# Europos Sąjungos L 238/2023

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 238 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 66 metai2023m. rugsėjo 27d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 238

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

66 metai2023m. rugsėjo 27d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2023 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/2053, kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627 | 1 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2023 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/2053, kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627

1

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2023 m. rugsėjo 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/2054, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Allåkerbär från Norrland (SKVN)) | 65 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 25 d. Komisijos reglamentas (ES) 2023/2055, kuriuo dėl sintetinių polimerų mikrodalelių iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XVII priedas (
  1
  ) | 67 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/2056, kuriuo dėl atitinkamų tinkamai diversifikuotų indeksų sąrašo atnaujinimo iš dalies keičiami Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 945/2014 pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 nustatyti techniniai įgyvendinimo standartai (
  1
  ) | 89 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/2057, kuriuo dėl tam tikrų valstybių narių arba jų zonų tam tikromis į sąrašą įtrauktomis ligomis neužkrėstos teritorijos statuso patvirtinimo arba panaikinimo ir tam tikrų į sąrašą įtrauktų ligų likvidavimo programų patvirtinimo iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/620 VII ir VIII priedai (
  1
  ) | 94 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/2058, kuriuo nustatomos specialiosios Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2023/1231 taikymo taisyklės dėl į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių įvežamų tam tikrų mažmeninės prekybos prekių siuntų specialiųjų oficialios kontrolės normų ir bendrojo sertifikato pavyzdžio (
  1
  ) | 97 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/2059, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2023/1231 taikymo taisyklės, susijusios su tam tikrų likusio pasaulio prekių, kurios gali būti įvežamos į Šiaurės Airiją kaip mažmeninės prekybos prekės iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiamos Šiaurės Airijos rinkai, įtraukimu į sąrašą (
  1
  ) | 103 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/2060, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2023/1231 taikymo taisyklės, susijusios su žvejybos laivų, žvejojančių žuvininkystės produktus, kurie gali būti įvežami į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiami Šiaurės Airijos rinkai kaip mažmeninės prekybos prekės, vėliavos valstybių įtraukimu į sąrašą (
  1
  ) | 108 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2023 m. rugsėjo 22 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimas (ES) 2023/2061, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis | 114 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/2062 dėl paramos priemonės pagal Europos taikos priemonę Benino ginkluotosioms pajėgoms remti | 117 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/2063, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) | 121 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/2064 dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus | 122 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/2065, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/710, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis Artimųjų Rytų taikos procese | 140 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/2066, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2023/1599 dėl Europos Sąjungos saugumo ir gynybos iniciatyvos remiant Vakarų Afrikos Gvinėjos įlankos šalis | 141 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2023/2067 dėl tam tikrų laikinųjų neatidėliotinų priemonių, susijusių su avių ir ožkų raupais Bulgarijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2023) 6575)

   (
  1
  ) | 143 |
| | * | 2023 m. rugsėjo 12 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2023/2068, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2022/2278 dėl monetų emisijos apimties 2023 metais patvirtinimo (ECB/2022/40) (ECB/2023/23) | 147 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | 2022 m. lapkričio 15 d. Transporto Bendrijos Regioninio Valdymo Komiteto Sprendimas Nr. 2022/01 dėl Transporto bendrijos steigimo sutarties I priedo peržiūros [2023/2069] | 149 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

*

2023 m. rugsėjo 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/2054, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas (Allåkerbär från Norrland (SKVN))

65

*

2023 m. rugsėjo 25 d. Komisijos reglamentas (ES) 2023/2055, kuriuo dėl sintetinių polimerų mikrodalelių iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XVII priedas (
  1
  )

1

67

*

2023 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/2056, kuriuo dėl atitinkamų tinkamai diversifikuotų indeksų sąrašo atnaujinimo iš dalies keičiami Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 945/2014 pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 nustatyti techniniai įgyvendinimo standartai (
  1
  )

1

89

*

2023 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/2057, kuriuo dėl tam tikrų valstybių narių arba jų zonų tam tikromis į sąrašą įtrauktomis ligomis neužkrėstos teritorijos statuso patvirtinimo arba panaikinimo ir tam tikrų į sąrašą įtrauktų ligų likvidavimo programų patvirtinimo iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/620 VII ir VIII priedai (
  1
  )

1

94

*

2023 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/2058, kuriuo nustatomos specialiosios Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2023/1231 taikymo taisyklės dėl į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių įvežamų tam tikrų mažmeninės prekybos prekių siuntų specialiųjų oficialios kontrolės normų ir bendrojo sertifikato pavyzdžio (
  1
  )

1

97

*

2023 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/2059, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2023/1231 taikymo taisyklės, susijusios su tam tikrų likusio pasaulio prekių, kurios gali būti įvežamos į Šiaurės Airiją kaip mažmeninės prekybos prekės iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiamos Šiaurės Airijos rinkai, įtraukimu į sąrašą (
  1
  )

1

103

*

2023 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2023/2060, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2023/1231 taikymo taisyklės, susijusios su žvejybos laivų, žvejojančių žuvininkystės produktus, kurie gali būti įvežami į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiami Šiaurės Airijos rinkai kaip mažmeninės prekybos prekės, vėliavos valstybių įtraukimu į sąrašą (
  1
  )

1

108

SPRENDIMAI

*

2023 m. rugsėjo 22 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimas (ES) 2023/2061, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis

114

*

2023 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/2062 dėl paramos priemonės pagal Europos taikos priemonę Benino ginkluotosioms pajėgoms remti

117

*

2023 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/2063, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya)

121

*

2023 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/2064 dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus

122

*

2023 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/2065, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/710, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis Artimųjų Rytų taikos procese

140

*

2023 m. rugsėjo 25 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/2066, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2023/1599 dėl Europos Sąjungos saugumo ir gynybos iniciatyvos remiant Vakarų Afrikos Gvinėjos įlankos šalis

141

*

2023 m. rugsėjo 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2023/2067 dėl tam tikrų laikinųjų neatidėliotinų priemonių, susijusių su avių ir ožkų raupais Bulgarijoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2023) 6575)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2023) 6575)

1

143

*

2023 m. rugsėjo 12 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2023/2068, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2022/2278 dėl monetų emisijos apimties 2023 metais patvirtinimo (ECB/2022/40) (ECB/2023/23)

(ECB/2023/23)

147

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

2022 m. lapkričio 15 d. Transporto Bendrijos Regioninio Valdymo Komiteto Sprendimas Nr. 2022/01 dėl Transporto bendrijos steigimo sutarties I priedo peržiūros [2023/2069]

149

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2023 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2023/2053

2023 m. rugsėjo 13 d.

kuriuo nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 bei (ES) 2019/833 ir panaikinamas Reglamentas (ES) 2016/1627

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

| (1) | vienas iš bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) tikslų, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (3), yra užtikrinti, kad jūrų biologinių išteklių naudojimas teiktų tvarią ekonominę, aplinkosaugos ir socialinę naudą; |
| --- | --- |

(1)

vienas iš bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) tikslų, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (3), yra užtikrinti, kad jūrų biologinių išteklių naudojimas teiktų tvarią ekonominę, aplinkosaugos ir socialinę naudą;

| (2) | Tarybos sprendimu 98/392/EB (4) Sąjunga patvirtino Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ir Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo; juose nustatyti principai ir taisyklės, susiję su gyvųjų jūros išteklių išsaugojimu ir valdymu. Vykdydama savo platesnio masto tarptautines pareigas, Sąjunga prisideda prie pastangų išsaugoti žuvų išteklius tarptautiniuose vandenyse; |
| --- | --- |

(2)

Tarybos sprendimu 98/392/EB (4) Sąjunga patvirtino Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ir Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo; juose nustatyti principai ir taisyklės, susiję su gyvųjų jūros išteklių išsaugojimu ir valdymu. Vykdydama savo platesnio masto tarptautines pareigas, Sąjunga prisideda prie pastangų išsaugoti žuvų išteklius tarptautiniuose vandenyse;

| (3) | Sąjunga yra Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos (5) (toliau – Konvencija) šalis; |
| --- | --- |

(3)

Sąjunga yra Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos (5) (toliau – Konvencija) šalis;

| (4) | 2018 m. įvykusiame 21-ajame neeiliniame pagal Konvenciją įsteigtos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (toliau – ICCAT) susitikime priimta Rekomendacija 18-02, kuria nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas (toliau – valdymo planas). Tas valdymo planas grindžiamas ICCAT Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto (toliau – SCRS) rekomendacija, kurioje teigiama, kad ICCAT 2018 m. turėtų parengti daugiametį tų išteklių valdymo planą, nes, atsižvelgiant į dabartinę išteklių būklę, nebereikia taikyti neatidėliotinų priemonių, kurios buvo nustatytos pagal paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, nustatytą Rekomendacija 17-07, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 14-04, tačiau būtina nešvelninti esamų stebėjimo ir kontrolės priemonių; |
| --- | --- |

(4)

2018 m. įvykusiame 21-ajame neeiliniame pagal Konvenciją įsteigtos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (toliau – ICCAT) susitikime priimta Rekomendacija 18-02, kuria nustatomas daugiametis rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių valdymo planas (toliau – valdymo planas). Tas valdymo planas grindžiamas ICCAT Nuolatinio mokslinių tyrimų ir statistikos komiteto (toliau – SCRS) rekomendacija, kurioje teigiama, kad ICCAT 2018 m. turėtų parengti daugiametį tų išteklių valdymo planą, nes, atsižvelgiant į dabartinę išteklių būklę, nebereikia taikyti neatidėliotinų priemonių, kurios buvo nustatytos pagal paprastųjų tunų išteklių atkūrimo planą, nustatytą Rekomendacija 17-07, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 14-04, tačiau būtina nešvelninti esamų stebėjimo ir kontrolės priemonių;

| (5) | ICCAT Rekomendacija 18-02 panaikina Rekomendaciją 17-07, kuri Sąjungos teisėje buvo įgyvendinta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1627 (6); |
| --- | --- |

(5)

ICCAT Rekomendacija 18-02 panaikina Rekomendaciją 17-07, kuri Sąjungos teisėje buvo įgyvendinta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1627 (6);

| (6) | per 2019 m. 26-ąjį eilinį susitikimą ICCAT priėmė Rekomendaciją 19-04, kuria iš dalies pakeitė Rekomendacija 18-02 nustatytą daugiametį išteklių valdymo planą. ICCAT rekomendacija 19-04 panaikina ir pakeičia Rekomendaciją 18-02. Šiuo reglamentu Rekomendacija 19-04 turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisėje; |
| --- | --- |

(6)

per 2019 m. 26-ąjį eilinį susitikimą ICCAT priėmė Rekomendaciją 19-04, kuria iš dalies pakeitė Rekomendacija 18-02 nustatytą daugiametį išteklių valdymo planą. ICCAT rekomendacija 19-04 panaikina ir pakeičia Rekomendaciją 18-02. Šiuo reglamentu Rekomendacija 19-04 turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisėje;

| (7) | šiuo reglamentu taip pat turėtų būti įgyvendintos ICCAT rekomendacijos 06-07 dėl paprastųjų tunų auginimo, 18-10 dėl ICCAT konvencijos rajone taikomų būtinųjų laivų stebėjimo sistemos standartų, 96-14 dėl reikalavimų laikymosi vykdant paprastųjų tunų ir Šiaurės Atlanto paprastųjų durklažuvių išteklių žvejybą, 13-13 dėl ICCAT registro, į kurį traukiami laivai, kurių bendrasis ilgis 20 metrų ar daugiau, ir kuriems leidžiama vykdyti veiklą konvencijos rajone, sukūrimo ir 16-15 dėl perkrovimo (visos arba atitinkamais atvejais jų dalys); |
| --- | --- |

(7)

šiuo reglamentu taip pat turėtų būti įgyvendintos ICCAT rekomendacijos 06-07 dėl paprastųjų tunų auginimo, 18-10 dėl ICCAT konvencijos rajone taikomų būtinųjų laivų stebėjimo sistemos standartų, 96-14 dėl reikalavimų laikymosi vykdant paprastųjų tunų ir Šiaurės Atlanto paprastųjų durklažuvių išteklių žvejybą, 13-13 dėl ICCAT registro, į kurį traukiami laivai, kurių bendrasis ilgis 20 metrų ar daugiau, ir kuriems leidžiama vykdyti veiklą konvencijos rajone, sukūrimo ir 16-15 dėl perkrovimo (visos arba atitinkamais atvejais jų dalys);

| (8) | Sąjungos pozicijos regioninėse žvejybos valdymo organizacijose turi būti grindžiamos patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, siekiant užtikrinti, kad žvejybos ištekliai būtų valdomi laikantis BŽP tikslų, visų pirma tikslo palaipsniui atkurti ir išlaikyti tokį žuvų išteklių populiacijų dydį, kuris viršytų biomasės dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (toliau – MSY), ir tikslo sudaryti sąlygas ekonomiškai perspektyviam ir konkurencingam žvejybos ir perdirbimo sektoriui ir sausumoje vykdomai su žvejyba susijusiai veiklai. Remiantis SCRS 2018 m. spalio mėn. paskelbta ataskaita, paprastųjų tunų laimikis, kai mirtingumo dėl žvejybos koeficientas yra F0,1, atitinka su MSY suderinamą mirtingumo dėl žvejybos koeficientą (Fmsy). Laikoma, kad išteklių biomasė yra MSY užtikrinančio dydžio. Biomasės vertė B0,1 svyruoja, t. y. jei išteklių pasipildymo lygis yra vidutinis ar žemas, ji tą dydį viršija, o jei išteklių pasipildymo lygis aukštas, ji to dydžio nesiekia; |
| --- | --- |

(8)

Sąjungos pozicijos regioninėse žvejybos valdymo organizacijose turi būti grindžiamos patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, siekiant užtikrinti, kad žvejybos ištekliai būtų valdomi laikantis BŽP tikslų, visų pirma tikslo palaipsniui atkurti ir išlaikyti tokį žuvų išteklių populiacijų dydį, kuris viršytų biomasės dydį, galintį užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (toliau – MSY), ir tikslo sudaryti sąlygas ekonomiškai perspektyviam ir konkurencingam žvejybos ir perdirbimo sektoriui ir sausumoje vykdomai su žvejyba susijusiai veiklai. Remiantis SCRS 2018 m. spalio mėn. paskelbta ataskaita, paprastųjų tunų laimikis, kai mirtingumo dėl žvejybos koeficientas yra F0,1, atitinka su MSY suderinamą mirtingumo dėl žvejybos koeficientą (Fmsy). Laikoma, kad išteklių biomasė yra MSY užtikrinančio dydžio. Biomasės vertė B0,1 svyruoja, t. y. jei išteklių pasipildymo lygis yra vidutinis ar žemas, ji tą dydį viršija, o jei išteklių pasipildymo lygis aukštas, ji to dydžio nesiekia;

| (9) | valdymo plane atsižvelgiama į įvairių žvejybos įrankių tipų ir žvejybos būdų ypatumus. Įgyvendindamos valdymo planą, Sąjunga ir valstybės narės turėtų skatinti priekrantės žvejybos veiklą ir mažesnį poveikį aplinkai darančių selektyviosios žvejybos, o ypač tradicinės ir smulkiosios žvejybos įrankių ir būdų naudojimą, ir taip prisidėti prie deramo vietos ekonomikos subjektų gyvenimo lygio užtikrinimo; |
| --- | --- |

(9)

valdymo plane atsižvelgiama į įvairių žvejybos įrankių tipų ir žvejybos būdų ypatumus. Įgyvendindamos valdymo planą, Sąjunga ir valstybės narės turėtų skatinti priekrantės žvejybos veiklą ir mažesnį poveikį aplinkai darančių selektyviosios žvejybos, o ypač tradicinės ir smulkiosios žvejybos įrankių ir būdų naudojimą, ir taip prisidėti prie deramo vietos ekonomikos subjektų gyvenimo lygio užtikrinimo;

| (10) | reikėtų atsižvelgti į specifinius mažos apimties ir smulkiosios žvejybos ypatumus ir poreikius. Be atitinkamų ICCAT rekomendacijos 19-04 nuostatų, kuriomis pašalinamos kliūtys mažos apimties priekrantės žvejybos laivams dalyvauti paprastųjų tunų žvejyboje, valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, kad užtikrintų sąžiningą ir skaidrų žvejybos galimybių paskirstymą mažos apimties, smulkiosios žvejybos ir didesniems laivynams tokiu būdu, kad būtų laikomasi joms nustatytų pareigų pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį; |
| --- | --- |

(10)

reikėtų atsižvelgti į specifinius mažos apimties ir smulkiosios žvejybos ypatumus ir poreikius. Be atitinkamų ICCAT rekomendacijos 19-04 nuostatų, kuriomis pašalinamos kliūtys mažos apimties priekrantės žvejybos laivams dalyvauti paprastųjų tunų žvejyboje, valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, kad užtikrintų sąžiningą ir skaidrų žvejybos galimybių paskirstymą mažos apimties, smulkiosios žvejybos ir didesniems laivynams tokiu būdu, kad būtų laikomasi joms nustatytų pareigų pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį;

| (11) | siekiant užtikrinti BŽP laikymąsi, buvo priimti Sąjungos teisės aktai, kuriais nustatoma kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, apimanti kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba (NNN žvejyba). Visų pirma, siekiant užtikrinti visų BŽP taisyklių laikymąsi, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/2009 (7) nustatyta Sąjungos kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo, laikantis bendro ir integruoto požiūrio, sistema. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/2011 (8) nustatytos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 įgyvendinimo taisyklės. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (9) nustatyta Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Tuose reglamentuose jau yra nuostatos, kurios apima dalį priemonių, nustatytų ICCAT rekomendacijoje 19-04, pvz., nuostatos dėl žvejybos licencijų ir leidimų, taip pat tam tikros taisyklės dėl laivų stebėjimo sistemų. Todėl tas priemones apimančių nuostatų į šį reglamentą įtraukti nebūtina; |
| --- | --- |

(11)

siekiant užtikrinti BŽP laikymąsi, buvo priimti Sąjungos teisės aktai, kuriais nustatoma kontrolės, tikrinimo ir vykdymo užtikrinimo sistema, apimanti kovą su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba (NNN žvejyba). Visų pirma, siekiant užtikrinti visų BŽP taisyklių laikymąsi, Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/2009 (7) nustatyta Sąjungos kontrolės, inspektavimo ir vykdymo užtikrinimo, laikantis bendro ir integruoto požiūrio, sistema. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 404/2011 (8) nustatytos išsamios Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 įgyvendinimo taisyklės. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 (9) nustatyta Bendrijos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti. Tuose reglamentuose jau yra nuostatos, kurios apima dalį priemonių, nustatytų ICCAT rekomendacijoje 19-04, pvz., nuostatos dėl žvejybos licencijų ir leidimų, taip pat tam tikros taisyklės dėl laivų stebėjimo sistemų. Todėl tas priemones apimančių nuostatų į šį reglamentą įtraukti nebūtina;

| (12) | Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 apibrėžtas terminas „mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis“. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, Sąjungos teisėje vartojamas terminas „mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis“ turėtų būti prilygintas ICCAT vartojamam terminui „mažiausias dydis“; |
| --- | --- |

(12)

Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 apibrėžtas terminas „mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis“. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, Sąjungos teisėje vartojamas terminas „mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis“ turėtų būti prilygintas ICCAT vartojamam terminui „mažiausias dydis“;

| (13) | remiantis ICCAT rekomendacija 19-04, sužvejoti paprastieji tunai, kurių dydis nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, turi būti išmesti į jūrą. Tas pats reikalavimas galioja ir paprastųjų tunų laimikiui, viršijančiam metiniuose žvejybos planuose nustatytus laimikio limitus. Kad Sąjunga galėtų laikytis ICCAT nustatytų tarptautinių įpareigojimų, į Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/98 (10) 4 straipsnį įtrauktos paprastųjų tunų laimikiui taikomos nuostatos, kuriomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalį leidžiama nukrypti nuo įpareigojimo iškrauti laimikį. Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/98 įgyvendinamos tam tikros Rekomendacijos 19-04 nuostatos, pagal kurias laivams, viršijusiems savo paprastųjų tunų kvotą arba didžiausią leidžiamos šių žuvų priegaudos kiekį, taikomas įpareigojimas išmesti jas į jūrą. Į to deleguotojo reglamento taikymo sritį patenka ir mėgėjų žvejybą vykdantys laivai. Todėl nebūtina, kad šis reglamentas apimtų tokius įpareigojimus išmesti ar paleisti žuvis į jūrą, ir šiuo reglamentu nedaromas poveikis atitinkamoms Deleguotojo reglamento (ES) 2015/98 nuostatoms; |
| --- | --- |

(13)

remiantis ICCAT rekomendacija 19-04, sužvejoti paprastieji tunai, kurių dydis nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio, turi būti išmesti į jūrą. Tas pats reikalavimas galioja ir paprastųjų tunų laimikiui, viršijančiam metiniuose žvejybos planuose nustatytus laimikio limitus. Kad Sąjunga galėtų laikytis ICCAT nustatytų tarptautinių įpareigojimų, į Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2015/98 (10) 4 straipsnį įtrauktos paprastųjų tunų laimikiui taikomos nuostatos, kuriomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalį leidžiama nukrypti nuo įpareigojimo iškrauti laimikį. Deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/98 įgyvendinamos tam tikros Rekomendacijos 19-04 nuostatos, pagal kurias laivams, viršijusiems savo paprastųjų tunų kvotą arba didžiausią leidžiamos šių žuvų priegaudos kiekį, taikomas įpareigojimas išmesti jas į jūrą. Į to deleguotojo reglamento taikymo sritį patenka ir mėgėjų žvejybą vykdantys laivai. Todėl nebūtina, kad šis reglamentas apimtų tokius įpareigojimus išmesti ar paleisti žuvis į jūrą, ir šiuo reglamentu nedaromas poveikis atitinkamoms Deleguotojo reglamento (ES) 2015/98 nuostatoms;

| (14) | 2018 m. metiniame susitikime Konvencijos susitariančiosios šalys pripažino, kad reikia gerinti kai kurių su paprastųjų tunų ištekliais susijusių operacijų kontrolę. Tuo tikslu tame susitikime susitarta, kad už žuvininkystės ūkius atsakingos Konvencijos susitariančiosios šalys turėtų užtikrinti visišką įkėlimo į varžas operacijų atsekamumą ir vykdyti rizikos analize grindžiamus atsitiktinius patikrinimus; |
| --- | --- |

(14)

2018 m. metiniame susitikime Konvencijos susitariančiosios šalys pripažino, kad reikia gerinti kai kurių su paprastųjų tunų ištekliais susijusių operacijų kontrolę. Tuo tikslu tame susitikime susitarta, kad už žuvininkystės ūkius atsakingos Konvencijos susitariančiosios šalys turėtų užtikrinti visišką įkėlimo į varžas operacijų atsekamumą ir vykdyti rizikos analize grindžiamus atsitiktinius patikrinimus;

| (15) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 640/2010 (11) numatytas elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas (toliau – eBCD) ir taip įgyvendinama ICCAT rekomendacija 09-11, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 08-12. ICCAT rekomendacijos 17-09 ir 11-20 dėl eBCD taikymo neseniai panaikintos ICCAT Rekomendacijomis 18-12 ir 18-13. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 640/2010 tapo nebeaktualus ir Komisija priėmė pasiūlymą dėl naujo reglamento, kuriuo bus įgyvendintos naujausios ICCAT taisyklės dėl eBCD. Todėl šiame reglamente turėtų būti daromos ne konkrečios nuorodos į Reglamentą (ES) Nr. 640/2010, o bendresnės į ICCAT rekomenduojamą laimikio dokumentavimo programą; |
| --- | --- |

(15)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 640/2010 (11) numatytas elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas (toliau – eBCD) ir taip įgyvendinama ICCAT rekomendacija 09-11, kuria iš dalies keičiama Rekomendacija 08-12. ICCAT rekomendacijos 17-09 ir 11-20 dėl eBCD taikymo neseniai panaikintos ICCAT Rekomendacijomis 18-12 ir 18-13. Todėl Reglamentas (ES) Nr. 640/2010 tapo nebeaktualus ir Komisija priėmė pasiūlymą dėl naujo reglamento, kuriuo bus įgyvendintos naujausios ICCAT taisyklės dėl eBCD. Todėl šiame reglamente turėtų būti daromos ne konkrečios nuorodos į Reglamentą (ES) Nr. 640/2010, o bendresnės į ICCAT rekomenduojamą laimikio dokumentavimo programą;

| (16) | atsižvelgiant į tai, kad tam tikras ICCAT rekomendacijas ICCAT susitariančiosios šalys dažnai iš dalies keičia ir greičiausiai dar keis, ir siekiant Sąjungos teisės aktais nedelsiant įgyvendinti būsimas ICCAT rekomendacijas, kuriomis bus iš dalies keičiamas ar papildomas valdymo planas, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl: informacijos teikimo terminų, žvejybos sezono laikotarpių; nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo draudimo perkelti nepanaudotas kvotas; mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių; procentinių dydžių ir parametrų, Komisijai teiktinos informacijos; nacionalinių ir regioninių stebėtojų užduočių, priežasčių, dėl kurių atsisakoma išduoti leidimą perkelti žuvis; priežasčių, dėl kurių konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama paleisti žuvis į jūrą. Be to, ICCAT susitikimuose kiekvienais metais Sąjungai atstovaujanti Komisija tariasi tik dėl techninių ICCAT rekomendacijų, visų pirma susijusių su pajėgumų apribojimais, laivo žurnalo reikalavimais, laimikio ataskaitų formomis, perkrovimo ir ICCAT perkėlimo deklaracijomis, būtinąja žvejybos leidimuose nurodoma informacija, mažiausiu žvejybos laivų, įtraukiamų pagal ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemą, skaičiumi, inspektavimo ir stebėjimo sistemos specifikacijomis, vaizdo įrašymo standartais, žuvų paleidimo į jūrą protokolais, negyvų žuvų tvarkymo standartais, įkėlimo į varžas deklaracijomis ir laivų stebėjimo sistemų standartais, kurie turėtų būti Sąjungos teisėje įgyvendinami šio reglamento I–XV priedais. Todėl pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais taip pat iš dalies keičiami arba papildomi šio reglamento I–XV priedai, atsižvelgiant į iš dalies pakeistas arba papildytas ICCAT rekomendacijas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (12) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(16)

atsižvelgiant į tai, kad tam tikras ICCAT rekomendacijas ICCAT susitariančiosios šalys dažnai iš dalies keičia ir greičiausiai dar keis, ir siekiant Sąjungos teisės aktais nedelsiant įgyvendinti būsimas ICCAT rekomendacijas, kuriomis bus iš dalies keičiamas ar papildomas valdymo planas, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl: informacijos teikimo terminų, žvejybos sezono laikotarpių; nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo draudimo perkelti nepanaudotas kvotas; mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių; procentinių dydžių ir parametrų, Komisijai teiktinos informacijos; nacionalinių ir regioninių stebėtojų užduočių, priežasčių, dėl kurių atsisakoma išduoti leidimą perkelti žuvis; priežasčių, dėl kurių konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama paleisti žuvis į jūrą. Be to, ICCAT susitikimuose kiekvienais metais Sąjungai atstovaujanti Komisija tariasi tik dėl techninių ICCAT rekomendacijų, visų pirma susijusių su pajėgumų apribojimais, laivo žurnalo reikalavimais, laimikio ataskaitų formomis, perkrovimo ir ICCAT perkėlimo deklaracijomis, būtinąja žvejybos leidimuose nurodoma informacija, mažiausiu žvejybos laivų, įtraukiamų pagal ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemą, skaičiumi, inspektavimo ir stebėjimo sistemos specifikacijomis, vaizdo įrašymo standartais, žuvų paleidimo į jūrą protokolais, negyvų žuvų tvarkymo standartais, įkėlimo į varžas deklaracijomis ir laivų stebėjimo sistemų standartais, kurie turėtų būti Sąjungos teisėje įgyvendinami šio reglamento I–XV priedais. Todėl pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais taip pat iš dalies keičiami arba papildomi šio reglamento I–XV priedai, atsižvelgiant į iš dalies pakeistas arba papildytas ICCAT rekomendacijas. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (12) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (17) | ICCAT rekomendacijos dėl paprastųjų tunų žvejybos, t. y. su sugavimu, perkėlimu, transportavimu, įkėlimu į varžas, auginimu, skerdimu ir palikimu žuvininkystės ūkyje kitiems metams susijusių operacijų, dažnai keičiamos. Žvejybos kontrolės ir valdymo technologijos, pvz., stereoskopinės kameros ir alternatyvios priemonės, nuolat tobulėja, o valstybės narės jas turi taikyti vienodai. Taip pat būtiniems atvejams reikia parengti veiklos procedūras, padėsiančias valstybėms narėms laikytis šiuo reglamentu Sąjungos teisėje įgyvendinamų ICCAT taisyklių. Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti išsamias taisykles dėl gyvų paprastųjų tunų palikimo žuvininkystės ūkyje kitiems metams, jų perkėlimo ir įkėlimo į varžas operacijų. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 (13); |
| --- | --- |

(17)

ICCAT rekomendacijos dėl paprastųjų tunų žvejybos, t. y. su sugavimu, perkėlimu, transportavimu, įkėlimu į varžas, auginimu, skerdimu ir palikimu žuvininkystės ūkyje kitiems metams susijusių operacijų, dažnai keičiamos. Žvejybos kontrolės ir valdymo technologijos, pvz., stereoskopinės kameros ir alternatyvios priemonės, nuolat tobulėja, o valstybės narės jas turi taikyti vienodai. Taip pat būtiniems atvejams reikia parengti veiklos procedūras, padėsiančias valstybėms narėms laikytis šiuo reglamentu Sąjungos teisėje įgyvendinamų ICCAT taisyklių. Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti išsamias taisykles dėl gyvų paprastųjų tunų palikimo žuvininkystės ūkyje kitiems metams, jų perkėlimo ir įkėlimo į varžas operacijų. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 (13);

| (18) | šiame reglamente numatyti deleguotieji aktai ir įgyvendinimo aktai nedaro poveikio būsimų ICCAT rekomendacijų įgyvendinimui Sąjungos teisėje taikant įprastą teisėkūros procedūrą; |
| --- | --- |

(18)

šiame reglamente numatyti deleguotieji aktai ir įgyvendinimo aktai nedaro poveikio būsimų ICCAT rekomendacijų įgyvendinimui Sąjungos teisėje taikant įprastą teisėkūros procedūrą;

| (19) | šiuo reglamentu bus nustatytas naujas išsamus paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, todėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) 2017/2107 (14) ir (ES) 2019/833 (15) nuostatos dėl paprastųjų tunų turėtų būti išbrauktos. Reglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnio dalis, skirta Viduržemio jūros paprastosioms durklažuvėms, įtraukta į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1154 (16). Kai kurios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1936/2001 (17) nuostatos taip pat turėtų būti išbrauktos. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 ir (ES) 2019/833; |
| --- | --- |

(19)

šiuo reglamentu bus nustatytas naujas išsamus paprastųjų tunų išteklių valdymo planas, todėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamentų (ES) 2017/2107 (14) ir (ES) 2019/833 (15) nuostatos dėl paprastųjų tunų turėtų būti išbrauktos. Reglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnio dalis, skirta Viduržemio jūros paprastosioms durklažuvėms, įtraukta į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/1154 (16). Kai kurios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1936/2001 (17) nuostatos taip pat turėtų būti išbrauktos. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti reglamentus (EB) Nr. 1936/2001, (ES) 2017/2107 ir (ES) 2019/833;

| (20) | ICCAT rekomendacija 18-02 panaikinta Rekomendacija 17-07, nes išteklių būklė pagerėjo ir nebereikėjo taikyti neatidėliotinų priemonių, numatytų ta rekomendacija nustatytame paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plane. Todėl Reglamentas (ES) 2016/1627, kuriuo tas išteklių atkūrimo planas įgyvendinamas, turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(20)

ICCAT rekomendacija 18-02 panaikinta Rekomendacija 17-07, nes išteklių būklė pagerėjo ir nebereikėjo taikyti neatidėliotinų priemonių, numatytų ta rekomendacija nustatytame paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plane. Todėl Reglamentas (ES) 2016/1627, kuriuo tas išteklių atkūrimo planas įgyvendinamas, turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

Bendrosios nuostatos

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos bendrosios taisyklės, pagal kurias Sąjunga vienodai ir veiksmingai įgyvendina Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) priimtą daugiametį rytų Atlanto ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) išteklių valdymo planą.

