad neid ainult toote tehniliste aspektide (nt laius, pikkus, teraseklass jne), mitte aga päritolu järgi. |
| --- | --- |

(152)

Konkurentsitingimused Hiinast ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ja samasuguse toote vahel olid sarnased. Täpsemalt öeldes konkureerisid imporditud tooted üksteisega ja liidus toodetud terasest kumerpeaprofiilidega, sest need peavad vastama samadele tehnilistele standarditele ja olema sertifitseeritud samade asutuste poolt, enne kui neid saab kasutada ettenähtud lõppotstarbel. Kõigist allikatest pärit terasest kumerpeaprofiile müüdi samade müügikanalite kaudu ja samade kategooriate klientidele. Laevaehitajad kasutavad samu terasest kumerpeaprofiile samal otstarbel ja eristavad neid ainult toote tehniliste aspektide (nt laius, pikkus, teraseklass jne), mitte aga päritolu järgi.

| (153) | Seega olid kõik alusmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused täidetud ning Hiinast ja Türgist pärit importi uuriti kahju kindlakstegemiseks kumulatiivselt. |
| --- | --- |

(153)

Seega olid kõik alusmääruse artikli 3 lõikes 4 sätestatud tingimused täidetud ning Hiinast ja Türgist pärit importi uuriti kahju kindlakstegemiseks kumulatiivselt.

4.3.2.   Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht ja turuosa

| (154) | Komisjon tegi Hiinast ja Türgist pärit impordi mahu kindlaks koostööd teinud eksportivate tootjate kontrollitud andmete põhjal. Nende tootjate kontrollitud andmeid peeti täpsemateks kui Eurostati andmeid, kuna Eurostat esitab andmed kogu terasest kumerpeaprofiilide CN-koodi all toimuva impordi kohta. Selle koodi alla kuuluvad ka terasest kumerpeaprofiilid, mille mõõtmed erinevad käesolevas uurimises käsitletava toote omadest. |
| --- | --- |

(154)

Komisjon tegi Hiinast ja Türgist pärit impordi mahu kindlaks koostööd teinud eksportivate tootjate kontrollitud andmete põhjal. Nende tootjate kontrollitud andmeid peeti täpsemateks kui Eurostati andmeid, kuna Eurostat esitab andmed kogu terasest kumerpeaprofiilide CN-koodi all toimuva impordi kohta. Selle koodi alla kuuluvad ka terasest kumerpeaprofiilid, mille mõõtmed erinevad käesolevas uurimises käsitletava toote omadest.

| (155) | Impordi turuosa tehti kindlaks selle alusel, kui suure osa moodustas see import liidu kogutarbimisest. Nagu on selgitatud põhjenduses 146, põhines liidu tarbimine liidu tootmisharu terasest kumerpeaprofiilide liidusisesel kogumüügil, millele liideti kolmandate riikide koguimport liitu. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht, mis on esitatud tabelis 3, tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal. Selleks et hinnata, milline osa sellest impordist oli seotud vaatlusaluse tootega, lähtus komisjon kaebuse punktis C.1.1.1 selgitatud eeldustest. Kaebuse esitaja hinnangul oli 2019. ja 2020. aastal Ühendkuningriigist pärit impordist uuritava tootega seotud 25 % ning muudel aastatel, kui teadaolev Ühendkuningriigi tootja oli laiendanud oma terasest kumerpeaprofiilide tootevalikut, 45 %. Kaebuse esitaja hinnangul oli 75 % kõigist muudest riikidest pärit impordist seotud uuritava tootega. Olemasoleva teabe põhjal pidas komisjon neid eeldusi mõistlikuks hinnanguks uuritava toote impordi kohta. |
| --- | --- |

(155)

Impordi turuosa tehti kindlaks selle alusel, kui suure osa moodustas see import liidu kogutarbimisest. Nagu on selgitatud põhjenduses 146, põhines liidu tarbimine liidu tootmisharu terasest kumerpeaprofiilide liidusisesel kogumüügil, millele liideti kolmandate riikide koguimport liitu. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht, mis on esitatud tabelis 3, tehti kindlaks Eurostati andmete põhjal. Selleks et hinnata, milline osa sellest impordist oli seotud vaatlusaluse tootega, lähtus komisjon kaebuse punktis C.1.1.1 selgitatud eeldustest. Kaebuse esitaja hinnangul oli 2019. ja 2020. aastal Ühendkuningriigist pärit impordist uuritava tootega seotud 25 % ning muudel aastatel, kui teadaolev Ühendkuningriigi tootja oli laiendanud oma terasest kumerpeaprofiilide tootevalikut, 45 %. Kaebuse esitaja hinnangul oli 75 % kõigist muudest riikidest pärit impordist seotud uuritava tootega. Olemasoleva teabe põhjal pidas komisjon neid eeldusi mõistlikuks hinnanguks uuritava toote impordi kohta.

| (156) | Asjaomastest riikidest pärit import liitu muutus järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordi maht (tonnides) ja turuosa | 2019 | 2020 | 2021 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRVst pärit impordi maht | [1 200 –1 600 ] | [800 –1 200 ] | [2 800 –3 200 ] | [2 000 –2 400 ] |
| Indeks | 100 | 68 | 204 | 151 |
| Türgist pärit impordi maht | [37 000 – 41 000 ] | [23 000 – 27 000 ] | [24 000 – 28 000 ] | [24 000 – 28 000 ] |
| Indeks | 100 | 65 | 66 | 67 |
| Asjaomastest riikidest pärit impordi maht | [38 200 – 42 600 ] | [23 800 – 28 200 ] | [26 800 – 31 200 ] | [26 000 – 30 400 ] |
| Indeks | 100 | 65 | 71 | 70 |
| HRV turuosa (%) | [1,1 –3,1 ] | [1,4 –3,4 ] | [6,0 –8,0 ] | [4,0 –6,0 ] |
| Indeks | 100 | 113 | 324 | 223 |
| Türgi turuosa (%) | [53,0 –58,0 ] | [57,0 –62,0 ] | [55,0 –60,0 ] | [53,0 –58,0 ] |
| Indeks | 100 | 107 | 104 | 99 |
| Asjaomaste riikide turuosa (%) | [54,1 –61,1 ] | [58,4 –65,4 ] | [61,0 –68,0 ] | [57,0 –64,0 ] |
| Indeks | 100 | 107 | 112 | 104 |
| Allikas: | kaebus, kaebuse esitaja vastused küsimustikule, koostööd teinud eksportivad tootjad ja Eurostat. |

(156)

Asjaomastest riikidest pärit import liitu muutus järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

Impordi maht (tonnides) ja turuosa

2019

2020

2021

Uurimisperiood

HRVst pärit impordi maht

[1 200 –1 600 ]

[800 –1 200 ]

[2 800 –3 200 ]

[2 000 –2 400 ]

Indeks

Indeks

100

100

68

68

204

204

151

151

Türgist pärit impordi maht

[37 000 – 41 000 ]

[23 000 – 27 000 ]

[24 000 – 28 000 ]

[24 000 – 28 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

65

65

66

66

67

67

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht

[38 200 – 42 600 ]

[23 800 – 28 200 ]

[26 800 – 31 200 ]

[26 000 – 30 400 ]

Indeks

Indeks

100

100

65

65

71

71

70

70

HRV turuosa (%)

[1,1 –3,1 ]

[1,4 –3,4 ]

[6,0 –8,0 ]

[4,0 –6,0 ]

Indeks

Indeks

100

100

113

113

324

324

223

223

Türgi turuosa (%)

[53,0 –58,0 ]

[57,0 –62,0 ]

[55,0 –60,0 ]

[53,0 –58,0 ]

Indeks

Indeks

100

100

107

107

104

104

99

99

Asjaomaste riikide turuosa (%)

[54,1 –61,1 ]

[58,4 –65,4 ]

[61,0 –68,0 ]

[57,0 –64,0 ]

Indeks

Indeks

100

100

107

107

112

112

104

104

Allikas:

Allikas:

kaebus, kaebuse esitaja vastused küsimustikule, koostööd teinud eksportivad tootjad ja Eurostat.

| (157) | Asjaomastest riikidest pärit impordi maht vähenes 2019. aasta ja uurimisperioodi vahel 30 %, langedes 2020. aastal enne osalist taastumist kuni uurimisperioodini järsult. Samal ajal suurenes nende turuosa 4 %. Asjaomastest riikidest pärit impordi mahu vähenemine langes kokku liidu tarbimise 32 % suuruse vähenemisega samal ajavahemikul, nagu on selgitatud põhjenduses 149. Kuna asjaomased riigid suutsid tarbimise vähenemise ajal oma turuosa säilitada ja isegi suurendada, kahjustas see turuosa suurenemine teisi turuosalisi, eelkõige liidu tootmisharu. Uurimisperioodil vähenes asjaomaste riikide turuosa võrreldes 2021. aastaga taas kaheksa protsenti, kuid jäi siiski suuremaks kui 2019. aastal. Asjaomaste riikide turuosa vähenemine oli suuresti seotud kaebuse esitaja müügi uurimisperioodiaegse märkimisväärse suurenemisega ühele olulisele kliendile. Komisjoni käsutuses olevast teabest ei ilmnenud siiski, et see suurenemine oleks olnud struktuuriline või et see suundumus jätkuks pärast uurimisperioodi lõppu. |
| --- | --- |

(157)

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht vähenes 2019. aasta ja uurimisperioodi vahel 30 %, langedes 2020. aastal enne osalist taastumist kuni uurimisperioodini järsult. Samal ajal suurenes nende turuosa 4 %. Asjaomastest riikidest pärit impordi mahu vähenemine langes kokku liidu tarbimise 32 % suuruse vähenemisega samal ajavahemikul, nagu on selgitatud põhjenduses 149. Kuna asjaomased riigid suutsid tarbimise vähenemise ajal oma turuosa säilitada ja isegi suurendada, kahjustas see turuosa suurenemine teisi turuosalisi, eelkõige liidu tootmisharu. Uurimisperioodil vähenes asjaomaste riikide turuosa võrreldes 2021. aastaga taas kaheksa protsenti, kuid jäi siiski suuremaks kui 2019. aastal. Asjaomaste riikide turuosa vähenemine oli suuresti seotud kaebuse esitaja müügi uurimisperioodiaegse märkimisväärse suurenemisega ühele olulisele kliendile. Komisjoni käsutuses olevast teabest ei ilmnenud siiski, et see suurenemine oleks olnud struktuuriline või et see suundumus jätkuks pärast uurimisperioodi lõppu.

4.3.3.   Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad, hinna allalöömine ja hinnatõusu takistamine

Asjaomastest riikidest pärit impordi hinnad, hinna allalöömine ja hinnatõusu takistamine

| (158) | Komisjon tegi impordihinnad kindlaks koostööd teinud eksportivate tootjate kontrollitud andmete põhjal kooskõlas impordimahu kindlakstegemisega, nagu on selgitatud põhjendustes 154–155. Impordist tulenev hinna allalöömine tehti kindlaks koostööd teinud eksportivate tootjate ja koostööd teinud liidu tootja esitatud andmete alusel. |
| --- | --- |

(158)

Komisjon tegi impordihinnad kindlaks koostööd teinud eksportivate tootjate kontrollitud andmete põhjal kooskõlas impordimahu kindlakstegemisega, nagu on selgitatud põhjendustes 154–155. Impordist tulenev hinna allalöömine tehti kindlaks koostööd teinud eksportivate tootjate ja koostööd teinud liidu tootja esitatud andmete alusel.

| (159) | Asjaomastest riikidest liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

  Tabel 4


  Impordihinnad (eurodes tonni kohta) | 2019 | 2020 | 2021 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV | [800 –900 ] | [800 –900 ] | [850 –1 000 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Indeks | 100 | 95 | 108 | 133 |
| Türgi | [700 –800 ] | [700 –800 ] | [850 –1 000 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Indeks | 100 | 92 | 119 | 139 |
| Allikas: | koostööd teinud eksportivad tootjad. |

(159)

Asjaomastest riikidest liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hind muutus järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Impordihinnad (eurodes tonni kohta)

Impordihinnad (eurodes tonni kohta)

2019

2020

2021

Uurimisperiood

HRV

[800 –900 ]

[800 –900 ]

[850 –1 000 ]

[1 000 –1 200 ]

Indeks

Indeks

100

100

95

95

108

108

133

133

Türgi

[700 –800 ]

[700 –800 ]

[850 –1 000 ]

[1 000 –1 200 ]

Indeks

Indeks

100

100

92

92

119

119

139

139

Allikas:

Allikas:

koostööd teinud eksportivad tootjad.

| (160) | Hiina ja Türgi impordihinnad tõusid vastavalt 33 % ja 39 %. See tõus oli suuresti tingitud tooraine- ja energiahindade tõusust pärast COVID-19 pandeemiat ja viimasel ajal, uurimisperioodil, jätkuvast sõjast Ukrainas. Vaatlusalusel perioodil tõusid liidu müügihinnad siiski veelgi rohkem, 46 %. |
| --- | --- |

(160)

Hiina ja Türgi impordihinnad tõusid vastavalt 33 % ja 39 %. See tõus oli suuresti tingitud tooraine- ja energiahindade tõusust pärast COVID-19 pandeemiat ja viimasel ajal, uurimisperioodil, jätkuvast sõjast Ukrainas. Vaatlusalusel perioodil tõusid liidu müügihinnad siiski veelgi rohkem, 46 %.

| (161) | Selleks et teha kindlaks hindade allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon






  1) | koostööd teinud liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(161)

Selleks et teha kindlaks hindade allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon

1)

koostööd teinud liidu tootja tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| 2) | koostööd teinud Hiina ja Türgi eksportivate tootjate impordi vastavaid kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis tehti kindlaks CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) põhjal koos asjakohaste kohandustega impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

2)

koostööd teinud Hiina ja Türgi eksportivate tootjate impordi vastavaid kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis tehti kindlaks CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) põhjal koos asjakohaste kohandustega impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.

| (162) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha hinnavähendid ja allahindlused. Võrdluse tulemust väljendati protsendina koostööd teinud liidu tootja teoreetilisest käibest uurimisperioodil. Võrdlus näitas, et liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal oli Hiina puhul 6,5 % ja Türgi puhul 11,1 %. |
| --- | --- |

(162)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused ning arvates maha hinnavähendid ja allahindlused. Võrdluse tulemust väljendati protsendina koostööd teinud liidu tootja teoreetilisest käibest uurimisperioodil. Võrdlus näitas, et liitu suunatud impordi kaalutud keskmine hindade allalöömise marginaal oli Hiina puhul 6,5 % ja Türgi puhul 11,1 %.

| (163) | Lisaks tuvastas komisjon hinnatõusu takistamise. Nagu tabelist 8 nähtub, müüs liidu tootmisharu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul tootmiskuludest odavamalt. Madala dumpinguhinnaga impordi põhjustatud märkimisväärse hinnasurve tõttu ei saanud liidu tootmisharu tõsta oma müügihindu, et jõuda kasumisse, mille tulemusel oli ta kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kahjumis. Komisjon tuvastas eelkõige turuhinnast madalama hinnaga müügi Hiina puhul hinnaga, mis moodustas 21,7 % turuhinnast ja Türgi puhul hinnaga, mis moodustas 30,0 % turuhinnast. |
| --- | --- |

(163)

Lisaks tuvastas komisjon hinnatõusu takistamise. Nagu tabelist 8 nähtub, müüs liidu tootmisharu kogu vaatlusaluse perioodi jooksul tootmiskuludest odavamalt. Madala dumpinguhinnaga impordi põhjustatud märkimisväärse hinnasurve tõttu ei saanud liidu tootmisharu tõsta oma müügihindu, et jõuda kasumisse, mille tulemusel oli ta kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kahjumis. Komisjon tuvastas eelkõige turuhinnast madalama hinnaga müügi Hiina puhul hinnaga, mis moodustas 21,7 % turuhinnast ja Türgi puhul hinnaga, mis moodustas 30,0 % turuhinnast.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (164) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordist liidu tootmisharule tuleneva mõju uurimine kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundanud majandusnäitajaid. |
| --- | --- |

(164)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hõlmas dumpinguhinnaga impordist liidu tootmisharule tuleneva mõju uurimine kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundanud majandusnäitajaid.

| (165) | Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid kaebuses sisaldunud ja koostööd teinud liidu tootja kontrollitud andmete põhjal. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid, kes vaatlusalusel perioodil vaatlusalust toodet tootsid ja seda liidu turul müüsid. Nagu põhjenduses 147 on selgitatud, oli vaatlusaluse perioodi alguses kolm liidu tootjat, kellest Laminoruli pankroti tõttu jäi uurimisperioodil alles vaid kaks. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid koostööd teinud liidu tootja poolt küsimustiku vastustes esitatud andmete põhjal. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu kui terviku majandusliku olukorra suhtes representatiivsed, eelkõige seetõttu, et koostööd teinud liidu tootja asjaomase toote toodang moodustas uurimisperioodil üle 75 % liidu kogutoodangust. |
| --- | --- |

(165)

Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid kaebuses sisaldunud ja koostööd teinud liidu tootja kontrollitud andmete põhjal. Andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid, kes vaatlusalusel perioodil vaatlusalust toodet tootsid ja seda liidu turul müüsid. Nagu põhjenduses 147 on selgitatud, oli vaatlusaluse perioodi alguses kolm liidu tootjat, kellest Laminoruli pankroti tõttu jäi uurimisperioodil alles vaid kaks. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid koostööd teinud liidu tootja poolt küsimustiku vastustes esitatud andmete põhjal. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu kui terviku majandusliku olukorra suhtes representatiivsed, eelkõige seetõttu, et koostööd teinud liidu tootja asjaomase toote toodang moodustas uurimisperioodil üle 75 % liidu kogutoodangust.

| (166) | Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(166)

Makromajanduslikud näitajad on toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (167) | Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(167)

Mikromajanduslikud näitajad on keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (168) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2019 | 2020 | 2021 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | [25 000 – 30 000 ] | [12 500 – 15 500 ] | [13 500 – 17 000 ] | [15 000 – 18 000 ] |
| Indeks | 100 | 51 | 56 | 60 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | [65 000 – 85 000 ] | [48 000 – 63 000 ] | [39 000 – 52 000 ] | [39 000 – 52 000 ] |
| Indeks | 100 | 74 | 61 | 61 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | [33 –39 ] | [22 –27 ] | [30 –36 ] | [32 –38 ] |
| Indeks | 100 | 69 | 91 | 98 |
| Allikas: | kaebus ja kaebuse esitaja kontrollitud andmed. |

(168)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2019

2020

2021

Uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

[25 000 – 30 000 ]

[12 500 – 15 500 ]

[13 500 – 17 000 ]

[15 000 – 18 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

51

51

56

56

60

60

Tootmisvõimsus (tonnides)

[65 000 – 85 000 ]

[48 000 – 63 000 ]

[39 000 – 52 000 ]

[39 000 – 52 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

74

74

61

61

61

61

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

[33 –39 ]

[22 –27 ]

[30 –36 ]

[32 –38 ]

Indeks

Indeks

100

100

69

69

91

91

98

98

Allikas:

Allikas:

kaebus ja kaebuse esitaja kontrollitud andmed.

| (169) | Liidu tootmisharu tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil. Osaliselt oli see tingitud eespool nimetatud Laminoruli pankrotistumisest, kuid ka kahe ülejäänud äriühingu tootmismahud vähenesid 2020. aastal järsult (58). Kuigi tootmismahud hakkasid järgmistel aastatel taas suurenema, jäi uurimisperioodil tootmismaht siiski tunduvalt alla 2019. aasta tootmismahu. See vaatlusalusel perioodil toimunud vähenemine on kooskõlas ka liidu tarbimise vähenemisega samadel aastatel. |
| --- | --- |

(169)

Liidu tootmisharu tootmismaht vähenes vaatlusalusel perioodil. Osaliselt oli see tingitud eespool nimetatud Laminoruli pankrotistumisest, kuid ka kahe ülejäänud äriühingu tootmismahud vähenesid 2020. aastal järsult (58). Kuigi tootmismahud hakkasid järgmistel aastatel taas suurenema, jäi uurimisperioodil tootmismaht siiski tunduvalt alla 2019. aasta tootmismahu. See vaatlusalusel perioodil toimunud vähenemine on kooskõlas ka liidu tarbimise vähenemisega samadel aastatel.

58

| (170) | Tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil samuti Laminoruli pankroti tõttu. Kahe ülejäänud äriühingu tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes vaatlusalusel perioodil siiski 2 %, s.o vähem kui 2020. aasta järsk langus, mis oli tingitud tarbimise ja sellega seotud tootmismahtude vähenemisest pärast COVID-19 pandeemiat, nagu on selgitatud põhjenduses 149. Kahe ülejäänud äriühingu puhul vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste 2019. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal veelgi rohkem (59). |
| --- | --- |

(170)

Tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil samuti Laminoruli pankroti tõttu. Kahe ülejäänud äriühingu tootmisvõimsus püsis vaatlusalusel perioodil stabiilsena. Tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes vaatlusalusel perioodil siiski 2 %, s.o vähem kui 2020. aasta järsk langus, mis oli tingitud tarbimise ja sellega seotud tootmismahtude vähenemisest pärast COVID-19 pandeemiat, nagu on selgitatud põhjenduses 149. Kahe ülejäänud äriühingu puhul vähenes tootmisvõimsuse rakendusaste 2019. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal veelgi rohkem (59).

59

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (171) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Müügimaht ja turuosa | 2019 | 2020 | 2021 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tonnides) | [25 000 – 29 000 ] | [11 000 – 15 000 ] | [12 000 – 16 000 ] | [15 000 – 19 000 ] |
| Indeks | 100 | 47 | 51 | 62 |
| Turuosa (%) | [35 –40 ] | [27 –32 ] | [28 –33 ] | [32 –37 ] |
| Indeks | 100 | 77 | 82 | 91 |
| Allikas: | kaebus, kaebuse esitaja vastused küsimustikule, koostööd teinud eksportivad tootjad ja Eurostat. |

(171)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2019

2020

2021

Uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tonnides)

[25 000 – 29 000 ]

[11 000 – 15 000 ]

[12 000 – 16 000 ]

[15 000 – 19 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

47

47

51

51

62

62

Turuosa (%)

[35 –40 ]

[27 –32 ]

[28 –33 ]

[32 –37 ]

Indeks

Indeks

100

100

77

77

82

82

91

91

Allikas:

Allikas:

kaebus, kaebuse esitaja vastused küsimustikule, koostööd teinud eksportivad tootjad ja Eurostat.

| (172) | Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 38 %, kahanedes 2020. aastal enne osalist taastumist kuni uurimisperioodini järsult. Samal perioodil vähenes liidu tootmisharu turuosa 9 %. Müügimahtude vähenemist, kuigi veidi vähem järsku, võib täheldada ka siis, kui vaadelda ainult kahte allesjäänud äriühingut, kuigi nad võitsid 2021. aastal ja uurimisperioodil osa kaotatud turuosast tagasi (60). Turuosa ja liidu müügimahtude vähenemine 2020. aastal langes kokku Laminoruli pankrotiga. Kuigi liidu tarbimine, import ja müügimahud vähenesid 2020. aastal COVID-19 pandeemia mõju tõttu, nagu on selgitatud põhjenduses 149, asendati osa varem Laminorulile omistatud müügimahtudest pigem impordiga kui teiste liidu tootjate müügiga. See ilmneb tabelite 3 ja 6 andmetest, mis näitavad, et Hiina ja Türgi turuosa suurenes 2020. aastal, samal ajal kui liidu tootmisharu kaotas turuosa. Alates 2020. aastast suutis liidu tootmisharu osa kaotatud turuosast tagasi saada, kuid ei ole saavutanud 2020. aasta eelset taset. |
| --- | --- |

(172)

Liidu tootmisharu müügimaht liidu turul vähenes vaatlusalusel perioodil 38 %, kahanedes 2020. aastal enne osalist taastumist kuni uurimisperioodini järsult. Samal perioodil vähenes liidu tootmisharu turuosa 9 %. Müügimahtude vähenemist, kuigi veidi vähem järsku, võib täheldada ka siis, kui vaadelda ainult kahte allesjäänud äriühingut, kuigi nad võitsid 2021. aastal ja uurimisperioodil osa kaotatud turuosast tagasi (60). Turuosa ja liidu müügimahtude vähenemine 2020. aastal langes kokku Laminoruli pankrotiga. Kuigi liidu tarbimine, import ja müügimahud vähenesid 2020. aastal COVID-19 pandeemia mõju tõttu, nagu on selgitatud põhjenduses 149, asendati osa varem Laminorulile omistatud müügimahtudest pigem impordiga kui teiste liidu tootjate müügiga. See ilmneb tabelite 3 ja 6 andmetest, mis näitavad, et Hiina ja Türgi turuosa suurenes 2020. aastal, samal ajal kui liidu tootmisharu kaotas turuosa. Alates 2020. aastast suutis liidu tootmisharu osa kaotatud turuosast tagasi saada, kuid ei ole saavutanud 2020. aasta eelset taset.

60

4.4.2.3.   Kasv

Kasv

| (173) | Nagu on selgitatud eespool põhjendustes 169 ja 170, vähenesid vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendusaste, mille tagajärjel suurenesid püsikulud toodanguühiku kohta. Samal ajal vähenes 2020. aastal oluliselt nõudlus terasest kumerpeaprofiilide järele, enne kui see kuni uurimisperioodini mõnevõrra taastus. Vähenenud tarbimise tõttu kaotas liidu tootmisharu märkimisväärselt müügimahtu ja turuosa. Liidu tootmisharu suutis osa oma müügimahust taastada ja turuosast tagasi võita ainult müügihindade arvelt, mis olid pidevalt madalamad kui tootmiskulud, nagu on selgitatud allpool punktis 4.4.3.1. Seetõttu on halvenenud ka liidu tootmisharu kasvuväljavaated. |
| --- | --- |

(173)

Nagu on selgitatud eespool põhjendustes 169 ja 170, vähenesid vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendusaste, mille tagajärjel suurenesid püsikulud toodanguühiku kohta. Samal ajal vähenes 2020. aastal oluliselt nõudlus terasest kumerpeaprofiilide järele, enne kui see kuni uurimisperioodini mõnevõrra taastus. Vähenenud tarbimise tõttu kaotas liidu tootmisharu märkimisväärselt müügimahtu ja turuosa. Liidu tootmisharu suutis osa oma müügimahust taastada ja turuosast tagasi võita ainult müügihindade arvelt, mis olid pidevalt madalamad kui tootmiskulud, nagu on selgitatud allpool punktis 4.4.3.1. Seetõttu on halvenenud ka liidu tootmisharu kasvuväljavaated.

4.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (174) | Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Tööhõive ja tootlikkus | 2019 | 2020 | 2021 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | [250 –300 ] | [130 –160 ] | [130 –160 ] | [130 –160 ] |
| Indeks | 100 | 53 | 54 | 52 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | [100 –110 ] | [95 –105 ] | [103 –113 ] | [115 –125 ] |
| Indeks | 100 | 97 | 103 | 115 |
| Allikas: | kaebus, kaebuse esitaja kontrollitud andmed ja Orbis van Dijk
   ()
  . |

(174)

Tööhõive ja tootlikkus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2019

2020

2021

Uurimisperiood

Töötajate arv

[250 –300 ]

[130 –160 ]

[130 –160 ]

[130 –160 ]

Indeks

Indeks

100

100

53

53

54

54

52

52

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

[100 –110 ]

[95 –105 ]

[103 –113 ]

[115 –125 ]

Indeks

Indeks

100

100

97

97

103

103

115

115

Allikas:

Allikas:

kaebus, kaebuse esitaja kontrollitud andmed ja Orbis van Dijk
   ()
  .

Dijk

)
  .

| (175) | Tööhõive selles sektoris järgis sama suundumust nagu tootmine ja tarbimine liidu turul ning vähenes vaatlusalusel perioodil järsult – 48 %. See oli peamiselt tingitud Laminoruli pankrotistumisest, kuid ka kaebuse esitaja töötajate arv vähenes, kuigi see taastus mõnevõrra 2020. aasta madalseisust kuni uurimisperioodini (62). See vähenemine järgis liidu tarbimise vähenemise suundumust 2020. aastal ja tarbimise vähest taastumist kuni uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(175)

Tööhõive selles sektoris järgis sama suundumust nagu tootmine ja tarbimine liidu turul ning vähenes vaatlusalusel perioodil järsult – 48 %. See oli peamiselt tingitud Laminoruli pankrotistumisest, kuid ka kaebuse esitaja töötajate arv vähenes, kuigi see taastus mõnevõrra 2020. aasta madalseisust kuni uurimisperioodini (62). See vähenemine järgis liidu tarbimise vähenemise suundumust 2020. aastal ja tarbimise vähest taastumist kuni uurimisperioodini.

62

| (176) | Samal ajal suurenes tootlikkus 2019. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 15 %. Seda näitajat mõjutab siiski asjaolu, et Laminorul koondas 2019. aastal suure osa oma töötajatest, kuid müüs ikkagi oma toodangut 2019. aastal ja vähemal määral ka 2020. aastal. Kahe ülejäänud liidu tootja tootlikkus vähenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul (63). Kahe allesjäänud liidu tootja tootlikkuse vähenemine viitab tööjõukulude suurenemisele ühe tonni toodetud terasest kumerpeaprofiilide kohta. |
| --- | --- |

(176)

Samal ajal suurenes tootlikkus 2019. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal 15 %. Seda näitajat mõjutab siiski asjaolu, et Laminorul koondas 2019. aastal suure osa oma töötajatest, kuid müüs ikkagi oma toodangut 2019. aastal ja vähemal määral ka 2020. aastal. Kahe ülejäänud liidu tootja tootlikkus vähenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul (63). Kahe allesjäänud liidu tootja tootlikkuse vähenemine viitab tööjõukulude suurenemisele ühe tonni toodetud terasest kumerpeaprofiilide kohta.

63

4.4.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (177) | Kõik dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest märkimisväärselt suuremad. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades asjaomastest riikidest pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(177)

Kõik dumpingumarginaalid olid miinimumtasemest märkimisväärselt suuremad. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli suur, arvestades asjaomastest riikidest pärit impordi mahtu ja hindu.

| (178) | See on esimene vaatlusalust toodet käsitlev dumpinguvastane uurimine. Seetõttu puuduvad andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema dumpingu mõju. |
| --- | --- |

(178)

See on esimene vaatlusalust toodet käsitlev dumpinguvastane uurimine. Seetõttu puuduvad andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema dumpingu mõju.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (179) | Koostööd teinud liidu tootja keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Müügihinnad liidus | 2019 | 2020 | 2021 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot tonni kohta) | [850 –950 ] | [850 –950 ] | [1 000 –1 150 ] | [1 200 –1 400 ] |
| Indeks | 100 | 100 | 118 | 146 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta) | [950 –1 050 ] | [950 –1 050 ] | [1 100 –1 250 ] | [1 300 –1 500 ] |
| Indeks | 100 | 100 | 121 | 141 |
| Allikas: | kaebuse esitaja kontrollitud andmed. |

(179)

Koostööd teinud liidu tootja keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2019

2020

2021

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus (eurot tonni kohta)

[850 –950 ]

[850 –950 ]

[1 000 –1 150 ]

[1 200 –1 400 ]

Indeks

Indeks

100

100

100

100

118

118

146

146

Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

[950 –1 050 ]

[950 –1 050 ]

[1 100 –1 250 ]

[1 300 –1 500 ]

Indeks

Indeks

100

100

100

100

121

121

141

141

Allikas:

Allikas:

kaebuse esitaja kontrollitud andmed.

| (180) | Koostööd teinud liidu tootja keskmised müügihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 46 %, samal ajal kui ühiku tootmiskulud suurenesid samal perioodil veidi vähem, 41 %. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul jäid müügihinnad siiski pidevalt alla keskmiste tootmiskulude. See tähendas, et liidu tootja ei suutnud tõsta oma müügihindu tasemeni, mis oleks katnud suurenenud tootmiskulud. |
| --- | --- |

(180)

Koostööd teinud liidu tootja keskmised müügihinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 46 %, samal ajal kui ühiku tootmiskulud suurenesid samal perioodil veidi vähem, 41 %. Kogu vaatlusaluse perioodi jooksul jäid müügihinnad siiski pidevalt alla keskmiste tootmiskulude. See tähendas, et liidu tootja ei suutnud tõsta oma müügihindu tasemeni, mis oleks katnud suurenenud tootmiskulud.

| (181) | Samasuguse toote müük liidu turul põhines kas klientidega sõlmitud raamlepingutel, milles määrati kindlaks kogused ja hinnad järgmiseks perioodiks (alates aastast kuni mõne kuuni), või hinnapakkumistel ja hetkehindadel. Koostööd teinud liidu tootjal oli seega võimalus tõsta müügihindu seoses tooraine- ja energiahindade tõusuga ajal, kui ta pidas uusi läbirääkimisi lepingute üle või tegi hinnapakkumisi. Vaatlusalusel perioodil ei õnnestunud tal seda siiski vajalikul määral teha, sest suurtes kogustes import avaldas jätkuvalt hinnasurvet. Selle tulemusel jäi koostööd teinud liidu tootja pidevalt kahjumisse, nagu on selgitatud allpool punktis 4.4.3.4. |
| --- | --- |

(181)

Samasuguse toote müük liidu turul põhines kas klientidega sõlmitud raamlepingutel, milles määrati kindlaks kogused ja hinnad järgmiseks perioodiks (alates aastast kuni mõne kuuni), või hinnapakkumistel ja hetkehindadel. Koostööd teinud liidu tootjal oli seega võimalus tõsta müügihindu seoses tooraine- ja energiahindade tõusuga ajal, kui ta pidas uusi läbirääkimisi lepingute üle või tegi hinnapakkumisi. Vaatlusalusel perioodil ei õnnestunud tal seda siiski vajalikul määral teha, sest suurtes kogustes import avaldas jätkuvalt hinnasurvet. Selle tulemusel jäi koostööd teinud liidu tootja pidevalt kahjumisse, nagu on selgitatud allpool punktis 4.4.3.4.

4.4.3.2.   Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (182) | Koostööd teinud liidu tootja keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Keskmised tööjõukulud töötaja kohta | 2019 | 2020 | 2021 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | [48 000 – 53 000 ] | [45 000 – 50 000 ] | [45 000 – 50 000 ] | [53 000 – 58 000 ] |
| Indeks | 100 | 94 | 94 | 112 |
| Allikas: | kaebuse esitaja kontrollitud andmed. |

(182)

Koostööd teinud liidu tootja keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta

2019

2020

2021

Uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

[48 000 – 53 000 ]

[45 000 – 50 000 ]

[45 000 – 50 000 ]

[53 000 – 58 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

94

94

94

94

112

112

Allikas:

Allikas:

kaebuse esitaja kontrollitud andmed.

| (183) | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusalusel perioodil 12 %. See oli seotud töötajate arvu vähenemisega ilma püsikulude samasuguse vähenemiseta. |
| --- | --- |

(183)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid vaatlusalusel perioodil 12 %. See oli seotud töötajate arvu vähenemisega ilma püsikulude samasuguse vähenemiseta.

4.4.3.3.   Laovarud

Laovarud

| (184) | Koostööd teinud liidu tootja laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Laovarud | 2019 | 2020 | 2021 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | [2 000 –2 500 ] | [1 600 –2 100 ] | [2 000 –2 500 ] | [2 300 –2 800 ] |
| Indeks | 100 | 82 | 104 | 117 |
| Lõppvarud protsendina toodangust | [11 –14 ] | [14 –17 ] | [15 –18 ] | [16 –19 ] |
| Indeks | 100 | 129 | 136 | 141 |
| Allikas: | kaebuse esitaja kontrollitud andmed. |

(184)

Koostööd teinud liidu tootja laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Laovarud

Laovarud

2019

2020

2021

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

[2 000 –2 500 ]

[1 600 –2 100 ]

[2 000 –2 500 ]

[2 300 –2 800 ]

Indeks

Indeks

100

100

82

82

104

104

117

117

Lõppvarud protsendina toodangust

[11 –14 ]

[14 –17 ]

[15 –18 ]

[16 –19 ]

Indeks

Indeks

100

100

129

129

136

136

141

141

Allikas:

Allikas:

kaebuse esitaja kontrollitud andmed.

| (185) | Varud vähenesid kõigepealt 18 % 2020. aastal, misjärel need suurenesid kogu ülejäänud vaatlusaluse perioodi jooksul ning olid lõpuks 17 % suuremad kui 2019. aastal. Lõppvarude osakaal toodangust suurenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja ulatus 16–19 %ni aastatoodangust. Selline olukord kahjustas koostööd teinud liidu tootja finantsolukorda. |
| --- | --- |

(185)

Varud vähenesid kõigepealt 18 % 2020. aastal, misjärel need suurenesid kogu ülejäänud vaatlusaluse perioodi jooksul ning olid lõpuks 17 % suuremad kui 2019. aastal. Lõppvarude osakaal toodangust suurenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul ja ulatus 16–19 %ni aastatoodangust. Selline olukord kahjustas koostööd teinud liidu tootja finantsolukorda.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (186) | Koostööd teinud liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2019 | 2020 | 2021 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | [(–11 )–(–7 )] | [(–10,5 )–(–6,5 )] | [(–10 )–(–6 )] | [(–6 )–(–3 )] |
| Indeks | – 100 | –94 | –91 | –46 |
| Rahavoog (eurodes) | [700 000 – 800 000 ] | [(– 700 000 )-(– 600 000 )] | [(–1 700 000 )–(–1 400 000 )] | [25 000 – 30 000 ] |
| Indeks | 100 | –84 | – 208 | 4 |
| Investeeringud (eurodes) | [1 000 000 – 1 200 000 ] | [1 250 000 – 1 450 000 ] | [600 000 – 700 000 ] | [650 000 – 750 000 ] |
| Indeks | 100 | 122 | 60 | 64 |
| Investeeringutasuvus (%) | [(–51 )–(–46 )] | [(–28 )–(–23 )] | [(–26 )–(–21 )] | [(–18 )–(–13 )] |
| Indeks | – 100 | –53 | –51 | –35 |
| Allikas: | kaebuse esitaja kontrollitud andmed. |

(186)

Koostööd teinud liidu tootja kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2019

2020

2021

Uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

[(–11 )–(–7 )]

[(–10,5 )–(–6,5 )]

[(–10 )–(–6 )]

[(–6 )–(–3 )]

Indeks

Indeks

– 100

– 100

–94

–94

–91

–91

–46

–46

Rahavoog (eurodes)

[700 000 – 800 000 ]

[(– 700 000 )-(– 600 000 )]

[(–1 700 000 )–(–1 400 000 )]

[25 000 – 30 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

–84

–84

– 208

– 208

4

4

Investeeringud (eurodes)

[1 000 000 – 1 200 000 ]

[1 250 000 – 1 450 000 ]

[600 000 – 700 000 ]

[650 000 – 750 000 ]

Indeks

Indeks

100

100

122

122

60

60

64

64

Investeeringutasuvus (%)

[(–51 )–(–46 )]

[(–28 )–(–23 )]

[(–26 )–(–21 )]

[(–18 )–(–13 )]

Indeks

Indeks

– 100

– 100

–53

–53

–51

–51

–35

–35

Allikas:

Allikas:

kaebuse esitaja kontrollitud andmed.

| (187) | Komisjon tegi koostööd teinud liidu tootja kasumlikkuse kindlaks, esitades liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Koostööd teinud liidu tootja suutis vaatlusalusel perioodil oma kahjumit vähendada, kuid jäi kogu perioodi jooksul kahjumisse. Asjaolu, et ta vähendas uurimisperioodil oma kahjumit võrreldes eelmiste aastatega, oli suuresti tingitud tema kaubandusstrateegia kohandamisest tulenenud suurenenud suutlikkusest pidada uusi läbirääkimisi ja kohandada oma hindu vastavalt suurenenud energia- ja toorainekuludele. Jätkuva hinnasurve tõttu, mis tulenes madala hinnaga impordist asjaomastest riikidest, kes suutsid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul isegi oma niigi ülisuurt turuosa veelgi suurendada, ei suutnud koostööd teinud liidu tootja siiski kõiki kulusid oma klientidele pakutavates hindades kajastada. |
| --- | --- |

(187)