Thunnus thynnus

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šis reglamentas taikomas:

| a) | Sąjungos žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems Sąjungos laivams, kurie:






  i) | žvejoja paprastuosius tunus Konvencijos rajone ir |
| --- | --- | --- |

a)

Sąjungos žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems Sąjungos laivams, kurie:

i)

žvejoja paprastuosius tunus Konvencijos rajone ir

| ii) | perkrauna arba laiko – taip pat ir už Konvencijos rajono ribų – Konvencijos rajone sužvejotus paprastuosius tunus; |
| --- | --- |

ii)

perkrauna arba laiko – taip pat ir už Konvencijos rajono ribų – Konvencijos rajone sužvejotus paprastuosius tunus;

| b) | Sąjungos žuvininkystės ūkiams; |
| --- | --- |

b)

Sąjungos žuvininkystės ūkiams;

| c) | trečiųjų valstybių žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems trečiųjų valstybių laivams, kurie veiklą vykdo Sąjungos vandenyse ir sužvejoja paprastųjų tunų Konvencijos rajone; |
| --- | --- |

c)

trečiųjų valstybių žvejybos laivams ir mėgėjų žvejybą vykdantiems trečiųjų valstybių laivams, kurie veiklą vykdo Sąjungos vandenyse ir sužvejoja paprastųjų tunų Konvencijos rajone;

| d) | trečiųjų valstybių laivams, kurie yra inspektuojami valstybių narių uostuose ir kuriuose laikomi Konvencijos rajone sužvejoti paprastieji tunai ar iš Sąjungos vandenyse sužvejotų paprastųjų tunų pagaminti žvejybos produktai, kurie anksčiau nebuvo iškrauti ar perkrauti uostuose. |
| --- | --- |

d)

trečiųjų valstybių laivams, kurie yra inspektuojami valstybių narių uostuose ir kuriuose laikomi Konvencijos rajone sužvejoti paprastieji tunai ar iš Sąjungos vandenyse sužvejotų paprastųjų tunų pagaminti žvejybos produktai, kurie anksčiau nebuvo iškrauti ar perkrauti uostuose.

3 straipsnis

Tikslas

Šio reglamento tikslas – įgyvendinti ICCAT priimtą daugiametį paprastųjų tunų išteklių valdymo planą, kuriuo siekiama išlaikyti tokį paprastųjų tunų biomasės dydį, kuris viršytų dydį, galintį užtikrinti MSY.

4 straipsnis

Ryšys su kitais Sąjungos teisės aktais

Jei šiame reglamente nenurodyta kitaip, jis taikomas nedarant poveikio kitiems žvejybos sektoriaus Sąjungos teisės aktams, visų pirma:

| 1) | Reglamentui (EB) Nr. 1224/2009; |
| --- | --- |

1)

Reglamentui (EB) Nr. 1224/2009;

| 2) | Reglamentui (EB) Nr. 1005/2008; |
| --- | --- |

2)

Reglamentui (EB) Nr. 1005/2008;

| 3) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2017/2403 (18); |
| --- | --- |

3)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2017/2403 (18);

18

| 4) | Reglamentui (ES) 2017/2107; |
| --- | --- |

4)

Reglamentui (ES) 2017/2107;

| 5) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2019/1241 (19). |
| --- | --- |

5)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) 2019/1241 (19).

19

5 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| 1) | ICCAT – Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija; |
| --- | --- |

1)

ICCAT – Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija;

| 2) | Konvencija – Tarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos; |
| --- | --- |

2)

Konvencija – Tarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos;

| 3) | žvejybos laivas – bet kuris variklinis laivas, eksploatuojamas verslinio paprastųjų tunų išteklių naudojimo tikslais, įskaitant žūklės laivus, žuvų perdirbimo laivus, aptarnaujančius laivus, vilkikus, perkrovimo operacijas atliekančius laivus, transportavimo laivus, įrengtus tunų produktams transportuoti, ir pagalbinius laivus, išskyrus konteinervežius; |
| --- | --- |

3)

žvejybos laivas – bet kuris variklinis laivas, eksploatuojamas verslinio paprastųjų tunų išteklių naudojimo tikslais, įskaitant žūklės laivus, žuvų perdirbimo laivus, aptarnaujančius laivus, vilkikus, perkrovimo operacijas atliekančius laivus, transportavimo laivus, įrengtus tunų produktams transportuoti, ir pagalbinius laivus, išskyrus konteinervežius;

| 4) | gyvi paprastieji tunai – paprastieji tunai, gyvi laikomi gaudyklėje tam tikrą laiką arba perkeliami į žuvininkystės ūkį; |
| --- | --- |

4)

gyvi paprastieji tunai – paprastieji tunai, gyvi laikomi gaudyklėje tam tikrą laiką arba perkeliami į žuvininkystės ūkį;

| 5) | SCRS – ICCAT Nuolatinis mokslinių tyrimų ir statistikos komitetas; |
| --- | --- |

5)

SCRS – ICCAT Nuolatinis mokslinių tyrimų ir statistikos komitetas;

| 6) | mėgėjų žvejyba – neverslinės jūrų biologinių išteklių žvejybos veikla; |
| --- | --- |

6)

mėgėjų žvejyba – neverslinės jūrų biologinių išteklių žvejybos veikla;

| 7) | sportinė žvejyba – neverslinė žvejyba, kurios dalyviai yra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba asmenys, kuriems išduotos nacionalinės sporto licencijos; |
| --- | --- |

7)

sportinė žvejyba – neverslinė žvejyba, kurios dalyviai yra nacionalinės sporto organizacijos nariai arba asmenys, kuriems išduotos nacionalinės sporto licencijos;

| 8) | vilkikas – bet kuris laivas, naudojamas varžoms vilkti; |
| --- | --- |

8)

vilkikas – bet kuris laivas, naudojamas varžoms vilkti;

| 9) | perdirbimo laivas – laivas, kuriame prieš supakuojant žuvininkystės produktus atliekama viena arba kelios iš šių operacijų: filė gamyba arba pjaustymas, užšaldymas ir (arba) perdirbimas; |
| --- | --- |

9)

perdirbimo laivas – laivas, kuriame prieš supakuojant žuvininkystės produktus atliekama viena arba kelios iš šių operacijų: filė gamyba arba pjaustymas, užšaldymas ir (arba) perdirbimas;

| 10) | pagalbinis laivas – bet kuris laivas, naudojamas negyviems (neperdirbtiems) paprastiesiems tunams transportuoti iš transportavimo ir (arba) auginimo varžos, gaubiamojo tinklo arba gaudyklės į paskirtąjį uostą ir (arba) perdirbimo laivą; |
| --- | --- |

10)

pagalbinis laivas – bet kuris laivas, naudojamas negyviems (neperdirbtiems) paprastiesiems tunams transportuoti iš transportavimo ir (arba) auginimo varžos, gaubiamojo tinklo arba gaudyklės į paskirtąjį uostą ir (arba) perdirbimo laivą;

| 11) | gaudyklė – statomasis prie dugno tvirtinamas žvejybos įrankis, paprastai su nukreipiamuoju tinklu, kuriuo paprastieji tunai nukreipiami į aptvarą arba aptvarus, kuriuose jie laikomi iki skerdimo arba auginimo; |
| --- | --- |

11)

gaudyklė – statomasis prie dugno tvirtinamas žvejybos įrankis, paprastai su nukreipiamuoju tinklu, kuriuo paprastieji tunai nukreipiami į aptvarą arba aptvarus, kuriuose jie laikomi iki skerdimo arba auginimo;

| 12) | gaubiamasis tinklas – apsupamasis tinklas, kurio apačia sutraukiama per išilginius gruntlynio žiedus perkištu lynu, kuriuo tinklą galima sutraukti ir užverti; |
| --- | --- |

12)

gaubiamasis tinklas – apsupamasis tinklas, kurio apačia sutraukiama per išilginius gruntlynio žiedus perkištu lynu, kuriuo tinklą galima sutraukti ir užverti;

| 13) | įkėlimas į varžą – gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš transportavimo varžos arba gaudyklės į auginimo ar tukinimo varžas; |
| --- | --- |

13)

įkėlimas į varžą – gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš transportavimo varžos arba gaudyklės į auginimo ar tukinimo varžas;

| 14) | žūklės laivas – laivas, naudojamas verslinei paprastųjų tunų išteklių žvejybai; |
| --- | --- |

14)

žūklės laivas – laivas, naudojamas verslinei paprastųjų tunų išteklių žvejybai;

| 15) | žuvininkystės ūkis – geografinėmis koordinatėmis aiškiai apibrėžtas jūros plotas, kuriame tukinami arba auginami gaudyklėmis ir (arba) gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų sužvejoti paprastieji tunai; žuvininkystės ūkyje gali būti kelios auginimo vietos – kiekviena jų turi būti apibrėžta geografinėmis koordinatėmis, aiškiai nurodant kiekvieno daugiakampio taško ilgumą ir platumą; |
| --- | --- |

15)

žuvininkystės ūkis – geografinėmis koordinatėmis aiškiai apibrėžtas jūros plotas, kuriame tukinami arba auginami gaudyklėmis ir (arba) gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų sužvejoti paprastieji tunai; žuvininkystės ūkyje gali būti kelios auginimo vietos – kiekviena jų turi būti apibrėžta geografinėmis koordinatėmis, aiškiai nurodant kiekvieno daugiakampio taško ilgumą ir platumą;

| 16) | auginimas arba tukinimas – paprastųjų tunų laikymas žuvininkystės ūkių varžose ir jų šėrimas siekiant juos tukinti ir didinti jų bendrą biomasę; |
| --- | --- |

16)

auginimas arba tukinimas – paprastųjų tunų laikymas žuvininkystės ūkių varžose ir jų šėrimas siekiant juos tukinti ir didinti jų bendrą biomasę;

| 17) | skerdimas – paprastųjų tunų nužudymas žuvininkystės ūkiuose ar gaudyklėse; |
| --- | --- |

17)

skerdimas – paprastųjų tunų nužudymas žuvininkystės ūkiuose ar gaudyklėse;

| 18) | stereoskopinė kamera – kamera su dviem ar daugiau lęšių, kurių kiekvienas turi atskirą vaizdo jutiklį arba juostos kadrą, kad būtų galima fiksuoti trimačius vaizdus ir taip nustatyti žuvų ilgį; ši kamera padeda patikslinti paprastųjų tunų skaičių ir svorį; |
| --- | --- |

18)

stereoskopinė kamera – kamera su dviem ar daugiau lęšių, kurių kiekvienas turi atskirą vaizdo jutiklį arba juostos kadrą, kad būtų galima fiksuoti trimačius vaizdus ir taip nustatyti žuvų ilgį; ši kamera padeda patikslinti paprastųjų tunų skaičių ir svorį;

| 19) | mažos apimties priekrantės žvejybos laivas – žūklės laivas, pasižymintis bent trimis iš šių penkių charakteristikų:






  a) | bendrasis ilgis mažesnis nei 12 metrų; |
| --- | --- | --- |

19)

mažos apimties priekrantės žvejybos laivas – žūklės laivas, pasižymintis bent trimis iš šių penkių charakteristikų:

a)

bendrasis ilgis mažesnis nei 12 metrų;

| b) | laivas žvejoja tik vėliavos valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse; |
| --- | --- |

b)

laivas žvejoja tik vėliavos valstybės narės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse;

| c) | žvejybos reisai trunka mažiau nei 24 valandas; |
| --- | --- |

c)

žvejybos reisai trunka mažiau nei 24 valandas;

| d) | įgulą sudaro ne daugiau kaip keturi asmenys, arba |
| --- | --- |

d)

įgulą sudaro ne daugiau kaip keturi asmenys, arba

| e) | laivo žvejybos metodai yra selektyvūs ir daro mažesnį poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

e)

laivo žvejybos metodai yra selektyvūs ir daro mažesnį poveikį aplinkai;

| 20) | jungtinė žvejybos operacija – bet kuri dviejų arba daugiau gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų atliekama operacija, kai vieno gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo laimikis pagal iš anksto sutartą laimikio paskirstymo formulę priskiriamas kitam gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui arba laivams; |
| --- | --- |

20)

jungtinė žvejybos operacija – bet kuri dviejų arba daugiau gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų atliekama operacija, kai vieno gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo laimikis pagal iš anksto sutartą laimikio paskirstymo formulę priskiriamas kitam gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui arba laivams;

| 21) | aktyvus žvejybos veiklos vykdymas – bet kuriuo žūklės laivu tikslingai vykdoma paprastųjų tunų žvejyba konkrečiu žvejybos sezonu; |
| --- | --- |

21)

aktyvus žvejybos veiklos vykdymas – bet kuriuo žūklės laivu tikslingai vykdoma paprastųjų tunų žvejyba konkrečiu žvejybos sezonu;

| 22) | BCD – paprastųjų tunų laimikio dokumentas; |
| --- | --- |

22)

BCD – paprastųjų tunų laimikio dokumentas;

| 23) | eBCD – elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas; |
| --- | --- |

23)

eBCD – elektroninis paprastųjų tunų laimikio dokumentas;

| 24) | Konvencijos rajonas – Konvencijos 1 straipsnyje apibrėžtas geografinis rajonas; |
| --- | --- |

24)

Konvencijos rajonas – Konvencijos 1 straipsnyje apibrėžtas geografinis rajonas;

| 25) | perkrovimas – visų žvejybos laive laikomų žvejybos produktų arba bet kokio jų kiekio iškrovimas į kitą žvejybos laivą; tačiau perkrovimu nelaikomas negyvų paprastųjų tunų iškrovimas iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo, gaudyklės arba vilkiko į pagalbinį laivą; |
| --- | --- |

25)

perkrovimas – visų žvejybos laive laikomų žvejybos produktų arba bet kokio jų kiekio iškrovimas į kitą žvejybos laivą; tačiau perkrovimu nelaikomas negyvų paprastųjų tunų iškrovimas iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo, gaudyklės arba vilkiko į pagalbinį laivą;

| 26) | kontrolinis perkėlimas – bet kuris papildomas perkėlimas, atliekamas žvejybos ir (arba) auginimo veiklos vykdytojų arba kontrolės institucijų prašymu siekiant patikrinti perkeliamų žuvų skaičių; |
| --- | --- |

26)

kontrolinis perkėlimas – bet kuris papildomas perkėlimas, atliekamas žvejybos ir (arba) auginimo veiklos vykdytojų arba kontrolės institucijų prašymu siekiant patikrinti perkeliamų žuvų skaičių;

| 27) | kontrolinė kamera – stereoskopinė kamera ir (arba) įprastinė vaizdo kamera, naudojama šiame reglamente numatytos kontrolės tikslais; |
| --- | --- |

27)

kontrolinė kamera – stereoskopinė kamera ir (arba) įprastinė vaizdo kamera, naudojama šiame reglamente numatytos kontrolės tikslais;

| 28) | KSŠ – Konvencijos susitariančioji šalis arba Konvencijos nepasirašiusi bendradarbiaujančioji šalis, subjektas arba žvejybos subjektas; |
| --- | --- |

28)

KSŠ – Konvencijos susitariančioji šalis arba Konvencijos nepasirašiusi bendradarbiaujančioji šalis, subjektas arba žvejybos subjektas;

| 29) | didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas – pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas, kurio bendrasis ilgis yra didesnis nei 24 metrai; |
| --- | --- |

29)

didelis pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas – pelaginėmis ūdomis žvejojantis laivas, kurio bendrasis ilgis yra didesnis nei 24 metrai;

| 30) | perkėlimas –






  a) | gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš žūklės laivo tinklo į transportavimo varžą; |
| --- | --- | --- |

30)

perkėlimas –

a)

gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš žūklės laivo tinklo į transportavimo varžą;

| b) | gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos transportavimo varžos į kitą; |
| --- | --- |

b)

gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos transportavimo varžos į kitą;

| c) | varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno vilkiko į kitą; |
| --- | --- |

c)

varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno vilkiko į kitą;

| d) | varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą arba gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos varžos į kitą varžą tame pačiame žuvininkystės ūkyje; |
| --- | --- |

d)

varžos su gyvais paprastaisiais tunais perkėlimas iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą arba gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš vienos varžos į kitą varžą tame pačiame žuvininkystės ūkyje;

| e) | gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš gaudyklės į transportavimo varžą nepriklausomai nuo to, ar operacijos vietoje yra vilkikas; |
| --- | --- |

e)

gyvų paprastųjų tunų perkėlimas iš gaudyklės į transportavimo varžą nepriklausomai nuo to, ar operacijos vietoje yra vilkikas;

| 31) | veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba turintis įmonę, kuri vykdo veiklą, susijusią su bet kuriuo žvejybos ir akvakultūros produktų gavybos, perdirbimo, pardavimo, platinimo ar mažmeninės prekybos etapu; |
| --- | --- |

31)

veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba turintis įmonę, kuri vykdo veiklą, susijusią su bet kuriuo žvejybos ir akvakultūros produktų gavybos, perdirbimo, pardavimo, platinimo ar mažmeninės prekybos etapu;

| 32) | žvejybos įrankio grupė – tokį patį žvejybos įrankį naudojančių žvejybos laivų grupė, kuriai skirta grupinė kvota; |
| --- | --- |

32)

žvejybos įrankio grupė – tokį patį žvejybos įrankį naudojančių žvejybos laivų grupė, kuriai skirta grupinė kvota;

| 33) | žvejybos pastanga – žvejybos laivo pajėgumo ir veiklos sandauga; žvejybos laivų grupės žvejybos pastangos – visų grupės laivų žvejybos pastangų suma; |
| --- | --- |

33)

žvejybos pastanga – žvejybos laivo pajėgumo ir veiklos sandauga; žvejybos laivų grupės žvejybos pastangos – visų grupės laivų žvejybos pastangų suma;

| 34) | atsakinga valstybė narė – vėliavos valstybė narė arba valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso atitinkamas žuvininkystės ūkis ar gaudyklė. |
| --- | --- |

34)

atsakinga valstybė narė – vėliavos valstybė narė arba valstybė narė, kurios jurisdikcijai priklauso atitinkamas žuvininkystės ūkis ar gaudyklė.

II SKYRIUS

Valdymo priemonės

6 straipsnis

Su žvejybos valdymo priemonėmis susijusios sąlygos

1.   Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad jos žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos pastangos atitiktų jai skirtas paprastųjų tunų žvejybos rytų Atlante ir Viduržemio jūroje galimybes. Valstybių narių priimtos priemonės apima individualių kvotų nustatymą žūklės laivams, kurių bendrasis ilgis didesnis nei 24 metrai, įtrauktiems į 26 straipsnyje nurodytą laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą.

2.   Kiekviena valstybė narė reikalauja, kad žūklės laivai nedelsdami plauktų į jos paskirtą uostą, kai tik laivui skirta individuali kvota laikoma išnaudota, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 35 straipsnyje.

3.   Frachtavimo operacijos vykdant paprastųjų tunų žvejybą neleidžiamos.

7 straipsnis

Nepaskerstų gyvų paprastųjų tunų palikimas žuvininkystės ūkyje kitiems metams

1.   Nepaskerstų gyvų paprastųjų tunų iš praėjusių metų laimikio palikimas ūkyje kitiems metams gali būti leidžiamas, tik jei įdiegiama sugriežtinta kontrolės sistema, apie kurią valstybė narė praneša Komisijai. Ta sistema yra neatsiejama 14 straipsnyje nurodyto valstybės narės metinio inspektavimo plano dalis ir į ją įtraukiamos bent priemonės, nustatytos pagal 53 ir 61 straipsnius.

2.   Jei pagal 1 dalį palikimas kitiems metams leidžiamas, taikomi šie punktai:

| a) | už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės iki kiekvienų metų gegužės 25 d. užpildo ir pateikia Komisijai metinę palikimo žuvininkystės ūkyje kitiems metams deklaraciją, kurioje nurodoma:






  i) | kiekis (kilogramais) ir žuvų, kurias ketinama palikti žuvininkystės ūkyje kitiems metams, skaičius; |
| --- | --- | --- |

a)

už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės iki kiekvienų metų gegužės 25 d. užpildo ir pateikia Komisijai metinę palikimo žuvininkystės ūkyje kitiems metams deklaraciją, kurioje nurodoma:

i)

kiekis (kilogramais) ir žuvų, kurias ketinama palikti žuvininkystės ūkyje kitiems metams, skaičius;

| ii) | laimikio sužvejojimo metai; |
| --- | --- |

ii)

laimikio sužvejojimo metai;

| iii) | vidutinis svoris; |
| --- | --- |

iii)

vidutinis svoris;

| iv) | vėliavos valstybė narė arba KSŠ; |
| --- | --- |

iv)

vėliavos valstybė narė arba KSŠ;

| v) | BCD, atitinkančių paliktą kitiems metams laimikį, nuorodos; |
| --- | --- |

v)

BCD, atitinkančių paliktą kitiems metams laimikį, nuorodos;

| vi) | žuvininkystės ūkio pavadinimas ir ICCAT numeris; |
| --- | --- |

vi)

žuvininkystės ūkio pavadinimas ir ICCAT numeris;

| vii) | varžos numeris ir |
| --- | --- |

vii)

varžos numeris ir

| viii) | informacija apie paskerstą kiekį (kilogramais) užbaigus operacijas; |
| --- | --- |

viii)

informacija apie paskerstą kiekį (kilogramais) užbaigus operacijas;

| b) | pagal 1 dalį kitiems metams palikti kiekiai patalpinami į atskiras varžas ar atskirą jų grupę žuvininkystės ūkyje pagal laimikio sužvejojimo metus. |
| --- | --- |

b)

pagal 1 dalį kitiems metams palikti kiekiai patalpinami į atskiras varžas ar atskirą jų grupę žuvininkystės ūkyje pagal laimikio sužvejojimo metus.

3.   Prieš prasidedant žvejybos sezonui už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad būtų atliktas išsamus jų jurisdikcijai priklausančiuose žuvininkystės ūkiuose esančių gyvų paprastųjų tunų, paliktų kitiems metams po masinio skerdimo, vertinimas. Tuo tikslu visi per masinį skerdimą žuvininkystės ūkyje nepaskersti gyvi paprastieji tunai, paliekami kitiems metams po sužvejojimo metų, yra perkeliami į kitas varžas naudojant stereoskopines kameras ar alternatyvias priemones, jei jomis užtikrinamas tokio pačio lygio tikslumas, kaip nurodyta 51 straipsnyje. Viso proceso metu užtikrinamas išsamiai dokumentuojamas atsekamumas. Paprastųjų tunų palikimas kitiems metams po metų, kuriais masinis skerdimas nebuvo vykdomas, kontroliuojamas kasmet, taikant tą pačią rizikos vertinimu grindžiamo atitinkamų ėminių ėmimo procedūrą.

4.   Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos išsamios taisyklės, pagal kurias nustatoma sugriežtinta gyvų paprastųjų tunų palikimo kitiems metams kontrolės sistema. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

8 straipsnis

Neišnaudotų kvotų perkėlimas

Neišnaudotų kvotų perkėlimas kitiems metams neleidžiamas.

9 straipsnis

Kvotų perleidimas

1.   Sąjunga ir kitos KSŠ kvotas perleisti vienos kitoms gali tik gavusios išankstinį atitinkamų valstybių narių ir (arba) KSŠ leidimą. Komisija likus ne mažiau kaip 48 valandoms iki tokio kvotų perleidimo apie tai praneša ICCAT sekretoriatui.

2.   Leidžiama perleisti kvotas žvejybos įrankio grupėse, taip pat perleisti kiekvienos valstybės narės priegaudos kvotas ir individualias žvejybos kvotas, su sąlyga, kad atitinkamos valstybės narės iš anksto apie tokį perleidimą praneša Komisijai, kad ši galėtų dar iki perleidimo informuoti ICCAT sekretoriatą.

10 straipsnis

Išskaitymas iš kvotų peržvejojimo atveju

Jei valstybės narės peržvejoja joms skirtas kvotas ir tokia padėtis negali būti ištaisyta pasikeičiant kvotomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį, taikomi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 ir 105 straipsniai.

11 straipsnis

Metiniai žvejybos planai

1.   Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį žvejybos planą. Planas apima bent šią informaciją žūklės laivų ir gaudyklių atveju:

| a) | kiekvienai žvejybos įrankio grupei paskirtas kvotas, įskaitant priegaudos kvotas; |
| --- | --- |

a)

kiekvienai žvejybos įrankio grupei paskirtas kvotas, įskaitant priegaudos kvotas;

| b) | atitinkamais atvejais kvotų skirstymo ir valdymo metodus; |
| --- | --- |

b)

atitinkamais atvejais kvotų skirstymo ir valdymo metodus;

| c) | individualių kvotų laikymosi užtikrinimo priemones; |
| --- | --- |

c)

individualių kvotų laikymosi užtikrinimo priemones;

| d) | laikotarpius, kuriais leidžiama vykdyti žvejybą, pagal žvejybos įrankio kategoriją; |
| --- | --- |

d)

laikotarpius, kuriais leidžiama vykdyti žvejybą, pagal žvejybos įrankio kategoriją;

| e) | informaciją apie paskirtuosius uostus; |
| --- | --- |

e)

informaciją apie paskirtuosius uostus;

| f) | priegaudos taisykles, ir |
| --- | --- |

f)

priegaudos taisykles, ir

| g) | žūklės laivų, kurių bendrasis ilgis didesnis nei 24 metrai, išskyrus dugninės žvejybos tralerius, ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kuriems rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, skaičių. |
| --- | --- |

g)

žūklės laivų, kurių bendrasis ilgis didesnis nei 24 metrai, išskyrus dugninės žvejybos tralerius, ir gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kuriems rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, skaičių.

2.   Valstybės narės, turinčios mažos apimties priekrantės žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, skiria konkrečias sektorines kvotas tiems laivams ir jas įtraukia į savo žvejybos planus. Į savo stebėsenos, kontrolės ir inspektavimo planus jos taip pat įtraukia papildomas priemones, kuriomis siekia atidžiai stebėti, kaip tas laivynas naudoja kvotas. Kad visiškai išnaudotų savo žvejybos galimybes, valstybės narės, naudodamos 1 dalyje nurodytus parametrus, gali varijuoti laivų, kuriems leidžia žvejoti, skaičių.

3.   Portugalija ir Ispanija gali skirti sektorines kvotas kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantiems laivams, veiklą vykdantiems Azorų, Madeiros ir Kanarų salynų Sąjungos vandenyse. Tos sektorinės kvotos įtraukiamos į jų metinius žvejybos planus, o papildomas tų kvotų naudojimo stebėsenos priemones aiškiai nustatomos jų metiniuose stebėsenos, kontrolės ir inspektavimo planuose.

4.   Jei valstybės narės paskiria sektorines kvotas pagal 2 arba 3 dalį, taikomame Sąjungos teisės akte dėl žvejybos galimybių paskirstymo nustatytas reikalavimas dėl minimalaus 5 tonų kvotos dydžio netaikomas.

5.   Atitinkama valstybė narė apie kiekvieną metinio žvejybos plano pakeitimą praneša Komisijai likus ne mažiau kaip trims darbo dienoms iki žvejybos veiklos, su kuria tas pakeitimas susijęs, pradžios. Komisija apie pakeitimą praneša ICCAT sekretoriatui likus ne mažiau kaip vienai darbo dienai iki žvejybos veiklos, su kuria tas pakeitimas susijęs, pradžios.

12 straipsnis

Žvejybos galimybių paskirstymas

Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 17 straipsnį, skirdamos žvejybos galimybes, kuriomis jos gali pasinaudoti, valstybės narės taiko skaidrius ir objektyvius kriterijus, įskaitant aplinkosauginio, socialinio ir ekonominio pobūdžio kriterijus, taip pat stengiasi teisingai paskirstyti nacionalines kvotas įvairiems laivyno segmentams ypač atsižvelgdamos į tradicinę ir smulkiąją žvejybą ir skatina Sąjungos žvejybos laivus naudoti selektyvius žvejybos įrankius arba mažesnį poveikį aplinkai darančius žvejybos būdus.