Komisjon tegi koostööd teinud liidu tootja kasumlikkuse kindlaks, esitades liidus sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Koostööd teinud liidu tootja suutis vaatlusalusel perioodil oma kahjumit vähendada, kuid jäi kogu perioodi jooksul kahjumisse. Asjaolu, et ta vähendas uurimisperioodil oma kahjumit võrreldes eelmiste aastatega, oli suuresti tingitud tema kaubandusstrateegia kohandamisest tulenenud suurenenud suutlikkusest pidada uusi läbirääkimisi ja kohandada oma hindu vastavalt suurenenud energia- ja toorainekuludele. Jätkuva hinnasurve tõttu, mis tulenes madala hinnaga impordist asjaomastest riikidest, kes suutsid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul isegi oma niigi ülisuurt turuosa veelgi suurendada, ei suutnud koostööd teinud liidu tootja siiski kõiki kulusid oma klientidele pakutavates hindades kajastada.

| (188) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog vähenes kuni uurimisperioodini, kusjuures 2020. ja 2021. aastal oli rahavoog negatiivne, ning uurimisperioodil jälle suurenes, nii et kogu vaatlusalust perioodi iseloomustas üldine vähenemine 96 %. See negatiivne suundumus näitas, et koostööd teinud liidu tootja suutlikkus oma tegevust ise rahastada vähenes, mis oli järjekordne märk tema halvenenud finantsolukorrast. |
| --- | --- |

(188)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Netorahavoog vähenes kuni uurimisperioodini, kusjuures 2020. ja 2021. aastal oli rahavoog negatiivne, ning uurimisperioodil jälle suurenes, nii et kogu vaatlusalust perioodi iseloomustas üldine vähenemine 96 %. See negatiivne suundumus näitas, et koostööd teinud liidu tootja suutlikkus oma tegevust ise rahastada vähenes, mis oli järjekordne märk tema halvenenud finantsolukorrast.

| (189) | Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest. Koostööd teinud liidu tootja investeeris pidevalt oma tootmisrajatiste tõhususe parandamisse, näiteks soetades uued jugapuhastus- ja värvimisseadmed, et tootmisprotsessi neid osi, mida varem telliti allhanke korras, oleks võimalik teha kohapeal, parandades seeläbi tõhusust ja lühendades tarneaega. Tema investeerimisvõime oli aga piiratud, kuna ta oli pidevalt kahjumis. Lisaks sellele jäi investeeringutasuvus hoolimata paranemisest vaatlusalusel perioodil kogu perioodi jooksul negatiivseks. Seega ei suutnud koostööd teinud liidu tootja teenida oma investeeringute katmiseks piisavalt kasumit. |
| --- | --- |

(189)

Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute bilansilisest netoväärtusest. Koostööd teinud liidu tootja investeeris pidevalt oma tootmisrajatiste tõhususe parandamisse, näiteks soetades uued jugapuhastus- ja värvimisseadmed, et tootmisprotsessi neid osi, mida varem telliti allhanke korras, oleks võimalik teha kohapeal, parandades seeläbi tõhusust ja lühendades tarneaega. Tema investeerimisvõime oli aga piiratud, kuna ta oli pidevalt kahjumis. Lisaks sellele jäi investeeringutasuvus hoolimata paranemisest vaatlusalusel perioodil kogu perioodi jooksul negatiivseks. Seega ei suutnud koostööd teinud liidu tootja teenida oma investeeringute katmiseks piisavalt kasumit.

| (190) | Koostööd teinud liidu tootja kapitali kaasamise võimet mõjutas tema halvenenud finantsolukord. Jätkuv kahjumiga tegutsemine ja netorahavoog osutasid tõsisele probleemile seoses äriühingu likviidsusega ja suutlikkusega kaasata kapitali oma tegevuse ja vajalike investeeringute rahastamiseks. |
| --- | --- |

(190)

Koostööd teinud liidu tootja kapitali kaasamise võimet mõjutas tema halvenenud finantsolukord. Jätkuv kahjumiga tegutsemine ja netorahavoog osutasid tõsisele probleemile seoses äriühingu likviidsusega ja suutlikkusega kaasata kapitali oma tegevuse ja vajalike investeeringute rahastamiseks.

4.4.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (191) | Liidu tootmisharu kandis kahju kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Liidu tootmisharu pidev kahjumlikkus kogu selle perioodi jooksul langes kokku märkimisväärses mahus asjaomastest riikidest pärit impordiga, mille hinnad olid madalamad kui liidu tootmisharu tootmiskulud. Nagu punktis 4.3.3 kirjeldatud, lõi asjaomastest riikidest pärit import liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla ja takistas hindade tõstmist. |
| --- | --- |

(191)

Liidu tootmisharu kandis kahju kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Liidu tootmisharu pidev kahjumlikkus kogu selle perioodi jooksul langes kokku märkimisväärses mahus asjaomastest riikidest pärit impordiga, mille hinnad olid madalamad kui liidu tootmisharu tootmiskulud. Nagu punktis 4.3.3 kirjeldatud, lõi asjaomastest riikidest pärit import liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla ja takistas hindade tõstmist.

| (192) | Ajal, mil liidu tarbimine üldiselt vähenes, millele järgnes mõningane taastumine pärast terasest kumerpeaprofiilide müügimahu esialgset märkimisväärset vähenemist liidus 2020. aastal, suurenes asjaomastest riikidest pärit impordi maht rohkem kui liidu müügimaht liidu turul. Pärast esialgset 35 % suurust langust 2020. aastal suurenes asjaomastest riikidest pärit impordi maht 70 %ni 2019. aasta impordimahust. Liidu tootmisharu müügimahud vähenesid esialgu 53 % ja taastusid vaid 62 %ni 2019. aasta müügimahust. |
| --- | --- |

(192)

Ajal, mil liidu tarbimine üldiselt vähenes, millele järgnes mõningane taastumine pärast terasest kumerpeaprofiilide müügimahu esialgset märkimisväärset vähenemist liidus 2020. aastal, suurenes asjaomastest riikidest pärit impordi maht rohkem kui liidu müügimaht liidu turul. Pärast esialgset 35 % suurust langust 2020. aastal suurenes asjaomastest riikidest pärit impordi maht 70 %ni 2019. aasta impordimahust. Liidu tootmisharu müügimahud vähenesid esialgu 53 % ja taastusid vaid 62 %ni 2019. aasta müügimahust.

| (193) | Samal ajal tõusid nii liidu tootmisharu kui ka kahe asjaomase riigi müügihinnad. Kuigi liidu tootmisharu ei suutnud tõsta oma hindu niivõrd, et jõuda kasumisse, liidu tootmisharu müügihindade ja mõlema asjaomase riigi impordihindade vahe siiski suurenes. Liidu hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 46 %, samal ajal kui HRVst pärit impordi hinnad tõusid samal perioodil 33 % ja Türgist pärit impordi hinnad 39 %. See tähendas, et hoolimata nii impordihindade kui ka liidu müügihindade suurenemisest avaldasid kahest asjaomasest riigist pärit impordi hinnad liidu tootmisharu müügihindadele üha suuremat hinnasurvet. Selle tulemusena kaotas liidu tootmisharu 2019. aasta ja uurimisperioodi vahel turuosa asjaomastele riikidele, kuigi oli sunnitud jätkama müüki kahjumiga. Kuigi liidu tootmisharu võitis osa uurimisperioodi jooksul kaotatud turuosast tagasi, ei ole see siiski jõudnud 2019. aasta tasemele. Nagu põhjenduses 157 on selgitatud, ei olnud turuosa suurenemine uurimisperioodil struktuurilist laadi, vaid suuresti seotud ühe konkreetse kliendi tellimuste ajutise suurenemisega. |
| --- | --- |

(193)

Samal ajal tõusid nii liidu tootmisharu kui ka kahe asjaomase riigi müügihinnad. Kuigi liidu tootmisharu ei suutnud tõsta oma hindu niivõrd, et jõuda kasumisse, liidu tootmisharu müügihindade ja mõlema asjaomase riigi impordihindade vahe siiski suurenes. Liidu hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 46 %, samal ajal kui HRVst pärit impordi hinnad tõusid samal perioodil 33 % ja Türgist pärit impordi hinnad 39 %. See tähendas, et hoolimata nii impordihindade kui ka liidu müügihindade suurenemisest avaldasid kahest asjaomasest riigist pärit impordi hinnad liidu tootmisharu müügihindadele üha suuremat hinnasurvet. Selle tulemusena kaotas liidu tootmisharu 2019. aasta ja uurimisperioodi vahel turuosa asjaomastele riikidele, kuigi oli sunnitud jätkama müüki kahjumiga. Kuigi liidu tootmisharu võitis osa uurimisperioodi jooksul kaotatud turuosast tagasi, ei ole see siiski jõudnud 2019. aasta tasemele. Nagu põhjenduses 157 on selgitatud, ei olnud turuosa suurenemine uurimisperioodil struktuurilist laadi, vaid suuresti seotud ühe konkreetse kliendi tellimuste ajutise suurenemisega.

| (194) | Peaaegu kõigi kahjunäitajate üldine suundumus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivne. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine vähenesid kooskõlas müügimahtude ja turuosa vähenemisega. Esialgu näitajad 2020. aastal halvenesid, mis oli peamiselt tingitud COVID-19 pandeemiast ja Laminoruli pankrotistumisest, nagu on selgitatud põhjendustes 149, 160, 170 ja 172. Alates 2020. aastast suutis liit teataval määral taastuda, kuna nõudlus terasest kumerpeaprofiilide järele ja liidu tarbimine suurenesid pärast COVID-19 pandeemiat taas. Kuigi kahjunäitajad ilmutasid alates 2020. aastast paranemise märke, jäid need kõik uurimisperioodil siiski kaugelt allapoole 2020. aasta eelset taset. Kuna asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa on endiselt suur ja selle hind on madalam kui liidu tootmisharu tootmiskulud, ei ole liidu tootmisharu suutnud taastuda stabiilse ja kasumliku finantsolukorra saavutamiseks vajalikul määral. |
| --- | --- |

(194)

Peaaegu kõigi kahjunäitajate üldine suundumus oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivne. Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine vähenesid kooskõlas müügimahtude ja turuosa vähenemisega. Esialgu näitajad 2020. aastal halvenesid, mis oli peamiselt tingitud COVID-19 pandeemiast ja Laminoruli pankrotistumisest, nagu on selgitatud põhjendustes 149, 160, 170 ja 172. Alates 2020. aastast suutis liit teataval määral taastuda, kuna nõudlus terasest kumerpeaprofiilide järele ja liidu tarbimine suurenesid pärast COVID-19 pandeemiat taas. Kuigi kahjunäitajad ilmutasid alates 2020. aastast paranemise märke, jäid need kõik uurimisperioodil siiski kaugelt allapoole 2020. aasta eelset taset. Kuna asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa on endiselt suur ja selle hind on madalam kui liidu tootmisharu tootmiskulud, ei ole liidu tootmisharu suutnud taastuda stabiilse ja kasumliku finantsolukorra saavutamiseks vajalikul määral.

| (195) | Vaatlusalusel perioodil vähenesid netoinvesteeringud 36 %, samal ajal kui investeeringutasuvus jäi negatiivseks. Rahavood kõikusid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ja olid alates 2020. aastast enamasti negatiivsed või nullilähedased. See mõjutas liidu tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise rahastada. |
| --- | --- |

(195)

Vaatlusalusel perioodil vähenesid netoinvesteeringud 36 %, samal ajal kui investeeringutasuvus jäi negatiivseks. Rahavood kõikusid vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt ja olid alates 2020. aastast enamasti negatiivsed või nullilähedased. See mõjutas liidu tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise rahastada.

| (196) | Töötajate arv vähenes samal ajavahemikul 48 %, peamiselt Laminoruli pankroti tõttu 2020. aastal, kuid samasugust langustrendi võis täheldada ka teiste liidu tootjate puhul. Samal ajal vähenes tootlikkus (kui jätta arvesse võtmata Laminoruli müüki, nagu on selgitatud põhjenduses 176), mille tulemuseks olid suuremad tööjõukulud ühe tonni terasest kumerpeaprofiilide kohta. |
| --- | --- |

(196)

Töötajate arv vähenes samal ajavahemikul 48 %, peamiselt Laminoruli pankroti tõttu 2020. aastal, kuid samasugust langustrendi võis täheldada ka teiste liidu tootjate puhul. Samal ajal vähenes tootlikkus (kui jätta arvesse võtmata Laminoruli müüki, nagu on selgitatud põhjenduses 176), mille tulemuseks olid suuremad tööjõukulud ühe tonni terasest kumerpeaprofiilide kohta.

| (197) | Nagu eespool märgitud, halvenesid vaatlusalusel perioodil sellised majandusnäitajad nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus. See mõjutas liidu tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise rahastada, teha vajalikke investeeringuid ja kaasata kapitali ning takistas seega tootmisharu kasvu ja ohustas isegi selle püsimajäämist. |
| --- | --- |

(197)

Nagu eespool märgitud, halvenesid vaatlusalusel perioodil sellised majandusnäitajad nagu kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus. See mõjutas liidu tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise rahastada, teha vajalikke investeeringuid ja kaasata kapitali ning takistas seega tootmisharu kasvu ja ohustas isegi selle püsimajäämist.

| (198) | Eelkirjeldatu põhjal järeldas komisjon käesolevas etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(198)

Eelkirjeldatu põhjal järeldas komisjon käesolevas etapis, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (199) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon tagas selle, et võimalikku kahju, mida tekitasid muud tegurid kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Nendeks teguriteks olid import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksporditulemused, liidu tarbimist mõjutanud COVID-19 pandeemia, energiahindade tõus ja väidetav toodete vähene mitmekesistamine. |
| --- | --- |

(199)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 6 uuris komisjon, kas asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 3 lõike 7 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid. Komisjon tagas selle, et võimalikku kahju, mida tekitasid muud tegurid kui asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import, ei omistataks dumpinguhinnaga impordile. Nendeks teguriteks olid import muudest kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksporditulemused, liidu tarbimist mõjutanud COVID-19 pandeemia, energiahindade tõus ja väidetav toodete vähene mitmekesistamine.

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (200) | Komisjon uuris asjaomastest riikidest pärit impordi mahtude muutumist ja selle mõju liidu tootmisharule, nagu on nõutud alusmääruse artikli 3 lõikes 6. |
| --- | --- |

(200)

Komisjon uuris asjaomastest riikidest pärit impordi mahtude muutumist ja selle mõju liidu tootmisharule, nagu on nõutud alusmääruse artikli 3 lõikes 6.

5.1.1.   Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa

Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa

| (201) | Asjaomastest riikidest pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 30 %. Nagu põhjenduses 157 on selgitatud, langes see vähenemine kokku tarbimise samasuguse vähenemisega liidus, mille põhjustas peamiselt COVID-19 pandeemia ja sellest tulenev nõudluse vähenemine laevaehituse ja sellega seotud sisendite, näiteks terasest kumerpeaprofiilide järele. Kuid nagu on selgitatud põhjendustes 192–193, oli täheldatud impordimahtude suurenemine pärast 2020. aastat suurem kui liidu müügimahtude suurenemine samal ajavahemikul. |
| --- | --- |

(201)

Asjaomastest riikidest pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 30 %. Nagu põhjenduses 157 on selgitatud, langes see vähenemine kokku tarbimise samasuguse vähenemisega liidus, mille põhjustas peamiselt COVID-19 pandeemia ja sellest tulenev nõudluse vähenemine laevaehituse ja sellega seotud sisendite, näiteks terasest kumerpeaprofiilide järele. Kuid nagu on selgitatud põhjendustes 192–193, oli täheldatud impordimahtude suurenemine pärast 2020. aastat suurem kui liidu müügimahtude suurenemine samal ajavahemikul.

| (202) | 2020. aastal kaotas liidu tootmisharu turuosa, seda peamiselt Laminoruli tegevuse lõpetamise tõttu. Nagu tabelitest 3 ja 6 nähtub, läks varem Laminorulile kuulunud turuosa osaliselt üle Türgile ja Hiinale. Asjaomased riigid suurendasid aastatel 2019–2021 pidevalt oma turuosa. Uurimisperioodi jooksul kaotasid asjaomased riigid osa oma eelnevatel aastatel saavutatud turuosast taas liidu tootmisharule. Kuigi liidu tootmisharu suutis 2020. aastal osa kaotatud turuosast tagasi võita, ei ole see siiski veel jõudnud 2020. aasta eelsele tasemele. Asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa suurenes 2019. aasta [54,1–61,1] %-st [57,0–64,0] %-ni uurimisperioodil, s.o 4 %, samal ajal kui liidu tootmisharu kaotas samal perioodil oma turuosa. Sellest tulenevalt suurenes dumpinguhinnaga import oluliselt alusmääruse artikli 3 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(202)

2020. aastal kaotas liidu tootmisharu turuosa, seda peamiselt Laminoruli tegevuse lõpetamise tõttu. Nagu tabelitest 3 ja 6 nähtub, läks varem Laminorulile kuulunud turuosa osaliselt üle Türgile ja Hiinale. Asjaomased riigid suurendasid aastatel 2019–2021 pidevalt oma turuosa. Uurimisperioodi jooksul kaotasid asjaomased riigid osa oma eelnevatel aastatel saavutatud turuosast taas liidu tootmisharule. Kuigi liidu tootmisharu suutis 2020. aastal osa kaotatud turuosast tagasi võita, ei ole see siiski veel jõudnud 2020. aasta eelsele tasemele. Asjaomastest riikidest pärit impordi turuosa suurenes 2019. aasta [54,1–61,1] %-st [57,0–64,0] %-ni uurimisperioodil, s.o 4 %, samal ajal kui liidu tootmisharu kaotas samal perioodil oma turuosa. Sellest tulenevalt suurenes dumpinguhinnaga import oluliselt alusmääruse artikli 3 lõike 3 tähenduses.

5.1.2.   Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hind ja hinnamõju

Asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi hind ja hinnamõju

| (203) | Peale selle toimus kõnealune import kogu vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamate hindadega. Kuigi liidu tootmisharu suutis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oma hindu tõsta, et katta osaliselt toorainete ja sisendite hinnatõus, ei suutnud ta oma hindu tõsta täies tootmiskulude katmiseks vajalikus ulatuses. Kuigi nii Hiinast kui ka Türgist pärit impordi hinnad tõusid samuti kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, oli see tõus väiksem kui liidu tootmisharu hindade puhul ja algas madalamast hinnatasemest. Nii Hiinast kui ka Türgist pärit impordi keskmine hind oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt madalam kui liidu tootmisharu tootmiskulud. |
| --- | --- |

(203)

Peale selle toimus kõnealune import kogu vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamate hindadega. Kuigi liidu tootmisharu suutis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oma hindu tõsta, et katta osaliselt toorainete ja sisendite hinnatõus, ei suutnud ta oma hindu tõsta täies tootmiskulude katmiseks vajalikus ulatuses. Kuigi nii Hiinast kui ka Türgist pärit impordi hinnad tõusid samuti kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, oli see tõus väiksem kui liidu tootmisharu hindade puhul ja algas madalamast hinnatasemest. Nii Hiinast kui ka Türgist pärit impordi keskmine hind oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt madalam kui liidu tootmisharu tootmiskulud.

| (204) | Nii Hiinast kui ka Türgist pärit odava impordi põhjustatud hinnasurve tähendas, et liidu tootmisharul ei jäänud muud üle, kui järgida seda hinnakujundust, et püüda tagasi saada osa müügimahust, mis kaotati 2020. aastal, mil tarbimine vähenes ja tootmiskulud suurenesid. Kuigi liidu tootmisharul õnnestus uurimisperioodil suurendada oma müügimahtu pärast 2020. aastat 62 %ni 2019. aasta tasemest, ei suutnud ta seda teha samas ulatuses nagu suurenesid liidu tarbimine (mis moodustas uurimisperioodil 68 % 2019. aasta tarbimisest) ja import asjaomastest riikidest (70 % 2019. aasta mahust). See omakorda viis olukorrani, kus koostööd teinud liidu tootja oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt kahjumis. Samal perioodil oli muude finantsnäitajate, nagu investeeringutasuvus ja rahavoog, areng sarnaselt negatiivne. Kuigi investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil paranes, jäi see kogu aeg pidevalt negatiivseks, samas kui rahavoog taastus uurimisperioodil vaid 4 %ni 2019. aasta rahavoost. |
| --- | --- |

(204)

Nii Hiinast kui ka Türgist pärit odava impordi põhjustatud hinnasurve tähendas, et liidu tootmisharul ei jäänud muud üle, kui järgida seda hinnakujundust, et püüda tagasi saada osa müügimahust, mis kaotati 2020. aastal, mil tarbimine vähenes ja tootmiskulud suurenesid. Kuigi liidu tootmisharul õnnestus uurimisperioodil suurendada oma müügimahtu pärast 2020. aastat 62 %ni 2019. aasta tasemest, ei suutnud ta seda teha samas ulatuses nagu suurenesid liidu tarbimine (mis moodustas uurimisperioodil 68 % 2019. aasta tarbimisest) ja import asjaomastest riikidest (70 % 2019. aasta mahust). See omakorda viis olukorrani, kus koostööd teinud liidu tootja oli kogu vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt kahjumis. Samal perioodil oli muude finantsnäitajate, nagu investeeringutasuvus ja rahavoog, areng sarnaselt negatiivne. Kuigi investeeringutasuvus vaatlusalusel perioodil paranes, jäi see kogu aeg pidevalt negatiivseks, samas kui rahavoog taastus uurimisperioodil vaid 4 %ni 2019. aasta rahavoost.

5.1.3.   Hiinast ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu olulise kahju vaheline põhjuslik seos

Hiinast ja Türgist pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu olulise kahju vaheline põhjuslik seos

| (205) | Liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemine langes kokku asjaomastest riikidest pärit märkimisväärse dumpinguhinnaga impordiga. Seoses kahaneva turuga avaldas asjaomastest riikidest pärit impordi suurenenud turuosa koos madalate keskmiste müügihindadega negatiivset mõju liidu tootmisharu finantsolukorrale. Kuigi liidu tootmisharu suutis kuni uurimisperioodini 2020. aastal toimunud müügimahu ja turuosa vähenemisest teataval määral taastuda, ei suutnud ta oma müügihindu piisavalt tõsta, et katta täielikult oluliselt suurenenud tootmiskulusid, sest vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest suurenes. Seega takistas asjaomastest riikidest pärit odav import liidu tootmisharul hindu tõstmast. |
| --- | --- |

(205)

Liidu tootmisharu majandusliku olukorra halvenemine langes kokku asjaomastest riikidest pärit märkimisväärse dumpinguhinnaga impordiga. Seoses kahaneva turuga avaldas asjaomastest riikidest pärit impordi suurenenud turuosa koos madalate keskmiste müügihindadega negatiivset mõju liidu tootmisharu finantsolukorrale. Kuigi liidu tootmisharu suutis kuni uurimisperioodini 2020. aastal toimunud müügimahu ja turuosa vähenemisest teataval määral taastuda, ei suutnud ta oma müügihindu piisavalt tõsta, et katta täielikult oluliselt suurenenud tootmiskulusid, sest vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import asjaomastest riikidest suurenes. Seega takistas asjaomastest riikidest pärit odav import liidu tootmisharul hindu tõstmast.

| (206) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades tegi komisjon esialgu kindlaks, et asjaomastest riikidest pärinev dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. Selline kahju mõjutas nii mahtu kui ka hindu. |
| --- | --- |

(206)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades tegi komisjon esialgu kindlaks, et asjaomastest riikidest pärinev dumpinguhinnaga import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. Selline kahju mõjutas nii mahtu kui ka hindu.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (207) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2019 | 2020 | 2021 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühendkuningriik | Maht (tonnides) | [2 000 – 2 400 ] | [2 800 – 3 200 ] | [1 000 – 1 400 ] | [1 700 – 2 100 ] |
| | Indeks | 100 | 140 | 51 | 84 |
| | Turuosa (%) | [2,0 –4,0 ] | [5,0 –7,0 ] | [1,5 –3,5 ] | [2,5 –4,5 ] |
| | Keskmine hind | [700 – 800 ] | [650 – 750 ] | [800 – 950 ] | [1 150 – 1 350 ] |
| | Indeks | 100 | 93 | 110 | 167 |
| Muud kolmandad riigid | Maht (tonnides) | [0 –10 ] | [300 –600 ] | [200 –500 ] | [100 –400 ] |
| | Indeks | 100 | 11 295 | 8 086 | 6 324 |
| | Turuosa (%) | [0,0 –0,5 ] | [1,0 –1,5 ] | [0,5 –1,0 ] | [0,3 –0,8 ] |
| | Keskmine hind | [1 100 – 1 200 ] | [1 100 – 1 200 ] | [700 – 850 ] | [1 100 – 1 300 ] |
| | Indeks | 100 | 101 | 73 | 104 |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid | Maht (tonnides) | [2 000 – 2 400 ] | [3 100 – 3 800 ] | [1 200 – 1 900 ] | [1 800 – 2 500 ] |
| | Indeks | 100 | 162 | 66 | 97 |
| | Turuosa (%) | [2,0 –4,5 ] | [6,0 –8,5 ] | [2,0 –4,5 ] | [2,8 –5,3 ] |
| | Keskmine hind | [700 – 800 ] | [700 – 800 ] | [800 – 950 ] | [1 150 – 1 350 ] |
| | Indeks | 100 | 100 | 109 | 165 |
| Allikas: | kaebus, kaebuse esitaja vastused küsimustikule, koostööd teinud eksportivad tootjad ja Eurostat. |

(207)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2019

2020

2021

Uurimisperiood

Ühendkuningriik

Maht (tonnides)

[2 000 – 2 400 ]

[2 800 – 3 200 ]

[1 000 – 1 400 ]

[1 700 – 2 100 ]

Indeks

Indeks

100

100

140

140

51

51

84

84

Turuosa (%)

[2,0 –4,0 ]

[5,0 –7,0 ]

[1,5 –3,5 ]

[2,5 –4,5 ]

Keskmine hind

[700 – 800 ]

[650 – 750 ]

[800 – 950 ]

[1 150 – 1 350 ]

Indeks

Indeks

100

100

93

93

110

110

167

167

Muud kolmandad riigid

Maht (tonnides)

[0 –10 ]

[300 –600 ]

[200 –500 ]

[100 –400 ]

Indeks

Indeks

100

100

11 295

11 295

8 086

8 086

6 324

6 324

Turuosa (%)

[0,0 –0,5 ]

[1,0 –1,5 ]

[0,5 –1,0 ]

[0,3 –0,8 ]

Keskmine hind

[1 100 – 1 200 ]

[1 100 – 1 200 ]

[700 – 850 ]

[1 100 – 1 300 ]

Indeks

Indeks

100

100

101

101

73

73

104

104

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomased riigid

Maht (tonnides)

[2 000 – 2 400 ]

[3 100 – 3 800 ]

[1 200 – 1 900 ]

[1 800 – 2 500 ]

Indeks

Indeks

100

100

162

162

66

66

97

97

Turuosa (%)

[2,0 –4,5 ]

[6,0 –8,5 ]

[2,0 –4,5 ]

[2,8 –5,3 ]

Keskmine hind

[700 – 800 ]

[700 – 800 ]

[800 – 950 ]

[1 150 – 1 350 ]

Indeks

Indeks

100

100

100

100

109

109

165

165

Allikas:

Allikas:

kaebus, kaebuse esitaja vastused küsimustikule, koostööd teinud eksportivad tootjad ja Eurostat.

| (208) | Ainus kolmas riik, kust vaatlusalusel perioodil imporditi liitu märkimisväärses mahus terasest kumerpeaprofiile, oli Ühendkuningriik. Ühendkuningriigis toodetud terasest kumerpeaprofiilid olid siiski ainult osaliselt uuritav toode. British Steel, ainuke teadaolev terasest kumerpeaprofiilide tootja Ühendkuningriigis, tootis 2019. aastal ainult 200 mm ja laiemaid terasest kumerpeaprofiile, alates 2020. aastast 180 mm ja laiemaid terasest kumerpeaprofiile ning toodab praegu ka 160 mm ja laiemaid terasest kumerpeaprofiile (64). Nagu põhjenduses 154 on selgitatud, hõlmab Eurostati statistiline teave terasest kumerpeaprofiilide kohta vaatlusalusel perioodil igas mõõdus terasest kumerpeaprofiile, mitte ainult uuritavat toodet. Komisjon hindas kaebuses esitatud teabe põhjal, kui suur osa Eurostati poolt registreeritud impordimahust oli eri aastatel seotud vaatlusaluse tootega. |
| --- | --- |

(208)

Ainus kolmas riik, kust vaatlusalusel perioodil imporditi liitu märkimisväärses mahus terasest kumerpeaprofiile, oli Ühendkuningriik. Ühendkuningriigis toodetud terasest kumerpeaprofiilid olid siiski ainult osaliselt uuritav toode. British Steel, ainuke teadaolev terasest kumerpeaprofiilide tootja Ühendkuningriigis, tootis 2019. aastal ainult 200 mm ja laiemaid terasest kumerpeaprofiile, alates 2020. aastast 180 mm ja laiemaid terasest kumerpeaprofiile ning toodab praegu ka 160 mm ja laiemaid terasest kumerpeaprofiile (64). Nagu põhjenduses 154 on selgitatud, hõlmab Eurostati statistiline teave terasest kumerpeaprofiilide kohta vaatlusalusel perioodil igas mõõdus terasest kumerpeaprofiile, mitte ainult uuritavat toodet. Komisjon hindas kaebuses esitatud teabe põhjal, kui suur osa Eurostati poolt registreeritud impordimahust oli eri aastatel seotud vaatlusaluse tootega.

64

| (209) | Nagu on sätestatud põhjendustes 157 ja 172, vähenesid nii import asjaomastest riikidest kui ka liidu tootmisharu müügimahud 2020. aastal märkimisväärselt, enne kui need järgnevatel aastatel osaliselt taastusid. Samal ajal suurenes import Ühendkuningriigist 2020. aastal 40 %, vähenes 2021. aastal vaid pooleni 2019. aasta mahust ja suurenes taas mahuni, mis jäi 16 % väiksemaks kui 2019. aasta maht. Koostööd teinud kasutaja selgitas, et Ühendkuningriigi tootja toodab (ja ekspordib) terasest kumerpeaprofiile ebaregulaarselt ja ainult siis, kui ta ei kasuta oma tootmisvõimsust teiste toodete jaoks. |
| --- | --- |

(209)

Nagu on sätestatud põhjendustes 157 ja 172, vähenesid nii import asjaomastest riikidest kui ka liidu tootmisharu müügimahud 2020. aastal märkimisväärselt, enne kui need järgnevatel aastatel osaliselt taastusid. Samal ajal suurenes import Ühendkuningriigist 2020. aastal 40 %, vähenes 2021. aastal vaid pooleni 2019. aasta mahust ja suurenes taas mahuni, mis jäi 16 % väiksemaks kui 2019. aasta maht. Koostööd teinud kasutaja selgitas, et Ühendkuningriigi tootja toodab (ja ekspordib) terasest kumerpeaprofiile ebaregulaarselt ja ainult siis, kui ta ei kasuta oma tootmisvõimsust teiste toodete jaoks.

| (210) | Ühendkuningriigist pärit impordi mahu täheldatud suurenemine ja vähenemine ei olnud kooskõlas vaatlusalustest riikidest pärit impordi või liidu tootmisharu müügi samaaegse vähenemise ja suurenemisega. Lisaks sellele olid Ühendkuningriigist pärit impordi hinnad uurimisperioodil tunduvalt kõrgemad kui asjaomastest riikidest pärit terasest kumerpeaprofiilide impordihinnad ning sarnased liidu tootmisharu hindadega. |
| --- | --- |

(210)

Ühendkuningriigist pärit impordi mahu täheldatud suurenemine ja vähenemine ei olnud kooskõlas vaatlusalustest riikidest pärit impordi või liidu tootmisharu müügi samaaegse vähenemise ja suurenemisega. Lisaks sellele olid Ühendkuningriigist pärit impordi hinnad uurimisperioodil tunduvalt kõrgemad kui asjaomastest riikidest pärit terasest kumerpeaprofiilide impordihinnad ning sarnased liidu tootmisharu hindadega.

| (211) | Eespool öeldut silmas pidades ja arvestades asjaomastest riikidest pärit madalate hindadega impordi suurt mahtu võrreldes muudest kolmandatest riikidest pärit impordiga, jõudis komisjon esialgu järeldusele, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei nõrgendanud põhjuslikku seost liidu tootmisharu kantud kahju ja asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(211)

Eespool öeldut silmas pidades ja arvestades asjaomastest riikidest pärit madalate hindadega impordi suurt mahtu võrreldes muudest kolmandatest riikidest pärit impordiga, jõudis komisjon esialgu järeldusele, et muudest kolmandatest riikidest pärit import ei nõrgendanud põhjuslikku seost liidu tootmisharu kantud kahju ja asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

5.2.2.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

Liidu tootmisharu eksporditegevus

| (212) | Liidu tootmisharu ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 13


  Liidu tootjate eksporditegevus | 2019 | 2020 | 2021 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tonnides) | [1 700 –2 100 ] | [1 600 –2 000 ] | [800 –1 000 ] | [300 –500 ] |
| Indeks | 100 | 93 | 46 | 17 |
| Keskmine hind (eurot tonni kohta) | [800 –900 ] | [700 –800 ] | [1 200 –1 350 ] | 0  (*1) |
| Indeks | 100 | 94 | 161 | 0
   (*1) |
| Allikas: | Eurostat, kaebus ja kaebuse esitaja kontrollitud andmed ekspordimahtude kohta, kaebuse esitaja esitatud keskmine hind. |

(212)

Liidu tootmisharu ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 13

Tabel 13

Liidu tootjate eksporditegevus

Liidu tootjate eksporditegevus

2019

2020

2021

Uurimisperiood

Ekspordimaht (tonnides)

[1 700 –2 100 ]

[1 600 –2 000 ]

[800 –1 000 ]

[300 –500 ]

Indeks

Indeks

100

100

93

93

46

46

17

17

Keskmine hind (eurot tonni kohta)

[800 –900 ]

[700 –800 ]

[1 200 –1 350 ]

0  (*1)

*1

Indeks

Indeks

100

100

94

94

161

161

0
   (*1)

0

*1

Allikas:

Allikas:

Eurostat, kaebus ja kaebuse esitaja kontrollitud andmed ekspordimahtude kohta, kaebuse esitaja esitatud keskmine hind.

| (213) | Liidu tootmisharu eksport vähenes alates 2019. aastast pidevalt ja oli uurimisperioodil tähtsusetu. Liidu tootmisharu tõi selle languse põhjusena välja ülemaailmse tarbimise vähenemise pärast COVID-19 pandeemiat, samuti konkurentsi, mida pakkus eelkõige Türgi madala hinnaga eksport, mis ei toimunud mitte ainult siseturul, vaid ka kolmandate riikide turgudel. |
| --- | --- |

(213)

Liidu tootmisharu eksport vähenes alates 2019. aastast pidevalt ja oli uurimisperioodil tähtsusetu. Liidu tootmisharu tõi selle languse põhjusena välja ülemaailmse tarbimise vähenemise pärast COVID-19 pandeemiat, samuti konkurentsi, mida pakkus eelkõige Türgi madala hinnaga eksport, mis ei toimunud mitte ainult siseturul, vaid ka kolmandate riikide turgudel.

| (214) | Eksport moodustas vaid väikese osa liidu tootmisharu kogumüügist, moodustades 2019. aastal [5–9] % toodangust, ning vähenes uurimisperioodil [3–1] %ni. Seega, kuigi eksporditegevuse vähenemine võis aidata kaasa kahju tekitamisele liidu tootmisharule, nagu väitis ka Türgi valitsus oma märkustes uurimise algatamise kohta, jõudis komisjon esialgu järeldusele, et arvestades liidu müügi suurt osakaalu võrreldes eksportmüügiga kogu vaatlusalusel perioodil, ei nõrgendanud eksportmüügi vähenemine põhjuslikku seost asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(214)

Eksport moodustas vaid väikese osa liidu tootmisharu kogumüügist, moodustades 2019. aastal [5–9] % toodangust, ning vähenes uurimisperioodil [3–1] %ni. Seega, kuigi eksporditegevuse vähenemine võis aidata kaasa kahju tekitamisele liidu tootmisharule, nagu väitis ka Türgi valitsus oma märkustes uurimise algatamise kohta, jõudis komisjon esialgu järeldusele, et arvestades liidu müügi suurt osakaalu võrreldes eksportmüügiga kogu vaatlusalusel perioodil, ei nõrgendanud eksportmüügi vähenemine põhjuslikku seost asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

5.2.3.   COVID-19 pandeemia ja vähenenud tarbimine

COVID-19 pandeemia ja vähenenud tarbimine

| (215) | Oma märkustes uurimise algatamise kohta viitasid Türgi valitsus, Özkan ja Fincantieri kõik sellele, et COVID-19 pandeemia ja sellega kaasnenud tarbimise vähenemine on liidu tootmisharule kahju tekitamisele kaasa aidanud või selle kahju tekitanud. Nagu tabelist 2 nähtub, vähenes terasest kumerpeaprofiilide tarbimine liidus vaatlusalusel perioodil 32 %, mis oli tõepoolest peamiselt seotud COVID-19 pandeemiaga, nagu on selgitatud põhjenduses 149. Samal ajal aga vähenes liidu tootmisharu müük liidu turul veelgi rohkem, 38 %. Lisaks tekitas märkimisväärne impordimaht hinnaga, mis oli madalam kui liidu tootmisharu tootmiskulud, liidu tootmisharule kahju juba 2019. aastal, samas kui COVID-19 pandeemia hakkas mõju avaldama alles alates 2020. aastast. Seega ei tuleks COVID-19 pandeemiat ja sellest tulenevat terasest kumerpeaprofiilide tarbimise vähenemist liidus 2020. aastal vaadelda mitte liidu tootmisharu kahjuliku olukorra põhjusena, vaid pigem seda süvendava tegurina. |
| --- | --- |

(215)

Oma märkustes uurimise algatamise kohta viitasid Türgi valitsus, Özkan ja Fincantieri kõik sellele, et COVID-19 pandeemia ja sellega kaasnenud tarbimise vähenemine on liidu tootmisharule kahju tekitamisele kaasa aidanud või selle kahju tekitanud. Nagu tabelist 2 nähtub, vähenes terasest kumerpeaprofiilide tarbimine liidus vaatlusalusel perioodil 32 %, mis oli tõepoolest peamiselt seotud COVID-19 pandeemiaga, nagu on selgitatud põhjenduses 149. Samal ajal aga vähenes liidu tootmisharu müük liidu turul veelgi rohkem, 38 %. Lisaks tekitas märkimisväärne impordimaht hinnaga, mis oli madalam kui liidu tootmisharu tootmiskulud, liidu tootmisharule kahju juba 2019. aastal, samas kui COVID-19 pandeemia hakkas mõju avaldama alles alates 2020. aastast. Seega ei tuleks COVID-19 pandeemiat ja sellest tulenevat terasest kumerpeaprofiilide tarbimise vähenemist liidus 2020. aastal vaadelda mitte liidu tootmisharu kahjuliku olukorra põhjusena, vaid pigem seda süvendava tegurina.

| (216) | Selle põhjal jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et liidu tarbimise muutumine ei nõrgendanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(216)

Selle põhjal jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et liidu tarbimise muutumine ei nõrgendanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kantud kahju vahel.