13 straipsnis

Metiniai žvejybos pajėgumo valdymo planai

Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį žvejybos pajėgumo valdymo planą. Tame plane valstybė narė koreguoja žūklės laivų ir gaudyklių skaičių taip, kad būtų užtikrinta, kad žvejybos pajėgumas atitiktų žūklės laivams ir gaudyklėms skirtas atitinkamo kvotos laikotarpio žvejybos galimybes. Valstybė narė žvejybos pajėgumą koreguoja naudodama taikomame Sąjungos teisės akte dėl žvejybos galimybių paskirstymo apibrėžtus parametrus. Gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų Sąjungos žvejybos pajėgumas koreguojamas jį varijuojant ne daugiau kaip 20 %, palyginti su 2018 m. baziniu žvejybos pajėgumu.

14 straipsnis

Metiniai inspektavimo planai

Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį inspektavimo planą, kuriuo siekia užtikrinti šio reglamento laikymąsi. Kiekviena valstybė narė savo atitinkamą planą teikia Komisijai. Kiekviena valstybė narė savo planą rengia remdamasi:

| a) | inspektavimo veiklos tikslais, prioritetais, procedūromis ir gairėmis, nustatytais pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 95 straipsnį parengtoje specialiojoje paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės ir tikrinimo programoje; |
| --- | --- |

a)

inspektavimo veiklos tikslais, prioritetais, procedūromis ir gairėmis, nustatytais pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 95 straipsnį parengtoje specialiojoje paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės ir tikrinimo programoje;

| b) | nacionaline paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės veiksmų programa, parengta pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

nacionaline paprastųjų tunų išteklių žvejybos kontrolės veiksmų programa, parengta pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnį.

15 straipsnis

Metiniai auginimo valdymo planai

1.   Kiekviena paprastųjų tunų žvejybos kvotą turinti valstybė narė parengia metinį auginimo valdymo planą.

2.   Metiniu auginimo valdymo planu valstybė narė užtikrina, kad bendras perkėlimo pajėgumas ir bendras auginimo pajėgumas atitiktų auginti galimų paprastųjų tunų apskaičiuotąjį kiekį.

3.   Valstybės narės apriboja savo tunų auginimo pajėgumą iki bendro auginimo pajėgumo, kuris užregistruotas ICCAT paprastųjų tunų auginimo ūkių registre arba dėl kurio 2018 m. išduotas leidimas ir apie kurį pranešta ICCAT.

4.   Didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į valstybių narių žuvininkystės ūkius, kiekis negali būti didesnis už perkeltų tunų kiekius, kuriuos tos valstybės narės žuvininkystės ūkiai užregistravo ICCAT paprastųjų tunų auginimo ūkių registre 2005 m., 2006 m., 2007 m. arba 2008 m.

5.   Jei valstybė narė turi padidinti didžiausią laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į vieną ar daugiau jos tunų auginimo ūkių, kiekį, tas padidinimas turi atitikti tai valstybei narei paskirtas žvejybos galimybes ir bet kokį gyvų paprastųjų tunų importą iš kitos valstybės narės arba susitariančiosios šalies.

6.   Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad mokslininkai, kuriems SCRS yra pavedęs atlikti bandymus, per kuriuos nustatomas augimo greitis tukinimo laikotarpiu, galėtų patekti į ūkius ir gauti pagalbą, kad galėtų atlikti savo užduotis.

7.   Kai tikslinga, valstybės narės ne vėliau kaip kiekvienų metų gegužės 15 d. pateikia Komisijai peržiūrėtus auginimo valdymo planus.

16 straipsnis

Metinių planų perdavimas

1.   Kasmet ne vėliau kaip sausio 31 d. kiekviena paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė Komisijai pateikia šiuos planus:

| a) | metinį rytų Atlante ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus žvejojančių žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos planą, parengtą pagal 11 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

metinį rytų Atlante ir Viduržemio jūroje paprastuosius tunus žvejojančių žūklės laivų ir gaudyklių žvejybos planą, parengtą pagal 11 straipsnį;

| b) | metinį žvejybos pajėgumo valdymo planą, parengtą pagal 13 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

metinį žvejybos pajėgumo valdymo planą, parengtą pagal 13 straipsnį;

| c) | metinį inspektavimo planą, parengtą pagal 14 straipsnį, ir |
| --- | --- |

c)

metinį inspektavimo planą, parengtą pagal 14 straipsnį, ir

| d) | metinį auginimo valdymo planą, parengtą pagal 15 straipsnį. |
| --- | --- |

d)

metinį auginimo valdymo planą, parengtą pagal 15 straipsnį.

2.   Komisija surenka 1 dalyje nurodytus planus ir panaudoja juos rengdama Sąjungos metinį planą. Ne vėliau kaip kiekvienų metų vasario 15 d. Komisija Sąjungos metinį planą perduoda svarstyti ir tvirtinti ICCAT.

3.   Jei valstybė narė nepateikia Komisijai kurio nors 1 dalyje nurodyto plano per toje dalyje nustatytą terminą, Komisija gali nuspręsti Sąjungos planą ICCAT sekretoriatui pateikti be atitinkamos valstybės narės planų. Atitinkamos valstybės narės prašymu Komisija stengiasi atsižvelgti į vieną iš 1 dalyje nurodytų planų, pateiktų pasibaigus toje dalyje nustatytam terminui, tačiau iki 2 dalyje nurodyto termino. Jei valstybės narės pateiktas planas neatitinka šio reglamento nuostatų, susijusių su metiniais žvejybos, pajėgumo, inspektavimo ir auginimo planais, arba jame yra rimtų trūkumų, dėl kurių ICCAT komisija gali nepatvirtinti Sąjungos metinio plano, Komisija gali nuspręsti Sąjungos metinį planą perduoti ICCAT sekretoriatui be atitinkamos valstybės narės planų. Komisija kuo greičiau informuoja atitinkamą valstybę narę ir stengiasi įtraukti visus tos valstybės narės pateiktus peržiūrėtus planus į Sąjungos metinį planą arba į Sąjungos metinio plano pakeitimus, jei tie peržiūrėti planai atitinka šio reglamento nuostatas, susijusias su metiniais žvejybos, pajėgumo, inspektavimo ir auginimo planais.

III SKYRIUS

Techninės priemonės

17 straipsnis

Žvejybos sezonai

1.   Paprastuosius tunus gaubiamaisiais tinklais rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti kiekvienais metais nuo gegužės 26 d. iki liepos 1 d.

2.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, Kipras ir Graikija gali, pateikdamos savo metinius žvejybos planus, kaip nurodyta 11 straipsnyje, prašyti, kad su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivams būtų leista žvejoti paprastuosius tunus rytų Viduržemio jūroje (FAO 37.3.1 ir 37.3.2 žvejybos rajonuose) kiekvienais metais nuo gegužės 15 d. iki liepos 1 d.

3.   Nukrypstant nuo šio straipsnio 1 dalies, Kroatija gali 11 straipsnyje nurodytame savo metiniame žvejybos plane prašyti, kad su jos vėliava plaukiojantiems žvejybos gaubiamaisiais tinklais laivams būtų leista paprastuosius tunus auginimo tikslais žvejoti Adrijos jūroje (FAO 37.2.1 žvejybos rajone) kiekvienais metais nuo gegužės 26 d. iki liepos 15 d.

4.   Nukrypstant nuo 1 dalies, jei valstybė narė Komisijai pateikia įrodymų, kad dėl oro sąlygų kai kurie iš jos gaubiamaisiais tinklais paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejojančių laivų kuriais nors metais negalėjo išnaudoti savo įprastų žvejybos dienų, ta valstybė narė gali nuspręsti, kad atskirų gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, kurie pateko į tokią padėtį, žvejybos sezonas, nurodytas 1 dalyje, turi būti pratęstas tiek žvejybos dienų, kiek jų buvo prarasta, bet ne daugiau kaip 10 dienų. Atvejai, kai atitinkami laivai arba, jungtinės žvejybos operacijos atveju – visi joje dalyvaujantys laivai nevykdo veiklos, turi būti tinkamai pagrindžiami pateikiant oro sąlygų pranešimus ir laivų stebėjimo sistemos (toliau – LSS) fiksuojamas koordinates.

5.   Dideliems žvejybos pelaginėmis ūdomis laivams žvejoti paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje leidžiama laikotarpiu nuo sausio 1 d. iki gegužės 31 d.

6.   Valstybės narės savo metiniuose žvejybos planuose nustato savo laivynų, išskyrus gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus ir didelius pelaginėmis ūdomis žvejojančius laivus, žvejybos sezonus.

18 straipsnis

Įpareigojimas iškrauti laimikį

Šis skyrius taikomas nedarant poveikio Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio, įskaitant visas taikytinas nuo jo nukrypti leidžiančias nuostatas, taikymui.

19 straipsnis

Mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis dydis

1.   Draudžiama sužvejoti, laikyti laive, perkrauti, perkelti, iškrauti, transportuoti, sandėliuoti, parduoti, demonstruoti arba siūlyti parduoti paprastuosius tunus, kurių svoris mažesnis nei 30 kg arba kurių ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo mažesnis nei 115 cm, įskaitant sužvejotus kaip priegauda arba vykdant mėgėjų žvejybą.

2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, toliau nurodytam paprastųjų tunų laimikiui taikomas 8 kg arba 75 cm nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo mažiausias išteklių išsaugojimą užtikrinantis orientacinis paprastųjų tunų dydis:

| a) | paprastiesiems tunams, sužvejotiems rytų Atlante kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų; |
| --- | --- |

a)

paprastiesiems tunams, sužvejotiems rytų Atlante kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų;

| b) | paprastiesiems tunams, sužvejotiems Viduržemio jūroje kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų, ūdomis žvejojančių laivų ir rankinėmis ūdomis žvejojančių laivų, vykdančių mažos apimties šviežių žuvų žvejybą priekrantėje, ir |
| --- | --- |

b)

paprastiesiems tunams, sužvejotiems Viduržemio jūroje kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų, ūdomis žvejojančių laivų ir rankinėmis ūdomis žvejojančių laivų, vykdančių mažos apimties šviežių žuvų žvejybą priekrantėje, ir

| c) | paprastiesiems tunams, auginimo tikslais sužvejotiems Adrijos jūroje su Kroatijos vėliava plaukiojančių laivų. |
| --- | --- |

c)

paprastiesiems tunams, auginimo tikslais sužvejotiems Adrijos jūroje su Kroatijos vėliava plaukiojančių laivų.

3.   2 dalyje nurodyta nukrypti leidžianti nuostata taikoma laikantis I priede nustatytų specialiųjų sąlygų.

4.   Valstybės narės išduoda žvejybos leidimus laivams, žvejojantiems pagal I priedo 2 ir 3 dalyse nurodytas nukrypti leidžiančias nuostatas. Atitinkami laivai įrašomi į 26 straipsnyje nurodytą žūklės laivų sąrašą.

5.   Šiame straipsnyje nustatytų mažiausių išteklių išsaugojimą užtikrinančių orientacinių dydžių nesiekiančios į jūrą išmestos negyvos žuvys įskaičiuojamos į atitinkamos valstybės narės kvotą.

20 straipsnis

Atsitiktinis mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių žuvų laimikis

1.   Nukrypstant nuo 19 straipsnio 1 dalies, visiems žūklės laivams ir gaudyklėms, kuriais vykdoma aktyvi paprastųjų tunų žvejybos veikla, leidžiama sužvejoti ne didesnį kaip 5 %, skaičiuojant individais, atsitiktinį paprastųjų tunų, kurių svoris 8–30 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo 75–115 cm, laimikį.

2.   1 dalyje nurodyta 5 % dalis apskaičiuojama remiantis bendruoju paprastųjų tunų laimikiu, bet kuriuo metu po kiekvienos žvejybos operacijos laikomu laive arba gaudyklėje.

3.   Atsitiktinis laimikis išskaitomas iš valstybės narės, atsakingos už žūklės laivą arba gaudyklę, kvotos.

4.   Atsitiktiniam mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio nesiekiančių paprastųjų tunų laimikiui taikomi 31, 33, 34 ir 35 straipsniai.

21 straipsnis

Priegauda

1.   Kiekviena valstybė narė numato, kokia jos paprastųjų tunų kvotos dalis bus sužvejojama kaip priegauda, ir apie tai informuoja Komisiją teikdama savo žvejybos planą.

2.   Leidžiamos priegaudos dydis, neviršijantis 20 % bendro kiekvieno žvejybos reiso pabaigoje laive laikomo laimikio, ir apskaičiavimo, kokią bendro laive laikomo laimikio dalį ta priegauda sudaro, metodika turi būti aiškiai nustatyta 11 straipsnyje nurodytame metiniame žvejybos plane. Priegaudos procentinis dydis gali būti apskaičiuojamas pagal svorį arba pagal žuvų skaičių. Apskaičiavimas pagal žuvų skaičių taikomas tik ICCAT valdomų tunų ir tunams giminingų rūšių atveju. Mažos apimties priekrantės žvejybos laivynui leidžiamos priegaudos dydis gali būti apskaičiuojamas kasmet.

3.   Visa laive laikomų arba į jūrą išmestų negyvų paprastųjų tunų priegauda išskaitoma iš vėliavos valstybės narės kvotos, užregistruojama ir apie ją pranešama Komisijai pagal 31 ir 32 straipsnius.

4.   Jei valstybės narės paprastųjų tunų kvotos neturi, atitinkama priegauda išskaitoma iš Sąjungos specialios paprastųjų tunų priegaudos kvotos, nustatytos pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį.

5.   Jei valstybei narei paskirta visa kvota išnaudota, su tos valstybės narės vėliava plaukiojantiems laivams sužvejoti paprastuosius tunus neleidžiama ir ta valstybė narė imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad kaip priegauda sužvejoti paprastieji tunai būtų paleisti į jūrą. Jei Sąjungos speciali paprastųjų tunų priegaudos kvota, nustatyta pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnį, išnaudota, su valstybių narių, neturinčių paprastųjų tunų kvotos, vėliava plaukiojantiems laivams žvejoti paprastųjų tunų neleidžiama, ir tos valstybės narės imasi būtinų priemonių užtikrinti, kad kaip priegauda sužvejoti paprastieji tunai būtų paleisti į jūrą. Tokiais atvejais negyvų paprastųjų tunų perdirbimas ir verslinis naudojimas draudžiami, ir visas laimikis turi būti užregistruotas. Valstybės narės kasmet Komisijai teikia informaciją apie negyvų paprastųjų tunų priegaudos dydžius, o ši tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.

6.   Visi laivuose, kurie paprastųjų tunų žvejybos veiklos nevykdo aktyviai, palikti paprastieji tunai aiškiai atskiriami nuo kitų rūšių žuvų, kad kontrolės institucijos galėtų patikrinti, kaip laikomasi šio straipsnio. Tą priegaudą galima parduoti, jei kartu pateikiamas eBCD.

22 straipsnis

Oro priemonių naudojimas

Draudžiama paprastųjų tunų ieškoti naudojantis bet kokiomis oro priemonėmis, įskaitant orlaivius, sraigtasparnius ar bet kurios rūšies bepiločius orlaivius.

IV SKYRIUS

Mėgėjų žvejyba

23 straipsnis

Speciali mėgėjų žvejybos kvota

1.   Kiekviena paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė mėgėjų žvejybą reguliuoja skirdama specialią tokios žvejybos kvotą. Nustatant šią kvotą atsižvelgiama į galimą negyvų paprastųjų tunų kiekį, taip pat žvejybos, per kurią žuvys sugaunamos ir paleidžiamos, atveju. Valstybės narės, teikdamos savo žvejybos planus, praneša Komisijai apie paskirtą mėgėjų žvejybos kvotą.

2.   Apie sužvejotą negyvų paprastųjų tunų kiekį pranešama ir jis įskaičiuojamas į valstybės narės kvotą.

24 straipsnis

Speciali mėgėjų žvejybos kvota

1.   Kiekviena mėgėjų žvejybai paskirtą paprastųjų tunų kvotą turinti valstybė narė mėgėjų žvejybą reguliuoja laivams išduodama mėgėjų žvejybos leidimus. ICCAT paprašius, valstybės narės pateikia Komisijai mėgėjų žvejybos laivų, kuriems suteiktas žvejybos leidimas žvejoti paprastuosius tunus, sąrašą. Komisija tą sąrašą persiunčia ICCAT. Tame sąraše apie kiekvieną laivą pateikiama ši informacija:

| a) | laivo pavadinimas; |
| --- | --- |

a)

laivo pavadinimas;

| b) | registro numeris; |
| --- | --- |

b)

registro numeris;

| c) | numeris ICCAT registre (jei yra); |
| --- | --- |

c)

numeris ICCAT registre (jei yra);

| d) | ankstesnis pavadinimas (jei yra) ir |
| --- | --- |

d)

ankstesnis pavadinimas (jei yra) ir

| e) | savininko (-ų) ir operatoriaus (-ų) pavadinimas (-ai) (vardas (-ai), pavardė (-ės)) ir adresas. |
| --- | --- |

e)

savininko (-ų) ir operatoriaus (-ų) pavadinimas (-ai) (vardas (-ai), pavardė (-ės)) ir adresas.

2.   Vykdant mėgėjų žvejybą draudžiama vienam laivui per dieną sužvejoti, laikyti laive, perkrauti arba iškrauti daugiau kaip vieną paprastąjį tuną.

3.   Vykdant mėgėjų žvejybą sužvejotus paprastuosius tunus parduoti draudžiama.

4.   Kiekviena valstybė narė registruoja paprastųjų tunų laimikio, sužvejoto vykdant mėgėjų žvejybą, duomenis, įskaitant kiekvieno paprastojo tuno svorį ir, kai įmanoma, ilgį, ir kasmet ne vėliau kaip birželio 30 d. praėjusių metų duomenis pateikia Komisijai. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.

5.   Kiekviena valstybė narė imasi priemonių, būtinų kuo geriau užtikrinti, kad vykdant mėgėjų žvejybą sužvejoti gyvi paprastieji tunai, ypač jų jaunikliai, būtų paleidžiami į jūrą. Visi iškraunami paprastieji tunai turi būti neapdoroti, be žiaunų ir (arba) išdarinėti.

25 straipsnis

Sugavimas, įsago įsegimas ir paleidimas į jūrą

1.   Nukrypstant nuo 23 straipsnio 1 dalies, valstybės narės, leidžiančios šiaurės rytų Atlante vykdyti žvejybą, per kurią žuvys sugaunamos ir paleidžiamos ir kurią vykdo tik sportinės žvejybos laivai, gali nedideliam skaičiui sportinės žvejybos laivų leisti be specialios kvotos žvejoti paprastuosius tunus tam, kad juos sugautų, įsegtų jiems įsagą ir paleistų į jūrą. Tokie laivai veiklą vykdo pagal mokslinių tyrimų įstaigos mokslinį projektą, kuris įtrauktas į mokslinių tyrimų programą. Projekto rezultatai pateikiami atitinkamoms vėliavos valstybės narės institucijoms.

2.   Laivai, vykdantys mokslinius tyrimus pagal ICCAT paprastųjų tunų išteklių mokslinių tyrimų programą, nelaikomi vykdančiais 1 dalyje nurodytą sugavimo, įsagų segimo ir paleidimo į jūrą veiklą.

3.   Sugavimo, įsago įsegimo ir paleidimo į jūrą veiklą leidžiančios valstybės narės:

| a) | kaip neatsiejamą 12 ir 15 straipsniuose nurodytų savo žvejybos ir inspektavimo planų dalį pateikia tos veiklos ir su ja susijusių priemonių aprašymą; |
| --- | --- |

a)

kaip neatsiejamą 12 ir 15 straipsniuose nurodytų savo žvejybos ir inspektavimo planų dalį pateikia tos veiklos ir su ja susijusių priemonių aprašymą;

| b) | vykdo išsamią atitinkamų laivų veiklos stebėseną siekdamos užtikrinti, kad jie laikytųsi šio reglamento; |
| --- | --- |

b)

vykdo išsamią atitinkamų laivų veiklos stebėseną siekdamos užtikrinti, kad jie laikytųsi šio reglamento;

| c) | užtikrina, kad įsagų segimo ir žuvų paleidimo į jūrą operacijas atliktų parengti darbuotojai, kad kuo daugiau žuvų išgyventų, ir |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad įsagų segimo ir žuvų paleidimo į jūrą operacijas atliktų parengti darbuotojai, kad kuo daugiau žuvų išgyventų, ir

| d) | ne vėliau kaip iki kiekvienų metų birželio 30 d. pateikia Komisijai vykdomos mokslinės veiklos metinę ataskaitą; tą ataskaitą Komisija persiunčia ICCAT sekretoriatui likus ne mažiau kaip 60 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo. |
| --- | --- |

d)

ne vėliau kaip iki kiekvienų metų birželio 30 d. pateikia Komisijai vykdomos mokslinės veiklos metinę ataskaitą; tą ataskaitą Komisija persiunčia ICCAT sekretoriatui likus ne mažiau kaip 60 dienų iki kitų metų SCRS susitikimo.

4.   Apie visus per sugavimo, įsago įsegimo ir paleidimo į jūrą procesą nugaišusius paprastuosius tunus yra pranešama ir jie išskaičiuojami iš vėliavos valstybės narės kvotos.

V SKYRIUS

Kontrolės priemonės

1 skirsnis

Laivų ir gaudyklių sąrašai ir registrai

26 straipsnis

Laivų sąrašai ir registrai

1.   Kiekvienais metais, likus ne mažiau kaip vienam mėnesiui iki leidimo galiojimo laikotarpio pradžios, valstybės narės ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairių naujausioje redakcijoje nurodytu formatu Komisijai pateikia šiuos laivų sąrašus:

| a) | visų žūklės laivų, kuriems leidžiama aktyviai vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, sąrašą ir |
| --- | --- |

a)

visų žūklės laivų, kuriems leidžiama aktyviai vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, sąrašą ir

| b) | visų kitų žvejybos laivų, skirtų versliniam paprastųjų tunų išteklių naudojimui, sąrašą. |
| --- | --- |

b)

visų kitų žvejybos laivų, skirtų versliniam paprastųjų tunų išteklių naudojimui, sąrašą.

Komisija, likus ne mažiau kaip 15 dienų iki žvejybos veiklos pradžios, tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui, kad tie laivai galėtų būti įtraukti į laivų, kuriems leidžiama žvejoti, ICCAT registrą ir, jei aktualu, į laivų, kurių bendrasis ilgis ne mažesnis kaip 20 metrų ir kuriems leidžiama vykdyti veiklą Konvencijos rajone, ICCAT registrą.

2.   Per kalendorinius metus žvejybos laivas gali būti įtrauktas į abu 1 dalyje nurodytus sąrašus su sąlyga, kad jis neįtraukiamas į abu sąrašus vienu metu.

3.   1 dalies a ir b punktuose nurodyta informacija apie laivus apima laivo pavadinimą ir Sąjungos laivyno registro numerį (CFR), kaip apibrėžta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2017/218 (20) I priede.

4.   Komisija atgaline data pateikiamų 1 dalyje nurodytų sąrašų nepriima.

5.   Paskesni 1 dalyje nurodytų sąrašų pakeitimai kalendoriniais metais galimi tik jei žvejybos laivas, apie kurį pranešta, negali dalyvauti žvejybos veikloje dėl su veikla susijusių teisėtų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkama valstybė narė nedelsdama apie tai informuoja Komisiją ir pateikia:

| a) | išsamius duomenis apie žvejybos laivą (-us), kuriuo (-iais) bus pakeistas tas žvejybos laivas, ir |
| --- | --- |

a)

išsamius duomenis apie žvejybos laivą (-us), kuriuo (-iais) bus pakeistas tas žvejybos laivas, ir

| b) | išsamų priežasties, kuria grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, išdėstymą ir visus atitinkamus patvirtinamuosius įrodymus ar informaciją. |
| --- | --- |

b)

išsamų priežasties, kuria grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, išdėstymą ir visus atitinkamus patvirtinamuosius įrodymus ar informaciją.

6.   Komisija prireikus per metus keičia šio straipsnio 1 dalyje nurodytą informaciją apie laivus ir atnaujintą informaciją pateikia ICCAT sekretoriatui pagal Reglamento (ES) 2017/2403 7 straipsnio 6 dalį.

27 straipsnis

Laivų žvejybos leidimai

1.   Valstybės narės išduoda žvejybos leidimus laivams, įtrauktiems į vieną iš 26 straipsnio 1 ir 5 dalyse nurodytų sąrašų. Žvejybos leidimuose pateikiama bent VII priede nustatyta informacija ir jie išduodami tame priede nustatyta forma. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų teisinga ir atitiktų šį reglamentą.

2.   Nedarant poveikio 21 straipsnio 6 dalies taikymui, laikoma, kad į 26 straipsnio 1 dalyje nurodytus ICCAT registrus neįtrauktiems Sąjungos žvejybos laivams rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti, perkelti, perdirbti ar iškrauti paprastųjų tunų neleidžiama.

3.   Kai laivui skirta individuali kvota yra išnaudota, vėliavos valstybė narė panaikina laivui išduotą paprastųjų tunų žvejybos leidimą ir gali reikalauti, kad laivas nedelsdamas plauktų į jos paskirtą uostą.

28 straipsnis

Gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, sąrašai ir registrai

1.   Kiekviena valstybė narė Komisijai kaip savo žvejybos planų dalį pateikia gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, sąrašą. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui, kad tos gaudyklės galėtų būti įtrauktos į gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, ICCAT registrą.

2.   Valstybės narės žvejybos leidimus išduoda tik dėl tų gaudyklių, kurios įtrauktos į 1 dalyje nurodytą sąrašą. Žvejybos leidimuose pateikiama bent VII priede nurodyta informacija ir juos rengiant naudojama tame priede nustatyta forma. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos leidime pateikiama informacija būtų teisinga ir atitiktų šį reglamentą.

3.   Laikoma, kad Sąjungos gaudyklėmis, kurios nėra įtrauktos į gaudyklių, kuriomis leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, ICCAT registrą, rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti paprastųjų tunų neleidžiama. Tomis gaudyklėmis sužvejotus paprastuosius tunus laikyti laive, perkelti, įkelti į varžas arba iškrauti draudžiama.

4.   Kai laikoma, jog gaudyklės individuali kvota yra išnaudota, vėliavos valstybė narė panaikina tai gaudyklei skirtą paprastųjų tunų žvejybos leidimą.

29 straipsnis

Informacija apie žvejybos veiklą

1.   Kiekviena valstybė narė ne vėliau kaip iki kiekvienų metų liepos 15 d. pateikia Komisijai išsamią informaciją apie per praėjusius metus rytų Atlante ir Viduržemio jūroje sužvejotą paprastųjų tunų laimikį. Komisija ne vėliau kaip iki kiekvienų metų liepos 31 d. perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui. Ta informacija apima:

| a) | kiekvieno žūklės laivo pavadinimą ir ICCAT numerį; |
| --- | --- |

a)

kiekvieno žūklės laivo pavadinimą ir ICCAT numerį;

| b) | kiekvieno žūklės laivo leidimo (-ų) galiojimo laikotarpį; |
| --- | --- |

b)

kiekvieno žūklės laivo leidimo (-ų) galiojimo laikotarpį;

| c) | kiekvieno žūklės laivo bendrą laimikį, sužvejotą leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu, įskaitant atvejus, kai laimikio sužvejota nebuvo; |
| --- | --- |

c)

kiekvieno žūklės laivo bendrą laimikį, sužvejotą leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu, įskaitant atvejus, kai laimikio sužvejota nebuvo;

| d) | bendrą dienų skaičių, kurį leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu kiekvienas žūklės laivas žvejojo rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, ir |
| --- | --- |

d)

bendrą dienų skaičių, kurį leidimo (-ų) galiojimo laikotarpiu kiekvienas žūklės laivas žvejojo rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, ir

| e) | bendrą laimikį, sužvejotą ne leidimo galiojimo laikotarpiu (priegaudą). |
| --- | --- |

e)

bendrą laimikį, sužvejotą ne leidimo galiojimo laikotarpiu (priegaudą).

2.   Valstybės narės apie su jų vėliava plaukiojančius laivus, kurie neturėjo leidimo aktyviai vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą rytų Atlante ir Viduržemio jūroje, bet sužvejojo paprastųjų tunų kaip priegaudą, pateikia Komisijai šią informaciją:

| a) | laivo pavadinimą ir ICCAT numerį arba, jei laivas neregistruotas ICCAT, valstybinį registracijos numerį ir |
| --- | --- |

a)

laivo pavadinimą ir ICCAT numerį arba, jei laivas neregistruotas ICCAT, valstybinį registracijos numerį ir

| b) | bendrą paprastųjų tunų laimikį. |
| --- | --- |

b)

bendrą paprastųjų tunų laimikį.

3.   Valstybės narės Komisijai praneša visą informaciją apie laivus, kuriems netaikomos 1 ir 2 dalys, tačiau kurie, kaip žinoma ar manoma, rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejojo paprastuosius tunus. Komisija kaip įmanoma greičiau perduoda tą informaciją ICCAT sekretoriatui.

30 straipsnis

Jungtinės žvejybos operacijos

1.   Vykdyti bet kokią jungtinę paprastųjų tunų žvejybos operaciją leidžiama tik jei dalyvaujantiems laivams suteiktas atitinkamos (-ų) vėliavos valstybės (-ių) narės (-ių) leidimas. Kad gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gautų leidimą, jame turi būti paprastųjų tunų žvejybos įranga, jam turi būti suteikta individuali kvota ir jis turi vykdyti 32 straipsnyje nustatytus pranešimo įpareigojimus.

2.   Jungtinėms žvejybos operacijoms skirta kvota yra lygi dalyvaujantiems gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams skirtų kvotų sumai.

3.   Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys Sąjungos laivai nedalyvauja jungtinėse žvejybos operacijose su kitų KSŠ gaubiamaisiais tinklais žvejojančiais laivais.

4.   Prašymo leisti dalyvauti jungtinėje žvejybos operacijoje forma pateikta IV priede. Kiekviena valstybė narė imasi būtinų priemonių, kad iš savo jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų gautų informaciją apie:

| a) | laikotarpį, kuriam prašoma išduoti jungtinės žvejybos operacijos leidimą; |
| --- | --- |

a)

laikotarpį, kuriam prašoma išduoti jungtinės žvejybos operacijos leidimą;

| b) | dalyvaujančių veiklos vykdytojų tapatybę; |
| --- | --- |

b)

dalyvaujančių veiklos vykdytojų tapatybę;

| c) | individualias laivų kvotas; |
| --- | --- |

c)

individualias laivų kvotas;

| d) | laimikio paskirstymo laivams raktą, ir |
| --- | --- |

d)

laimikio paskirstymo laivams raktą, ir

| e) | paskirties žuvininkystės ūkius. |
| --- | --- |

e)

paskirties žuvininkystės ūkius.