5.2.4.   Energiahindade tõus

Energiahindade tõus

| (217) | Türgi valitsus väitis, et energiahindade tõus alates 2021. aasta lõpust ja eriti 2022. aastal, mis oli tingitud Venemaa Föderatsiooni sõjalisest agressioonist Ukraina vastu, tekitas kaebuse esitajale kahju ja seda ei tohiks omistada asjaomastest riikidest pärit impordile. |
| --- | --- |

(217)

Türgi valitsus väitis, et energiahindade tõus alates 2021. aasta lõpust ja eriti 2022. aastal, mis oli tingitud Venemaa Föderatsiooni sõjalisest agressioonist Ukraina vastu, tekitas kaebuse esitajale kahju ja seda ei tohiks omistada asjaomastest riikidest pärit impordile.

| (218) | Nagu tabelist 8 nähtub, suutis liidu tootmisharu ajavahemikul 2021. aastast kuni uurimisperioodini siiski tõsta oma müügihindu [1 000–1 150] eurost [1 200–1 400] euroni. See umbes 24 % suurune tõus ületas samal perioodil toimunud tootmiskulude suurenemist, mis näitab, et kulude suurenemist või energiahindade tõusu oli võimalik klientidele üle kanda. Sellegipoolest ei suutnud liidu tootmisharu asjaomastest riikidest jätkunud madalate hindadega impordi hinnasurve tõttu endiselt tõsta oma müügihindu niivõrd, et katta täielikult oma tootmise kogukulud. |
| --- | --- |

(218)

Nagu tabelist 8 nähtub, suutis liidu tootmisharu ajavahemikul 2021. aastast kuni uurimisperioodini siiski tõsta oma müügihindu [1 000–1 150] eurost [1 200–1 400] euroni. See umbes 24 % suurune tõus ületas samal perioodil toimunud tootmiskulude suurenemist, mis näitab, et kulude suurenemist või energiahindade tõusu oli võimalik klientidele üle kanda. Sellegipoolest ei suutnud liidu tootmisharu asjaomastest riikidest jätkunud madalate hindadega impordi hinnasurve tõttu endiselt tõsta oma müügihindu niivõrd, et katta täielikult oma tootmise kogukulud.

| (219) | Nagu on selgitatud põhjendustes 163, 180 ja 181, ei suutnud liidu tootmisharu kasumisse jõudmiseks kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oma müügihindu piisavalt kohandada. Kuna sellist suundumust täheldati pika aja jooksul, ei saa seda seletada ainult energiakulude tõusuga uurimisperioodil. See suutmatus müügihindu kohandada langeb ajaliselt kokku asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemisega koos liidu tootmisharu hindade märkimisväärsel tasemel allalöömisega, mis takistas liidu tootmisharul oma müügihindu tõsta ja tegi tal võimatuks taas kasumisse jõuda. |
| --- | --- |

(219)

Nagu on selgitatud põhjendustes 163, 180 ja 181, ei suutnud liidu tootmisharu kasumisse jõudmiseks kogu vaatlusaluse perioodi jooksul oma müügihindu piisavalt kohandada. Kuna sellist suundumust täheldati pika aja jooksul, ei saa seda seletada ainult energiakulude tõusuga uurimisperioodil. See suutmatus müügihindu kohandada langeb ajaliselt kokku asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemisega koos liidu tootmisharu hindade märkimisväärsel tasemel allalöömisega, mis takistas liidu tootmisharul oma müügihindu tõsta ja tegi tal võimatuks taas kasumisse jõuda.

| (220) | Seega järeldas komisjon esialgu, et energiahindade muutus ei saanud olla liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks. |
| --- | --- |

(220)

Seega järeldas komisjon esialgu, et energiahindade muutus ei saanud olla liidu tootmisharule tekitatud kahju põhjuseks.

5.2.5.   Toodete mitmekesistamine

Toodete mitmekesistamine

| (221) | Özkan väitis, et liidu tootmisharule tekitatud kahju oli osaliselt tingitud asjaolust, et laevaehitussektoris on üldlevinud tava osta kõik eri suuruses ja eri tüüpi terasest kumerpeaprofiilid konkreetse projekti jaoks ühest ja samast kohast, et neid oleks lihtsam jälgida. Kuna liidu tootmisharu tootis ainult kuni 204 mm laiuseid terasest kumerpeaprofiile, ei olnud tal Özkani sõnul sellist konkurentsieelist nagu Özkanil, kuna ta tootis igas mõõdus terasest kumerpeaprofiile. |
| --- | --- |

(221)

Özkan väitis, et liidu tootmisharule tekitatud kahju oli osaliselt tingitud asjaolust, et laevaehitussektoris on üldlevinud tava osta kõik eri suuruses ja eri tüüpi terasest kumerpeaprofiilid konkreetse projekti jaoks ühest ja samast kohast, et neid oleks lihtsam jälgida. Kuna liidu tootmisharu tootis ainult kuni 204 mm laiuseid terasest kumerpeaprofiile, ei olnud tal Özkani sõnul sellist konkurentsieelist nagu Özkanil, kuna ta tootis igas mõõdus terasest kumerpeaprofiile.

| (222) | Komisjon ei leidnud siiski mingeid tõendeid selle kohta, et laevaehitajad ostsid väidetavalt kõik terasest kumerpeaprofiilid ühest kohast, samuti ei esitanud Özkan selle kohta tõendeid. Vastupidi, koostööd teinud kasutaja ja sõltumatu importija esitasid mõlemad oma märkused, milles nad osutasid vajadusele mitme tarneallika järele, selle asemel et loota ainult ühele tarnijale. Kasutaja märkis ka, et ta ostab terasest kumerpeaprofiile üldiselt varuks, et kõiki samas mõõdus terasest kumerpeaprofiile sõltumata nende allikast saab kasutada vaheldumisi ja et ostud ei ole seotud konkreetse projektiga. |
| --- | --- |

(222)

Komisjon ei leidnud siiski mingeid tõendeid selle kohta, et laevaehitajad ostsid väidetavalt kõik terasest kumerpeaprofiilid ühest kohast, samuti ei esitanud Özkan selle kohta tõendeid. Vastupidi, koostööd teinud kasutaja ja sõltumatu importija esitasid mõlemad oma märkused, milles nad osutasid vajadusele mitme tarneallika järele, selle asemel et loota ainult ühele tarnijale. Kasutaja märkis ka, et ta ostab terasest kumerpeaprofiile üldiselt varuks, et kõiki samas mõõdus terasest kumerpeaprofiile sõltumata nende allikast saab kasutada vaheldumisi ja et ostud ei ole seotud konkreetse projektiga.

| (223) | Lisaks sellele on liidu tootmisharu viimastel aastatel investeerinud toodete mitmekesistamisse, laiendades vaatlusalusel perioodil oma eri mõõdus terasest kumerpeaprofiilide valikut. Sellega seoses osutas Fincantieri oma märkustes kaebuse lõigule, kus kaebuse esitaja väitis, et „kuni 180 mm nimilaiusega [terasest kumerpeaprofiile] on odavam toota“. Fincantieri seadis seetõttu kahtluse alla kaebuse esitaja otsuse investeerida suuremate mõõtmetega toote tootmisse ja väitis, et see aitas kaasa liidu tootmisharu kasumi vähenemisele. |
| --- | --- |

(223)

Lisaks sellele on liidu tootmisharu viimastel aastatel investeerinud toodete mitmekesistamisse, laiendades vaatlusalusel perioodil oma eri mõõdus terasest kumerpeaprofiilide valikut. Sellega seoses osutas Fincantieri oma märkustes kaebuse lõigule, kus kaebuse esitaja väitis, et „kuni 180 mm nimilaiusega [terasest kumerpeaprofiile] on odavam toota“. Fincantieri seadis seetõttu kahtluse alla kaebuse esitaja otsuse investeerida suuremate mõõtmetega toote tootmisse ja väitis, et see aitas kaasa liidu tootmisharu kasumi vähenemisele.

| (224) | Vastupidi eeltoodule näitasid nii kaebus kui ka kaebuse esitaja kontrollitud andmed, et suuremas mõõdus terasest kumerpeaprofiilide tootmine on siiski ökonoomsem, kuna see nõuab vähem valtsimist ja on ajasäästlikum. Samuti märgitakse kaebuse punktis 1.3, et „mida väiksemas mõõdus kumerpeaprofiilid on, seda suuremad on kulud“. See näitab, et liidu tootmisharu varasem mitmekesistamisstrateegia on pigem mõjutanud positiivselt liidu tootmisharu kasumlikkust kui aidanud kaasa kahju tekkimisele. |
| --- | --- |

(224)

Vastupidi eeltoodule näitasid nii kaebus kui ka kaebuse esitaja kontrollitud andmed, et suuremas mõõdus terasest kumerpeaprofiilide tootmine on siiski ökonoomsem, kuna see nõuab vähem valtsimist ja on ajasäästlikum. Samuti märgitakse kaebuse punktis 1.3, et „mida väiksemas mõõdus kumerpeaprofiilid on, seda suuremad on kulud“. See näitab, et liidu tootmisharu varasem mitmekesistamisstrateegia on pigem mõjutanud positiivselt liidu tootmisharu kasumlikkust kui aidanud kaasa kahju tekkimisele.

| (225) | Seetõttu jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu väidetavalt vähene terasest kumerpeaprofiilide valiku mitmekesistamine ei nõrgendanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel. |
| --- | --- |

(225)

Seetõttu jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu väidetavalt vähene terasest kumerpeaprofiilide valiku mitmekesistamine ei nõrgendanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (226) | 2019. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal liidu tootmisharu finantsolukord üldiselt halvenes. See halvenemine oli eriti märgatav 2020. aastal, pärast mida kuni uurimisperioodini olukord teataval määral paranes. Vaatlusaluse perioodi lõpus oli liidu tootmisharu siiski endiselt kahjumis ega olnud veel suutnud taastuda 2020. aasta eelsele tasemele. Need ebasoodsad asjaolud langesid ajaliselt kokku asjaomastest riikidest pärit terasest kumerpeaprofiilide dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemisega; need impordihinnad vaatlusalusel perioodil küll tõusid, kuid vähem kui liidu tootmisharu hinnad, nagu eespool punktis 5.1 mainitud. |
| --- | --- |

(226)

2019. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal liidu tootmisharu finantsolukord üldiselt halvenes. See halvenemine oli eriti märgatav 2020. aastal, pärast mida kuni uurimisperioodini olukord teataval määral paranes. Vaatlusaluse perioodi lõpus oli liidu tootmisharu siiski endiselt kahjumis ega olnud veel suutnud taastuda 2020. aasta eelsele tasemele. Need ebasoodsad asjaolud langesid ajaliselt kokku asjaomastest riikidest pärit terasest kumerpeaprofiilide dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemisega; need impordihinnad vaatlusalusel perioodil küll tõusid, kuid vähem kui liidu tootmisharu hinnad, nagu eespool punktis 5.1 mainitud.

| (227) | Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi, liidu tootmisharu eksporditulemuste, liidu tarbimist mõjutanud COVID-19 pandeemia, energiahindade tõusu ja väidetavalt vähese toodete mitmekesistamise negatiivne mõju liidu tootmisharu tootmismahtudele, müügihindadele ja kasumlikkusele oli vaid piiratud. |
| --- | --- |

(227)

Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle dumpinguhinnaga impordi kahjustavast mõjust. Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi, liidu tootmisharu eksporditulemuste, liidu tarbimist mõjutanud COVID-19 pandeemia, energiahindade tõusu ja väidetavalt vähese toodete mitmekesistamise negatiivne mõju liidu tootmisharu tootmismahtudele, müügihindadele ja kasumlikkusele oli vaid piiratud.

| (228) | Eelkirjeldatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju ning et teised tegurid ei olnud ei eraldi ega koos vaadelduna piisavad, et nõrgendada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(228)

Eelkirjeldatu põhjal järeldas komisjon selles etapis, et asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju ning et teised tegurid ei olnud ei eraldi ega koos vaadelduna piisavad, et nõrgendada põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel.

6.   MEETMETE TASE

MEETMETE TASE

| (229) | Meetmete taseme kindlaksmääramiseks uuris komisjon, kas liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordist tekkinud kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist väiksemast tollimaksust. |
| --- | --- |

(229)

Meetmete taseme kindlaksmääramiseks uuris komisjon, kas liidu tootmisharule dumpinguhinnaga impordist tekkinud kahju kõrvaldamiseks piisaks dumpingumarginaalist väiksemast tollimaksust.

6.1.   Kahjumarginaal

Kahjumarginaal

| (230) | Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharul oleks võimalik teenida taotletavat kasumit, müües oma toodangut sihthinnaga alusmääruse artikli 7 lõigete 2c ja 2d tähenduses. |
| --- | --- |

(230)

Kahju kõrvaldataks, kui liidu tootmisharul oleks võimalik teenida taotletavat kasumit, müües oma toodangut sihthinnaga alusmääruse artikli 7 lõigete 2c ja 2d tähenduses.

| (231) | Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c võttis komisjon taotletava kasumi kindlakstegemisel arvesse järgmisi tegureid: kasumlikkuse tase enne asjaomastest riikidest pärit impordi suurenemist, kasumlikkuse tase, mis on vajalik kogukulu ja investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude katteks, ja kasumlikkuse tase, mida eeldatakse tavaliste konkurentsitingimuste korral. Selline kasumimarginaal ei tohiks olla alla 6 %. |
| --- | --- |

(231)

Kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõikega 2c võttis komisjon taotletava kasumi kindlakstegemisel arvesse järgmisi tegureid: kasumlikkuse tase enne asjaomastest riikidest pärit impordi suurenemist, kasumlikkuse tase, mis on vajalik kogukulu ja investeeringute, teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kulude katteks, ja kasumlikkuse tase, mida eeldatakse tavaliste konkurentsitingimuste korral. Selline kasumimarginaal ei tohiks olla alla 6 %.

| (232) | Koostööd teinud liidu tootja jäi kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kahjumisse. Kaebuse esitaja pakkus välja taotletava kasumi 7,4 %, mis põhineb tema teiste tootesarjade kasumil 2019. aastal. Komisjon leidis siiski, et teised tootesarjad puudutasid autotööstuses kasutatavaid hingesid ja eriprofiile, mis on kõrgema hinnaga, keerulisemad ja konkreetsele kliendile suunatud tooted. Seetõttu kehtestati ajutiselt kasumimarginaaliks 6 % vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 2c. |
| --- | --- |

(232)

Koostööd teinud liidu tootja jäi kogu vaatlusaluse perioodi jooksul kahjumisse. Kaebuse esitaja pakkus välja taotletava kasumi 7,4 %, mis põhineb tema teiste tootesarjade kasumil 2019. aastal. Komisjon leidis siiski, et teised tootesarjad puudutasid autotööstuses kasutatavaid hingesid ja eriprofiile, mis on kõrgema hinnaga, keerulisemad ja konkreetsele kliendile suunatud tooted. Seetõttu kehtestati ajutiselt kasumimarginaaliks 6 % vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 2c.

| (233) | Sellest lähtudes on mittekahjustav hind [1 300–1 600] eurot terasest kumerpeaprofiilide tonni kohta, mis tuleneb eespool nimetatud 6 % suuruse kasumimarginaali kohaldamisest koostööd teinud liidu tootja tootmiskulude suhtes uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(233)

Sellest lähtudes on mittekahjustav hind [1 300–1 600] eurot terasest kumerpeaprofiilide tonni kohta, mis tuleneb eespool nimetatud 6 % suuruse kasumimarginaali kohaldamisest koostööd teinud liidu tootja tootmiskulude suhtes uurimisperioodil.

| (234) | Seejärel määras komisjon kindlaks kahjumarginaali taseme, võrreldes koostööd teinud eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda asjaomastes riikides, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, sellise samasuguse toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, mida koostööd teinud liidu tootja liidu turul uurimisperioodil müüs. Võrdluse tulemusel saadud vahe esitati protsendina kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast. |
| --- | --- |

(234)

Seejärel määras komisjon kindlaks kahjumarginaali taseme, võrreldes koostööd teinud eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda asjaomastes riikides, mis oli kindlaks tehtud hindade allalöömise arvutuste jaoks, sellise samasuguse toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga, mida koostööd teinud liidu tootja liidu turul uurimisperioodil müüs. Võrdluse tulemusel saadud vahe esitati protsendina kaalutud keskmisest CIF-impordihinnast.

| (235) | Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal muude äriühingute puhul määratakse kindlaks samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendus 120 HRV kohta ja põhjendus 141 Türgi kohta).








  Riik | Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal (%) | Esialgne kahjumarginaal (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. | 14,7 | 21,7 |
| | Kõik muud äriühingud | 14,7 | 21,7 |
| Türgi | Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş | 13,6 | 30,0 |
| | Kõik muud äriühingud | 13,6 | 30,0 |

(235)

Kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal muude äriühingute puhul määratakse kindlaks samal viisil kui nende äriühingute dumpingumarginaal (vt põhjendus 120 HRV kohta ja põhjendus 141 Türgi kohta).

Riik

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal (%)

Esialgne kahjumarginaal (%)

HRV

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

14,7

21,7

Kõik muud äriühingud

14,7

21,7

Türgi

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş

13,6

30,0

Kõik muud äriühingud

13,6

30,0

6.2.   Järeldus meetmete taseme kohta

Järeldus meetmete taseme kohta

| (236) | Eespool esitatud hinnangu põhjal tuleks vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 2 kehtestada järgmised ajutised dumpinguvastased tollimaksud.







  Riik | Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. | 14,7  % |
| | Kõik muud äriühingud | 14,7  % |
| Türgi | Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş | 13,6  % |
| | Kõik muud äriühingud | 13,6  % |

(236)

Eespool esitatud hinnangu põhjal tuleks vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 2 kehtestada järgmised ajutised dumpinguvastased tollimaksud.

Riik

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Hiina Rahvavabariik

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

14,7  %

Kõik muud äriühingud

14,7  %

Türgi

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş

13,6  %

Kõik muud äriühingud

13,6  %

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (237) | Olles otsustanud kohaldada alusmääruse artikli 7 lõiget 2, uuris komisjon, kas ta saab kooskõlas alusmääruse artikliga 21 teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve. |
| --- | --- |

(237)

Olles otsustanud kohaldada alusmääruse artikli 7 lõiget 2, uuris komisjon, kas ta saab kooskõlas alusmääruse artikliga 21 teha selge järelduse, et hoolimata kahjustava dumpingu kindlakstegemisest ei ole meetmete võtmine käesoleval juhul liidu huvides. Liidu huvide kindlakstegemisel võeti arvesse kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huve.

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (238) | Liidus toodavad terasest kumerpeaprofiile kaks äriühingut. Nad annavad otseselt tööd [130–160] töötajale ning asuvad Hispaanias ja Itaalias. 2019. aastal tegutses veel üks liidu tootja, kes asus Rumeenias. Järelikult oli 2019. aastal kogu otsene töötajate arv terasest kumerpeaprofiilide tootmises peaaegu kaks korda suurem kui uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(238)

Liidus toodavad terasest kumerpeaprofiile kaks äriühingut. Nad annavad otseselt tööd [130–160] töötajale ning asuvad Hispaanias ja Itaalias. 2019. aastal tegutses veel üks liidu tootja, kes asus Rumeenias. Järelikult oli 2019. aastal kogu otsene töötajate arv terasest kumerpeaprofiilide tootmises peaaegu kaks korda suurem kui uurimisperioodil.

| (239) | Uurimise käigus selgus, et liidu tootmisharu on kandnud uurimisperioodil olulist kahju asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu. Meetmete kehtestamine võimaldaks liidu tootmisharul säilitada oma turuosa, suurendada tootmist ja tootmisvõimsuse rakendamist, tõsta hindu tootmiskulude katmiseks ja saavutada selline kasumlikkus, mida võiks eeldada tavapärastes konkurentsitingimustes. See taastaks liidu tootmisharu kestlikkuse ja võimaldaks tal teha tulevikus investeeringuid. |
| --- | --- |

(239)

Uurimise käigus selgus, et liidu tootmisharu on kandnud uurimisperioodil olulist kahju asjaomastest riikidest pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu. Meetmete kehtestamine võimaldaks liidu tootmisharul säilitada oma turuosa, suurendada tootmist ja tootmisvõimsuse rakendamist, tõsta hindu tootmiskulude katmiseks ja saavutada selline kasumlikkus, mida võiks eeldada tavapärastes konkurentsitingimustes. See taastaks liidu tootmisharu kestlikkuse ja võimaldaks tal teha tulevikus investeeringuid.

| (240) | Meetmete kehtestamata jätmine tooks tõenäoliselt kaasa turuosa edasise vähenemise ja kasumlikkuse vähenemise, mis oli juba kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivne. See võib põhjustada täiendavaid tootmisrajatiste sulgemisi ja koondamisi, seades seega ohtu liidu tootmisharu elujõulisuse. See on eriti asjakohane, arvestades asjaolu, et praegu tegutseb vaid kaks liidu tootjat, kes on mõlemad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. |
| --- | --- |

(240)

Meetmete kehtestamata jätmine tooks tõenäoliselt kaasa turuosa edasise vähenemise ja kasumlikkuse vähenemise, mis oli juba kogu vaatlusaluse perioodi jooksul negatiivne. See võib põhjustada täiendavaid tootmisrajatiste sulgemisi ja koondamisi, seades seega ohtu liidu tootmisharu elujõulisuse. See on eriti asjakohane, arvestades asjaolu, et praegu tegutseb vaid kaks liidu tootjat, kes on mõlemad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad.

| (241) | Seetõttu jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine asjaomastest riikidest pärit terasest kumerpeaprofiilide impordi suhtes oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(241)

Seetõttu jõudis komisjon esialgsele järeldusele, et ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamine asjaomastest riikidest pärit terasest kumerpeaprofiilide impordi suhtes oleks liidu tootmisharu huvides.