5.   Kiekviena valstybė narė 4 dalyje nurodytą informaciją Komisijai pateikia likus ne mažiau kaip 10 dienų iki jungtinės žvejybos operacijos pradžios, naudodama IV priede pateiktą formą. Komisija, likus ne mažiau kaip 5 dienoms iki žvejybos operacijos pradžios, tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui ir jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių kitų žvejybos laivų vėliavos valstybei narei.

6.   Force majeure atvejais 5 dalyje nustatyti terminai netaikomi teikiant informaciją apie paskirties žuvininkystės ūkius. Tokiais atvejais valstybės narės atnaujintą minėtą informaciją kartu su įvykių, dėl kurių susidarė force majeure, aprašymu Komisijai pateikia kiek galėdamos greičiau. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.

2 skirsnis

Laimikio registravimas

31 straipsnis

Registravimo reikalavimai

1.   Sąjungos žūklės laivų kapitonai laivo operacijas registruoja žvejybos žurnale, laikydamiesi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14, 15, 23 ir 24 straipsnių bei šio reglamento II priedo A skirsnio.

2.   Sąjungos vilkikų, pagalbinių laivų ir perdirbimo laivų kapitonai registruoja laivo veiklą pagal II priedo B, C ir D skirsniuose išdėstytus reikalavimus.

32 straipsnis

Kapitonų ir gaudyklių operatorių siunčiamos laimikio ataskaitos

1.   Aktyviai žvejybos veiklą vykdančių Sąjungos žūklės laivų kapitonai visą laikotarpį, kuriuo jiems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, savo vėliavos valstybėms narėms siunčia kasdienes laimikio ataskaitas. Tų ataskaitų siųsti neprivaloma, kai laivas yra uoste, išskyrus atvejus, kai jis dalyvauja jungtinėje žvejybos operacijoje. Ataskaitose teikiami duomenys imami iš žvejybos žurnalų ir apima datą, laiką, vietą (ilgumą ir platumą) ir Konvencijos rajone sužvejotų paprastųjų tunų svorį ir skaičių, įskaitant į jūrą paleistas žuvis ir į jūrą išmestas negyvas žuvis. Ataskaitas kapitonai siunčia naudodami III priede nustatytą formą arba formą, kurią naudoti reikalauja valstybė narė.

2.   Gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų kapitonai 1 dalyje nurodytas kasdienes laimikio ataskaitas rengia apie kiekvieną žvejybos operaciją, įskaitant operacijas, per kurias žuvų sužvejota nebuvo. Ataskaitas už praėjusią dieną laivo kapitonas arba jo įgaliotasis atstovas savo vėliavos valstybei narei nusiunčia iki 9.00 val. (GMT).

3.   Gaudyklių, kuriomis aktyviai vykdoma paprastųjų tunų žvejybos veikla, operatoriai arba jų įgaliotieji atstovai visą laikotarpį, kuriuo jiems leidžiama žvejoti paprastuosius tunus, rengia kasdienes laimikio ataskaitas ir jas nusiunčia savo vėliavos valstybėms narėms per 48 valandas. Tose ataskaitose nurodomas gaudyklės numeris ICCAT registre, laimikio sužvejojimo data ir laikas, sužvejotų paprastųjų tunų svoris ir skaičius, įskaitant operacijas, per kurias žuvų sužvejota nebuvo, ir į jūrą paleistų žuvų bei į jūrą išmestų negyvų žuvų kiekius. Tą informaciją jie siunčia naudodami III priede nustatytą formą.

4.   Žūklės laivų, išskyrus gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus, kapitonai 1 dalyje nurodytas ataskaitas už praėjusią savaitę, kuri baigiasi sekmadienį, savo vėliavos valstybei narei atsiunčia ne vėliau kaip antradienį 12.00 val. (GMT).

3 skirsnis

Iškrovimas ir perkrovimas

33 straipsnis

Paskirtieji uostai

1.   Kiekviena valstybė narė, kuriai skirta paprastųjų tunų kvota, paskiria uostus, kuriuose leidžiama atlikti paprastųjų tunų iškrovimo arba perkrovimo operacijas. Informacija apie paskirtuosius uostus įtraukiama į 11 straipsnyje nurodytus metinius žvejybos planus. Valstybės narės nedelsdamos informuoja Komisiją apie visus informacijos apie paskirtuosius uostus pasikeitimus. Komisija nedelsdama tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.

2.   Kad uostas būtų priskirtas prie paskirtųjų uostų, uosto valstybė narė turi užtikrinti, kad būtų įvykdytos šios sąlygos:

| a) | nustatytas iškrovimo ir perkrovimo laikas; |
| --- | --- |

a)

nustatytas iškrovimo ir perkrovimo laikas;

| b) | nustatytos iškrovimo ir perkrovimo vietos ir |
| --- | --- |

b)

nustatytos iškrovimo ir perkrovimo vietos ir

| c) | nustatytos inspektavimo ir priežiūros procedūros, kuriomis užtikrinamas inspektavimas visą iškrovimo ir perkrovimo laiką visose perkrovimo ir iškrovimo vietose, kaip nurodyta 35 straipsnyje. |
| --- | --- |

c)

nustatytos inspektavimo ir priežiūros procedūros, kuriomis užtikrinamas inspektavimas visą iškrovimo ir perkrovimo laiką visose perkrovimo ir iškrovimo vietose, kaip nurodyta 35 straipsnyje.

3.   Vietose, kurios nėra KSŠ ar valstybių narių paskirti uostai, draudžiama iš žūklės laivų, taip pat perdirbimo ir pagalbinių laivų iškrauti arba perkrauti bet kokį rytų Atlante ar Viduržemio jūroje sužvejotų paprastųjų tunų kiekį. Iš gaudyklės arba varžos išimti paskersti negyvi paprastieji tunai išimties tvarka gali būti pagalbiniu laivu transportuoti į perdirbimo laivą, su sąlyga, kad tokį transportavimą prižiūri kontrolės institucija.

34 straipsnis

Išankstinis pranešimas apie iškrovimą

1.   Sąjungos žvejybos laivų, kurių bendrasis ilgis yra 12 metrų ar daugiau, įtrauktų į 26 straipsnyje nurodytą laivų sąrašą, kapitonams taikomas Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnis. Išankstinis pranešimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 17 straipsnį siunčiamas valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais arba iškrovimo infrastruktūra pageidaujama pasinaudoti, kompetentingai institucijai.

2.   Į 26 straipsnyje nurodytą laivų sąrašą įtrauktų Sąjungos žvejybos laivų, kurių bendrasis ilgis yra mažesnis kaip 12 metrų, įskaitant perdirbimo laivus ir pagalbinius laivus, kapitonai arba tokių laivų atstovai likus ne mažiau kaip keturioms valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko praneša valstybės narės (įskaitant vėliavos valstybę narę) arba KSŠ, kurios uostais ar iškrovimo infrastruktūra jie pageidauja pasinaudoti, kompetentingai institucijai bent šią informaciją:

| a) | numatomą atvykimo laiką; |
| --- | --- |

a)

numatomą atvykimo laiką;

| b) | įvertintą laive laikomų paprastųjų tunų kiekį; |
| --- | --- |

b)

įvertintą laive laikomų paprastųjų tunų kiekį;

| c) | informaciją apie geografinį rajoną, kuriame laimikis buvo sužvejotas; |
| --- | --- |

c)

informaciją apie geografinį rajoną, kuriame laimikis buvo sužvejotas;

| d) | žvejybos laivo išorinį identifikavimo numerį ir pavadinimą. |
| --- | --- |

d)

žvejybos laivo išorinį identifikavimo numerį ir pavadinimą.

3.   Kai pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus valstybėms narėms leidžiama taikyti trumpesnį pranešimo pateikimo terminą nei keturios valandos iki numatyto atvykimo laiko, informacija apie įvertintus laive laikomus paprastųjų tunų kiekius gali būti pranešama iki atvykimo į uostą laikantis taikomo termino. Jei žvejybos vietos yra arčiau nei keturios valandos kelio nuo uosto, informacija apie įvertintus laive laikomus paprastųjų tunų kiekius gali būti koreguojama bet kuriuo metu prieš atvykstant į uostą.

4.   Uosto valstybės narės institucijos registruoja visus einamųjų metų išankstinius pranešimus.

5.   Visas Sąjungoje vykdomas iškrovimo operacijas tikrina atitinkamos uosto valstybės narės kontrolės institucijos, o tam tikra procentinė dalis patikrinama remiantis rizikos vertinimo sistema, apimančia kvotas, laivyno dydį ir žvejybos pastangas. Išsami informacija apie tokią kiekvienos valstybės narės priimtą kontrolės sistemą pateikiama 14 straipsnyje nurodytame metiniame inspektavimo plane.

6.   Sąjungos žūklės laivų kapitonai, nepriklausomai nuo laivo ilgio, per 48 valandas nuo iškrovimo pabaigos valstybės narės arba KSŠ, kurioje vykdytas iškrovimas, kompetentingoms institucijoms ir savo vėliavos valstybei narei pateikia iškrovimo deklaraciją. Sąjungos žūklės laivo kapitonas yra atsakingas už deklaracijos išsamumą bei teisingumą ir juos patvirtina. Iškrovimo deklaracijoje turi būti nurodomi bent iškrautų paprastųjų tunų kiekiai ir rajonas, kuriame jie sužvejoti. Visas iškrautas laimikis pasveriamas. Uosto valstybė narė iškrovimo duomenis per 48 valandas nuo iškrovimo pabaigos išsiunčia vėliavos valstybės narės arba KSŠ institucijoms.

35 straipsnis

Perkrovimas

1.   Sąjungos žvejybos laivams, kuriuose yra paprastųjų tunų, ar Sąjungos vandenyse esantiems trečiųjų valstybių laivams bet kokiomis aplinkybėmis draudžiama atlikti perkrovimą jūroje.

2.   Nedarant poveikio Reglamento (ES) 2017/2107 52 straipsnio 2 ir 3 dalių, 54 ir 57 straipsnių taikymui, žvejybos laivai paprastųjų tunų laimikį perkrauna tik paskirtuosiuose uostuose, kaip nurodyta šio reglamento 33 straipsnyje.

3.   Žvejybos laivo, į kurį perkraunama, kapitonas arba kapitono atstovas likus ne mažiau kaip 72 valandoms iki numatyto atvykimo į uostą laiko atitinkamoms uosto valstybės institucijoms pateikia V priede pateiktame perkrovimo deklaracijos šablone išvardytą informaciją. Bet kokiam perkrovimui reikalingas žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, vėliavos valstybės narės arba vėliavos KSŠ išankstinis leidimas. Be to, laivo, iš kurio perkraunama, kapitonas perkrovimo metu informuoja savo vėliavos valstybę narę arba KSŠ apie datas, reikalaujamas pagal V priedą.

4.   Atplaukusį žvejybos laivą, į kurį perkraunama, iš karto inspektuoja uosto valstybė narė ir patikrina jame esančius kiekius ir su perkrovimo operacija susijusius dokumentus.

5.   Perkrovimo operacijose dalyvaujančių Sąjungos žvejybos laivų kapitonai per 15 dienų nuo perkrovimo pabaigos užpildo ir savo vėliavos valstybėms narėms persiunčia ICCAT perkrovimo deklaraciją. Žvejybos laivų, iš kurių perkraunama, kapitonai užpildo ICCAT perkrovimo deklaraciją pagal V priedą. Perkrovimo deklaracijoje nurodomas eBCD numeris, kad būtų lengviau atlikti kryžminę joje pateiktų duomenų patikrą.

6.   Uosto valstybė narė per 5 dienas nuo perkrovimo pabaigos žvejybos laivo, iš kurio perkraunama, vėliavos valstybės narės arba KSŠ institucijai išsiunčia perkrovimo duomenis.

7.   Visas perkrovimo operacijas tikrina paskirtojo uosto valstybės narės kompetentingos institucijos.

4 skirsnis

Pareiga teikti ataskaitas

36 straipsnis

Savaitinės kiekių ataskaitos

Kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai savaitines laimikio ataskaitas. Tose ataskaitose pateikiami pagal 32 straipsnį reikalaujami duomenys apie gaudykles, gaubiamaisiais tinklais žvejojančius laivus ir kitus žūklės laivus. Informacija išdėstoma pagal žvejybos įrankių tipą. Komisija tą informaciją nedelsdama perduoda ICCAT sekretoriatui.

37 straipsnis

Informacija apie kvotos išnaudojimą

1.   Valstybės narės ne tik vykdo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 34 straipsnyje nustatytus reikalavimus, bet ir informuoja Komisiją, kai laikoma, jog yra išnaudota 80 % žvejybos įrankio grupei skirtos kvotos.

2.   Kiekviena valstybė narė ne tik vykdo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 35 straipsnyje nustatytus reikalavimus, bet ir informuoja Komisiją, kai laikoma, jog žvejybos įrankio grupei arba jungtinei žvejybos operacijai ar gaubiamaisiais tinklais žvejojančiam laivui skirta kvota yra išnaudota. Ta informacija pateikiama kartu su oficialiais dokumentais, įrodančiais, kad valstybė narė laivynui, žvejybos įrankio grupei, jungtinės žvejybos operacijos dalyviams arba individualią kvotą turintiems laivams uždraudė žvejoti arba liepė grįžti į uostą, taip pat aiškiai nurodė draudimo žvejoti datą ir laiką.

3.   Komisija informuoja ICCAT sekretoriatą apie datas, kuriomis Sąjungai skirta paprastųjų tunų kvota buvo išnaudota.

5 skirsnis

Stebėtojų programos

38 straipsnis

Nacionalinė stebėtojų programa

1.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad nacionalinių stebėtojų, kuriems išduotas oficialus tapatybės dokumentas, vykdomas žvejybos laivų ir gaudyklių, kuriais žvejojami paprastieji tunai, stebėjimas aprėptų bent:

| a) | 20 % jos žvejybos pelaginiais tralais aktyviai veiklą vykdančių tralerių (ilgesnių nei 15 metrų); |
| --- | --- |

a)

20 % jos žvejybos pelaginiais tralais aktyviai veiklą vykdančių tralerių (ilgesnių nei 15 metrų);

| b) | 20 % jos žvejybos ūdomis aktyviai veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 metrų); |
| --- | --- |

b)

20 % jos žvejybos ūdomis aktyviai veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 metrų);

| c) | 20 % jos žvejybos kartinėmis ūdomis aktyviai veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 metrų); |
| --- | --- |

c)

20 % jos žvejybos kartinėmis ūdomis aktyviai veiklą vykdančių laivų (ilgesnių nei 15 metrų);

| d) | 100 % vilkikų; |
| --- | --- |

d)

100 % vilkikų;

| e) | 100 % skerdimo gaudyklėse operacijų. |
| --- | --- |

e)

100 % skerdimo gaudyklėse operacijų.

Valstybės narės, turinčios mažiau nei penkis pirmos pastraipos a, b ir c punktuose išvardytų kategorijų žūklės laivus, kuriems leidžiama aktyviai vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, užtikrina, kad nacionalinių stebėtojų veikla aprėptų ne mažiau kaip 20 % laiko, kurį laivai aktyviai vykdo paprastųjų tunų žvejybos veiklą.

2.   Nacionalinio stebėtojo užduotys visų pirma yra šios:

| a) | stebėti, ar žvejybos laivai ir gaudyklės atitinka šį reglamentą; |
| --- | --- |

a)

stebėti, ar žvejybos laivai ir gaudyklės atitinka šį reglamentą;

| b) | registruoti žvejybos veiklą ir rengti jos ataskaitą, be kita ko, nurodyti šiuos duomenis:






  i) | laimikio (įskaitant priegaudą) dydį ir statusą (žuvys paliktos laive arba gyvos ar negyvos išmestos į jūrą); |
| --- | --- | --- |

b)

registruoti žvejybos veiklą ir rengti jos ataskaitą, be kita ko, nurodyti šiuos duomenis:

i)

laimikio (įskaitant priegaudą) dydį ir statusą (žuvys paliktos laive arba gyvos ar negyvos išmestos į jūrą);

| ii) | rajono, kuriame sužvejotas laimikis, platumą ir ilgumą; |
| --- | --- |

ii)

rajono, kuriame sužvejotas laimikis, platumą ir ilgumą;

| iii) | žvejybos pastangų apimtį (pvz., kiek kartų panaudoti žvejybos įrankiai, kabliukų skaičių), kaip nurodyta ICCAT praktiniame įvairių žvejybos įrankių naudojimo vadove; |
| --- | --- |

iii)

žvejybos pastangų apimtį (pvz., kiek kartų panaudoti žvejybos įrankiai, kabliukų skaičių), kaip nurodyta ICCAT praktiniame įvairių žvejybos įrankių naudojimo vadove;

| iv) | laimikio sužvejojimo datą; |
| --- | --- |

iv)

laimikio sužvejojimo datą;

| c) | tikrinti laivo žurnalo įrašus; |
| --- | --- |

c)

tikrinti laivo žurnalo įrašus;

| d) | nustatyti ir registruoti laivus, kurie žvejodami galbūt nesilaiko ICCAT nustatytų išteklių išsaugojimo priemonių. |
| --- | --- |

d)

nustatyti ir registruoti laivus, kurie žvejodami galbūt nesilaiko ICCAT nustatytų išteklių išsaugojimo priemonių.

3.   Be 2 dalyje nurodytų užduočių, nacionaliniai stebėtojai remdamiesi SCRS gairėmis vykdo mokslinį darbą, be kita ko, renka būtinus duomenis.

4.   Duomenys ir informacija, surinkti pagal kiekvienos valstybės narės stebėtojų programą, pateikiami Komisijai. Komisija tuos duomenis ir tą informaciją peduoda atitinkamai SCRS arba ICCAT sekretoriatui.

5.   Taikant 1–3 dalis kiekviena valstybė narė užtikrina:

| a) | laiko ir vietos požiūriu reprezentatyvią aprėptį, kuria užtikrinama, kad Komisija gautų tikslius ir tinkamus duomenis bei informaciją apie laimikį, pastangas ir kitus mokslinius bei valdymo aspektus, kuriuose atsižvelgiama į laivynų bei žvejybos veiklos charakteristikas; |
| --- | --- |

a)

laiko ir vietos požiūriu reprezentatyvią aprėptį, kuria užtikrinama, kad Komisija gautų tikslius ir tinkamus duomenis bei informaciją apie laimikį, pastangas ir kitus mokslinius bei valdymo aspektus, kuriuose atsižvelgiama į laivynų bei žvejybos veiklos charakteristikas;

| b) | kad būtų naudojami patikimi duomenų rinkimo protokolai; |
| --- | --- |

b)

kad būtų naudojami patikimi duomenų rinkimo protokolai;

| c) | kad atlikti užduotį skiriami stebėtojai prieš tai būtų tinkamai išmokyti ir patvirtinti; |
| --- | --- |

c)

kad atlikti užduotį skiriami stebėtojai prieš tai būtų tinkamai išmokyti ir patvirtinti;

| d) | kad Konvencijos rajone žvejojančių laivų ir gaudyklių operacijos būtų kiek praktiškai įmanoma mažiau trikdomos. |
| --- | --- |

d)

kad Konvencijos rajone žvejojančių laivų ir gaudyklių operacijos būtų kiek praktiškai įmanoma mažiau trikdomos.

39 straipsnis

ICCAT regioninių stebėtojų programa

1.   Valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninių stebėtojų programa būtų veiksmingai įgyvendinama, kaip nustatyta šiame straipsnyje ir VIII priede.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad ICCAT regioninis stebėtojas būtų:

| a) | visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, kuriems išduotas leidimas žvejoti paprastuosius tunus; |
| --- | --- |

a)

visuose gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose, kuriems išduotas leidimas žvejoti paprastuosius tunus;

| b) | kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų; |
| --- | --- |

b)

kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų;

| c) | kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaudyklių į transportavimo varžas; |
| --- | --- |

c)

kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš gaudyklių į transportavimo varžas;

| d) | kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą; |
| --- | --- |

d)

kiekvieną kartą paprastuosius tunus perkeliant iš vieno žuvininkystės ūkio į kitą;

| e) | kiekvieną kartą paprastuosius tunus įkeliant į varžas žuvininkystės ūkiuose; |
| --- | --- |

e)

kiekvieną kartą paprastuosius tunus įkeliant į varžas žuvininkystės ūkiuose;

| f) | kiekvieną kartą paprastuosius tunus skerdžiant žuvininkystės ūkiuose ir |
| --- | --- |

f)

kiekvieną kartą paprastuosius tunus skerdžiant žuvininkystės ūkiuose ir

| g) | paprastuosius tunus paleidžiant iš auginimo varžų į jūrą. |
| --- | --- |

g)

paprastuosius tunus paleidžiant iš auginimo varžų į jūrą.

3.   Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, kuriuose nėra ICCAT regioninio stebėtojo, žvejoti paprastųjų tunų neleidžiama.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienam žuvininkystės ūkiui visam įkėlimo į varžas operacijų laikui būtų skirtas vienas ICCAT regioninis stebėtojas. Force majeure atveju, kai force majeure aplinkybes patvirtina žuvininkystės ūkio valstybė narė, vienas ICCAT regioninis stebėtojas gali būti skirtas daugiau nei vienam žuvininkystės ūkiui, siekiant išvengti ūkio operacijų pertrūkio, jei užtikrinama, kad stebėtojo užduotys būtų tinkamai įvykdytos. Tačiau tokiu atveju už ūkius atsakinga valstybė narė nedelsdama paprašo atsiųsti papildomą regioninį stebėtoją.

5.   ICCAT regioninių stebėtojų užduotys visų pirma yra šios:

| a) | stebėti, ar žvejybos ir ūkio operacijos atliekamos laikantis atitinkamų ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, be kita ko, naudojantis įkėlimo į varžas filmavimo stereoskopine kamera medžiaga, kuri suteikia galimybę išmatuoti žuvų ilgį ir įvertinti atitinkamą svorį; |
| --- | --- |

a)

stebėti, ar žvejybos ir ūkio operacijos atliekamos laikantis atitinkamų ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių, be kita ko, naudojantis įkėlimo į varžas filmavimo stereoskopine kamera medžiaga, kuri suteikia galimybę išmatuoti žuvų ilgį ir įvertinti atitinkamą svorį;

| b) | pasirašyti ICCAT perkėlimo deklaracijas ir BCD, kai juose esanti informacija sutampa su jų pačių stebėjimų rezultatais. Priešingu atveju ICCAT regioninis stebėtojas ICCAT perkėlimo deklaracijoje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodamas konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ų) nesilaikyta; |
| --- | --- |

b)

pasirašyti ICCAT perkėlimo deklaracijas ir BCD, kai juose esanti informacija sutampa su jų pačių stebėjimų rezultatais. Priešingu atveju ICCAT regioninis stebėtojas ICCAT perkėlimo deklaracijoje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodamas konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ų) nesilaikyta;

| c) | vadovaujantis SCRS gairėmis vykdyti mokslinį darbą, įskaitant ėminių ėmimą. |
| --- | --- |

c)

vadovaujantis SCRS gairėmis vykdyti mokslinį darbą, įskaitant ėminių ėmimą.

6.   Regioniniams stebėtojams vykdant pareigas kapitonai, įgula, žuvininkystės ūkių, gaudyklių ir laivų operatoriai jokiu būdu jiems netrukdo, jų nebaugina, nesikiša į jų darbą ir nedaro jiems įtakos.

6 skirsnis

Perkėlimo operacijos

40 straipsnis

Perkėlimo leidimas

1.   Prieš bet kurią perkėlimo operaciją žūklės laivo ar vilkiko kapitonas ar kapitono atstovas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės, iš kurio (-ios) perkeliama, operatorius vėliavos valstybei narei arba už žuvininkystės ūkį ar gaudyklę atsakingai valstybei narei siunčia išankstinį pranešimą apie perkėlimą, kuriame nurodo:

| a) | žūklės laivo, žuvininkystės ūkio arba gaudyklės pavadinimą ir numerį ICCAT registre; |
| --- | --- |

a)

žūklės laivo, žuvininkystės ūkio arba gaudyklės pavadinimą ir numerį ICCAT registre;

| b) | numatytą perkėlimo laiką; |
| --- | --- |

b)

numatytą perkėlimo laiką;

| c) | įvertintą numatytų perkelti paprastųjų tunų kiekį; |
| --- | --- |

c)

įvertintą numatytų perkelti paprastųjų tunų kiekį;

| d) | vietos, kurioje bus perkeltos žuvys, koordinates (platumą ir ilgumą) ir varžų identifikavimo numerius; |
| --- | --- |

d)

vietos, kurioje bus perkeltos žuvys, koordinates (platumą ir ilgumą) ir varžų identifikavimo numerius;

| e) | vilkiko pavadinimą, velkamų varžų skaičių ir numerį ICCAT registre, kai taikoma, ir |
| --- | --- |

e)

vilkiko pavadinimą, velkamų varžų skaičių ir numerį ICCAT registre, kai taikoma, ir

| f) | paprastųjų tunų paskirties uostą, žuvininkystės ūkį arba varžą. |
| --- | --- |

f)

paprastųjų tunų paskirties uostą, žuvininkystės ūkį arba varžą.

2.   1 dalies taikymo tikslais valstybės narės kiekvienai transportavimo varžai priskiria unikalų numerį. Jei vienos žvejybos operacijos laimikiui perkelti prireikia kelių transportavimo varžų, pakanka parengti vieną ICCAT perkėlimo deklaraciją, tačiau joje turi būti nurodyti visų naudotų transportavimo varžų numeriai ir aiškiai nurodyta, kiek paprastųjų tunų transportuojama kiekvienoje varžoje.

3.   Varžų numeriai priskiriami pagal unikalią numeravimo sistemą, juos sudaro bent triraidis kodas, atitinkantis ūkio valstybės narės kodą, ir po jo einantys trys skaitmenys. Unikalus varžos numeris yra nuolatinis ir negali būti perskirtas kitai varžai.

4.   Valstybė narė, kuriai pagal 1 dalį nusiųstas pranešimas apie perkėlimą, kiekvienai perkėlimo operacijai suteikia leidimo numerį, kurį praneša atitinkamai žvejybos laivo kapitonui arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriui. Leidimo numerį sudaro triraidis valstybės narės kodas, keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys raidės, reiškiančios leidimą (AUT) arba atsisakymą jį išduoti (NEG), po kurių nurodomi eilės numeriai.

5.   Valstybė narė, kuriai pagal 1 dalį nusiųstas pranešimas apie perkėlimą, perkėlimo leidimą išduoda arba atsisako jį išduoti per 48 valandas nuo išankstinio pranešimo apie perkėlimą pateikimo. Perkėlimo operacija nepradedama be išduoto išankstinio leidimo.

6.   Perkėlimo leidimas nereiškia, kad leidžiama atlikti įkėlimo į varžas operaciją.

41 straipsnis

Atsisakymas išduoti perkėlimo leidimą ir paprastųjų tunų paleidimas į jūrą

1.   Valstybė narė, kuriai pagal 40 straipsnio 1 dalį nusiųstas išankstinis pranešimas apie perkėlimą, atsisako išduoti leidimą perkelti žuvis, jei, gavusi išankstinį pranešimą apie perkėlimą, ji nustato, kad:

| a) | žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pakankamos kvotos; |
| --- | --- |

a)

žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pakankamos kvotos;

| b) | žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arba negavo leidimo jo įkelti į varžas; |
| --- | --- |

b)

žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį arba negavo leidimo jo įkelti į varžas;

| c) | žūklės laivas, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvis, neturėjo pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus, arba |
| --- | --- |

c)

žūklės laivas, kuris, kaip deklaruota, sužvejojo žuvis, neturėjo pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus, arba

| d) | vilkikas, į kurį, kaip deklaruota, bus perkeltos žuvys, yra neregistruotas 26 straipsnyje nurodytame kitų žvejybos laivų ICCAT registre arba neturi tinkamai veikiančios LSS arba lygiaverčio stebėjimo įtaiso. |
| --- | --- |

d)

vilkikas, į kurį, kaip deklaruota, bus perkeltos žuvys, yra neregistruotas 26 straipsnyje nurodytame kitų žvejybos laivų ICCAT registre arba neturi tinkamai veikiančios LSS arba lygiaverčio stebėjimo įtaiso.

2.   Jei valstybė narė, kuriai pagal 40 straipsnio 1 dalį nusiųstas pranešimas apie perkėlimą, perkėlimo leidimo neduoda, ji atitinkamai žūklės laivo ar vilkiko kapitonui arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriui nedelsdama duoda nurodymą paleisti žuvis į jūrą, kuriuo jie informuojami, kad perkėlimo leidimas neduotas ir jie turi žuvis paleisti į jūrą pagal XII priedą.

3.   Jei transportuojant žuvis į žuvininkystės ūkį sugenda vilkiko LSS, jis kiek įmanoma greičiau ir ne vėliau kaip per 72 valandas po to techninio gedimo pakeičiamas kitu tinkamai veikiančią LSS turinčiu vilkiku arba jame įtaisoma ar naudojama nauja veikianti LSS. Tas 72 valandų terminas gali būti išimties tvarka pratęstas dėl force majeure arba su veikla susijusių teisėtų priežasčių. Apie gedimą nedelsiant pranešama Komisijai, o ši informuoja ICCAT sekretoriatą. Kapitonas arba kapitono atstovas nuo gedimo nustatymo iki padėties ištaisymo kas keturias valandas vėliavos valstybės narės kontrolės institucijoms tinkamomis ryšio priemonėmis praneša naujausias žvejybos laivo geografines koordinates.

42 straipsnis

ICCAT perkėlimo deklaracija

1.   Žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius perkėlimo operacijos pabaigoje užpildo ir atsakingai valstybei narei nusiunčia VI priede nustatytos formos ICCAT perkėlimo deklaraciją.

2.   Už žvejybos laivą, žuvininkystės ūkį ar gaudyklę, iš kurių perkeliama, atsakingos valstybės narės institucijos ICCAT perkėlimo deklaracijų formas numeruoja. ICCAT perkėlimo deklaracijos formos numerį sudaro triraidis valstybės narės kodas, po kurio seka keturi metus nurodantys skaitmenys ir trys eilės skaitmenys, po kurių nurodomos trys raidės – ITD (VN-20**/xxx/ITD).

3.   Perkeliant žuvis pateikiamas ICCAT perkėlimo deklaracijos originalas. Žūklės laive arba gaudyklėje ir vilkikuose saugoma deklaracijos kopija.

4.   Perkėlimo operacijas atliekančių laivų kapitonai teikia ataskaitas apie laivo veiklą pagal II priedą.

5.   Informacija apie negyvas žuvis registruojama laikantis XIII priede nustatytų procedūrų.

43 straipsnis

Stebėjimas vaizdo kamera

1.   Žūklės laivo arba vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius užtikrina, kad perkėlimas būtų stebimas vandenyje esančia vaizdo kamera, kad būtų galima patikrinti perkeliamų žuvų skaičių. Vaizdo įrašymas atliekamas laikantis X priede nustatytų būtinųjų standartų ir procedūrų.

2.   Jeigu SCRS prašo Komisijos pateikti vaizdo įrašų kopijas, valstybės narės tas kopijas pateikia Komisijai, o ši jas persiunčia SCRS.

44 straipsnis

ICCAT regioninių stebėtojų atliekamas tikrinimas ir tyrimų vykdymas

1.   Žūklės laive esantys ar gaudyklę stebintys ICCAT regioniniai stebėtojai, kaip nurodyta 39 straipsnyje ir VIII priede:

| a) | registruoja vykdomos perkėlimo veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas; |
| --- | --- |

a)

registruoja vykdomos perkėlimo veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas;

| b) | stebi ir įvertina perkeliamą laimikį, ir |
| --- | --- |

b)

stebi ir įvertina perkeliamą laimikį, ir

| c) | tikrina 40 straipsnyje nurodyto išankstinio perkėlimo leidimo ir 42 straipsnyje nurodytos ICCAT perkėlimo deklaracijos įrašus. |
| --- | --- |

c)

tikrina 40 straipsnyje nurodyto išankstinio perkėlimo leidimo ir 42 straipsnyje nurodytos ICCAT perkėlimo deklaracijos įrašus.

2.   Tais atvejais, kai regioninio stebėtojo, atitinkamų kontrolės institucijų arba žūklės laivo ar vilkiko kapitono arba gaudyklės ar žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas įvertintas paprastųjų tunų individų skaičius skiriasi daugiau nei 10 %, atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą. Tyrimas užbaigiamas iki įkėlimo į žuvininkystės ūkio varžas ir bet kuriuo atveju per 96 valandas nuo tada, kai buvo inicijuotas, išskyrus force majeure atvejus. Kol nėra tyrimo rezultatų, žuvų įkelti į varžas neleidžiama ir atitinkamas BCD skirsnis nepatvirtinamas.

3.   Tačiau, jei vaizdo įrašas yra nepakankamai kokybiškas ar aiškus, kad būtų galima įvertinti perkeltus kiekius, laivo kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius gali prašyti atsakingos valstybės narės institucijų leidimo atlikti naują perkėlimo operaciją ir atitinkamą vaizdo įrašą pateikti regioniniam stebėtojui. Jei tas savanoriškas kontrolinis perkėlimas neduoda patenkinamų rezultatų, atsakinga valstybė narė inicijuoja tyrimą. Jei po tokio tyrimo patvirtinama, kad vaizdo įrašas yra nepakankamos kokybės ar nepakankamai aiškus, kad būtų galima įvertinti perkeliamus kiekius, atsakingos valstybės narės kontrolės institucijos nurodo vykdyti dar vieną kontrolinę perkėlimo operaciją ir atitinkamą vaizdo įrašą pateikia ICCAT regioniniam stebėtojui. Nauji perkėlimai atliekami kaip kontroliniai perkėlimai, kol gaunamas tokios kokybės vaizdo įrašas, kuris leidžia įvertinti perkeliamus kiekius.

4.   Nedarant poveikio inspektorių atliekamiems patikrinimams, ICCAT regioniniai stebėtojai ICCAT perkėlimo deklaraciją pasirašo tik jei jų stebėjimo rezultatai atitinka ICCAT priimtas išsaugojimo ir valdymo priemones, o ICCAT perkėlimo deklaracijoje pateikta informacija neprieštarauja jų stebėjimo rezultatams ir apima reikalavimus atitinkantį vaizdo įrašą, kaip reikalaujama pagal 1, 2 ir 3 dalis. ICCAT stebėtojai taip pat tikrina, ar ICCAT perkėlimo deklaracija perduota atitinkamai vilkiko kapitonui arba žuvininkystės ūkio operatoriui ar gaudyklės atstovui. Jei ICCAT stebėtojai nepritaria ICCAT perkėlimo deklaracijos įrašams, jie ICCAT perkėlimo deklaracijoje ir BCD pažymi, kad dalyvavo, ir nurodo savo nepritarimo priežastis pacituodami konkrečią (-ias) taisyklę (-es), kurios (-ių) nesilaikyta.

5.   Žūklės laivo ar vilkiko kapitonas arba žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatorius perkėlimo operacijos pabaigoje užpildo ir atsakingai valstybei narei nusiunčia VI priede nustatytos formos ICCAT perkėlimo deklaraciją. Valstybės narės ICCAT perkėlimo deklaraciją persiunčia Komisijai.

45 straipsnis

Įgyvendinimo aktai

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos operacinės šio skirsnio taikymo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

7 skirsnis

Įkėlimo į varžas operacijos

46 straipsnis

Įkėlimo į varžas leidimas ir galimas atsisakymas jį išduoti

1.   Prieš pradedant įkėlimo į kiekvieną transportavimo varžą operaciją, transportavimo varžas inkaruoti arčiau kaip 0,5 jūrmylės atstumu nuo auginimo ūkio įrenginių draudžiama. Tuo tikslu 15 straipsnyje nurodytuose auginimo valdymo planuose nurodomos daugiakampį plotą, kuriame yra žuvininkystės ūkis, apibrėžiančios geografinės koordinatės.

2.   Prieš bet kokią įkėlimo į varžas operaciją už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė prašo už žūklės laivą arba gaudyklę, kuria sužvejoti į varžas perkelti numatyti paprastieji tunai, atsakingos valstybės narės ar KSŠ įkėlimo į varžas patvirtinimo.

3.   Už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės kompetentinga institucija atsisako patvirtinti įkėlimą į varžas, jei nustato, kad:

| a) | žūklės laivas ar gaudyklė, kuriais sužvejotos žuvys, neturėjo pakankamos paprastųjų tunų kvotos; |
| --- | --- |

a)

žūklės laivas ar gaudyklė, kuriais sužvejotos žuvys, neturėjo pakankamos paprastųjų tunų kvotos;

| b) | žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį, arba |
| --- | --- |

b)

žūklės laivas arba gaudyklės operatorius tinkamai nepranešė apie žuvų kiekį, arba

| c) | žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus. |
| --- | --- |

c)

žūklės laivas arba gaudyklė, kuriais, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys, neturi pagal 27 straipsnį išduoto galiojančio leidimo žvejoti paprastuosius tunus.

4.   Jei už žūklės laivą ar gaudyklę atsakinga valstybė narė atsisako patvirtinti įkėlimą į varžas, ji:

| a) | apie tai informuoja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingą instituciją ir |
| --- | --- |

a)

apie tai informuoja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingą instituciją ir

| b) | prašo kompetentingos institucijos konfiskuoti laimikį ir paleisti žuvis į jūrą. |
| --- | --- |

b)

prašo kompetentingos institucijos konfiskuoti laimikį ir paleisti žuvis į jūrą.

5.   Įkėlimas į varžas nepradedamas be patvirtinimo, kurį per vieną darbo dieną nuo prašymo gavimo suteikia už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė ar KSŠ arba jų institucijoms pritarus – už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė. Jei per vieną darbo dieną negaunama atsakymo iš už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės ar KSŠ institucijų, už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti atlikti įkėlimo į varžas operaciją.

6.   Žuvys į varžas keliamos kiekvienais metais iki rugpjūčio 22 d., išskyrus atvejus, kai už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kompetentingos institucijos kartu su įkėlimo į varžas ataskaita pateikia force majeure aplinkybių įrodymus. Bet kuriuo atveju po rugsėjo 7 d. žuvys į varžas nebekeliamos.

47 straipsnis

Paprastųjų tunų laimikio dokumentavimas

1.   Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės draudžia kelti į varžas paprastuosius tunus, jei neturima dokumentų, kurių pagal Reglamentu (ES) Nr. 640/2010 nustatytą laimikio dokumentavimo programą reikalauja ICCAT. Dokumentai turi būti tikslūs ir išsamūs, ir juos patvirtina už žūklės laivus ar gaudykles atsakingos valstybės narės arba KSŠ.

2.   Valstybės narės netalpina paprastųjų tunų žuvininkystės ūkyje, kuriam nesuteiktas valstybės narės arba KSŠ leidimas arba kuris neįtrauktas į auginimo ūkių ICCAT registrą.

3.   Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad paprastųjų tunų laimikis būtų patalpintas į atskiras varžas ar jų grupę ir suskirstytas pagal vėliavos valstybę narę arba kilmės KSŠ. Nukrypstant nuo šios nuostatos, jei paprastieji tunai sužvejojami vykdant skirtingų valstybių narių jungtinę žvejybos operaciją, už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad paprastieji tunai būtų patalpinti į atskiras varžas ar jų grupę ir suskirstyti pagal jungtines žvejybos operacijas ir laimikio metus.

48 straipsnis

Inspektavimas

Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės imasi reikiamų priemonių visoms įkėlimo į varžas operacijoms žuvininkystės ūkiuose tikrinti.

49 straipsnis

Stebėjimas vaizdo kamera

Už žuvininkystės ūkius atsakingos valstybės narės užtikrina, kad įkėlimo į varžas operacijas stebėtų jų kontrolės institucijos, naudojant vandenyje esančią vaizdo kamerą. Daromas vienas kiekvienos įkėlimo į varžas operacijos vaizdo įrašas laikantis X priede nustatytų procedūrų.

50 straipsnis

Tyrimų inicijavimas ir atlikimas

Jei ICCAT regioninio stebėtojo, atitinkamos valstybės narės kontrolės institucijų ir (arba) žuvininkystės ūkio operatoriaus pateiktas įvertintas paprastųjų tunų individų skaičius skiriasi daugiau kaip 10 %, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė, bendradarbiaudama su valstybe nare ar KSŠ, atsakinga už žūklės laivą ir (arba) gaudyklę, inicijuoja tyrimą. Tyrimą atliekanti valstybė narė gali naudotis kita jos turima informacija, įskaitant 51 straipsnyje nurodytų įkėlimo į varžas programų rezultatus.

51 straipsnis

Priemonės ir programos, skirtos į varžas įkeltinų paprastųjų tunų skaičiui ir svoriui įvertinti

1.   Valstybės narės užtikrina, kad 100 % įkėlimo į varžas operacijų būtų įtraukta į programą, pagal kurią žuvų skaičius ir svoris nustatomas naudojant stereoskopinės kameros sistemas arba tokias alternatyvias priemones, kuriomis užtikrinamas lygiavertis tikslumas.

2.   Ta programa vykdoma laikantis XI priede nustatytų procedūrų. Alternatyvios priemonės gali būti naudojamos tik jei jas savo metiniame susitikime patvirtino ICCAT.

3.   Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė programos rezultatus pateikia už žūklės laivą atsakingai valstybei narei arba KSŠ ir subjektui, kuris ICCAT vardu vykdo regioninių stebėtojų programą.

4.   Jei vienos žūklės operacijos atveju programos rezultatai rodo, kad į varžas įkeltų paprastųjų tunų individų skaičius daugiau kaip 10 % skiriasi nuo sužvejotų ir (arba) perkeltų žuvų kiekių, apie kuriuos pranešta, už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė pradeda tyrimą, kad nustatytų tikslų laimikio svorį, kuris bus išskaitytas iš nacionalinės paprastųjų tunų kvotos pagal 9 dalį.

5.   Kai už žūklės laivą ar gaudyklę atsakinga valstybė narė arba KSŠ pradeda tyrimą, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė visapusiškai bendradarbiauja ir pateikia tyrimą atliekančiai valstybei narei ar KSŠ visą prašomą papildomą informaciją, įskaitant atitinkamos vaizdo medžiagos analizės rezultatus, taip pat nedelsdama informuoja Komisiją.

6.   Valstybių narių, įskaitant tas, kurių laivai dalyvavo transportuojant žuvis, kompetentingos institucijos aktyviai bendradarbiauja, be kita ko, keisdamosi visa jų turima informacija ir dokumentais.

7.   Už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės kompetentinga institucija tyrimą užbaigia per vieną mėnesį nuo tos dienos, kai už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės kompetentinga institucija praneša įkėlimo į varžas rezultatus.

8.   Jei atitinkamu laivu ar gaudykle sužvejotų paprastųjų tunų, apie kuriuos pranešta, skaičius ir už tą žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės kompetentingos institucijos tyrimo metu nustatytas skaičius skiriasi daugiau kaip 10 %, laikoma, kad atitinkamas laivas arba gaudyklė galimai nesilaikė reikalavimų.

9.   Jei atlikus tyrimą padaroma išvada, kad trūksta paprastųjų tunų individų, trūkstamų žuvų svoris išskaičiuojamas iš už atitinkamai žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės kvotos, sužvejotų paprastųjų tunų skaičiui, kurį nustatė už žvejybos laivą arba gaudyklę atsakingos valstybės narės kompetentinga institucija, atlikusi pirmojo perkėlimo vaizdo įrašo analizę tyrimo metu, pritaikant už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės kompetentingos institucijos praneštą vidutinį individualų svorį įkėlimo į varžas metu.

10.   Nepaisant 9 dalies, pasikonsultavusios su valstybės narės arba KSŠ, atsakingos už žvejybos laivą, susijusį su žuvų transportavimu į paskirties žuvininkystės ūkį, kompetentingomis institucijomis, už žūklės laivą ar gaudyklę atsakingos valstybės narės kompetentingos institucijos ir Komisija gali nuspręsti neišskaičiuoti iš nacionalinės kvotos žuvų, kurios, kaip nustatyta atlikus tyrimą, buvo prarastos, jei veiklos vykdytojas praradimą tinkamai įformino kaip force majeure aplinkybes, atitinkama informacija buvo perduota už veiklos vykdytoją atsakingos valstybės narės kompetentingai institucijai ir Komisijai iš karto po tokio įvykio ir tas praradimas nenulėmė žinomų mirčių atvejų.

11.   Už žūklės laivą arba gaudyklę atsakinga valstybė narė duoda nurodymą laikantis XII priede išdėstytų procedūrų į varžas įkeltą žuvų kiekį, kuriuo viršijamas deklaruotas sužvejotas ir perkeltas kiekis, paleisti į jūrą, jei:

| a) | per 10 darbo dienų nuo programos rezultatų pranešimo nebaigiamas 4 dalyje nurodytas tyrimas dėl vienos įkėlimo į varžas operacijos arba visų su jungtine žvejybos operacija susijusių įkėlimo į varžas operacijų, arba |
| --- | --- |

a)

per 10 darbo dienų nuo programos rezultatų pranešimo nebaigiamas 4 dalyje nurodytas tyrimas dėl vienos įkėlimo į varžas operacijos arba visų su jungtine žvejybos operacija susijusių įkėlimo į varžas operacijų, arba

| b) | tyrimo rezultatai rodo, kad paprastųjų tunų skaičius ir (arba) vidutinis svoris viršija deklaruotą sužvejotų ir perkeltų paprastųjų tunų skaičių ir (arba) vidutinį svorį. |
| --- | --- |

b)

tyrimo rezultatai rodo, kad paprastųjų tunų skaičius ir (arba) vidutinis svoris viršija deklaruotą sužvejotų ir perkeltų paprastųjų tunų skaičių ir (arba) vidutinį svorį.

Perteklinių žuvų paleidimas į jūrą vykdomas dalyvaujant kontrolės institucijoms.

12.   Sprendžiant, ar žuvis reikia paleisti į jūrą, naudojami programos rezultatai ir atitinkamai užpildomos įkėlimo į varžas deklaracijos ir atitinkami BCD skirsniai. Kai duodamas nurodymas paleisti žuvis į jūrą, žuvininkystės ūkio operatorius prašo, kad žuvų paleidimą stebėtų nacionalinė kontrolės institucija ir ICCAT regioninis stebėtojas.

13.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki kiekvienų metų rugsėjo 1 d. pateikia Komisijai programos rezultatus. Įkėlimo į varžas force majeure atveju valstybės narės tuos rezultatus pateikia iki kiekvienų metų rugsėjo 12 d. Komisija ne vėliau kaip iki kiekvienų metų rugsėjo 15 d. perduoda tą informaciją įvertinti SCRS.

14.   Gyvų paprastųjų tunų perkelti iš vienos auginimo varžos į kitą negalima, jei nėra gautas leidimas ir nedalyvauja už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės ar KSŠ kontrolės institucijos. Kiekvienas perkėlimas registruojamas, kad būtų galima sekti individų skaičių. Nacionalinės kontrolės institucijos stebi perkėlimus ir užtikrina, kad kiekvienas perkėlimas žuvininkystės ūkyje būtų registruojamas eBCD sistemoje.

52 straipsnis

Įkėlimo į varžas deklaracija ir įkėlimo į varžas ataskaita

1.   Žuvininkystės ūkio operatorius per 72 valandas nuo kiekvienos įkėlimo į varžas operacijos pabaigos savo kompetentingai institucijai pateikia XIV priede nurodytą žuvų įkėlimo į varžas deklaraciją.

2.   Be 1 dalyje nurodytos įkėlimo į varžas deklaracijos, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė per savaitę nuo įkėlimo į varžas operacijos pabaigos valstybei narei arba KSŠ, kurios laivais arba gaudyklėmis sužvejoti paprastieji tunai, ir Komisijai pateikia žuvų įkėlimo į varžas ataskaitą, kurioje pateikiami XI priedo B skirsnyje išdėstyti elementai. Komisija tą informaciją perduoda ICCAT sekretoriatui.

3.   Taikant 2 dalį, įkėlimo į varžas operacija nelaikoma baigta tol, kol nėra užbaigtas bet koks pradėtas tyrimas ir bet kokia paleidimo į jūrą operacija, dėl kurios duotas nurodymas.

53 straipsnis

Perkėlimai žuvininkystės ūkyje ir atsitiktiniai patikrinimai

1.   Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė įdiegia atsekamumo sistemą, kuri apima perkėlimo ūkyje vaizdo įrašymą.

2.   Už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės kontrolės institucijos, remdamosi rizikos analize, vykdo atsitiktinius paprastųjų tunų, laikomų ūkio varžose nuo įkėlimo į varžas operacijų užbaigimo tam tikrais metais iki pirmojo įkėlimo į varžas kitais metais, patikrinimus.

3.   Taikant 2 dalį, už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė nustato mažiausią patikrintinų žuvų procentinę dalį. Ta procentinė dalis nustatoma 14 straipsnyje nurodytame metiniame inspektavimo plane. Kiekviena valstybė narė Komisijai pateikia per metus atliktų atsitiktinių patikrinimų rezultatus. Komisija kitų metų, einančių po atitinkamos kvotos laikotarpio, balandžio mėn. tuos rezultatus persiunčia ICCAT sekretoriatui.

54 straipsnis

Prieiga prie vaizdo įrašų ir su jais susiję reikalavimai

1.   Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė užtikrina, kad 49 ir 51 straipsniuose nurodyti vaizdo įrašai būtų prieinami nacionaliniams, regioniniams bei ICCAT inspektoriams ir ICCAT bei nacionaliniams stebėtojams jiems to paprašius.

2.   Už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė imasi priemonių, būtinų užtikrinti, kad būtų išvengta vaizdo įrašų originalo pakeitimo kitu, jo redagavimo ar manipuliavimo juo.

55 straipsnis

Metinė žuvų įkėlimo į varžas ataskaita

Valstybės narės, kurioms taikomas įpareigojimas pagal 52 straipsnį teikti įkėlimo į varžas deklaracijas ir ataskaitas, Komisijai ne vėliau kaip iki kiekvienų metų liepos 31 d. pateikia įkėlimo į varžas ataskaitą už praėjusius metus. Komisija tą informaciją iki kiekvienų metų rugpjūčio 31 d. perduoda ICCAT sekretoriatui. Ataskaitose pateikiama ši informacija:

| a) | bendras kiekviename žuvininkystės ūkyje į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekis, įskaitant žuvų, prarastų jas transportuojant į varžas iš žvejybos laivo arba gaudyklės, skaičių ir svorį, pagal ūkius; |
| --- | --- |

a)

bendras kiekviename žuvininkystės ūkyje į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekis, įskaitant žuvų, prarastų jas transportuojant į varžas iš žvejybos laivo arba gaudyklės, skaičių ir svorį, pagal ūkius;

| b) | laivų, kurie žvejoja, tiekia ar transportuoja paprastuosius tunus auginimo tikslais, (nurodomas laivo pavadinimas, vėliavos valstybė, licencijos numeris, žvejybos įrankio tipas) ir gaudyklių sąrašas; |
| --- | --- |

b)

laivų, kurie žvejoja, tiekia ar transportuoja paprastuosius tunus auginimo tikslais, (nurodomas laivo pavadinimas, vėliavos valstybė, licencijos numeris, žvejybos įrankio tipas) ir gaudyklių sąrašas;

| c) | ėminių ėmimo programos, kuria siekiama nustatyti kiekvienos dydžio kategorijos sužvejotų paprastųjų tunų skaičių, rezultatus, taip pat sužvejojimo datą, laiką bei rajoną ir naudotą žvejybos būdą, kad būtų galima pagerinti išteklių būklei vertinti reikalingus statistinius duomenis.
  Pagal ėminių ėmimo programą reikalaujama, kad siekiant nustatyti žuvų dydį (ilgį arba svorį) būtų imamas vienas 100 žuvų individų ėminys 100-ui tonų gyvų žuvų arba 10 % visų varžose esančių žuvų sudarantis ėminys. Ėminiai dydžiui nustatyti bus imami žuvų skerdimo žuvininkystės ūkyje metu ir iš transportuojant nugaišusių žuvų, laikantis ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairių. Daugiau nei vienus metus ūkyje augintoms žuvims nustatomi kiti papildomi ėminių ėmimo metodai. Ėminiai imami iš visų varžų bet kokio žuvų skerdimo metu; |
| --- | --- |

c)

ėminių ėmimo programos, kuria siekiama nustatyti kiekvienos dydžio kategorijos sužvejotų paprastųjų tunų skaičių, rezultatus, taip pat sužvejojimo datą, laiką bei rajoną ir naudotą žvejybos būdą, kad būtų galima pagerinti išteklių būklei vertinti reikalingus statistinius duomenis.

Pagal ėminių ėmimo programą reikalaujama, kad siekiant nustatyti žuvų dydį (ilgį arba svorį) būtų imamas vienas 100 žuvų individų ėminys 100-ui tonų gyvų žuvų arba 10 % visų varžose esančių žuvų sudarantis ėminys. Ėminiai dydžiui nustatyti bus imami žuvų skerdimo žuvininkystės ūkyje metu ir iš transportuojant nugaišusių žuvų, laikantis ICCAT duomenų ir informacijos teikimo gairių. Daugiau nei vienus metus ūkyje augintoms žuvims nustatomi kiti papildomi ėminių ėmimo metodai. Ėminiai imami iš visų varžų bet kokio žuvų skerdimo metu;

| d) | į varžas įleistų paprastųjų tunų kiekiai, augimo ir mirtingumo buvimo ūkyje laikotarpiu įverčiai ir parduoti kiekiai tonomis. Ta informacija pateikiama apie kiekvieną ūkį; |
| --- | --- |

d)

į varžas įleistų paprastųjų tunų kiekiai, augimo ir mirtingumo buvimo ūkyje laikotarpiu įverčiai ir parduoti kiekiai tonomis. Ta informacija pateikiama apie kiekvieną ūkį;

| e) | per praėjusius metus į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekiai, ir |
| --- | --- |

e)

per praėjusius metus į varžas įkeltų paprastųjų tunų kiekiai, ir

| f) | per praėjusius metus parduotų žuvų kiekiai pagal žuvų kilmę. |
| --- | --- |

f)

per praėjusius metus parduotų žuvų kiekiai pagal žuvų kilmę.

56 straipsnis

Įgyvendinimo aktai

Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomos šiame skirsnyje išdėstytų nuostatų taikymo procedūros. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 68 straipsnyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

8 skirsnis

Stebėsena ir priežiūra

57 straipsnis

Laivų stebėjimo sistema

1.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 9 straipsnio 5 dalies, vėliavos valstybės narės įgyvendina LSS, skirtą jų žvejybos laivams, kurių bendrasis ilgis 12 metrų ar daugiau, laikydamosi XV priedo.

2.   Į 26 straipsnio 1 dalies a arba b punkte nurodytą laivų sąrašą įrašyti laivai, kurių bendrasis ilgis didesnis nei 15 metrų, LSS duomenis ICCAT pradeda perduoti likus ne mažiau kaip 5 dienoms iki jų leidimo galiojimo laikotarpio pradžios ir nenustoja perduoti dar bent 5 dienas po leidimo galiojimo laikotarpio pabaigos, nebent Komisijai iš anksto būtų atsiųstas prašymas išbraukti laivą iš ICCAT laivų registro.

3.   Kontrolės tikslais kapitonas arba kapitono atstovas užtikrina, kad žūklės laivų, kuriems leidžiama aktyviai vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, LSS duomenų perdavimas nenutrūktų ir laivams esant uoste, nebent esama pranešimo apie įplaukimą į uostą ir išplaukimą iš jo sistemos.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad jų žvejybos stebėjimo centrai naudodami duomenų teikimo formatą „https“ tikruoju laiku Komisijai ir jos paskirtai įstaigai persiųstų su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimus. Komisija tuos pranešimus perduoda ICCAT sekretoriatui.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimai Komisijai būtų persiunčiami bent kas dvi valandas; |
| --- | --- |

a)

su jų vėliava plaukiojančių žvejybos laivų LSS pranešimai Komisijai būtų persiunčiami bent kas dvi valandas;

| b) | techninio LSS gedimo atveju alternatyvūs pranešimai, gaunami pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 25 straipsnio 1 dalį iš žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava, Komisijai būtų persiunčiami per 24 valandas nuo tų pranešimų gavimo jų žvejybos stebėjimo centruose; |
| --- | --- |

b)

techninio LSS gedimo atveju alternatyvūs pranešimai, gaunami pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 25 straipsnio 1 dalį iš žvejybos laivų, plaukiojančių su jų vėliava, Komisijai būtų persiunčiami per 24 valandas nuo tų pranešimų gavimo jų žvejybos stebėjimo centruose;

| c) | Komisijai persiunčiami pranešimai būtų numeruojami eilės tvarka (nurodant unikalų identifikatorių), siekiant išvengti kartotinių duomenų; |
| --- | --- |

c)

Komisijai persiunčiami pranešimai būtų numeruojami eilės tvarka (nurodant unikalų identifikatorių), siekiant išvengti kartotinių duomenų;

| d) | Komisijai perduodami pranešimai atitiktų Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 24 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

d)

Komisijai perduodami pranešimai atitiktų Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 404/2011 24 straipsnio 3 dalį.

6.   Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad visi jų inspektavimo laivams pateikti pranešimai būtų laikomi konfidencialiais ir kad jais būtų naudojamasi tik vykdant inspektavimo jūroje operacijas.

9 skirsnis

Inspektavimas ir vykdymo užtikrinimas

58 straipsnis

ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistema

1.   Tarptautinio jungtinio inspektavimo veikla vykdoma laikantis ICCAT tarptautinio jungtinio inspektavimo sistemos (toliau – ICCAT sistema), skirtos tarptautinei kontrolei nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse vykdyti, kaip nustatyta šio reglamento IX priede.

2.   Valstybės narės, kurių žvejybos laivams leidžiama vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skiria inspektorius ir pagal ICCAT sistemą atlieka inspektavimą jūroje.

3.   Jei bet kuriuo metu Konvencijos rajone paprastųjų tunų žvejybos veiklą vykdo daugiau kaip 15 žvejybos laivų, plaukiojančių su tos pačios valstybės narės vėliava, atitinkama valstybė narė, remdamasi rizikos vertinimu, skiria inspektavimo laivą, kuris Konvencijos rajone atlieka inspektavimą ir kontrolę jūroje visu laikotarpiu, kurį tie laivai ten yra. Laikoma, kad tas įpareigojimas įvykdytas, jei valstybės narės inspektavimo laivą į Konvencijos rajoną išsiunčia bendrai arba jei į jį išsiunčiamas Sąjungos inspektavimo laivas.

4.   Komisija arba jos paskirta įstaiga gali skirti Sąjungos inspektorius dalyvauti įgyvendinant ICCAT sistemą.

5.   Taikant 3 dalį, Komisija arba jos paskirta įstaiga Sąjungos vardu koordinuoja priežiūros ir inspektavimo veiklą. Komisija, derindama veiksmus su atitinkamomis valstybėmis narėmis, gali rengti jungtines inspektavimo programas, kurios padėtų Sąjungai vykdyti įsipareigojimus pagal ICCAT sistemą. Valstybės narės, kurių žvejybos laivai vykdo paprastųjų tunų žvejybą, priima reikiamas priemones, kad būtų sudarytos palankios sąlygos įgyvendinti tas programas, visų pirma atsižvelgdamos į reikiamus žmogiškuosius ir materialiuosius išteklius ir laikotarpius, per kuriuos tie ištekliai turi būti naudojami, bei tų išteklių naudojimo geografinius rajonus.

6.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki kiekvienų metų balandžio 1 d. Komisijai praneša inspektorių, kuriuos jos tais metais ketina skirti ICCAT sistemai įgyvendinti, vardus ir pavardes ir tuo tikslu numatytų skirti inspektavimo laivų pavadinimus. Remdamasi ta informacija ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija parengia planą, pagal kurį Sąjunga kasmet dalyvauja įgyvendinant ICCAT sistemą; Komisija tą planą siunčia ICCAT sekretoriatui ir valstybėms narėms.