7.2.   Kasutajate ja sõltumatute importijate huvid

Kasutajate ja sõltumatute importijate huvid

| (242) | Uurimise käigus andis endast teada ja vastas küsimustikule ainult üks sõltumatu importija, Baglietto. Kahjuks oli hoolimata mitmest küsimustikule esitatud vastustesse tehtud parandusest palju sellist teavet, mis jäi puudulikuks, sealhulgas vastuse selgitav osa, nii et vastus oli liiga ebapiisav, et seda oleks saanud uurimise käigus kasutada. Importija nõustus selle asemel esitama teavet kahju ja liidu huvide kohta. Oma esildises oli Baglietto dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu, sest ta väitis, et sellised meetmed piiravad terasest kumerpeaprofiilide kättesaadavust liidus ja võivad seega tekitada liidu turul duopoolse või monopoolse olukorra. |
| --- | --- |

(242)

Uurimise käigus andis endast teada ja vastas küsimustikule ainult üks sõltumatu importija, Baglietto. Kahjuks oli hoolimata mitmest küsimustikule esitatud vastustesse tehtud parandusest palju sellist teavet, mis jäi puudulikuks, sealhulgas vastuse selgitav osa, nii et vastus oli liiga ebapiisav, et seda oleks saanud uurimise käigus kasutada. Importija nõustus selle asemel esitama teavet kahju ja liidu huvide kohta. Oma esildises oli Baglietto dumpinguvastaste meetmete kehtestamise vastu, sest ta väitis, et sellised meetmed piiravad terasest kumerpeaprofiilide kättesaadavust liidus ja võivad seega tekitada liidu turul duopoolse või monopoolse olukorra.

| (243) | Endast andsid teada ka kaks kasutajat, kes vastasid küsimustikule. Ühe kasutaja vastus oli liiga puudulik, et seda uurimise käigus kasutada, samal ajal kui kasutaja Fincantieri vastust aktsepteeriti ja kontrolliti kohapeal. Fincantieri on liidu suurim laevaehitusettevõtja ja seega üks tähtsamaid uuritava toote kasutajaid. |
| --- | --- |

(243)

Endast andsid teada ka kaks kasutajat, kes vastasid küsimustikule. Ühe kasutaja vastus oli liiga puudulik, et seda uurimise käigus kasutada, samal ajal kui kasutaja Fincantieri vastust aktsepteeriti ja kontrolliti kohapeal. Fincantieri on liidu suurim laevaehitusettevõtja ja seega üks tähtsamaid uuritava toote kasutajaid.

| (244) | Fincantieri väitis esiteks, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine sulgeks praktiliselt turu terasest kumerpeaprofiilide impordile ja võib põhjustada tarnete nappuse, eriti 160–200 mm laiuste terasest kumerpeaprofiilide puhul, mida toodab ainult üks liidu tootja. Teiseks väitis kasutaja, et meetmete kehtestamine süvendaks toote puudust liidu turul. Fincantieri sõnul ei ole liidu tootmisharul piisavalt tootmisvõimsust, et rahuldada kogu laevaehitussektori vajadusi. Lisaks sellele esines liidu tootmisharu tarnete puhul uurimisperioodi jooksul viivitusi ja logistilisi probleeme, mis sundis Fincantieri kasutama importi asjaomastest riikidest. Kolmandaks väitis Fincantieri, et asjaomaste riikide kõrval puuduvad teised usaldusväärsed alternatiivsed terasest kumerpeaprofiilide tarnijad. |
| --- | --- |

(244)

Fincantieri väitis esiteks, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine sulgeks praktiliselt turu terasest kumerpeaprofiilide impordile ja võib põhjustada tarnete nappuse, eriti 160–200 mm laiuste terasest kumerpeaprofiilide puhul, mida toodab ainult üks liidu tootja. Teiseks väitis kasutaja, et meetmete kehtestamine süvendaks toote puudust liidu turul. Fincantieri sõnul ei ole liidu tootmisharul piisavalt tootmisvõimsust, et rahuldada kogu laevaehitussektori vajadusi. Lisaks sellele esines liidu tootmisharu tarnete puhul uurimisperioodi jooksul viivitusi ja logistilisi probleeme, mis sundis Fincantieri kasutama importi asjaomastest riikidest. Kolmandaks väitis Fincantieri, et asjaomaste riikide kõrval puuduvad teised usaldusväärsed alternatiivsed terasest kumerpeaprofiilide tarnijad.

| (245) | Lisaks importijale ja kasutajale väitis ka Türgi valitsus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine tooks kaasa monopoolse olukorra liidu turul. Samas juhtis Türgi valitsus tähelepanu terasetoodete, sealhulgas terasest kumerpeaprofiilide impordi suhtes kehtestatud kaitsemeetmetele, mis nende arvates juba piisavalt kaitsevad liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

(245)

Lisaks importijale ja kasutajale väitis ka Türgi valitsus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine tooks kaasa monopoolse olukorra liidu turul. Samas juhtis Türgi valitsus tähelepanu terasetoodete, sealhulgas terasest kumerpeaprofiilide impordi suhtes kehtestatud kaitsemeetmetele, mis nende arvates juba piisavalt kaitsevad liidu tootmisharu.

| (246) | Põhimõtteliselt olid kasutaja, importija ja Türgi valitsuse esitatud peamised argumendid kõik seotud sellega, et osalised kardavad, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral võib tekkida tarnete nappus ja monopoolne olukord liidu turul. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamise eesmärk ja kavandatud mõju ei ole siiski kunagi liidu turu sulgemine kolmandatest riikidest pärit impordile. Eesmärk on kõrvaldada kahjustava dumpingu kaubandust moonutav mõju ning taastada seega konkurents ja võrdsed võimalused liidu tootjate jaoks. Asjaolu, et liidu tootmisharu ei töötanud kogu vaatlusalusel perioodil täisvõimsusel, viitas sellele, et liidu tootjad võiksid müüa liidu turul rohkem terasest kumerpeaprofiile. |
| --- | --- |

(246)

Põhimõtteliselt olid kasutaja, importija ja Türgi valitsuse esitatud peamised argumendid kõik seotud sellega, et osalised kardavad, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise korral võib tekkida tarnete nappus ja monopoolne olukord liidu turul. Dumpinguvastaste meetmete kehtestamise eesmärk ja kavandatud mõju ei ole siiski kunagi liidu turu sulgemine kolmandatest riikidest pärit impordile. Eesmärk on kõrvaldada kahjustava dumpingu kaubandust moonutav mõju ning taastada seega konkurents ja võrdsed võimalused liidu tootjate jaoks. Asjaolu, et liidu tootmisharu ei töötanud kogu vaatlusalusel perioodil täisvõimsusel, viitas sellele, et liidu tootjad võiksid müüa liidu turul rohkem terasest kumerpeaprofiile.

| (247) | Lisaks sellele ei olnud mingeid märke selle kohta, et importijad või kasutajad ei suuda dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest tuleneva hinnatõusuga toime tulla. Baglietto esitatud teave ei võimaldanud kindlaks teha, kas importijad suudavad kavandatud dumpinguvastase tollimaksuga toime tulla või mitte. |
| --- | --- |

(247)

Lisaks sellele ei olnud mingeid märke selle kohta, et importijad või kasutajad ei suuda dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest tuleneva hinnatõusuga toime tulla. Baglietto esitatud teave ei võimaldanud kindlaks teha, kas importijad suudavad kavandatud dumpinguvastase tollimaksuga toime tulla või mitte.

| (248) | Kontrollitud andmed ja koostööd teinud kasutaja väited näitasid siiski selgelt, et terasest kumerpeaprofiilide kallinemine kasutajaid ei kahjustaks. Asjaomastest riikidest pärit terasest kumerpeaprofiilid moodustasid vähem kui 10 % kasutaja poolt uurimisperioodil ostetud terasest kumerpeoprofiilidest. Lisaks sellele moodustasid terasest kumerpeaprofiilidega seotud kulud Fincantieri üldistest tootmiskuludest tühise osa (vähem kui 0,5 %) ja seda kõikide toodete puhul, mis sisaldavad terasest kumerpeaprofiile. Seetõttu on terasest kumerpeaprofiilide kallinemise mõju Fincantieri märkimisväärsele kasumimarginaalile eeldatavasti väga väike. |
| --- | --- |

(248)

Kontrollitud andmed ja koostööd teinud kasutaja väited näitasid siiski selgelt, et terasest kumerpeaprofiilide kallinemine kasutajaid ei kahjustaks. Asjaomastest riikidest pärit terasest kumerpeaprofiilid moodustasid vähem kui 10 % kasutaja poolt uurimisperioodil ostetud terasest kumerpeoprofiilidest. Lisaks sellele moodustasid terasest kumerpeaprofiilidega seotud kulud Fincantieri üldistest tootmiskuludest tühise osa (vähem kui 0,5 %) ja seda kõikide toodete puhul, mis sisaldavad terasest kumerpeaprofiile. Seetõttu on terasest kumerpeaprofiilide kallinemise mõju Fincantieri märkimisväärsele kasumimarginaalile eeldatavasti väga väike.

| (249) | Kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestataks, halvendaks see liidu tootmisharu finantsolukorda ja see võib viia selleni, et kaks allesjäänud liidu tootjat hindavad oma investeerimisstrateegiad ümber ja keskenduvad teistele, praegu kasumlikumatele tootesarjadele, lõpetades tegelikult terasest kumerpeaprofiilide tootmise liidus. |
| --- | --- |

(249)

Kui dumpinguvastaseid meetmeid ei kehtestataks, halvendaks see liidu tootmisharu finantsolukorda ja see võib viia selleni, et kaks allesjäänud liidu tootjat hindavad oma investeerimisstrateegiad ümber ja keskenduvad teistele, praegu kasumlikumatele tootesarjadele, lõpetades tegelikult terasest kumerpeaprofiilide tootmise liidus.

| (250) | Sellises olukorras muutuksid liidu terasest kumerpeaprofiilide importijad ja kasutajad täielikult sõltuvaks impordist kolmandatest riikidest, mis kõigi osaliste sõnul puudutas tegelikult ainult Hiinat ja Türgit. Selleks et mitte muutuda sõltuvaks ainult väga piiratud arvu kolmandate riikide tarnijate impordist, on jätkuvalt vaja mitut tarneallikat, sealhulgas liidusiseseid tarneallikaid. Dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine, mis taastaks konkurentsi ja võrdsed võimalused liidu tootjate jaoks, tagaks mitmekesisuse ja võimaluse valida tarneallikaid, mida soovisid kõik osalised. |
| --- | --- |

(250)

Sellises olukorras muutuksid liidu terasest kumerpeaprofiilide importijad ja kasutajad täielikult sõltuvaks impordist kolmandatest riikidest, mis kõigi osaliste sõnul puudutas tegelikult ainult Hiinat ja Türgit. Selleks et mitte muutuda sõltuvaks ainult väga piiratud arvu kolmandate riikide tarnijate impordist, on jätkuvalt vaja mitut tarneallikat, sealhulgas liidusiseseid tarneallikaid. Dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine, mis taastaks konkurentsi ja võrdsed võimalused liidu tootjate jaoks, tagaks mitmekesisuse ja võimaluse valida tarneallikaid, mida soovisid kõik osalised.

| (251) | Eelöeldut silmas pidades lükati esialgu tagasi väited võimaliku tarneallikate nappuse ja võimaliku duopoolse/monopoolse olukorra kohta. |
| --- | --- |

(251)

Eelöeldut silmas pidades lükati esialgu tagasi väited võimaliku tarneallikate nappuse ja võimaliku duopoolse/monopoolse olukorra kohta.

| (252) | Nagu põhjenduses 245 on märgitud, esitas Türgi valitsus täiendava väite, et liidu tootmisharu on juba praegu kaitstud terasetoodete, sealhulgas terasest kumerpeaprofiilide suhtes kohaldatavate kaitsemeetmete kaudu (65). Kaitsemeetmed on siiski ajutised ning nende kehtestamise põhjus ja eesmärk on dumpinguvastastest meetmetest erinev. Seetõttu lükati see kaitsemeetmetega seotud väide ajutiselt tagasi. |
| --- | --- |

(252)

Nagu põhjenduses 245 on märgitud, esitas Türgi valitsus täiendava väite, et liidu tootmisharu on juba praegu kaitstud terasetoodete, sealhulgas terasest kumerpeaprofiilide suhtes kohaldatavate kaitsemeetmete kaudu (65). Kaitsemeetmed on siiski ajutised ning nende kehtestamise põhjus ja eesmärk on dumpinguvastastest meetmetest erinev. Seetõttu lükati see kaitsemeetmetega seotud väide ajutiselt tagasi.

65

7.3.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (253) | Eelöeldu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et uurimismenetluse praeguses etapis puuduvad kaalukad põhjused mille tõttu ei oleks Hiinast ja Türgist pärit terasest kumerpeaprofiilide impordi suhtes meetmete kehtestamine liidu huvides. |
| --- | --- |

(253)

Eelöeldu põhjal jõudis komisjon järeldusele, et uurimismenetluse praeguses etapis puuduvad kaalukad põhjused mille tõttu ei oleks Hiinast ja Türgist pärit terasest kumerpeaprofiilide impordi suhtes meetmete kehtestamine liidu huvides.

8.   AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

AJUTISED DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (254) | Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu, kahju, põhjusliku seose, meetmete taseme ja liidu huvide kohta, tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule edasist kahju. |
| --- | --- |

(254)

Tuginedes komisjoni järeldustele dumpingu, kahju, põhjusliku seose, meetmete taseme ja liidu huvide kohta, tuleks kehtestada ajutised meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule edasist kahju.

| (255) | Hiina Rahvavabariigist ja Türgist pärit terasest kumerpeaprofiilide impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohase väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale (põhjendused 229–236 eespool). Tollimaksumäärad kehtestati dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(255)

Hiina Rahvavabariigist ja Türgist pärit terasest kumerpeaprofiilide impordi suhtes tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed kooskõlas alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohase väiksema tollimaksu reegliga. Komisjon võrdles kahjumarginaale ja dumpingumarginaale (põhjendused 229–236 eespool). Tollimaksumäärad kehtestati dumpingu- või kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (256) | Eelkirjeldatu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised.







  Riik | Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. | 14,7  % |
| | Kõik muud äriühingud | 14,7  % |
| Türgi | Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş | 13,6  % |
| | Kõik muud äriühingud | 13,6  % |

(256)

Eelkirjeldatu põhjal peaksid ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, olema järgmised.

Riik

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

Hiina Rahvavabariik

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

14,7  %

Kõik muud äriühingud

14,7  %

Türgi

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş

13,6  %

Kõik muud äriühingud

13,6  %

| (257) | Selleks et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, ei tuleks kõigile muudele äriühingutele kehtestatavat dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(257)

Selleks et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, ei tuleks kõigile muudele äriühingutele kehtestatavat dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööd mitteteinud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

9.   ESIALGSES ETAPIS ANTAV TEAVE

ESIALGSES ETAPIS ANTAV TEAVE

| (258) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a teavitas komisjon huvitatud isikuid ajutiste tollimaksude kavandatavast kehtestamisest. See teave tehti üldsusele kättesaadavaks ka kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega märkuste esitamiseks konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta. |
| --- | --- |

(258)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a teavitas komisjon huvitatud isikuid ajutiste tollimaksude kavandatavast kehtestamisest. See teave tehti üldsusele kättesaadavaks ka kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega märkuste esitamiseks konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta.

| (259) | Türgi eksportiv tootja Özkan Demir märkis, et omamaise müügi koguseid on ekslikult ümardatud, mis toob kaasa suurema dumpingumarginaali. Pärast analüüsi nõustus komisjon selle väitega ja parandas vea, kasutades ümardamata arvandmeid. Selle tulemusel muudeti esialgne dumpingumarginaal 14,3 %lt 13,6 %le. |
| --- | --- |

(259)

Türgi eksportiv tootja Özkan Demir märkis, et omamaise müügi koguseid on ekslikult ümardatud, mis toob kaasa suurema dumpingumarginaali. Pärast analüüsi nõustus komisjon selle väitega ja parandas vea, kasutades ümardamata arvandmeid. Selle tulemusel muudeti esialgne dumpingumarginaal 14,3 %lt 13,6 %le.

| (260) | Ka Hiina eksportiv tootja Changshu Longteng esitas märkusi, kuid need ei puudutanud arvutuste õigsust. Seepärast käsitletakse neid märkusi uurimise lõppetapis. |
| --- | --- |

(260)

Ka Hiina eksportiv tootja Changshu Longteng esitas märkusi, kuid need ei puudutanud arvutuste õigsust. Seepärast käsitletakse neid märkusi uurimise lõppetapis.

10.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (261) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid üles esitama ettenähtud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(261)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid üles esitama ettenähtud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (262) | Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppetapis muuta, |
| --- | --- |

(262)

Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on esialgsed ja neid võidakse uurimise lõppetapis muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määrusega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Türgist pärit, praegu CN-koodi ex 7216 50 91 (TARICi kood 7216509110) alla kuuluvate kuni 204 mm laiuste legeerimata terasest kumerpeaprofiilide impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised.

| Riik | Äriühing | Ajutine dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. | 14,7  % | 899J |
| Hiina Rahvavabariik | Kõik muud äriühingud | 14,7  % | 8999 |
| Türgi | Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş | 13,6  % | 899 K |
| Türgi | Kõik muud äriühingud | 13,6  % | 8999 |

Riik

Äriühing

Ajutine dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

14,7  %

899J

Hiina Rahvavabariik

Kõik muud äriühingud

14,7  %

8999

Türgi

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş

13,6  %

899 K

Türgi

Kõik muud äriühingud

13,6  %

8999

3.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse liidus vabasse ringlusse ajutise dumpinguvastase tollimaksu summa suuruse tagatise esitamise korral.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Huvitatud isikud esitavad oma kirjalikud märkused käesoleva määruse kohta komisjonile 15 kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

2.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et komisjon nad ära kuulaks, taotlevad seda viie kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

3.   Huvitatud isikutel, kes soovivad taotleda ärakuulamist kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures, palutakse seda teha viie kalendripäeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib väljaspool kõnealust tähtaega esitatud taotlused läbi vaadata ja vajaduse korral otsustada, kas need rahuldada või mitte.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artiklit 1 kohaldatakse kuus kuud.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Teade Hiina Rahvavabariigist ja Türgist pärit kumerpeaprofiilide importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta (ELT C 431, 14.11.2022, lk 11).

2

(3)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2640

3

(4)  Komisjoni 26. oktoobri 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/2068, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit teatavate külmvaltsitud lehtterastoodete impordi suhtes (ELT L 277, 27.10.2022, lk 149); komisjoni 16. veebruari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/191, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes (ELT L 36, 17.2.2022, lk 1); komisjoni 24. jaanuari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/95, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse teatavate Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankalt ja Filipiinidelt lähetatud rauast või terasest toruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud nimetatud riikidest pärinevana või mitte (ELT L 16, 25.1.2022, lk 36); komisjoni 15. detsembri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/2239, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit elektrit võrku tootvate terasest tuuleturbiinimastide impordi suhtes (ELT L 450, 16.12.2021, lk 59); komisjoni 16. aprilli 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/635, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Valgevenest, Hiina Rahvavabariigist ja Venemaalt pärit rauast või legeerimata terasest keevistorude impordi suhtes (ELT L 132, 19.4.2021, lk 145).