59 straipsnis

Inspektavimas pažeidimų atveju

Laivo vėliavos valstybė narė užtikrina, kad fizinis su jos vėliava plaukiojančio laivo inspektavimas jos uostuose vyktų jai kontroliuojant arba, jei žvejybos laivas yra ne jos uoste, kad jį vykdytų jos paskirtas inspektorius, jei žvejybos laivas:

| a) | nevykdė 31 ir 32 straipsniuose nustatytų duomenų registravimo ir ataskaitų teikimo reikalavimų, arba |
| --- | --- |

a)

nevykdė 31 ir 32 straipsniuose nustatytų duomenų registravimo ir ataskaitų teikimo reikalavimų, arba

| b) | nesilaikė šio reglamento arba padarė sunkų pažeidimą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje. |
| --- | --- |

b)

nesilaikė šio reglamento arba padarė sunkų pažeidimą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje.

60 straipsnis

Kryžminiai patikrinimai

1.   Kiekviena valstybė narė pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 109 straipsnį tikrina informaciją, nurodytą inspektavimo bei stebėtojų ataskaitose, LSS pranešimuose ir, kai tinkama, eBCD, taip pat jos žvejybos laivų žurnaluose, perkėlimo ir perkrovimo dokumentuose bei laimikio dokumentuose, taip pat tikrina, ar šie dokumentai teikiami laiku.

2.   Kiekviena valstybė narė atlieka visų iškrautų, perkrautų arba įkeltų į varžas kiekvienos rūšies žuvų kiekių, įrašytų žvejybos laivų žurnaluose, perkrovimo, iškrovimo arba įkėlimo į varžas deklaracijose ir visuose kituose susijusiuose dokumentuose, kaip antai sąskaitose faktūrose ar pardavimo pažymose, kryžminius patikrinimus.

10 skirsnis

Vykdymo užtikrinimas

61 straipsnis

Vykdymo užtikrinimas

Nedarant poveikio Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 89–91 straipsnių taikymui, visų pirma valstybių narių pareigai žvejybos laivo atžvilgiu imtis atitinkamų vykdymo užtikrinimo priemonių, už paprastųjų tunų žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė tokių priemonių žuvininkystės ūkio atžvilgiu imasi, jei remiantis nacionaline teise nustatyta, kad ūkis nesilaiko šio reglamento 46–56 straipsnių. Atsižvelgiant į pažeidimo sunkumą ir laikantis atitinkamų nacionalinės teisės nuostatų, tokios priemonės gali būti, visų pirma, leidimo galiojimo sustabdymas ar panaikinimas, baudos skyrimas arba tiek tas, tiek tas. Valstybės narės apie bet kokį leidimo galiojimo sustabdymą ar panaikinimą praneša Komisijai, kuri apie tai informuoja ICCAT sekretoriatą, kad būtų atitinkamai pakeistas paprastųjų tunų auginimo ūkių registras.

VI SKYRIUS

Prekyba

62 straipsnis

Prekybos priemonės

1.   Nedarant poveikio reglamentų (EB) Nr. 1224/2009 ir (EB) Nr. 1005/2008 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1379/2013 (21) taikymui, Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, juos iškrauti, importuoti, eksportuoti, įkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, reeksportuoti ir perkrauti draudžiama, jei kartu su jais nėra pateikiami tikslūs, išsamūs ir patvirtinti dokumentai, kurių reikalaujama pagal šį reglamentą ar kitus Sąjungos teisės aktus, kuriais įgyvendinamos ICCAT taisyklės dėl paprastųjų tunų laimikio dokumentavimo programos.

2.   Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, juos importuoti, iškrauti, įkelti į varžas tukinimo arba auginimo tikslais, perdirbti, eksportuoti, reeksportuoti bei perkrauti draudžiama, jei:

| a) | paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivais arba gaudyklėmis, kurių vėliavos valstybei pagal ICCAT nustatytas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių nuostatas neskirta paprastųjų tunų kvota ar laimikio limitas, arba |
| --- | --- |

a)

paprastieji tunai buvo sužvejoti žvejybos laivais arba gaudyklėmis, kurių vėliavos valstybei pagal ICCAT nustatytas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių nuostatas neskirta paprastųjų tunų kvota ar laimikio limitas, arba

| b) | paprastieji tunai buvo sužvejoti žūklės laivu arba gaudykle, kurių individuali kvota arba kurių valstybės žvejybos galimybės sužvejojimo momentu jau buvo išnaudotos. |
| --- | --- |

b)

paprastieji tunai buvo sužvejoti žūklės laivu arba gaudykle, kurių individuali kvota arba kurių valstybės žvejybos galimybės sužvejojimo momentu jau buvo išnaudotos.

3.   Nedarant poveikio reglamentų (EB) Nr. 1224/2009, (EB) Nr. 1005/2008 ir (ES) Nr. 1379/2013 taikymui, Sąjungoje prekiauti paprastaisiais tunais, užaugintais tukinimo arba auginimo ūkiuose, neatitinkančiuose 1 dalyje nurodytų reglamentų, juos importuoti, iškrauti, perdirbti ir eksportuoti draudžiama.

VII SKYRIUS

Baigiamosios nuostatos

63 straipsnis

Vertinimas

Valstybės narės Komisijai paprašius nedelsdamos pateikia jai išsamią šio reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Remdamasi iš valstybių narių gauta informacija, Komisija iki ICCAT nustatytos datos ICCAT sekretoriatui pateikia išsamią ICCAT rekomendacijos 19-04 įgyvendinimo ataskaitą.

64 straipsnis

Finansavimas

Taikant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 (22), šis reglamentas laikomas daugiamečiu planu, kaip tai suprantama Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 9 straipsnyje.

22

65 straipsnis

Konfidencialumas

Duomenys, kurie yra renkami ir kuriais yra keičiamasi pagal šį reglamentą, tvarkomi laikantis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 112 ir 113 straipsnius taikomų konfidencialumo taisyklių.

66 straipsnis

Pakeitimų darymo tvarka

1.   Komisijai pagal 67 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šis reglamentas iš dalies keičiamas siekiant jį pritaikyti prie ICCAT priimtų priemonių, kurios Sąjungai ir jos valstybėms narėms yra privalomos, dėl:

| a) | nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo 8 straipsnyje nustatyto draudimo perkelti nepanaudotas kvotas; |
| --- | --- |

a)

nuostatų, leidžiančių nukrypti nuo 8 straipsnyje nustatyto draudimo perkelti nepanaudotas kvotas;

| b) | 24 straipsnio 4 dalyje, 26 straipsnio 1 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 32 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 35 straipsnio 5 ir 6 dalyse, 36 straipsnyje, 41 straipsnio 3 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 51 straipsnio 13 dalyje, 52 straipsnio 2 dalyje, 55 straipsnyje, 57 straipsnio 5 dalies b punkte ir 58 straipsnio 6 dalyje nustatytų informacijos teikimo terminų; |
| --- | --- |

b)

24 straipsnio 4 dalyje, 26 straipsnio 1 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 32 straipsnio 2 ir 3 dalyse, 35 straipsnio 5 ir 6 dalyse, 36 straipsnyje, 41 straipsnio 3 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 51 straipsnio 13 dalyje, 52 straipsnio 2 dalyje, 55 straipsnyje, 57 straipsnio 5 dalies b punkte ir 58 straipsnio 6 dalyje nustatytų informacijos teikimo terminų;

| c) | 17 straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytų žvejybos sezono laikotarpių; |
| --- | --- |

c)

17 straipsnio 1 ir 4 dalyse nurodytų žvejybos sezono laikotarpių;

| d) | 19 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 20 straipsnio 1 dalyje nustatyto mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio; |
| --- | --- |

d)

19 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 20 straipsnio 1 dalyje nustatyto mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio orientacinio dydžio;

| e) | 13 straipsnyje, 15 straipsnio 3 ir 4 dalyse, 20 straipsnio 1 dalyje, 21 straipsnio 2 dalyje, 38 straipsnio 1 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 50 straipsnyje ir 51 straipsnio 8 dalyje nustatytų procentinių dydžių ir orientacinių parametrų; |
| --- | --- |

e)

13 straipsnyje, 15 straipsnio 3 ir 4 dalyse, 20 straipsnio 1 dalyje, 21 straipsnio 2 dalyje, 38 straipsnio 1 dalyje, 44 straipsnio 2 dalyje, 50 straipsnyje ir 51 straipsnio 8 dalyje nustatytų procentinių dydžių ir orientacinių parametrų;

| f) | 11 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 1 dalyje, 25 straipsnio 3 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 30 straipsnio 4 dalyje, 34 straipsnio 2 dalyje, 40 straipsnio 1 dalyje ir 55 straipsnyje nurodytos Komisijai teiktinos informacijos; |
| --- | --- |

f)

11 straipsnio 1 dalyje, 24 straipsnio 1 dalyje, 25 straipsnio 3 dalyje, 29 straipsnio 1 dalyje, 30 straipsnio 4 dalyje, 34 straipsnio 2 dalyje, 40 straipsnio 1 dalyje ir 55 straipsnyje nurodytos Komisijai teiktinos informacijos;

| g) | nacionalinių stebėtojų ir ICCAT regioninių stebėtojų užduočių, nurodytų atitinkamai 38 straipsnio 2 dalyje ir 39 straipsnio 5 dalyje; |
| --- | --- |

g)

nacionalinių stebėtojų ir ICCAT regioninių stebėtojų užduočių, nurodytų atitinkamai 38 straipsnio 2 dalyje ir 39 straipsnio 5 dalyje;

| h) | 41 straipsnio 1 dalyje išdėstytų atsisakymo išduoti perkėlimo leidimą priežasčių; |
| --- | --- |

h)

41 straipsnio 1 dalyje išdėstytų atsisakymo išduoti perkėlimo leidimą priežasčių;

| i) | priežasčių, dėl kurių pagal 46 straipsnio 4 dalį konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama žuvis paleisti į jūrą; |
| --- | --- |

i)

priežasčių, dėl kurių pagal 46 straipsnio 4 dalį konfiskuojamas laimikis ir pareikalaujama žuvis paleisti į jūrą;

| j) | laivų skaičiaus, nustatyto 58 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

j)

laivų skaičiaus, nustatyto 58 straipsnio 3 dalyje;

| k) | I–XV priedų. |
| --- | --- |

k)

I–XV priedų.

2.   Visi pagal 1 dalį priimti pakeitimai turi būti susiję tik su atitinkamų ICCAT rekomendacijų, kurios yra privalomos Sąjungai, pakeitimų ir (arba) papildymų įgyvendinimu.

67 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   66 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2023 m. spalio 17 d. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Deleguotieji įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 66 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

5.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

6.   Pagal 66 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

68 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 47 straipsnį. Tas komitetas – tai komitetas, kaip tai suprantama Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

69 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1936/2001 daliniai pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 1936/2001 iš dalies keičiamas taip:

| a) | 3 straipsnio g–j punktai, 4a, 4b ir 4c straipsniai ir Ia priedas išbraukiami; |
| --- | --- |

a)

3 straipsnio g–j punktai, 4a, 4b ir 4c straipsniai ir Ia priedas išbraukiami;

| b) | I priede išbraukiama įtrauka „Paprastasis tunas: Thunnus thynnus“; |
| --- | --- |

b)

I priede išbraukiama įtrauka „Paprastasis tunas: Thunnus thynnus“;

Thunnus thynnus

| c) | II priede išbraukiama eilutė „Thunnus thynnus: Paprastasis tunas“. |
| --- | --- |

c)

II priede išbraukiama eilutė „Thunnus thynnus: Paprastasis tunas“.

Thunnus thynnus:

70 straipsnis

Reglamento (ES) 2017/2107 dalinis pakeitimas

Reglamento (ES) 2017/2107 43 straipsnis išbraukiamas.

71 straipsnis

Reglamento (ES) 2019/833 dalinis pakeitimas

Reglamento (ES) 2019/833 53 straipsnis išbraukiamas.

72 straipsnis

Panaikinimas

1.   Reglamentas (ES) 2016/1627 panaikinamas.

2.   Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal šio reglamento XVI priede pateiktą atitikties lentelę.

73 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Strasbūre 2023 m. rugsėjo 13 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. M. ALBARES BUENO

---

(1)  
  OL C 232, 2020 7 14, p. 36.

1

(2)  
  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir pirmuoju svarstymu 2023 m. birželio 26 d. priimta Tarybos pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2023 m. rugsėjo 12 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

3

(4)  
  1998 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas 98/392/EB dėl Europos bendrijos 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir 1994 m. liepos 28 d. Susitarimo, susijusio su jos XI dalies įgyvendinimu, patvirtinimo (OL L 179, 1998 6 23, p. 1).

4

(5)  Tarptautinė konvencija dėl Atlanto tunų apsaugos (OL L 162, 1986 6 18, p. 34).

5

(6)  
  2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1627 dėl daugiamečio paprastųjų tunų išteklių rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje atkūrimo plano, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 (OL L 252, 2016 9 16, p. 1).

6

(7)  
  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Sąjungos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

7

(8)  
  2011 m. balandžio 8 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 404/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, nustatančio Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, įgyvendinimo taisyklės (OL L 112, 2011 4 30, p. 1).

8

(9)  
  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

9

(10)  
  2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/98 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 2 dalyje nurodytų Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų vykdymo pagal Tarptautinę konvenciją dėl Atlanto tunų apsaugos ir Konvenciją dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Vakarų Atlanto žvejyboje (OL L 16, 2015 1 23, p. 23).

10

(11)  
  2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 640/2010, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa ir iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1984/2003 (OL L 194, 2010 7 24, p. 1).

11

Thunnus thynnus

(12)  
  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

12

(13)  
  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

13

(14)  
  2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107, kuriuo nustatomos valdymo, išsaugojimo ir kontrolės priemonės, taikytinos Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) valdomame konvencijos rajone, ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1936/2001, (EB) Nr. 1984/2003 ir (EB) Nr. 520/2007 (OL L 315, 2017 11 30, p. 1).

14

(15)  
  2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1627 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2115/2005 ir (EB) Nr. 1386/2007 (OL L 141, 2019 5 28, p. 1).

15

(16)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1154 dėl daugiamečio Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių išteklių atkūrimo plano, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2107 (OL L 188, 2019 7 12, p. 1).

16

(17)  
  2001 m. rugsėjo 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1936/2001, nustatantis tam tikrų tolimos migracijos žuvų rūšių žvejybos kontrolės priemones (OL L 263, 2001 10 3, p. 1).

17

(18)  
  2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2403 dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (OL L 347, 2017 12 28, p. 81).

18

(19)  
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1241 dėl žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos taikant technines priemones, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1224/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 ir (ES) 2019/1022 ir panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 894/97, (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 2549/2000, (EB) Nr. 254/2002, (EB) Nr. 812/2004 bei (EB) Nr. 2187/2005 (OL L 198, 2019 7 25, p. 105).

19

(20)  
  2017 m. vasario 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/218 dėl Sąjungos žvejybos laivyno registro (OL L 34, 2017 2 9, p. 9).

20

(21)  
  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1379/2013 dėl bendro žvejybos ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1184/2006 ir (EB) Nr. 1224/2009 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 104/2000 (OL L 354, 2013 12 28, p. 1).

21

(22)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1).

22

---

I PRIEDAS

SPECIALIOSIOS SĄLYGOS, TAIKOMOS ŽVEJOJANTIEMS ŽŪKLĖS LAIVAMS PAGAL 19 STRAIPSNĮ

1.

| a) | didžiausias kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų, kuriems leidžiama aktyviai vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skaičius neviršija laivų, vykdžiusių specializuotąją paprastųjų tunų žvejybą 2006 m., skaičiaus; |
| --- | --- |

a)

didžiausias kartinėmis ūdomis su jauku žvejojančių laivų ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių laivų, kuriems leidžiama aktyviai vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skaičius neviršija laivų, vykdžiusių specializuotąją paprastųjų tunų žvejybą 2006 m., skaičiaus;

| b) | didžiausias smulkiosios žvejybos laivų, kuriems leidžiama aktyviai vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą Viduržemio jūroje, skaičius neviršija laivų, vykdžiusių paprastųjų tunų žvejybą 2008 m., skaičiaus; |
| --- | --- |

b)

didžiausias smulkiosios žvejybos laivų, kuriems leidžiama aktyviai vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą Viduržemio jūroje, skaičius neviršija laivų, vykdžiusių paprastųjų tunų žvejybą 2008 m., skaičiaus;

| c) | didžiausias žūklės laivų, kuriems leidžiama aktyviai vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą Adrijos jūroje, skaičius neviršija laivų, vykdžiusių paprastųjų tunų žvejybą 2008 m., skaičiaus. |
| --- | --- |

c)

didžiausias žūklės laivų, kuriems leidžiama aktyviai vykdyti paprastųjų tunų žvejybos veiklą Adrijos jūroje, skaičius neviršija laivų, vykdžiusių paprastųjų tunų žvejybą 2008 m., skaičiaus.

Kiekviena valstybė narė atitinkamiems laivams skiria individualias kvotas.

2.

| — | ne daugiau kaip 7 % savo paprastųjų tunų kvotos kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantiems laivams ir velkamosiomis ūdomis žvejojantiems laivams. Prancūzija gali leisti su jos vėliava plaukiojantiems Biskajos įlankoje veiklą vykdantiems laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis kaip 17 m, sužvejoti ne daugiau kaip 100 tonų paprastųjų tunų, kurių svoris ne mažesnis kaip 6,4 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo ne mažesnis kaip 70 cm, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 7 % savo paprastųjų tunų kvotos kartinėmis ūdomis su jauku žvejojantiems laivams ir velkamosiomis ūdomis žvejojantiems laivams. Prancūzija gali leisti su jos vėliava plaukiojantiems Biskajos įlankoje veiklą vykdantiems laivams, kurių bendrasis ilgis mažesnis kaip 17 m, sužvejoti ne daugiau kaip 100 tonų paprastųjų tunų, kurių svoris ne mažesnis kaip 6,4 kg arba ilgis nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo ne mažesnis kaip 70 cm,

| — | ne daugiau kaip 2 % savo paprastųjų tunų kvotos smulkiąją šviežių žuvų žvejybą Viduržemio jūros priekrantėje vykdantiems laivams, |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 2 % savo paprastųjų tunų kvotos smulkiąją šviežių žuvų žvejybą Viduržemio jūros priekrantėje vykdantiems laivams,

| — | ne daugiau kaip 90 % savo paprastųjų tunų kvotos žūklės laivams, žvejojantiems Adrijos jūroje auginimo tikslais. |
| --- | --- |

—

ne daugiau kaip 90 % savo paprastųjų tunų kvotos žūklės laivams, žvejojantiems Adrijos jūroje auginimo tikslais.

3.

Kroatija ne daugiau kaip 7 %, skaičiuojant sužvejotų žuvų svorį, paprastųjų tunų individų, sužvejotų su jos vėliava plaukiojančiais laivais Adrijos jūroje auginimo tikslais, gali taikyti mažiausio 6,4 kg svorio arba 66 cm ilgio nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo reikalavimus.

4.

| — | uodegos įsagais visi paprastieji tunai paženklinami nedelsiant, kai tik iškraunami, |
| --- | --- |

—

uodegos įsagais visi paprastieji tunai paženklinami nedelsiant, kai tik iškraunami,

| — | kiekviename uodegos įsage turi būti unikalus identifikavimo numeris, kuris įrašomas į paprastųjų tunų laimikio dokumentus ir įskaitomai bei nenutrinamai užrašomas ant visų pakuočių, kuriose yra tuno. |
| --- | --- |

—

kiekviename uodegos įsage turi būti unikalus identifikavimo numeris, kuris įrašomas į paprastųjų tunų laimikio dokumentus ir įskaitomai bei nenutrinamai užrašomas ant visų pakuočių, kuriose yra tuno.

---

II PRIEDAS

LAIVO ŽURNALAMS TAIKOMI REIKALAVIMAI

A.   ŽŪKLĖS LAIVAI

Būtiniausi žvejybos žurnalams taikomi reikalavimai:

| 1) | laivo žurnalo puslapiai sunumeruojami; |
| --- | --- |

1)

laivo žurnalo puslapiai sunumeruojami;

| 2) | laivo žurnalas pildomas kasdien (iki vidurnakčio) arba prieš atplaukiant į uostą; |
| --- | --- |

2)

laivo žurnalas pildomas kasdien (iki vidurnakčio) arba prieš atplaukiant į uostą;

| 3) | laivo žurnalas pildomas, jei atliekamas inspektavimas jūroje; |
| --- | --- |

3)

laivo žurnalas pildomas, jei atliekamas inspektavimas jūroje;

| 4) | viena laivo žurnalo lapų kopija lieka prisegta prie žurnalo; |
| --- | --- |

4)

viena laivo žurnalo lapų kopija lieka prisegta prie žurnalo;

| 5) | laive laikomi visi laivo žurnalai, kuriuose aprašyta vienų metų laikotarpio veikla. |
| --- | --- |

5)

laive laikomi visi laivo žurnalai, kuriuose aprašyta vienų metų laikotarpio veikla.

Būtiniausia standartinė žvejybos žurnaluose pateikiama informacija:

| 1) | kapitono vardas, pavardė ir adresas; |
| --- | --- |

1)

kapitono vardas, pavardė ir adresas;

| 2) | išvykimo uostai, išplaukimo datos, įplaukimo uostai, įplaukimo datos; |
| --- | --- |

2)

išvykimo uostai, išplaukimo datos, įplaukimo uostai, įplaukimo datos;

| 3) | laivo pavadinimas, registracijos numeris, ICCAT numeris, tarptautinis radijo šaukinys ir IMO (Tarptautinės jūrų organizacijos) numeris (jeigu yra); |
| --- | --- |

3)

laivo pavadinimas, registracijos numeris, ICCAT numeris, tarptautinis radijo šaukinys ir IMO (Tarptautinės jūrų organizacijos) numeris (jeigu yra);

| 4) | žvejybos įrankiai:






  a) | tipas pagal FAO kodą; |
| --- | --- | --- |

4)

žvejybos įrankiai:

a)

tipas pagal FAO kodą;

| b) | matmenys (pvz., ilgis, tinklo akių dydis, kabliukų skaičius); |
| --- | --- |

b)

matmenys (pvz., ilgis, tinklo akių dydis, kabliukų skaičius);

| 5) | operacijų jūroje, užpildant (mažiausiai) vieną eilutę per vieną reiso dieną, duomenys, nurodant:






  a) | veiklą (pvz., žvejyba, navigacija); |
| --- | --- | --- |

5)

operacijų jūroje, užpildant (mažiausiai) vieną eilutę per vieną reiso dieną, duomenys, nurodant:

a)

veiklą (pvz., žvejyba, navigacija);

| b) | koordinates: kasdien tiksliai nurodoma laivo geografinė padėtis (laipsniais ir minutėmis), užregistruota vykdant kiekvieną žvejybos operaciją arba vidurdienį, jeigu tą dieną žvejojama nebuvo; |
| --- | --- |

b)

koordinates: kasdien tiksliai nurodoma laivo geografinė padėtis (laipsniais ir minutėmis), užregistruota vykdant kiekvieną žvejybos operaciją arba vidurdienį, jeigu tą dieną žvejojama nebuvo;

| c) | duomenis apie laimikį, įskaitant:






  — | FAO kodą, |
| --- | --- | --- |

c)

duomenis apie laimikį, įskaitant:

—

FAO kodą,

| — | suapvalintą (RTW) per dieną sužvejotų žuvų svorį (kg), |
| --- | --- |

—

suapvalintą (RTW) per dieną sužvejotų žuvų svorį (kg),

| — | vienetų skaičių per dieną. |
| --- | --- |

—

vienetų skaičių per dieną.

Gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų atveju tie duomenys registruojami vykdant kiekvieną operaciją, taip pat kai žuvų sužvejota nebuvo;

| 6) | laivo kapitono parašas; |
| --- | --- |

6)

laivo kapitono parašas;

| 7) | svorio nustatymo priemonės: įvertinimas, svėrimas laive; |
| --- | --- |

7)

svorio nustatymo priemonės: įvertinimas, svėrimas laive;

| 8) | į laivo žurnalą įrašomas lygiavertis gyvasis žuvų svoris ir nurodomi perskaičiavimo koeficientai, kurie buvo naudoti atliekant skaičiavimą. |
| --- | --- |

8)

į laivo žurnalą įrašomas lygiavertis gyvasis žuvų svoris ir nurodomi perskaičiavimo koeficientai, kurie buvo naudoti atliekant skaičiavimą.

Būtiniausia žvejybos žurnaluose pateikiama informacija žuvis iškraunant arba perkraunant:

| 1) | iškrovimo arba perkrovimo datos ir uostas; |
| --- | --- |

1)

iškrovimo arba perkrovimo datos ir uostas;

| 2) | produktai:






  a) | žuvų rūšys ir pateikimas pagal FAO kodą; |
| --- | --- | --- |

2)

produktai:

a)

žuvų rūšys ir pateikimas pagal FAO kodą;

| b) | žuvų arba dėžių skaičius ir kiekis (kg); |
| --- | --- |

b)

žuvų arba dėžių skaičius ir kiekis (kg);

| 3) | laivo kapitono arba laivo atstovo parašas; |
| --- | --- |

3)

laivo kapitono arba laivo atstovo parašas;

| 4) | jei perkraunama: laivo, į kurį perkraunama, pavadinimas, jo vėliavos valstybė ir ICCAT numeris. |
| --- | --- |

4)

jei perkraunama: laivo, į kurį perkraunama, pavadinimas, jo vėliavos valstybė ir ICCAT numeris.

Būtiniausia žvejybos žurnaluose pateikiama informacija žuvis perkeliant į varžas:

| 1) | perkėlimo data, laikas ir geografinė padėtis (ilguma ir platuma); |
| --- | --- |

1)

perkėlimo data, laikas ir geografinė padėtis (ilguma ir platuma);

| 2) | produktai:






  a) | žuvų rūšys pagal FAO kodą; |
| --- | --- | --- |

2)

produktai:

a)

žuvų rūšys pagal FAO kodą;

| b) | į varžas perkeltų žuvų skaičius ir kiekis (kg); |
| --- | --- |

b)

į varžas perkeltų žuvų skaičius ir kiekis (kg);

| 3) | vilkiko pavadinimas, vėliavos valstybė ir ICCAT numeris; |
| --- | --- |

3)

vilkiko pavadinimas, vėliavos valstybė ir ICCAT numeris;

| 4) | paskirties žuvininkystės ūkio pavadinimas ir ICCAT numeris; |
| --- | --- |

4)

paskirties žuvininkystės ūkio pavadinimas ir ICCAT numeris;

| 5) | jei vykdoma jungtinė žvejybos operacija, 1–4 punktuose nurodytą informaciją kapitonai papildo laivo žurnale įrašydami:






  a) | žūklės laivo, iš kurio žuvys perkeliamos į varžas, atveju:






  — | į laivą paimto laimikio kiekį, |
| --- | --- | --- | --- |

5)

jei vykdoma jungtinė žvejybos operacija, 1–4 punktuose nurodytą informaciją kapitonai papildo laivo žurnale įrašydami:

a)

žūklės laivo, iš kurio žuvys perkeliamos į varžas, atveju:

—

į laivą paimto laimikio kiekį,

| — | laimikį, įskaičiuojamą į individualią laivo kvotą, |
| --- | --- |

—

laimikį, įskaičiuojamą į individualią laivo kvotą,

| — | kitų laivų, dalyvaujančių jungtinėje žvejybos operacijoje, pavadinimus; |
| --- | --- |

—

kitų laivų, dalyvaujančių jungtinėje žvejybos operacijoje, pavadinimus;

| b) | kitų toje pačioje jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių žūklės laivų, kurie nedalyvauja perkeliant žuvis, atveju:






  — | tų laivų pavadinimus, tarptautinius radijo šaukinius ir ICCAT numerius, |
| --- | --- | --- |

b)

kitų toje pačioje jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių žūklės laivų, kurie nedalyvauja perkeliant žuvis, atveju:

—

tų laivų pavadinimus, tarptautinius radijo šaukinius ir ICCAT numerius,

| — | informaciją, kad joks laimikis nebuvo paimtas į laivą ar perkeltas į varžas, |
| --- | --- |

—

informaciją, kad joks laimikis nebuvo paimtas į laivą ar perkeltas į varžas,

| — | laimikį, įskaičiuojamą į individualias tų laivų kvotas, |
| --- | --- |

—

laimikį, įskaičiuojamą į individualias tų laivų kvotas,

| — | a punkte nurodyto žūklės laivo pavadinimą ir ICCAT numerį. |
| --- | --- |

—

a punkte nurodyto žūklės laivo pavadinimą ir ICCAT numerį.

B.   VILKIKAI

| 1. | Vilkiko kapitonas kasdieniame laivo žurnale registruoja perkėlimo operacijos datą, laiką ir geografinę padėtį, perkeltų žuvų kiekius (žuvų skaičių ir svorį (kg)), varžos numerį, taip pat žūklės laivo pavadinimą, vėliavos valstybę ir ICCAT numerį, kito (-ų) susijusio (-ių) laivo (-ų) pavadinimą (-us) ir jo (jų) ICCAT numerį (-ius), paskirties žuvininkystės ūkį bei jo ICCAT numerį, ir ICCAT perkėlimo deklaracijos numerį. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apie kitas perkėlimo į pagalbinius laivus arba į kitą vilkiką operacijas pranešama pateikiant tokią pat informaciją, kaip nurodyta 1 punkte, taip pat pagalbinio laivo arba vilkiko pavadinimą, vėliavos valstybę, ICCAT numerį ir ICCAT perkėlimo deklaracijos numerį. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kasdieniame laivo žurnale nurodomi išsamūs visų per žvejybos sezoną atliktų perkėlimo operacijų duomenys. Kasdienis laivo žurnalas turi būti laikomas laive ir juo bet kuriuo metu turi būti galima naudotis kontrolės tikslais. |
| --- | --- |

3.

C.   PAGALBINIAI LAIVAI

| 1. | Pagalbinio laivo kapitonas laivo žurnale kasdien registruoja veiklos duomenis, įskaitant datą, laiką ir koordinates į, į laivą paimtų paprastųjų tunų kiekius ir žvejybos laivo, žuvininkystės ūkio ar gaudyklės, su kuriais pagalbinio laivo kapitonas kartu vykdo veiklą, pavadinimą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kasdieniame laivo žurnale nurodomi išsamūs visos per žvejybos sezoną vykdytos veiklos duomenys. Kasdienis laivo žurnalas turi būti laikomas laive ir juo bet kuriuo metu turi būti galima naudotis kontrolės tikslais. |
| --- | --- |

2.

D.   PERDIRBIMO LAIVAI

| 1. | Perdirbimo laivo kapitonas kasdieniame laivo žurnale registruoja veiklos datą, laiką ir koordinates, perkrautų paprastųjų tunų kiekius ir iš žuvininkystės ūkių, gaudyklių ar žūklės laivų, jei taikoma, gautų paprastųjų tunų skaičių ir svorį. Kapitonas taip pat registruoja tų žuvininkystės ūkių, gaudyklių ar žūklės laivų pavadinimus ir ICCAT numerius. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Perdirbimo laivo kapitonas pildo kasdienį perdirbimo veiklos žurnalą, kuriame nurodo suapvalintą perkeltų arba perkrautų žuvų svorį ir skaičių, taikytą perskaičiavimo koeficientą ir pagal pateikimo būdą suskirstytų produktų svorį bei kiekį. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Perdirbimo laivo kapitonas pildo produktų sukrovimo planą, iš kurio matyti kiekvienos rūšies žuvų buvimo vieta, kiekiai ir pateikimo būdas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kasdieniame laivo žurnale nurodomi išsamūs visų per žvejybos sezoną atliktų perkrovimo operacijų duomenys. Kasdienis laivo žurnalas, perdirbimo veiklos žurnalas, sukrovimo planas ir ICCAT perkrovimo deklaracijų originalai turi būti laikomi laive ir jais bet kuriuo metu turi būti galima naudotis kontrolės tikslais. |
| --- | --- |

4.

---

III PRIEDAS

LAIMIKIO ATASKAITOS FORMA

| Laimikio ataskaitos forma |
| --- |
| Vėliava | ICCAT numeris | Laivo pavadinimas | Ataskaitos pradžios data | Ataskaitos pabaigos data | Ataskaitos laikotarpis (dienomis) | Laimikio sužvejojimo data | Laimikio sužvejojimo vieta | Laimikis | Priskirtas svoris (kg), jei vykdoma jungtinė žvejybos operacija |
| Platuma | Ilguma | Svoris (kg) | Vienetų skaičius | Vidutinis svoris (kg) |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Laimikio ataskaitos forma

Vėliava

ICCAT numeris

Laivo pavadinimas

Ataskaitos pradžios data

Ataskaitos pabaigos data

Ataskaitos laikotarpis (dienomis)

Laimikio sužvejojimo data

Laimikio sužvejojimo vieta

Laimikis

Priskirtas svoris (kg), jei vykdoma jungtinė žvejybos operacija

Platuma

Ilguma

Svoris (kg)

Vienetų skaičius

Vidutinis svoris (kg)

---

IV PRIEDAS

LEIDIMO DALYVAUTI JUNGTINĖJE ŽVEJYBOS OPERACIJOJE PARAIŠKOS FORMA

| Jungtinė žvejybos operacija |
| --- |
| Vėliavos valstybė | Laivo pavadinimas | ICCAT Nr. | Operacijos trukmė | Operatorių tapatybė | Individuali laivo kvota | Sužvejotų žuvų kiekio paskirstymo kiekvienam laivui raktas | Paskirties žuvininkystės ūkis žuvims tukinti ir auginti |
| KSŠ | ICCAT Nr. |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Jungtinė žvejybos operacija

Vėliavos valstybė

Laivo pavadinimas

ICCAT Nr.

Operacijos trukmė

Operatorių tapatybė

Individuali laivo kvota

Sužvejotų žuvų kiekio paskirstymo kiekvienam laivui raktas

Paskirties žuvininkystės ūkis žuvims tukinti ir auginti

KSŠ

ICCAT Nr.

Data ...

Vėliavos valstybės patvirtinimas ...

---

V PRIEDAS

ICCAT PERKROVIMO DEKLARACIJA

Image 1

---

VI PRIEDAS

ICCAT PERKĖLIMO DEKLARACIJA

Image 2

---

VII PRIEDAS

BŪTINOJI ŽVEJYBOS LEIDIMUOSE NURODOMA INFORMACIJA
   (1)

A.   IDENTIFIKAVIMO DUOMENYS

| 1. | ICCAT registracijos numeris |
| --- | --- |

1.

| 2. | Žvejybos laivo pavadinimas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Išorinis registracijos numeris (raidės ir skaitmenys) |
| --- | --- |

3.

B.   ŽVEJYBOS SĄLYGOS

| 1. | Išdavimo data |
| --- | --- |

1.

| 2. | Galiojimo laikas |
| --- | --- |

2.

| 3. | Naudojimosi žvejybos leidimu sąlygos, įskaitant, kai tinkama, rūšis, zoną, žvejybos įrankį ir kitas pagal šį reglamentą ir (arba) nacionalinės teisės aktus taikomas sąlygas. | | Nuo .../.../...
  Iki .../.../... | Nuo .../.../...
  Iki .../.../... | Nuo .../.../...
  Iki .../.../... | Nuo .../.../...
  Iki .../.../... | Nuo .../.../...
  Iki .../.../... | Nuo .../.../...
  Iki .../.../... |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zonos | | | | | | | |
| Rūšys | | | | | | | |
| Žvejybos įrankis | | | | | | | |
| Kitos sąlygos | | | | | | | |

3.

Nuo .../.../...

Iki .../.../...

Nuo .../.../...

Iki .../.../...

Nuo .../.../...

Iki .../.../...

Nuo .../.../...

Iki .../.../...

Nuo .../.../...

Iki .../.../...

Nuo .../.../...

Iki .../.../...

Zonos

Rūšys

Žvejybos įrankis

Kitos sąlygos

---

(1)  Pagal Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 404/2011.

---

VIII PRIEDAS

ICCAT REGIONINIŲ STEBĖTOJŲ PROGRAMA

ICCAT REGIONINIŲ STEBĖTOJŲ SKYRIMAS

| 1. | Kiekvienas ICCAT regioninis stebėtojas turi turėti šias jų užduotims atlikti būtinas kvalifikacijas:






  a) | pakankamos patirties, kad galėtų atpažinti žuvų rūšis ir žvejybos įrankius; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pakankamos patirties, kad galėtų atpažinti žuvų rūšis ir žvejybos įrankius;

| b) | pakankamų žinių apie ICCAT išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones; tos žinios turi būti patvirtintos valstybių narių išduotu sertifikatu ir atitikti ICCAT mokymo gaires; |
| --- | --- |

b)

pakankamų žinių apie ICCAT išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones; tos žinios turi būti patvirtintos valstybių narių išduotu sertifikatu ir atitikti ICCAT mokymo gaires;

| c) | gebėjimą stebėti ir tiksliai registruoti duomenis; |
| --- | --- |

c)

gebėjimą stebėti ir tiksliai registruoti duomenis;

| d) | pakankamų stebimo laivo vėliavos valstybės arba stebimo žuvininkystės ūkio valstybės kalbos žinių. |
| --- | --- |

d)

pakankamų stebimo laivo vėliavos valstybės arba stebimo žuvininkystės ūkio valstybės kalbos žinių.

ICCAT REGIONINIŲ STEBĖTOJŲ PAREIGOS

| 2. | ICCAT regioniniai stebėtojai turi:






  a) | būti baigę techninio mokymo kursus, kaip reikalaujama pagal ICCAT nustatytas gaires; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

būti baigę techninio mokymo kursus, kaip reikalaujama pagal ICCAT nustatytas gaires;

| b) | būti vienos iš valstybių narių piliečiai ir, kiek tai įmanoma, nebūti žuvininkystės ūkio ar gaudyklės valstybės arba gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo vėliavos valstybės piliečiai. Tačiau jei paprastieji tunai skerdžiami varžose ir parduodami kaip švieži produktai, tunų skerdimą stebintis ICCAT regioninis stebėtojas gali būti už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės pilietis; |
| --- | --- |

b)

būti vienos iš valstybių narių piliečiai ir, kiek tai įmanoma, nebūti žuvininkystės ūkio ar gaudyklės valstybės arba gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo vėliavos valstybės piliečiai. Tačiau jei paprastieji tunai skerdžiami varžose ir parduodami kaip švieži produktai, tunų skerdimą stebintis ICCAT regioninis stebėtojas gali būti už žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės pilietis;

| c) | sugebėti atlikti 3 punkte išdėstytas užduotis; |
| --- | --- |

c)

sugebėti atlikti 3 punkte išdėstytas užduotis;

| d) | būti įtraukti į ICCAT tvarkomą ICCAT regioninių stebėtojų sąrašą; |
| --- | --- |

d)

būti įtraukti į ICCAT tvarkomą ICCAT regioninių stebėtojų sąrašą;

| e) | neturėti aktualių finansinių interesų, susijusių su paprastųjų tunų žvejyba, ir nesiekti gauti iš jos naudos. |
| --- | --- |

e)

neturėti aktualių finansinių interesų, susijusių su paprastųjų tunų žvejyba, ir nesiekti gauti iš jos naudos.

ICCAT REGIONINIŲ STEBĖTOJŲ UŽDUOTYS

| 3. | ICCAT regioninių stebėtojų užduotys yra šios:






  a) | gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose dirbančių stebėtojų – stebėti, ar gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai laikosi atitinkamų ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių; visų pirma, ICCAT regioninis stebėtojas:






  1) | pastebėjęs veiklą, kurią vykdant galbūt nesilaikoma ICCAT rekomendacijų, ICCAT regioninis stebėtojas tą informaciją nedelsdamas pateikia ICCAT regioninių stebėtojų programą įgyvendinančiam subjektui, o šis nedelsdamas perduoda ją žūklės laivo vėliavos valstybės valdžios institucijoms; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose dirbančių stebėtojų – stebėti, ar gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai laikosi atitinkamų ICCAT priimtų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių; visų pirma, ICCAT regioninis stebėtojas:

1)

pastebėjęs veiklą, kurią vykdant galbūt nesilaikoma ICCAT rekomendacijų, ICCAT regioninis stebėtojas tą informaciją nedelsdamas pateikia ICCAT regioninių stebėtojų programą įgyvendinančiam subjektui, o šis nedelsdamas perduoda ją žūklės laivo vėliavos valstybės valdžios institucijoms;

| 2) | registruoja vykdomos žvejybos veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas; |
| --- | --- |

2)

registruoja vykdomos žvejybos veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas;

| 3) | stebi laimikį bei įvertina jo dydį ir tikrina laivo žurnalo įrašus; |
| --- | --- |

3)

stebi laimikį bei įvertina jo dydį ir tikrina laivo žurnalo įrašus;

| 4) | kasdien rengia ataskaitą apie gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų vykdytą perkėlimo veiklą; |
| --- | --- |

4)

kasdien rengia ataskaitą apie gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų vykdytą perkėlimo veiklą;

| 5) | nustato ir registruoja laivus, kurie žvejodami galbūt pažeidžia ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones; |
| --- | --- |

5)

nustato ir registruoja laivus, kurie žvejodami galbūt pažeidžia ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones;

| 6) | registruoja vykdomos perkėlimo veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas; |
| --- | --- |

6)

registruoja vykdomos perkėlimo veiklos duomenis ir teikia jos ataskaitas;

| 7) | tikrina perkėlimo veikloje dalyvaujančio laivo koordinates; |
| --- | --- |

7)

tikrina perkėlimo veikloje dalyvaujančio laivo koordinates;

| 8) | stebi perkeliamus produktus ir įvertina jų kiekį, be kita ko, peržiūrėdamas vaizdo įrašus; |
| --- | --- |

8)

stebi perkeliamus produktus ir įvertina jų kiekį, be kita ko, peržiūrėdamas vaizdo įrašus;

| 9) | tikrina ir registruoja atitinkamo žvejybos laivo pavadinimą bei jo ICCAT numerį; |
| --- | --- |

9)

tikrina ir registruoja atitinkamo žvejybos laivo pavadinimą bei jo ICCAT numerį;

| 10) | remdamasis SCRS nurodymais vykdo mokslinę veiklą, pavyzdžiui, renka II užduoties duomenis, kai to reikalauja ICCAT komisija; |
| --- | --- |

10)

remdamasis SCRS nurodymais vykdo mokslinę veiklą, pavyzdžiui, renka II užduoties duomenis, kai to reikalauja ICCAT komisija;

| b) | žuvininkystės ūkiuose ir gaudyklėse dirbančių ICCAT regioninių stebėtojų – stebėti, ar tie ūkiai ir gaudyklės taiko atitinkamas ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones. ICCAT regioninis stebėtojas visų pirma:






  1) | tikrina, be kita ko, peržiūrėdamas vaizdo įrašus, ICCAT perkėlimo deklaracijoje, įkėlimo į varžas deklaracijoje ir BCD pateiktus duomenis; |
| --- | --- | --- |

b)

žuvininkystės ūkiuose ir gaudyklėse dirbančių ICCAT regioninių stebėtojų – stebėti, ar tie ūkiai ir gaudyklės taiko atitinkamas ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones. ICCAT regioninis stebėtojas visų pirma:

1)

tikrina, be kita ko, peržiūrėdamas vaizdo įrašus, ICCAT perkėlimo deklaracijoje, įkėlimo į varžas deklaracijoje ir BCD pateiktus duomenis;

| 2) | tvirtina ICCAT perkėlimo deklaracijoje, įkėlimo į varžas deklaracijoje ir BCD pateiktus duomenis; |
| --- | --- |

2)

tvirtina ICCAT perkėlimo deklaracijoje, įkėlimo į varžas deklaracijoje ir BCD pateiktus duomenis;

| 3) | kasdien parengia ataskaitą apie žuvininkystės ūkyje ir gaudyklėje vykdytą perkėlimo veiklą; |
| --- | --- |

3)

kasdien parengia ataskaitą apie žuvininkystės ūkyje ir gaudyklėje vykdytą perkėlimo veiklą;

| 4) | pasirašo ICCAT perkėlimo deklaraciją, įkėlimo į varžas deklaraciją ir BCD tik tuo atveju, jei ICCAT regioninis stebėtojas sutinka, kad juose pateikta informacija neprieštarauja stebėtojo stebėjimo rezultatams, įskaitant reikalavimus atitinkantį vaizdo įrašą, kaip reikalaujama pagal 42 straipsnio 1 dalį ir 43 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

4)

pasirašo ICCAT perkėlimo deklaraciją, įkėlimo į varžas deklaraciją ir BCD tik tuo atveju, jei ICCAT regioninis stebėtojas sutinka, kad juose pateikta informacija neprieštarauja stebėtojo stebėjimo rezultatams, įskaitant reikalavimus atitinkantį vaizdo įrašą, kaip reikalaujama pagal 42 straipsnio 1 dalį ir 43 straipsnio 1 dalį;

| 5) | remdamasis SCRS nurodymais vykdo mokslinę veiklą, pavyzdžiui, ima ėminius, jei to reikalauja Komisija; |
| --- | --- |

5)

remdamasis SCRS nurodymais vykdo mokslinę veiklą, pavyzdžiui, ima ėminius, jei to reikalauja Komisija;

| 6) | registruoja ir tikrina esamus bet kurios rūšies įsagus, įskaitant natūralias žymes, ir praneša apie visus požymius, liudijančius, kad įsagai neseniai buvo pašalinti; |
| --- | --- |

6)

registruoja ir tikrina esamus bet kurios rūšies įsagus, įskaitant natūralias žymes, ir praneša apie visus požymius, liudijančius, kad įsagai neseniai buvo pašalinti;

| c) | rengia bendrąsias ataskaitas, kuriose pateikiama pagal šį punktą surinkta informacija, ir suteikia kapitonui bei žuvininkystės ūkio operatoriui galimybę į ataskaitas įtraukti bet kurią susijusią informaciją; |
| --- | --- |

c)

rengia bendrąsias ataskaitas, kuriose pateikiama pagal šį punktą surinkta informacija, ir suteikia kapitonui bei žuvininkystės ūkio operatoriui galimybę į ataskaitas įtraukti bet kurią susijusią informaciją;

| d) | c punkte nurodytą bendrąją ataskaitą per 20 dienų nuo stebėjimo laikotarpio pabaigos pateikia sekretoriatui; |
| --- | --- |

d)

c punkte nurodytą bendrąją ataskaitą per 20 dienų nuo stebėjimo laikotarpio pabaigos pateikia sekretoriatui;

| e) | atlieka bet kurias kitas ICCAT komisijos nustatytas funkcijas. |
| --- | --- |

e)

atlieka bet kurias kitas ICCAT komisijos nustatytas funkcijas.

| 4. | ICCAT regioninis stebėtojas visą informaciją, susijusią su žvejybos ir perkėlimo operacijomis, kurias vykdė gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai ir žuvininkystės ūkiai, laiko konfidencialia, taip pat raštu patvirtina sutinkąs su konfidencialumo reikalavimu, kuris yra skyrimo ICCAT regioniniu stebėtoju sąlyga. |
| --- | --- |

4.

| 5. | ICCAT regioninis stebėtojas laikosi vėliavos valstybės, kurios jurisdikcijai priklauso laivas arba žuvininkystės ūkis, į kuriuos ICCAT regioninis stebėtojas yra paskirtas, įstatymuose ir kituose teisės aktuose nustatytų reikalavimų. |
| --- | --- |

5.

| 6. | ICCAT regioninis stebėtojas laikosi hierarchijos ir visuotinių elgesio taisyklių, taikomų visam laivo ir žuvininkystės ūkio personalui, jei šios taisyklės yra suderinamos su šioje programoje nustatytomis ICCAT regioninio stebėtojo pareigomis ir šio priedo 7 punkte bei 39 straipsnyje nustatytomis laivo ir žuvininkystės ūkio personalo pareigomis. |
| --- | --- |

6.

VĖLIAVOS VALSTYBIŲ NARIŲ PAREIGOS ICCAT REGIONINIŲ STEBĖTOJŲ ATŽVILGIU

| 7. | Už gaubiamaisiais tinklais žvejojantį laivą, žuvininkystės ūkį ar gaudyklę atsakingos valstybės narės užtikrina, kad:






  a) | ICCAT regioniniams stebėtojams būtų leidžiama bendrauti su laivo, ūkio bei gaudyklės personalu ir patekti prie žvejybos įrankių, varžų bei įrenginių; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

ICCAT regioniniams stebėtojams būtų leidžiama bendrauti su laivo, ūkio bei gaudyklės personalu ir patekti prie žvejybos įrankių, varžų bei įrenginių;

| b) | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas vykdyti šio priedo 3 punkte nurodytas pareigas, ICCAT regioninių stebėtojų prašymu, jiems būtų leidžiama patekti prie toliau nurodytų įrenginių, jei tokių yra laivuose, į kuriuos jie buvo paskirti:






  1) | palydovinės navigacijos įrangos; |
| --- | --- | --- |

b)

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas vykdyti šio priedo 3 punkte nurodytas pareigas, ICCAT regioninių stebėtojų prašymu, jiems būtų leidžiama patekti prie toliau nurodytų įrenginių, jei tokių yra laivuose, į kuriuos jie buvo paskirti:

1)

palydovinės navigacijos įrangos;

| 2) | radiolokacinio vaizdo ekranų, jei jie naudojami; |
| --- | --- |

2)

radiolokacinio vaizdo ekranų, jei jie naudojami;

| 3) | elektroninių ryšio priemonių; |
| --- | --- |

3)

elektroninių ryšio priemonių;

| c) | ICCAT regioniniai stebėtojai būtų apgyvendinami, įskaitant patalpas, maistą ir tinkamas sanitarines sąlygas, atitinkančias aukštesnio rango laivo įgulai sudaromas sąlygas; |
| --- | --- |

c)

ICCAT regioniniai stebėtojai būtų apgyvendinami, įskaitant patalpas, maistą ir tinkamas sanitarines sąlygas, atitinkančias aukštesnio rango laivo įgulai sudaromas sąlygas;

| d) | ICCAT regioniniams stebėtojams būtų suteikiama pakankamai vietos ant kapitono tiltelio ar locmano kabinoje kanceliariniam darbui atlikti ir pakankamai vietos ant denio stebėtojo pareigoms atlikti. |
| --- | --- |

d)

ICCAT regioniniams stebėtojams būtų suteikiama pakankamai vietos ant kapitono tiltelio ar locmano kabinoje kanceliariniam darbui atlikti ir pakankamai vietos ant denio stebėtojo pareigoms atlikti.

SU ICCAT REGIONINIŲ STEBĖTOJŲ PROGRAMA SUSIJUSIOS IŠLAIDOS

| 8. | Visas išlaidas, susijusias su ICCAT regioninių stebėtojų veikla, apmoka kiekvienas žuvininkystės ūkio operatorius arba gaubiamaisiais tinklais žvejojančio laivo savininkas. |
| --- | --- |

8.

---

IX PRIEDAS

ICCAT TARPTAUTINIO JUNGTINIO INSPEKTAVIMO SISTEMA

ICCAT ketvirtajame eiliniame susitikime (vykusiame 1975 m. lapkričio mėn. Madride) ir 2008 m. Marakeše vykusiame metiniame susitikime susitarė, kad:

vadovaudamasi Konvencijos IX straipsnio 3 dalimi, ICCAT komisija rekomenduoja, kad, siekiant užtikrinti Konvencijos ir joje nustatytų priemonių taikymą, būtų nustatytos toliau nurodytos nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse taikomos tarptautinės kontrolės priemonės.

I.   SUNKŪS PAŽEIDIMAI

| 1. | Taikant šias procedūras, sunkiais pažeidimais laikomi šie ICCAT komisijos priimtų ICCAT išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių nuostatų pažeidimai:






  a) | žvejyba neturint vėliavos KSŠ išduotos licencijos, leidimo ar žvejybos leidimo; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

žvejyba neturint vėliavos KSŠ išduotos licencijos, leidimo ar žvejybos leidimo;

| b) | nepakankamas informacijos apie laimikį ir su laimikiu susijusių duomenų registravimas pagal ICCAT komisijos nustatytus ataskaitų teikimo reikalavimus arba iš esmės neteisingos informacijos apie tokį laimikį ir su juo susijusių duomenų teikimas; |
| --- | --- |

b)

nepakankamas informacijos apie laimikį ir su laimikiu susijusių duomenų registravimas pagal ICCAT komisijos nustatytus ataskaitų teikimo reikalavimus arba iš esmės neteisingos informacijos apie tokį laimikį ir su juo susijusių duomenų teikimas;

| c) | žvejyba draudžiamame rajone; |
| --- | --- |

c)

žvejyba draudžiamame rajone;

| d) | žvejyba draudžiamu laikotarpiu; |
| --- | --- |

d)

žvejyba draudžiamu laikotarpiu;

| e) | tyčinis tam tikrų rūšių žuvų žvejojimas arba laikymas laive, pažeidžiant taikytinas ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones; |
| --- | --- |

e)

tyčinis tam tikrų rūšių žuvų žvejojimas arba laikymas laive, pažeidžiant taikytinas ICCAT priimtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones;

| f) | sunkus pagal ICCAT taisykles galiojančių laimikio limitų arba kvotų pažeidimas; |
| --- | --- |

f)

sunkus pagal ICCAT taisykles galiojančių laimikio limitų arba kvotų pažeidimas;

| g) | uždraustų žvejybos įrankių naudojimas; |
| --- | --- |

g)

uždraustų žvejybos įrankių naudojimas;

| h) | žvejybos laivo žymenų, identifikavimo ar registracijos duomenų falsifikavimas arba tyčinis slėpimas; |
| --- | --- |

h)

žvejybos laivo žymenų, identifikavimo ar registracijos duomenų falsifikavimas arba tyčinis slėpimas;

| i) | su pažeidimo tyrimu susijusių įrodymų slėpimas, klastojimas ar naikinimas; |
| --- | --- |

i)

su pažeidimo tyrimu susijusių įrodymų slėpimas, klastojimas ar naikinimas;

| j) | daugkartiniai pažeidimai, kuriuos bendrai vertinant matyti, kad iš esmės nepaisoma pagal ICCAT taisykles galiojančių priemonių; |
| --- | --- |

j)

daugkartiniai pažeidimai, kuriuos bendrai vertinant matyti, kad iš esmės nepaisoma pagal ICCAT taisykles galiojančių priemonių;

| k) | įgaliotojo inspektoriaus ar stebėtojo užpuolimas, priešinimasis jam, jo bauginimas, seksualinis priekabiavimas prie jo, kišimasis į jo veiklą, nepagrįstas kliudymas jo veiklai ar jo gaišinimas; |
| --- | --- |

k)

įgaliotojo inspektoriaus ar stebėtojo užpuolimas, priešinimasis jam, jo bauginimas, seksualinis priekabiavimas prie jo, kišimasis į jo veiklą, nepagrįstas kliudymas jo veiklai ar jo gaišinimas;

| l) | tyčinis LSS duomenų klastojimas arba jos gadinimas; |
| --- | --- |

l)

tyčinis LSS duomenų klastojimas arba jos gadinimas;

| m) | kitokie pažeidimai, kuriuos nustato ICCAT, kai jie įtraukiami į atnaujintą tų procedūrų redakciją ir išplatinami; |
| --- | --- |

m)

kitokie pažeidimai, kuriuos nustato ICCAT, kai jie įtraukiami į atnaujintą tų procedūrų redakciją ir išplatinami;

| n) | žvejyba pasitelkiant lėktuvus, kuriais ieškoma žuvų; |
| --- | --- |

n)

žvejyba pasitelkiant lėktuvus, kuriais ieškoma žuvų;

| o) | palydovinio ryšio stebėjimo sistemos veikimo trikdymas ir (arba) LSS neturinčio laivo eksploatavimas; |
| --- | --- |

o)

palydovinio ryšio stebėjimo sistemos veikimo trikdymas ir (arba) LSS neturinčio laivo eksploatavimas;

| p) | perkėlimo veikla nepildant ICCAT perkėlimo deklaracijos; |
| --- | --- |

p)

perkėlimo veikla nepildant ICCAT perkėlimo deklaracijos;

| q) | perkrovimas jūroje. |
| --- | --- |

q)

perkrovimas jūroje.

| 2. | Jei įgaliotasis inspektorius, patekęs į žvejybos laivą ir atlikęs jame inspektavimą, nustato, kad laivo vykdoma veikla arba susidariusios aplinkybės galėtų būti laikomos 1 punkte apibrėžtu sunkiu pažeidimu, inspektavimo laivų vėliavos valstybės institucijos nedelsdamos tiesiogiai ir per ICCAT sekretoriatą apie tai praneša žvejybos laivo vėliavos valstybei. Tokiais atvejais inspektorius taip pat informuoja bet kurį to žvejybos laivo vėliavos valstybės inspektavimo laivą, kuris, remiantis turimais duomenimis, yra netoliese. |
| --- | --- |

2.

| 3. | ICCAT inspektorius atliktą inspektavimą ir visus nustatytus pažeidimus registruoja žvejybos laivo žurnale. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vėliavos valstybė narė užtikrina, kad po 2 punkte nurodyto inspektavimo atitinkamas žvejybos laivas nutrauktų visą žvejybos veiklą. Vėliavos valstybė narė pareikalauja, kad žvejybos laivas per 72 valandas atplauktų į jos paskirtą uostą, kuriame pradedamas tyrimas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jei nepareikalaujama, kad laivas plauktų į uostą, vėliavos valstybė narė Komisijai laiku pateikia pagrįstą paaiškinimą, o ši perduoda informaciją ICCAT sekretoriatui, o jis, gavęs prašymą, pateikia kitoms susitariančiosioms šalims. |
| --- | --- |

5.

II.   INSPEKTAVIMO TVARKA

| 6. | Inspektavimą atlieka susitariančiųjų šalių paskirti inspektoriai. Įgaliotųjų Vyriausybinių agentūrų pavadinimai ir kiekvieno atitinkamų Vyriausybių tuo tikslu paskirto inspektoriaus vardas ir pavardė pranešami ICCAT komisijai. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Laivai, vykdantys tarptautinio įlaipinimo ir inspektavimo pareigas pagal šį priedą, plaukioja su specialia ICCAT komisijos patvirtinta ir ICCAT sekretoriato išduota vėliava arba gairele. Tokios paskirties laivų pavadinimai pranešami ICCAT sekretoriatui, kai tik tai praktiškai įmanoma, prieš pradedant inspektavimo veiklą. Informaciją apie paskirtus inspektavimo laivus ICCAT pateikia visoms KSŠ, be kita ko, paskelbia ją slaptažodžiu apsaugotoje savo interneto svetainėje. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kiekvienas inspektorius su savimi turi turėti atitinkamą vėliavos valstybės institucijų išduotą šio priedo 21 punkte nurodytos formos tapatybės dokumentą. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Laikantis tvarkos, dėl kurios susitarta pagal 16 punktą, su susitariančiosios šalies vėliava plaukiojantis laivas, kuriuo Konvencijos rajone, jo vėliavos KSŠ nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose vandenyse, žvejojami tunai arba tunams giminingos žuvys, turi sustoti, kai su 7 punkte nurodyta ICCAT gairele plaukiojantis laivas, kuriame yra inspektorius, atitinkamu Tarptautinio signalų sąvado signalu žvejybos laivui perduoda signalą, išskyrus atvejus, kai žvejybos laivas tuo metu vykdo žvejybos operacijas – tokiu atveju jis turi nedelsdamas sustoti užbaigęs tokias operacijas. Laivo kapitonas leidžia 10 punkte nurodytai inspektavimo grupei patekti į laivą ir parūpina trapą. Kapitonas sudaro sąlygas inspektavimo grupei patikrinti įrenginius, laimikį arba žvejybos įrankius ir bet kuriuos susijusius dokumentus taip, kaip inspektorius manys esant reikalinga siekiant patikrinti, ar laikomasi inspektuojamo laivo vėliavos valstybei nustatytų galiojančių ICCAT komisijos rekomendacijų. Inspektorius taip pat gali prašyti pateikti visus paaiškinimus, kurie laikomi būtinais. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Inspektavimo grupės dydį nustato inspektavimo laivo vadovaujantysis pareigūnas, atsižvelgdamas į atitinkamas aplinkybes. Inspektavimo grupė turi būti kuo mažesnė, kad galėtų saugiai ir patikimai įvykdyti šiame priede nustatytas pareigas. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Inspektorius, patekęs į laivą, pateikia 8 punkte apibūdintą tapatybės dokumentą. Inspektorius laikosi visuotinai pripažintų tarptautinių taisyklių, procedūrų ir praktikos, susijusių su inspektuojamo laivo ir jo įgulos sauga, ir kuo mažiau trukdo vykdyti žvejybos veiklą ar krauti produktus, ir taip pat, kiek praktiškai įmanoma, vengia veiksmų, dėl kurių galėtų pablogėti laive esančio laimikio kokybė.
  Kiekvienas inspektorius pateikia tik tokius klausimus, kurių reikia įsitikinti, ar laikomasi atitinkamo laivo vėliavos valstybei nustatytų galiojančių ICCAT komisijos rekomendacijų. Atlikdamas inspektavimą, inspektorius žvejybos laivo kapitono gali prašyti bet kokios reikiamos pagalbos. Inspektorius pagal ICCAT komisijos patvirtintą formą parengia inspektavimo ataskaitą. Inspektorius ataskaitą pasirašo dalyvaujant laivo kapitonui. Kapitonas turi teisę į ataskaitą įrašyti visas pastabas, kurios, kapitono manymu, yra tinkamos, arba pasirūpinti, kad tos pastabos būtų įrašytos, ir po jomis pasirašo. |
| --- | --- |

11.