4

(5)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/2068 põhjendus 80, rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 208, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 59, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 149–150.

5

(6)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/2068 põhjendus 64, rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 192, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 46, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 115–118.

6

(7)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/2068 põhjendus 66, rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendused 193–194, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 47, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 119–122. Kuigi Hiina õigusaktides ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigile kuuluvate ettevõtete juhtivtöötajaid võib käsitada vastava omandiõigusena, on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad Hiina Kommunistliku Partei rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. HRV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua Hiina Kommunistliku Partei rakuke (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud Hiina Kommunistliku Partei põhikirjas) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Alates hiljemalt 2016. aastast on aga Hiina Kommunistlik Partei poliitilise põhimõttena hakanud rangemalt kontrollima riigile kuuluvate ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et Hiina Kommunistlik Partei avaldab eraettevõtjatele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist. On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraettevõtjast ning suurenes surve anda Hiina Kommunistliku Partei rakukestele asjaomastes äriühingutes viimane sõna äriotsuste tegemisel asjaomases äriühingus. Need õigusnormid on üldkohaldatavad Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas uuritava toote tootjate ja nende sisendite tarnijate puhul.

7

(8)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/2068 põhjendus 68, rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendused 195–201, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendused 48–52, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 123–129.

8

(9)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/2068 põhjendus 74, rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 202, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 53, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 130–133.

9

(10)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/2068 põhjendus 75, rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 203, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 54, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 134–135.

10

(11)  Vt rakendusmääruse (EL) 2022/2068 põhjendus 76, rakendusmääruse (EL) 2022/191 põhjendus 204, rakendusmääruse (EL) 2022/95 põhjendus 55, rakendusmääruse (EL) 2021/2239 põhjendused 67–74 ja rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 136–145.

11

(12)  Komisjoni talituste töödokument SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017, kättesaadav aadressil https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SWD(2017)483&lang = en.

12

(13)  Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd. (kuupäev puudub). Baidu, kättesaadav aadressil https://baike.baidu.com/item/%E6%B2%B3%E5%8C%97%E5%90%89%E6%B3%B0%E7%89%B9%E9%92%A2%E9%9B%86%E5%9B%A2%E6%9C%89%E9%99%90%E5%85%AC%E5%8F%B8/4599958 (viimati vaadatud 3. aprillil 2023).

13

(14)  
  „Õppige tundma sajandivanuse partei ajalugu ja ikka pea püsti edasi“, artikkel äriühingu Tangshan Baigong Industrial Development Co., Ltd. töötajate külaskäigu kohta Li Dazhao memoriaalsaali (17. juuni 2021). Tsuniversal, kättesaadav aadressil https://www.tsuniversal.com/news/74.html (viimati vaadatud 3. aprillil 2023).

14

(15)  
  Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd (kuupäev puudub). QCC, kättesaadav aadressil https://www.qcc.com/firm/e466e01d6e0994f2d8c8736a6d7e4da7.html (viimati vaadatud 3. aprillil 2023).

15

Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd

(16)  
  Jingye kontserni parteikomitee tunnustas 2022. aastal edumeelseid partei allorganisatsioone ja eeskujulikke partei liikmeid (3. märts 2023). Jingye kontsern, kättesaadav aadressil: http://www.hbjyjt.com/content/?2085.html (viimati vaadatud 3. aprillil 2023).

16

Jingye kontserni parteikomitee tunnustas 2022. aastal edumeelseid partei allorganisatsioone ja eeskujulikke partei liikmeid

(17)  Vt näiteks HKP põhikirja artikkel 33, Hiina äriühinguseaduse artikkel 19 või HKP keskkomitee peabüroo 2020. aasta suunised uuel ajastul ühisrinde töö tõhustamiseks erasektoris.

17

(18)  Kättesaadav aadressil http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=5b2ddec5eba936fba45d7bd801b09f6ff30d867762906011672eaeda213c54ac&columnId=0227750914a0f2a722c5b71b220e0aa19ceb0ee2cd7a7e325a35f6591cdbf66a (viimati vaadatud 3. aprillil 2023).

18

(19)  Vt https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (viimati vaadatud 3. aprillil 2023);

19

https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (viimati vaadatud 3. aprillil 2023);

https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (viimati vaadatud 3. aprillil 2023);

https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (viimati vaadatud 3. aprillil 2023).

(20)  Vt 14. viisaastakuplaan toorainetööstuse arendamise kohta, IV jagu, 3. alajagu.

20

(21)  Vt 14. viisaastakuplaan terasejäätmete tööstuse arendamise kohta, II jagu, 1. alajagu.

21

(22)  Vt Shandongi provintsi 14. viisaastakuplaan laevaehitus- ja merendusseadmete arendamise kohta, kättesaadav aadressil http://gxt.shandong.gov.cn/art/2022/3/29/art_103885_10301690.html (viimati vaadatud 4. aprillil 2023) ja 14. viisaastakuplaan laeva- ja merendusseadmete tootmisharu arendamise kohta Jiangsu provintsis, kättesaadav aadressil https://gxt.jiangsu.gov.cn/art/2022/3/22/art_6197_10385582.html (viimati vaadatud 4. aprillil 2023).

22

(23)  Vt Hebei provintsi kolmeaastane terasetööstuse ahela klastrite arendamise tegevuskava, I peatükk, 3. jagu, kättesaadav aadressil https://huanbao.bjx.com.cn/news/20200717/1089773.shtml (viimati vaadatud 3. aprillil 2023).

23

(24)  
  Tangshani omavalitsuse rahvavalitsus andis välja Tangshani terasetööstuse 1 + 3 tegevuskava (6. juuni 2022). Hiina raua- ja teraseliit, kättesaadav aadressil http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=e2bb5519aa49b566863081d57aea9dfdd59e1a4f482bb7acd243e3ae7657c70b&columnId=3683d857cc4577e4cb75f76522b7b82cda039ef70be46ee37f9385ed3198f68a (viimati vaadatud 3. aprillil 2023).

24

Tangshani omavalitsuse rahvavalitsus andis välja Tangshani terasetööstuse 1 + 3 tegevuskava

(25)  Vt Henani terasetööstuse ümberkujundamise ja moderniseerimise rakenduskava 14. viisaastakuplaani raames, II peatükk, 3. jagu, kättesaadav aadressil https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211210/1192881.shtml (viimati vaadatud 3. aprillil 2023).

25

(26)  Liming, C. (2. detsember 2018). Vestlus äriühingu Longteng Special Steel juhatuse esimehe, peadirektori ja parteisekretäri Ji Bingyuaniga.

26

Vestlus äriühingu Longteng Special Steel juhatuse esimehe, peadirektori ja parteisekretäri Ji Bingyuaniga

(27)  
  Longteng Special Steel ja Huaneng Jiangsu leppisid kokku strateegilises koostöös. (22. juuni 2021). Sina Finance App. https://finance.sina.com.cn/money/future/indu/2021-06-22/doc-ikqcfnca2450921.shtml (viimati vaadatud 3. aprillil 2023).

27

Longteng Special Steel ja Huaneng Jiangsu leppisid kokku strateegilises koostöös

(28)  
  Hiina ekspordi-impordipanga Jiangsu filiaal sõlmis Changshu linnavalitsusega koostöö süvendamise lepingu (26. märts 2021). JSCHINA, kättesaadav aadressil https://jsnews.jschina.com.cn/xhh/news/202103/t20210326_2753645.shtml (viimati vaadatud 3. aprillil 2023).

28

Hiina ekspordi-impordipanga Jiangsu filiaal sõlmis Changshu linnavalitsusega koostöö süvendamise lepingu

(29)  
  Transpordibüroo parteikomitee ja Longteng Special Steel korraldasid partei ülesehitamise kokkuleppe sõlmimise tseremoonia (5. august 2020). Changshu linnavalitsus, kättesaadav aadressil http://www.changshu.gov.cn/zgcs/c100297/202008/03d86105d1b24c0093db89f968f834f7.shtml (viimati vaadatud 3. aprillil 2023).

29

Transpordibüroo parteikomitee ja Longteng Special Steel korraldasid partei ülesehitamise kokkuleppe sõlmimise tseremoonia

(30)  
  Huang Yixin (kuupäev puudub). Aiqicha Baidu, kättesaadav aadressil https://aiqicha.baidu.com/person?personId=4736c00788016f6251d98eb690072596 (viimati vaadatud 3. aprillil 2023).

30

Huang Yixin

(31)  Aruande III osa, 14. peatükk, lk 346 jj.

31

(32)  Vt Hiina Rahvavabariigi 14. viisaastakuplaan riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu ning pikaajaliste eesmärkide kohta 2035. aastaks, III osa, VIII artikkel, kättesaadav aadressil https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (viimati vaadatud 3. aprillil 2023).

32

(33)  Vt eelkõige 14. viisaastakuplaan toorainetööstuse arendamise kohta, I ja II jagu.

33

(34)  Vt 14. viisaastakuplaan toorainetööstuse arendamise kohta, lk 22.

34

(35)  Vt Hebei Tangshani omavalitsuse raua ja terase 1 + 3 tegevuskava 2022. aastaks, 4. peatükk, 2. jagu, kättesaadav aadressil http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=e2bb5519aa49b566863081d57aea9dfdd59e1a4f482bb7acd243e3ae7657c70b&columnId=3683d857cc4577e4cb75f76522b7b82cda039ef70be46ee37f9385ed3198f68a (viimati vaadatud 3. aprillil 2023).

35

(36)  Vt rakendusmääruse (EL) 2021/635 põhjendused 134–135 ja rakendusmääruse (EL) 2020/508 põhjendused 143–144.

36

(37)  Maailmapanga avaandmed – suurem keskmine sissetulek (https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income).

37

(38)  
  ELT L 450, 16.12.2021, lk 59.

38

(39)  Komisjoni 2. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/687, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 116, 3.5.2019, lk 5).

39

(40)  https://www.gtis.com/gta

40

(41)  https://xml.metalbulletin.com/mb-index.html

41

(42)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Labour-Cost-Statistics-2020-37495

42

(43)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-202245567

43

(44)  https://www.izsu.gov.tr/YuklenenDosyalar/AtikSuTarifeleri

44

(45)  Komisjoni 3. märtsi 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/353, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit terasrataste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 65, 4.3.2020, lk 9).

45

(46)  Komisjoni 6. oktoobri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1408, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Indoneesiast, Hiina Rahvavabariigist ja Taiwanist pärit kuumvaltsitud roostevabade teraslehtede ja -rullide impordi suhtes ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 325, 7.10.2020, lk 26).

46

(47)  
  ELT L 450, 16.12.2021, lk 59.

47

(48)  Komisjoni 2. mai 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/687, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit orgaanilise kattega terastoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 116, 3.5.2019, lk 5).

48

(49)  Komisjoni 24. jaanuari 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/95, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest toruliitmike impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse teatavate Taiwanist, Indoneesiast, Sri Lankalt ja Filipiinidelt lähetatud rauast või terasest toruliitmike impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud nimetatud riikidest pärinevana või mitte (ELT L 16, 25.1.2022, lk 36).

49

(50)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33). Alusmääruse artikli 2 lõike 7 kohaselt ei saa normaalväärtuse kindlaksmääramisel lähtuda nendes riikides kehtivatest omamaistest hindadest.

50

(51)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Labour-Cost-Statistics-2020-37495

51

(52)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-January-2023-49655

52

(53)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-2022-45567

53

(54)  https://www.izsu.gov.tr/YuklenenDosyalar/AtikSuTarifeleri/Tarifeler_01092022.jpg

54

(55)  Alates 1 euro = 10,6809 Türgi liiri uurimisperioodi esimesel kuul (oktoober 2021) kuni 1 euro = 18,1465 Türgi liiri uurimisperioodi viimasel kuul (st kokku +70 %). Allikad: Euroopa Keskpank, eelarve peadirektoraat, Pacific Exchange Rate Service.

55

(56)  Omamaine müük toimus välisvaluutas.

56

(57)  Kaebuse lisad F.7.9 ja H.9.1.

57

(58)  Seda suundumust kinnitas ka tabel 5, mille leiab kaebuse esitaja vastustest liidu tootjatele saadetud küsimustikule huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioonis (Troni dokument t22.006788).

58

(59)  Seda suundumust kinnitas ka tabel 7, mille leiab kaebuse esitaja vastustest liidu tootjatele saadetud küsimustikule huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioonis (Troni dokument t22.006788).

59

(60)  Seda suundumust kinnitas ka tabel 12, mille leiab kaebuse esitaja vastustest liidu tootjatele saadetud küsimustikule huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioonis (Troni dokument t22.006788).

60

(61)  Orbise andmebaas, mida pakub Bureau Van Dijk (https://orbis.bvdinfo.com).

61

(62)  Seda suundumust kinnitas ka tabel 29, mille leiab kaebuse esitaja vastustest liidu tootjatele saadetud küsimustikule huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioonis (Troni dokument t22.006788).

62

(63)  Seda suundumust kinnitas ka kokkuvõtlik tabel, mille leiab kaebuse esitaja vastustest liidu tootjatele saadetud küsimustikule huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud versioonis (Troni dokument t22.006788).

63

(64)  Vt kaebuse lisa F.7.8, mis on kättesaadav avalikus toimikus, ja British Steel’i terasest kumerpeaprofiilide brošüür, mis on kättesaadav aadressil https://britishsteel.co.uk/what-we-do/special-profiles/bulb-flats/ (viimati vaadatud 14. aprillil 2023).

64

(*1)  Kaebuse esitaja ei eksportinud uurimisperioodil midagi.

*1

(65)  Komisjoni 23. juuni 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/978, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/159, millega kehtestatakse lõplikud kaitsemeetmed teatavate terasetoodete impordi suhtes (ELT L 167, 24.6.2022, lk 58).

65

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 12.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 177/107 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 177/107

---

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu alusel loodud ühiskomitee otsus nr 1/2023,

4. juuli 2023,

millega asendatakse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu IV lisa [2023/1445]

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelist Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingut, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 6,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi valitsuse vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu IV lisa asendatakse käesoleva otsuse lisa tekstiga alates 1. augustist 2023.

Tel Aviv, 4. juuli 2023

Ühiskomitee nimel

Euroopa Liidu delegatsiooni juht

Klaus GEIL

Iisraeli valitsuse delegatsiooni juht

Ishay DON-YEHIYA

---

(1)  
  ELT L 208, 2.8.2013, lk 3.

1

---

LISA

„IV LISA

TSIVIILLENNUNDUSEESKIRJAD

Käesolevas lepingus osutatud Euroopa Liidu õigusnormidega samaväärsed õigusnormid kehtestatakse järgmiste õigusaktide alusel. Vajaduse korral on õigusakti kohandused sätestatud iga õigusakti järel. Euroopa Liidu õigusnormidega samaväärseid õigusnorme kohaldatakse kooskõlas VI lisaga, kui käesolevas lisas, II lisas või üleminekusätetes ei ole kindlaks määratud teisiti.

A.   LENNUOHUTUS

A.1.   Nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse tegevuskeeldu

Seoses nimekirjaga lennuettevõtjatest, kelle suhtes ohutuskaalutlustel kohaldatakse tegevuskeeldu, võtab Iisrael esimesel võimalusel samu meetmeid, mis ELi liikmesriigid.

Nende meemete võtmisel lähtutakse asjakohastest eeskirjadest, milles käsitletakse ühenduse sellise nimekirja koostamist ja avaldamist, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast, ning mis on sätestatud järgmistes ELi õigusaktides:

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta
  määrus (EÜ) nr 2111/2005, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 344, 27.12.2005, lk 15), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1); |
| --- | --- |

—

4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1);

| — | 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1243 (ELT L 198, 25.7.2019, lk 241). |
| --- | --- |

—

20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1243 (ELT L 198, 25.7.2019, lk 241).

Asjakohased sätted: artiklid 1–13, lisa.

Komisjoni
  22. märtsi 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 473/2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis osutatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 84, 23.3.2006, lk 8).

Asjakohased sätted: artiklid 1–6, A–C lisa.

Komisjoni
  22. märtsi 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 474/2006, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 84, 23.3.2006, lk 14), muudetakse regulaarselt komisjoni määrustega.

Asjakohased sätted: artiklid 1–3, A–B lisa.

Kui meetme võtmine tekitab Iisraelile tõsiseid probleeme, võib Iisrael peatada selle kohaldamise ning pöörduda asja arutamiseks ühiskomitee poole ilma põhjendamatu viivituseta ja kooskõlas käesoleva lepingu artikli 22 lõike 11 punktiga f.

A.2.   Õnnetuste/intsidentide uurimine ja vahejuhtumitest teatamine

A.2.1.   Määrus (EL) nr 996/2010

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta
  määrus (EL) nr 996/2010 tsiviillennunduses toimuvate lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/56/EÜ (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 295, 12.11.2010, lk 35), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | 3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 376/2014 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18); |
| --- | --- |

—

3. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 376/2014 (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18);

| — | 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1). |
| --- | --- |

—

4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).

Asjakohased sätted: artiklid 1–5, artikkel 8 – artikli 18 lõige 2, artiklid 20, 21 ja 23, lisa.

NB!

Komisjoni 1. juuli 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/1128, milles käsitletakse Euroopa keskses andmekogus talletatud lennuohutusalastele soovitustele ja neile antud vastustele juurdepääsu õigusi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2012/780/EL (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 177, 2.7.2019, lk 112).

A.2.2.   Määrus (EL) nr 376/2014

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta
  määrus (EL) nr 376/2014, mis käsitleb tsiviillennunduses toimunud juhtumitest teatamist ning juhtumite analüüsi ja järelmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 996/2010 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ ja komisjoni määrused (EÜ) nr 1321/2007 ja (EÜ) nr 1330/2007 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 122, 24.4.2014, lk 18), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1). |
| --- | --- |

—

4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139 (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1).

Asjakohased sätted: artiklid 1–7; artikli 9 lõige 3; artikli 10 lõiked 2–4; artikli 11 lõiked 1 ja 7; artikkel 13, välja arvatud lõige 9; artiklid 14–16; artiklid 21–23; artikli 24 lõige 3; I–III lisa.

Komisjoni
  6. oktoobri 2020. aasta
  delegeeritud määrus (EL) 2020/2034, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 376/2014 seoses Euroopa ühise riskiklassifitseerimissüsteemiga (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 416, 11.12.2020, lk 1).

Komisjoni
  29. juuni 2015. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2015/1018, millega kehtestatakse tsiviillennunduse selliste juhtumiliikide loetelu, millest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 376/2014 tuleb kohustuslikus korras teatada (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 163, 30.6.2015, lk 1).

Asjakohased sätted: artiklid 1–2, I–V lisa.

B.   LENNULIIKLUSE KORRALDAMINE

ALUSMÄÄRUSED

A osa:

B.1.   Määrus (EÜ) nr 549/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 549/2004, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34). |
| --- | --- |

—

21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34).

Asjakohased sätted: artikli 1 lõiked 1–3, artikkel 2, artikli 4 lõiked 1–4, artiklid 9, 10, artikli 11 lõiked 1 ja 2, lõike 3 punktid b ja d, lõiked 4–6, artikkel 13.

Iisrael töötab määruse (EÜ) nr 549/2004 artikli 11 nõuete rakendamiseks välja ja kehtestab riikliku tulemuslikkussüsteemi, mis muu hulgas hõlmab

| — | riiklikke tulemuseesmärke põhilistes tulemusvaldkondades, nagu keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus. Need eesmärgid kehtestab valitsusmehhanism, võttes arvesse riikliku järelevalveasutuse tagasisidet; |
| --- | --- |

—

riiklikke tulemuseesmärke põhilistes tulemusvaldkondades, nagu keskkond, läbilaskevõime ja kulutõhusus. Need eesmärgid kehtestab valitsusmehhanism, võttes arvesse riikliku järelevalveasutuse tagasisidet;

| — | tulemuslikkuse kava, mis on kooskõlas tulemuseesmärkidega ja sisaldab teavet lennuliikluse korraldamisse tehtavate investeeringute, eelkõige selliste investeeringute kohta, mille eesmärk on viia oma tegevus vastavusse SESARi kasutuselevõtu kavadega, sealhulgas ühisprojektidega. Tulemuslikkuse kava koostab aeronavigatsiooniteenuse osutaja pärast õhuruumi kasutajatega konsulteerimist; |
| --- | --- |

—

tulemuslikkuse kava, mis on kooskõlas tulemuseesmärkidega ja sisaldab teavet lennuliikluse korraldamisse tehtavate investeeringute, eelkõige selliste investeeringute kohta, mille eesmärk on viia oma tegevus vastavusse SESARi kasutuselevõtu kavadega, sealhulgas ühisprojektidega. Tulemuslikkuse kava koostab aeronavigatsiooniteenuse osutaja pärast õhuruumi kasutajatega konsulteerimist;

Tulemuslikkuse kava kooskõla riiklike tulemuseesmärkidega hindab riiklik järelevalveasutus, kes võib kavas ilmnevate vastuolude korral otsustada välja anda soovituse, et asjaomane aeronavigatsiooniteenuse osutaja vaataks tulemuseesmärgid ja asjakohased meetmed läbi ja esitaks uue ettepaneku. Kui riiklik järelevalveasutus leiab, et läbivaadatud tulemuseesmärgid ja asjakohased meetmed ei ole piisavad, võib ta otsustada, et aeronavigatsiooniteenuse osutaja peab võtma parandusmeetmeid.

Tulemuslikkuse kava võrdlusperioodi määrab kindlaks Iisrael ja teavitab sellest ühiskomiteed.

Riiklik järelevalveasutus hindab korrapäraselt tulemuseesmärkide saavutamiseks tehtud edusamme.

B.2.   Määrus (EÜ) nr 550/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 10), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34). |
| --- | --- |

—

21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34).

Asjakohased sätted: artikli 2 lõiked 1, 2 ja 4–6, artikkel 4, artikli 7 lõiked 1, 2, 4–5 ja 7, artikli 8 lõiked 1, 3 ja 4, artiklid 9, 10, 11, artikli 12 lõiked 1–4, artikli 18 lõiked 1 ja 2, II lisa.

B.3.   Määrus (EÜ) nr 551/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 20), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34). |
| --- | --- |

—

21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34).

Asjakohased sätted: artikkel 1, artikkel 3a, artikkel 4, artikli 6 lõiked 1–5 ja 7, artikli 7 lõiked 1 ja 3, artikkel 8.

B.4.   Määrus (EÜ) nr 552/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 552/2004 Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 26), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34). |
| --- | --- |

—

21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34).

Asjakohased sätted: artiklid 1–3, artikli 4 lõige 2, artiklid 5–6a, artikli 7 lõige 1, artikkel 8, I–V lisa.

NB! Kõnealune määrus (EÜ) nr 552/2004 on tunnistatud kehtetuks määrusega (EL) 2018/1139 alates 11. septembrist 2018. Siiski jätkatakse kõnealuse määruse artiklite 4, 5, 6, 6a ja 7 ning III ja IV lisa kohaldamist kuni määruse (EL) 2018/1139 artiklis 47 osutatud delegeeritud õigusaktide kohaldamise alguskuupäevani ning selles ulatuses, milles nimetatud õigusaktid hõlmavad määruse (EÜ) nr 552/2004 asjakohaste sätete sisu, ent igal juhul mitte kauem kui 12. septembrini 2023.

Määrused (EÜ) nr 549/2004 – (EÜ) nr 552/2004, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1070/2009, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004, et parandada Euroopa lennundussüsteemi toimivust ja jätkusuutlikkust.

B.5.   Määrus (EL) 2018/1139

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga

| — | komisjoni 7. aprilli 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1087 (ELT L 236, 5.7.2021, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni 7. aprilli 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1087 (ELT L 236, 5.7.2021, lk 1).

Asjakohased sätted: artiklid 1–3 ja 40–54, VIII lisa.

B osa:

B.2.   Määrus (EÜ) nr 550/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 550/2004 aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 10), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34). |
| --- | --- |

—

21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34).

Asjakohased sätted: artikli 2 lõige 3, artikli 7 lõiked 6 ja 8, artikli 8 lõiked 2 ja 5, artikli 9a lõiked 1–5, artikkel 13.

B.3.   Määrus (EÜ) nr 551/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 551/2004 õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 96, 31.3.2004, lk 20), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34). |
| --- | --- |

—

21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1070/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 34).

Asjakohased sätted: artikkel 3, artikli 6 lõige 6.

Määrused (EÜ) nr 549/2004 – (EÜ) nr 552/2004, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1070/2009, millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 549/2004, (EÜ) nr 550/2004, (EÜ) nr 551/2004 ja (EÜ) nr 552/2004, et parandada Euroopa lennundussüsteemi toimivust ja jätkusuutlikkust.

B.5.   Määrus (EL) 2018/1139

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2018. aasta
  määrus (EL) 2018/1139, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühisnorme ja millega luuakse Euroopa Liidu Lennundusohutusamet ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EÜ) nr 2111/2005, (EÜ) nr 1008/2008, (EL) nr 996/2010, (EL) nr 376/2014 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2014/30/EL ning 2014/53/EL ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 552/2004 ja (EÜ) nr 216/2008 ning nõukogu määrus (EMÜ) nr 3922/91 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 212, 22.8.2018, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga

| — | komisjoni 7. aprilli 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1087 (ELT L 236, 5.7.2021, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni 7. aprilli 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/1087 (ELT L 236, 5.7.2021, lk 1).

Asjakohased sätted: artiklid 1–3 ja 40–54, VIII lisa.

RAKENDUSEESKIRJAD

Järgmised õigusaktid on kohaldatavad ja asjakohased, v.a juhul, kui VI lisas on alusmäärustega seotud samaväärsete õigusnormide puhul sätestatud teisiti.

Teenuste osutamine (määrus (EÜ) nr 550/2004)

Komisjoni
  1. märtsi 2017. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2017/373, millega sätestatakse lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate ning muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes ja kõigi nende järelevalve suhtes kohaldatavad ühisnõuded ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 482/2008, rakendusmäärused (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 ja (EL) 2016/1377 ning muudetakse määrust (EL) nr 677/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 62, 8.3.2017, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 14. veebruari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga: |
| --- | --- |

—

komisjoni 14. veebruari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni 7. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12); |
| --- | --- |

—

komisjoni 7. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12);

| — | komisjoni 11. augusti 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1338 (ELT L 289, 12.8.2021, lk 12); |
| --- | --- |

—

komisjoni 11. augusti 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1338 (ELT L 289, 12.8.2021, lk 12);

| — | komisjoni 26. juuli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/938 (ELT L 209, 10.8.2022, lk 1). |
| --- | --- |

—

komisjoni 26. juuli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/938 (ELT L 209, 10.8.2022, lk 1).

Iisrael võib säilitada olukorra, kus meteoroloogiateenuste osutaja on valitsusasutus.

Komisjoni
  3. mai 2013. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 409/2013, milles käsitletakse ühisprojektide määratlemist, juhtimiskorra kehtestamist ja Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimist toetavate stiimulite väljaselgitamist (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 123, 4.5.2013, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni 1. veebruari 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/116 (ELT L 36, 2.2.2021, lk 10). |
| --- | --- |

—

komisjoni 1. veebruari 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/116 (ELT L 36, 2.2.2021, lk 10).

Komisjoni
  1. veebruari 2021. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2021/116, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 550/2004 sätestatud Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamist toetav esimene ühisprojekt, muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 409/2013 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 716/2014 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 36, 2.2.2021, lk 10).

Õhuruum (määrus (EÜ) nr 551/2004)

Komisjoni
  25. märtsi 2010. aasta
  määrus (EL) nr 255/2010, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 80, 26.3.2010, lk 10), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | komisjoni 26. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14); |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

komisjoni 26. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14);

| — | komisjoni 14. veebruari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni 7. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12); |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni 14. veebruari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni 7. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12);

| — | komisjoni 22. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1006 (ELT L 165, 23.6.2016, lk 8); |
| --- | --- |

—

komisjoni 22. juuni 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1006 (ELT L 165, 23.6.2016, lk 8);

| — | komisjoni 20. novembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2159 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 45). |
| --- | --- |

—

komisjoni 20. novembri 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/2159 (ELT L 304, 21.11.2017, lk 45).

Komisjoni
  26. septembri 2012. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 20. veebruari 2015. aasta määrus (EL) 2015/340 (ELT L 63, 6.3.2015, lk 1); |
| --- | --- |

—

komisjoni 20. veebruari 2015. aasta määrus (EL) 2015/340 (ELT L 63, 6.3.2015, lk 1);

| — | komisjoni 20. juuli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1185 (ELT L 196, 21.7.2016, lk 3); |
| --- | --- |

—

komisjoni 20. juuli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1185 (ELT L 196, 21.7.2016, lk 3);

| — | komisjoni 14. veebruari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni 7. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12); |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni 14. veebruari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni 7. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12);

| — | komisjoni 26. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14). |
| --- | --- |

—

komisjoni 26. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14).

Komisjoni
  23. detsembri 2005. aasta
  määrus (EÜ) nr 2150/2005, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 342, 24.12.2005, lk 20).

Komisjoni
  24. jaanuari 2019. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2019/123, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgu funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 677/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 28, 31.1.2019, lk 1).

Koostalitlusvõime (määrus (EÜ) nr 552/2004)

Komisjoni
  30. märtsi 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 262/2009, milles sätestatakse režiimi S päringusaatja koodide kooskõlastatud määramise ja kasutamise nõuded ühtse Euroopa taeva kontekstis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 84, 31.3.2009, lk 20), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni 14. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11). |
| --- | --- |

—

komisjoni 14. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2345 (ELT L 348, 21.12.2016, lk 11).

Komisjoni
  7. juuni 2007. aasta
  määrus (EÜ) nr 633/2007, milles sätestatakse lendudest teavitamiseks, nende koordineerimiseks ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmiseks kasutatava lennuandmete edastamise protokolli kohaldamise nõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 146, 8.6.2007, lk 7), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni 22. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 283/2011 (ELT L 77, 23.3.2011, lk 23). |
| --- | --- |

—

komisjoni 22. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 283/2011 (ELT L 77, 23.3.2011, lk 23).

Komisjoni
  4. juuli 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 1033/2006, milles sätestatakse ühtset Euroopa taevast käsitlevad nõuded lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 186, 7.7.2006, lk 46), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:






  — | komisjoni 26. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14); |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 (ELT L 281, 13.10.2012, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

—

komisjoni 26. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/886 (ELT L 205, 29.6.2020, lk 14);

| — | komisjoni 14. veebruari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:






  — | komisjoni 7. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12); |
| --- | --- | --- |

—

komisjoni 14. veebruari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

—

komisjoni 7. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12);

| — | komisjoni 8. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 428/2013 (ELT L 127, 9.5.2013, lk 23); |
| --- | --- |

—

komisjoni 8. mai 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 428/2013 (ELT L 127, 9.5.2013, lk 23);

| — | komisjoni 2. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2120 (ELT L 329, 3.12.2016, lk 70); |
| --- | --- |

—

komisjoni 2. detsembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/2120 (ELT L 329, 3.12.2016, lk 70);

| — | komisjoni 29. jaanuari 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/139 (ELT L 25, 30.1.2018, lk 4). |
| --- | --- |

—

komisjoni 29. jaanuari 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/139 (ELT L 25, 30.1.2018, lk 4).

Komisjoni
  6. juuli 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 1032/2006, millega sätestatakse lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavad lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmise nõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 186, 7.7.2006, lk 27), muudetud järgmise õigusaktiga:

| komisjoni 16. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 30/2009 (ELT L 13, 17.1.2009, lk 20). |
| --- |

komisjoni 16. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 30/2009 (ELT L 13, 17.1.2009, lk 20).

Komisjoni
  22. novembri 2011. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 1206/2011, millega kehtestatakse õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 305, 23.11.2011, lk 23), muudetud järgmise õigusaktiga:

| komisjoni 29. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1). |
| --- |

komisjoni 29. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1).

Komisjoni
  22. novembri 2011. aasta
  rakendusmäärus (EL) nr 1207/2011, milles sätestatakse ühtse Euroopa taeva seire toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 305, 23.11.2011, lk 35), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| komisjoni 26. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1028/2014 (ELT L 284, 30.9.2014, lk 7); |
| --- |

komisjoni 26. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1028/2014 (ELT L 284, 30.9.2014, lk 7);

| komisjoni 6. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/386 (ELT L 59, 7.3.2017, lk 34); |
| --- |

komisjoni 6. märtsi 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/386 (ELT L 59, 7.3.2017, lk 34);

| komisjoni 29. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1). |
| --- |

komisjoni 29. aprilli 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/587 (ELT L 138, 30.4.2020, lk 1).

Komisjoni
  16. jaanuari 2009. aasta
  määrus (EÜ) nr 29/2009, millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 13, 17.1.2009, lk 3), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| komisjoni 26. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/310 (ELT L 56, 27.2.2015, lk 30); |
| --- |

komisjoni 26. veebruari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/310 (ELT L 56, 27.2.2015, lk 30);

| komisjoni 8. juuli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1170 (ELT L 183, 9.7.2019, lk 6); |
| --- |

komisjoni 8. juuli 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1170 (ELT L 183, 9.7.2019, lk 6);

| komisjoni 29. novembri 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/2012 (ELT L 312, 3.12.2019, lk 95); |
| --- |

komisjoni 29. novembri 2019. aasta rakendusotsus (EL) 2019/2012 (ELT L 312, 3.12.2019, lk 95);

| komisjoni 14. veebruari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/208 (ELT L 43, 17.2.2020, lk 72). |
| --- |

komisjoni 14. veebruari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/208 (ELT L 43, 17.2.2020, lk 72).

Ühiskomitee teeb otsuse kuupäeva kohta, millest alates Iisrael peab kohaldama määrusega (EÜ) nr 29/2009 samaväärseid nõudeid ja standardeid. Seni kuni ühiskomitee ei ole sellist otsust vastu võtnud, ei käsitata määrust (EÜ) nr 29/2009 II lisa punktis 5 sätestatud hindamise eesmärgil käesoleva lisa osana.

Lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste nõuded, mis tulenevad määrusest (EL) 2018/1139

Komisjoni
  20. veebruari 2015. aasta
  määrus (EL) 2015/340, millega kehtestatakse lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste sertifikaatidega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 805/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 63, 6.3.2015, lk 1).

Iisrael ei pea looma lennundusmeditsiini keskuse institutsiooni. Samaväärsuse hindamisel võetakse aluseks lennundusarstidele esitatavad tegelikud nõuded ja meditsiinistandardid.

Komisjoni
  1. märtsi 2017. aasta
  rakendusmäärus (EL) 2017/373, millega sätestatakse lennuliikluse korraldamise teenuste ja aeronavigatsiooniteenuste osutajate ning muude lennuliikluse korraldamise võrgustiku funktsioonide suhtes ja kõigi nende järelevalve suhtes kohaldatavad ühisnõuded ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 482/2008, rakendusmäärused (EL) nr 1034/2011, (EL) nr 1035/2011 ja (EL) 2016/1377 ning muudetakse määrust (EL) nr 677/2011 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 62, 8.3.2017, lk 1), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| komisjoni 14. veebruari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:





  komisjoni 7. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12); |
| --- |

komisjoni 14. veebruari 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/469 (ELT L 104, 3.4.2020, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

komisjoni 7. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1177 (ELT L 259, 10.8.2020, lk 12);

| komisjoni 11. augusti 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1338 (ELT L 289, 12.8.2021, lk 12); |
| --- |

komisjoni 11. augusti 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1338 (ELT L 289, 12.8.2021, lk 12);

| komisjoni 26. juuli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/938 (ELT L 209, 10.8.2022, lk 1). |
| --- |

komisjoni 26. juuli 2022. aasta rakendusmäärus (EL) 2022/938 (ELT L 209, 10.8.2022, lk 1).

Iisrael ei ole kohustatud määrama side-, navigatsiooni- või seireteenuste osutajat, kes on sõltumatu muude aeronavigatsiooniteenuste osutaja(te)st, ega sertifitseerima teda teis(t)est aeronavigatsiooniteenuste osutaja(te)st eraldi. Juhul kui Iisrael sertifitseerib sellise aeronavigatsiooniteenuste osutaja, kes vastutab ka side-, navigatsiooni- või seireteenuste osutamise eest, peab ta kontrollima, kas määruse (EL) 2017/373 artikli 6 punktides a–c ja VIII lisas sätestatud nõuded on täidetud, kuid ta ei pea kontrollima, kas asjaomane side-, navigatsiooni- või seireteenuse osutaja on sõltumatu muudest aeronavigatsiooniteenuste osutaja(te)st.

C.   KESKKOND

C.1.   Määrus (EL) nr 598/2014

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta
  määrus (EL) nr 598/2014 müraga seotud käitamispiirangute eeskirjade ja korra kehtestamise kohta liidu lennujaamades tasakaalustatud lähenemisviisi raames ning direktiivi 2002/30/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 173, 12.6.2014, lk 65).

Asjakohased sätted: artiklid 3, 4, 5, 6, 8 ja 10, I ja II lisa.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta
  direktiiv 2002/49/EÜ, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega (EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| 22. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1137/2008 (ELT L 311, 21.11.2008, lk 1); |
| --- |

22. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1137/2008 (ELT L 311, 21.11.2008, lk 1);

| komisjoni 19. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/996 (ELT L 168, 1.7.2015, lk 1); |
| --- |

komisjoni 19. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/996 (ELT L 168, 1.7.2015, lk 1);

| 5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1010 (ELT L 170, 25.6.2019, lk 115); |
| --- |

5. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1010 (ELT L 170, 25.6.2019, lk 115);

| 20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1243 (ELT L 198, 25.7.2019, lk 241); |
| --- |

20. juuni 2019. aasta määrus (EL) 2019/1243 (ELT L 198, 25.7.2019, lk 241);

| komisjoni 4. märtsi 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/367 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 132). |
| --- |

komisjoni 4. märtsi 2020. aasta direktiiv (EL) 2020/367 (ELT L 67, 5.3.2020, lk 132).

Asjakohased sätted: vastavalt vajadusele määruse (EL) nr 598/2014 nõuetekohaseks kohaldamiseks.

C.2.   Direktiiv 2006/93/EÜ

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta
  direktiiv 2006/93/EÜ rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 3. peatüki II osas käsitletud lennukite lendude reguleerimise kohta (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 374, 27.12.2006, lk 1).

Asjakohased sätted: artiklid 1–3 ja artikkel 5.

D.   LENNUETTEVÕTJA VASTUTUS

D.1.   Nõukogu määrus (EÜ) nr 2027/97

Nõukogu
  9. oktoobri 1997. aasta
  määrus (EÜ) nr 2027/97 lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul (EÜT L 285, 17.10.1997, lk 1), muudetud järgmise õigusaktiga:

| 13. mai 2002. aasta määrus (EÜ) nr 889/2002 (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 2). |
| --- |

13. mai 2002. aasta määrus (EÜ) nr 889/2002 (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 2).

Asjakohased sätted: artikli 2 lõike 1 punktid a ja c–g, artiklid 3–6.

E.   TARBIJA ÕIGUSED JA ISIKUANDMETE KAITSE

E.2.   Määrus (EL) 2016/679

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta
  määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

Asjakohased sätted: kui see on tsiviillennunduse puhul asjakohane.

E.3.   Määrus (EÜ) nr 261/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta
  määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 46, 17.2.2004, lk 1).

Asjakohased sätted: artiklid 1–16.

E.4.   Määrus (EÜ) nr 1107/2006

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta
  määrus (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 204, 26.7.2006, lk 1).

Asjakohased sätted: artikli 1 lõige 1, artiklid 2–16, I ja II lisa.

F.   SOTSIAALSED ASPEKTID

F.1.   Nõukogu direktiiv 2000/79/EÜ

Nõukogu
  27. novembri 2000. aasta
  direktiiv 2000/79/EÜ, mis käsitleb Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse (AEA), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF), Euroopa Lennumeeskonnaliikmete Liidu (ECA), Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühenduse (ERA) ja Rahvusvahelise Lennutranspordiettevõtjate Ühenduse (IACA) sõlmitud kokkulepet tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse kohta (EMPs kohaldatav tekst) (EÜT L 302, 1.12.2000, lk 57).

Asjakohased sätted: lisa punkti 1 alapunkt 1 ja punktid 2–9.

---