Kiekvienas inspektorius pateikia tik tokius klausimus, kurių reikia įsitikinti, ar laikomasi atitinkamo laivo vėliavos valstybei nustatytų galiojančių ICCAT komisijos rekomendacijų. Atlikdamas inspektavimą, inspektorius žvejybos laivo kapitono gali prašyti bet kokios reikiamos pagalbos. Inspektorius pagal ICCAT komisijos patvirtintą formą parengia inspektavimo ataskaitą. Inspektorius ataskaitą pasirašo dalyvaujant laivo kapitonui. Kapitonas turi teisę į ataskaitą įrašyti visas pastabas, kurios, kapitono manymu, yra tinkamos, arba pasirūpinti, kad tos pastabos būtų įrašytos, ir po jomis pasirašo.

| 12. | Ataskaitos kopijos pateikiamos laivo kapitonui ir inspektavimo grupės vadovybei, o ši kopijas perduoda atitinkamoms inspektuoto laivo vėliavos valstybės institucijoms ir ICCAT komisijai. Nustatęs ICCAT rekomendacijų pažeidimų, inspektorius, jei įmanoma, apie tai taip pat informuoja bet kurį žvejybos laivo vėliavos valstybės inspektavimo laivą, kuris, turimais duomenimis, yra netoliese. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pasipriešinimą inspektoriui arba atsisakymą paklusti jo nurodymams inspektuojamo laivo vėliavos valstybė vertina taip pat, kaip ji vertintų tokį elgesį su nacionaliniais inspektoriais. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Inspektoriai savo pareigas eina pagal šias nuostatas, laikydamiesi šiame reglamente nustatytų taisyklių, tačiau inspektorių veiklą kontroliuoja jų nacionalinės institucijos ir jie toms institucijoms yra atskaitingi. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Susitariančiosios šalys užsienio šalių inspektorių inspektavimo, stebėjimo duomenų lapus pagal ICCAT rekomendaciją 94-09 ir dokumentų patikrinimo ataskaitas vertina ir imasi su jais susijusių veiksmų pagal šią tvarką kaip ir nacionalinių inspektorių pateiktų ataskaitų atžvilgiu pagal savo nacionalinės teisės aktus. Šiuo punktu susitariančioji šalis neįpareigojama užsienio šalies inspektoriaus ataskaitai suteikti svaresnės įrodomosios galios nei ji turėtų inspektoriaus šalyje. Susitariančiosios šalys bendradarbiauja, kad palengvintų teismines ar kitas procedūras, kurios vykdomos remiantis inspektoriaus parengta ataskaita pagal šias nuostatas. |
| --- | --- |

15.

| 16. | a) | Kasmet ne vėliau kaip vasario 15 d. susitariančiosios šalys ICCAT komisiją informuoja apie savo preliminarius planus, kuriuose numatoma tais kalendoriniais metais pagal šiuo reglamentu įgyvendinamą rekomendaciją vykdytina inspektavimo veikla, o ICCAT komisija susitariančiosioms šalims gali pateikti pasiūlymų dėl nacionalinių šios srities operacijų koordinavimo, įskaitant inspektorių ir laivų, kuriuose yra inspektorių, skaičių. |
| --- | --- | --- |

16.

a)

Kasmet ne vėliau kaip vasario 15 d. susitariančiosios šalys ICCAT komisiją informuoja apie savo preliminarius planus, kuriuose numatoma tais kalendoriniais metais pagal šiuo reglamentu įgyvendinamą rekomendaciją vykdytina inspektavimo veikla, o ICCAT komisija susitariančiosioms šalims gali pateikti pasiūlymų dėl nacionalinių šios srities operacijų koordinavimo, įskaitant inspektorių ir laivų, kuriuose yra inspektorių, skaičių.

| b) | ICCAT rekomendacijoje 19-04 nustatytos tvarkos laikosi ir dalyvavimo planus įgyvendina visos susitariančiosios šalys, nebent jos susitaria kitaip; apie tokį susitarimą pranešama ICCAT komisijai. Tačiau bet kurios dvi susitariančiosios šalys sustabdo sistemos įgyvendinimą, jeigu kuri nors iš jų apie tai pranešė ICCAT komisijai, kol bus sudarytas toks susitarimas. |
| --- | --- |

b)

ICCAT rekomendacijoje 19-04 nustatytos tvarkos laikosi ir dalyvavimo planus įgyvendina visos susitariančiosios šalys, nebent jos susitaria kitaip; apie tokį susitarimą pranešama ICCAT komisijai. Tačiau bet kurios dvi susitariančiosios šalys sustabdo sistemos įgyvendinimą, jeigu kuri nors iš jų apie tai pranešė ICCAT komisijai, kol bus sudarytas toks susitarimas.

| 17. | a) | Žvejybos įrankiai tikrinami laikantis taisyklių, galiojančių parajonyje, kuriame atliekamas inspektavimas. Inspektavimo ataskaitoje inspektorius nurodo parajonį, kuriame atliktas inspektavimas, ir apibūdina visus nustatytus pažeidimus. |
| --- | --- | --- |

17.

a)

Žvejybos įrankiai tikrinami laikantis taisyklių, galiojančių parajonyje, kuriame atliekamas inspektavimas. Inspektavimo ataskaitoje inspektorius nurodo parajonį, kuriame atliktas inspektavimas, ir apibūdina visus nustatytus pažeidimus.

| b) | Inspektoriui suteikiami įgaliojimai tikrinti visus naudojamus arba laive esančius žvejybos įrankius. |
| --- | --- |

b)

Inspektoriui suteikiami įgaliojimai tikrinti visus naudojamus arba laive esančius žvejybos įrankius.

| 18. | Inspektorius visus patikrintus žvejybos įrankius, kurie atrodo neatitinkantys atitinkamo laivo vėliavos valstybei taikomų galiojančių ICCAT komisijos rekomendacijų, paženklina ICCAT komisijos patvirtintu atpažinties ženklu ir tą faktą užregistruoja inspektavimo ataskaitoje. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Inspektoriui žvejybos įrankius, įrenginius, dokumentus ir visus kitus elementus, kurie, inspektoriaus manymu, būtini, leidžiama fotografuoti taip, kad būtų matomi tie požymiai, kurie, inspektoriaus nuomone, neatitinka galiojančių taisyklių; tokiu atveju nufotografuoti objektai išvardijami ataskaitoje, o nuotraukų kopijos pridedamos prie ataskaitos kopijos, siunčiamos vėliavos valstybei. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Siekdamas nustatyti, ar laikomasi ICCAT rekomendacijų, inspektorius prireikus tikrina visą laive esantį laimikį. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Inspektorių tapatybės kortelės pavyzdys: |
| --- | --- |

21.

Image 3

---

X PRIEDAS

BŪTINIAUSI VAIZDO ĮRAŠYMO PROCEDŪRŲ STANDARTAI

Perkėlimo operacijos

| 1. | Elektroninė laikmena su vaizdo įrašo originalu turi būti pateikiama ICCAT regioniniam stebėtojui kuo greičiau, kai pabaigiama perkėlimo operacija, o jis nedelsdamas turi ją pažymėti savo inicialais, kad būtų išvengta bet kokio tolesnio manipuliavimo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Įrašo originalas turi būti laikomas žūklės laive arba saugomas žuvininkystės ūkio ar gaudyklės operatoriaus, kai tikslinga, visą leidimo galiojimo laikotarpį. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Turi būti padaromos dvi vienodos vaizdo įrašo kopijos. Viena kopija turi būti perduota gaubiamaisiais tinklais žvejojančiame laive esančiam ICCAT regioniniam stebėtojui, o kita – vilkike esančiam nacionaliniam stebėtojui; pastaroji kopija turi būti pateikta kartu su ICCAT perkėlimo deklaracija ir su ja susijusiu laimikiu. Nacionaliniams stebėtojams ta tvarka taikoma tik perkėlimo iš vieno vilkiko į kitą atveju. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kiekvieno vaizdo įrašo pradžioje arba pabaigoje, arba tiek ten, tiek ten, turi būti parodomas ICCAT perkėlimo leidimo numeris. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kiekviename vaizdo įraše turi būti nuolat rodomas įrašo laikas ir data. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prieš pradedant perkėlimą, vaizdo įraše turi būti parodomas tinklo arba angos atidarymo ir uždarymo momentas, taip pat filmuota medžiaga, iš kurios matyti, ar varžose, iš kurių perkeliama, ir varžose, į kurias perkeliama, jau esama paprastųjų tunų. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vaizdo įrašas turi būti ištisinis, be pertrūkių ir neiškarpytas, jame turi būti matoma visa perkėlimo operacija. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vaizdo įrašas turi būti pakankamai kokybiškas, kad būtų galima įvertinti perkeliamų paprastųjų tunų skaičių. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jei vaizdo įrašas yra nepakankamai kokybiškas, kad būtų galima įvertinti perkeliamų paprastųjų tunų skaičių, turi būti atliktas kontrolinis perkėlimas. Operatorius gali paprašyti laivo ar gaudyklės vėliavos valstybės institucijų leidimo atlikti kontrolinį perkėlimą. Jei operatorius nepaprašo leidimo atlikti kontrolinį perkėlimą arba jei to savanoriško perkėlimo rezultatas yra nepatenkinamas, kontrolės institucijos paprašo atlikti tiek kontrolinių perkėlimų, kiek reikia, kol bus gautas pakankamai kokybiškas vaizdo įrašas. Tokių kontrolinių perkėlimų metu visi paprastieji tunai iš varžos, į kurią jie buvo perkelti, turi būti perkelti į kitą varžą, kuri turi būti tuščia. Jei žuvis sugauta gaudykle, paprastieji tunai, jau perkelti iš gaudyklės į varžą, gali būti sugrąžinti į gaudyklę; tokiu atveju kontrolinis perkėlimas atšaukiamas prižiūrint ICCAT regioniniam stebėtojui. |
| --- | --- |

9.

Įkėlimo į varžas operacijos

| 1. | Elektroninė laikmena su vaizdo įrašo originalu turi būti pateikiama ICCAT regioniniam stebėtojui kuo greičiau, kai pabaigiama įkėlimo į varžas operacija, o jis nedelsdamas turi ją pažymėti savo inicialais, kad būtų išvengta bet kokio tolesnio manipuliavimo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Įrašo originalas turi būti laikomas žuvininkystės ūkyje, jei taikoma, visą leidimo galiojimo laikotarpį. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Turi būti padaromos dvi vienodos vaizdo įrašo kopijos. Viena kopija turi būti perduota žuvininkystės ūkyje esančiam ICCAT regioniniam stebėtojui. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kiekvieno vaizdo įrašo pradžioje arba pabaigoje turi būti parodomas ICCAT įkėlimo į varžas leidimo numeris. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kiekviename vaizdo įraše turi būti nuolat rodomas įrašo laikas ir data. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Prieš pradedant kėlimą į varžas, vaizdo įraše turi būti parodomas tinklo ir (arba) angos atidarymo ir uždarymo momentas, taip pat tai, ar varžose, iš kurių perkeliama, ir varžose, į kurias perkeliama, jau esama paprastųjų tunų. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Vaizdo įrašas turi būti ištisinis, be pertrūkių ir neiškarpytas, jame turi būti matoma visa įkėlimo į varžas operacija. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vaizdo įrašas turi būti pakankamai kokybiškas, kad būtų galima įvertinti perkeliamų paprastųjų tunų skaičių. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Jei vaizdo įrašas yra nepakankamai kokybiškas, kad būtų galima įvertinti perkeliamų paprastųjų tunų skaičių, kontrolės institucijos reikalauja atlikti naują įkėlimo į varžas operaciją. Per naują įkėlimo į varžas operaciją visi paprastieji tunai, esantys žuvininkystės ūkio varžoje, į kurią jie buvo perkelti, turi būti perkelti į kitą žuvininkystės ūkio varžą, kuri turi būti tuščia. |
| --- | --- |

9.

---

XI PRIEDAS

STEREOSKOPINĖS KAMEROS SISTEMŲ NAUDOJIMO VYKDANT ĮKĖLIMO Į VARŽAS OPERACIJAS STANDARTAI IR PROCEDŪROS

A.   Stereoskopinės kameros sistemų naudojimas

Vykdant įkėlimo į varžas operacijas stereoskopinės kameros sistemos turi būti naudojamos, kaip reikalaujama pagal 51 straipsnį, laikantis šių sąlygų:

| 1) | gyvų žuvų ėminių ėmimo intensyvumas negali būti mažesnis kaip 20 % į varžas įkeliamų žuvų kiekio. Jei techniškai įmanoma, gyvų žuvų ėminiai imami nuosekliai ir matuojamas kas penktas sužvejotas individas; tokį ėminį sudaro žuvys, išmatuotos 2–8 m atstumu nuo kameros; |
| --- | --- |

1)

gyvų žuvų ėminių ėmimo intensyvumas negali būti mažesnis kaip 20 % į varžas įkeliamų žuvų kiekio. Jei techniškai įmanoma, gyvų žuvų ėminiai imami nuosekliai ir matuojamas kas penktas sužvejotas individas; tokį ėminį sudaro žuvys, išmatuotos 2–8 m atstumu nuo kameros;

| 2) | perkėlimo angos tarp varžos, iš kurios perkeliama, ir varžos, į kurią perkeliama, plotis ir aukštis turi būti ne didesni kaip 10 metrų; |
| --- | --- |

2)

perkėlimo angos tarp varžos, iš kurios perkeliama, ir varžos, į kurią perkeliama, plotis ir aukštis turi būti ne didesni kaip 10 metrų;

| 3) | jei matuojant žuvų ilgį skirstinys yra daugiaviršūnis (dvi ar daugiau skirtingo dydžio žuvų kohortų), per tą pačią įkėlimo į varžas operaciją galima naudoti daugiau negu vieną perskaičiavimo algoritmą; ilgį nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo perskaičiuojant į bendrą svorį naudojamas (-i) naujausias (-i) SCRS nustatytas (-i) algoritmas (-ai), atsižvelgiant į žuvies, išmatuotos per įkėlimo į varžas operaciją, dydžio kategoriją; |
| --- | --- |

3)

jei matuojant žuvų ilgį skirstinys yra daugiaviršūnis (dvi ar daugiau skirtingo dydžio žuvų kohortų), per tą pačią įkėlimo į varžas operaciją galima naudoti daugiau negu vieną perskaičiavimo algoritmą; ilgį nuo viršutinės žiaunos galo iki uodegos peleko išsišakojimo perskaičiuojant į bendrą svorį naudojamas (-i) naujausias (-i) SCRS nustatytas (-i) algoritmas (-ai), atsižvelgiant į žuvies, išmatuotos per įkėlimo į varžas operaciją, dydžio kategoriją;

| 4) | stereoskopinio ilgio matavimo rezultatai turi būti patvirtinami prieš kiekvieną įkėlimo į varžas operaciją naudojant mastelinį matuoklį 2–8 metrų atstumu; |
| --- | --- |

4)

stereoskopinio ilgio matavimo rezultatai turi būti patvirtinami prieš kiekvieną įkėlimo į varžas operaciją naudojant mastelinį matuoklį 2–8 metrų atstumu;

| 5) | perduodant stereoskopinės programos rezultatus, nurodoma paklaida, kurią lemia stereoskopinių kamerų sistemos techninės specifikacijos, neišeinanti už +/– 5 % intervalo ribų; |
| --- | --- |

5)

perduodant stereoskopinės programos rezultatus, nurodoma paklaida, kurią lemia stereoskopinių kamerų sistemos techninės specifikacijos, neišeinanti už +/– 5 % intervalo ribų;

| 6) | stereoskopinės programos rezultatų ataskaitoje turi būti pateikiama išsami informacija apie visas pirmiau minėtas technines specifikacijas, įskaitant ėminių ėmimo intensyvumą, ėminių ėmimo metodiką, atstumą nuo kameros, perkėlimo angos matmenis ir algoritmus (ilgio ir svorio santykį). SCRS peržiūri tas specifikacijas ir prireikus teikia rekomendacijas jas pakeisti; |
| --- | --- |

6)

stereoskopinės programos rezultatų ataskaitoje turi būti pateikiama išsami informacija apie visas pirmiau minėtas technines specifikacijas, įskaitant ėminių ėmimo intensyvumą, ėminių ėmimo metodiką, atstumą nuo kameros, perkėlimo angos matmenis ir algoritmus (ilgio ir svorio santykį). SCRS peržiūri tas specifikacijas ir prireikus teikia rekomendacijas jas pakeisti;

| 7) | tais atvejais, kai stereoskopine kamera filmuota medžiaga yra nepakankamai kokybiška, kad būtų galima įvertinti į varžas įkeliamų paprastųjų tunų svorį, už žūklės laivą, gaudyklę arba žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės institucijos reikalauja atlikti naują įkėlimo į varžas operaciją. |
| --- | --- |

7)

tais atvejais, kai stereoskopine kamera filmuota medžiaga yra nepakankamai kokybiška, kad būtų galima įvertinti į varžas įkeliamų paprastųjų tunų svorį, už žūklės laivą, gaudyklę arba žuvininkystės ūkį atsakingos valstybės narės institucijos reikalauja atlikti naują įkėlimo į varžas operaciją.

B.   Programų rezultatų pateikimas ir naudojimas

| 1. | Sprendimai dėl laimikio ataskaitos ir rezultatų, gautų taikant stereoskopinės sistemos programą, skirtumų priimami atsižvelgiant į jungtinę žvejybos operaciją arba į visą gaudyklėmis sužvejotą laimikį, jei laimikis, sužvejotas per jungtinę žvejybos operaciją ir gaudyklėmis, yra skirtas žuvininkystės ūkiui ir visa tai susiję su viena KSŠ ir (arba) valstybe nare. Sprendimai dėl laimikio ataskaitos ir rezultatų, gautų taikant stereoskopinės sistemos programą, skirtumų priimami atsižvelgiant į įkėlimo į varžas operacijas, jei jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvavo daugiau nei viena KSŠ ir (arba) valstybė narė, išskyrus atvejus, kai visų jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių žūklės laivų vėliavos KSŠ ir (arba) valstybių narių institucijos susitaria kitaip. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Per 15 dienų nuo įkėlimo į varžas dienos už žuvininkystės ūkį atsakinga valstybė narė pateikia už žūklės laivą arba gaudyklę atsakingai valstybei narei ar KSŠ ir Komisijai ataskaitą, įskaitant šiuos dokumentus:






  a) | techninę stereoskopinės sistemos ataskaitą, kurioje pateikiama:






  — | bendroji informacija: žuvų rūšys, vieta, varža, data ir algoritmas, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

a)

techninę stereoskopinės sistemos ataskaitą, kurioje pateikiama:

—

bendroji informacija: žuvų rūšys, vieta, varža, data ir algoritmas,

| — | statistiniai dydžio duomenys: vidutinis, mažiausias ir didžiausias svoris ir ilgis, ėminiams paimtų žuvų skaičius, pasiskirstymas pagal svorį ir dydį; |
| --- | --- |

—

statistiniai dydžio duomenys: vidutinis, mažiausias ir didžiausias svoris ir ilgis, ėminiams paimtų žuvų skaičius, pasiskirstymas pagal svorį ir dydį;

| b) | išsamius programos rezultatus, nurodant kiekvienos ėminiams paimtos žuvies dydį ir svorį; |
| --- | --- |

b)

išsamius programos rezultatus, nurodant kiekvienos ėminiams paimtos žuvies dydį ir svorį;

| c) | įkėlimo į varžas ataskaitą, kurioje nurodoma:






  — | bendroji informacija apie operaciją: įkėlimo į varžas operacijos numeris, žuvininkystės ūkio pavadinimas, varžos numeris, BCD numeris, ICCAT perkėlimo deklaracijos (ITD) numeris, žūklės laivo arba gaudyklės pavadinimas ir vėliavos valstybė, vilkiko pavadinimas ir vėliavos valstybė, stereoskopinių kamerų sistemos panaudojimo data ir rinkmenos su filmuota medžiaga pavadinimas, |
| --- | --- | --- |

c)

įkėlimo į varžas ataskaitą, kurioje nurodoma:

—

bendroji informacija apie operaciją: įkėlimo į varžas operacijos numeris, žuvininkystės ūkio pavadinimas, varžos numeris, BCD numeris, ICCAT perkėlimo deklaracijos (ITD) numeris, žūklės laivo arba gaudyklės pavadinimas ir vėliavos valstybė, vilkiko pavadinimas ir vėliavos valstybė, stereoskopinių kamerų sistemos panaudojimo data ir rinkmenos su filmuota medžiaga pavadinimas,

| — | ilgio perskaičiavimo į svorį algoritmas, |
| --- | --- |

—

ilgio perskaičiavimo į svorį algoritmas,

| — | BCD deklaruotų ir stereoskopinių kamerų sistema užfiksuotų žuvų skaičiaus, vidutinio svorio ir bendro svorio palyginimas (skirtumui apskaičiuoti naudojama formulė: (stereoskopinės sistemos rezultatai – BCD duomenys) / stereoskopinės sistemos rezultatai * 100), |
| --- | --- |

—

BCD deklaruotų ir stereoskopinių kamerų sistema užfiksuotų žuvų skaičiaus, vidutinio svorio ir bendro svorio palyginimas (skirtumui apskaičiuoti naudojama formulė: (stereoskopinės sistemos rezultatai – BCD duomenys) / stereoskopinės sistemos rezultatai * 100),

| — | sistemos paklaida, |
| --- | --- |

—

sistemos paklaida,

| — | jei įkėlimo į varžas ataskaitos susijusios su jungtine žvejybos operacija ir (arba) gaudyklėmis, paskutinėje įkėlimo į varžas ataskaitoje taip pat pateikiama visų ankstesnių įkėlimo į varžas ataskaitų informacijos santrauka. |
| --- | --- |

—

jei įkėlimo į varžas ataskaitos susijusios su jungtine žvejybos operacija ir (arba) gaudyklėmis, paskutinėje įkėlimo į varžas ataskaitoje taip pat pateikiama visų ankstesnių įkėlimo į varžas ataskaitų informacijos santrauka.

| 3. | Gavusios įkėlimo į varžas ataskaitą, žūklės laivo arba gaudyklės valstybės narės institucijos imasi visų būtinų priemonių atsižvelgdamos į šias aplinkybes:






  a) | jei bendras svoris, kurį žūklės laivas arba gaudyklė deklaravo BCD, patenka į stereoskopinės sistemos rezultatų intervalą:






  — | žuvų paleisti į jūrą nereikalaujama, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

jei bendras svoris, kurį žūklės laivas arba gaudyklė deklaravo BCD, patenka į stereoskopinės sistemos rezultatų intervalą:

—

žuvų paleisti į jūrą nereikalaujama,

| — | pataisomas BCD nurodytas žuvų skaičius (pagal žuvų skaičių, nustatytą naudojant kontrolines kameras ar kitus alternatyvius metodus) ir vidutinis svoris, o bendras svoris netaisomas; |
| --- | --- |

—

pataisomas BCD nurodytas žuvų skaičius (pagal žuvų skaičių, nustatytą naudojant kontrolines kameras ar kitus alternatyvius metodus) ir vidutinis svoris, o bendras svoris netaisomas;

| b) | jei bendras svoris, kurį žūklės laivas arba gaudyklė deklaravo BCD, yra mažesnis už mažiausią stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo skaičių:






  — | remiantis mažiausiu stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo skaičiumi, nurodoma paleisti į jūrą tam tikrą skaičių žuvų, |
| --- | --- | --- |

b)

jei bendras svoris, kurį žūklės laivas arba gaudyklė deklaravo BCD, yra mažesnis už mažiausią stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo skaičių:

—

remiantis mažiausiu stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo skaičiumi, nurodoma paleisti į jūrą tam tikrą skaičių žuvų,

| — | žuvų paleidimo į jūrą operacijos atliekamos 41 straipsnio 2 dalyje ir XII priede nustatyta tvarka, |
| --- | --- |

—

žuvų paleidimo į jūrą operacijos atliekamos 41 straipsnio 2 dalyje ir XII priede nustatyta tvarka,

| — | atlikus žuvų paleidimo į jūrą operacijas, pataisomas BCD nurodytas žuvų skaičius (pagal žuvų skaičių, nustatytą naudojant kontrolines kameras, iš kurio atimamas paleistų žuvų skaičius) ir vidutinis svoris, o bendras svoris netaisomas; |
| --- | --- |

—

atlikus žuvų paleidimo į jūrą operacijas, pataisomas BCD nurodytas žuvų skaičius (pagal žuvų skaičių, nustatytą naudojant kontrolines kameras, iš kurio atimamas paleistų žuvų skaičius) ir vidutinis svoris, o bendras svoris netaisomas;

| c) | jei bendras paprastųjų tunų svoris, kurį žūklės laivas arba gaudyklė deklaravo BCD, yra didesnis už didžiausią stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo skaičių:






  — | žuvų paleisti į jūrą nereikalaujama, |
| --- | --- | --- |

c)

jei bendras paprastųjų tunų svoris, kurį žūklės laivas arba gaudyklė deklaravo BCD, yra didesnis už didžiausią stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo skaičių:

—

žuvų paleisti į jūrą nereikalaujama,

| — | atitinkamai pataisomas BCD nurodytas bendras žuvų svoris (pagal stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo didžiausią skaičių), žuvų skaičius (pagal kontrolinių kamerų rezultatus) ir vidutinis svoris. |
| --- | --- |

—

atitinkamai pataisomas BCD nurodytas bendras žuvų svoris (pagal stereoskopinės sistemos rezultatų intervalo didžiausią skaičių), žuvų skaičius (pagal kontrolinių kamerų rezultatus) ir vidutinis svoris.

| 4. | Jei atliekamas koks nors atitinkamas BCD pakeitimas, 2 skirsnyje įrašytos vertės (skaičius ir svoris) turi atitikti 6 skirsnio vertes, o 3, 4 ir 6 skirsnių vertės negali viršyti 2 skirsnio verčių. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Jei atskirose visų jungtinės žvejybos operacijos ir (arba) gaudyklių įkėlimo į varžas ataskaitose nustatyti skirtumai kompensuojami (nepriklausomai nuo to, ar reikalaujama žuvis paleisti į jūrą), visi atitinkami BCD pataisomi remiantis mažiausiu stereoskopinių sistemų rezultatų intervalu. BCD, susiję su į jūrą paleistų paprastųjų tunų kiekiais, taip pat pataisomi taip, kad atspindėtų paleistų žuvų svorį ir (arba) skaičių. BCD, susiję su paprastaisiais tunais, kurie nebuvo paleisti į jūrą, tačiau kurių atveju stereoskopinių sistemų arba alternatyvių metodų taikymo rezultatai skiriasi nuo praneštų sužvejotų ir perkeltų kiekių, taip pat pakeičiami siekiant atspindėti tuos skirtumus.
  BCD, susiję su laimikiu, kurio dalis buvo paleista į jūrą, taip pat pataisomi taip, kad atspindėtų paleistų žuvų svorį ir (arba) skaičių. |
| --- | --- |

5.

BCD, susiję su laimikiu, kurio dalis buvo paleista į jūrą, taip pat pataisomi taip, kad atspindėtų paleistų žuvų svorį ir (arba) skaičių.

---

XII PRIEDAS

ŽUVŲ PALEIDIMO Į JŪRĄ PROTOKOLAS

1.

Paprastųjų tunų paleidimas iš auginimo varžų į jūrą turi būti filmuojamas vaizdo kamera ir jį turi stebėti ICCAT regioninis stebėtojas – jis turi parengti ataskaitą ir pateikti ją kartu su vaizdo įrašais ICCAT sekretoriatui.

2.

Jei nurodoma paleisti žuvis į jūrą, žuvininkystės ūkio operatorius turi prašyti atsiųsti ICCAT regioninį stebėtoją.

3.

Paprastųjų tunų paleidimą iš transportavimo varžų ar gaudyklių į jūrą turi stebėti už vilkiką ar gaudyklę atsakingos valstybės narės nacionalinis stebėtojas – jis turi parengti ataskaitą ir pateikti ją atsakingos valstybės narės kontrolės institucijoms.

4.

Prieš pradedant žuvų paleidimo į jūrą operaciją, valstybės narės kontrolės institucijos gali nurodyti atlikti kontrolinį perkėlimą naudojant standartines ir (arba) stereoskopines kameras, kad būtų įvertintas žuvų, kurios turi būti paleistos, skaičius ir svoris.

5.

Valstybės narės institucijos gali įgyvendinti bet kurias papildomas priemones, kurios, jų nuomone, yra būtinos siekiant užtikrinti, kad žuvų paleidimo į jūrą operacijos būtų atliekamos tinkamiausiu metu ir tinkamiausioje vietoje siekiant padidinti tikimybę, kad žuvys prisijungs prie savo išteklių. Veiklos vykdytojas atsako už žuvų išgyvenimą tol, kol įvykdoma žuvų paleidimo į jūrą operacija. Tos žuvų paleidimo į jūrą operacijos turi būti įvykdomos per tris savaites nuo žuvų įkėlimo į varžas operacijų užbaigimo.

6.

Užbaigus žuvų skerdimo operacijas, žuvininkystės ūkyje likusios žuvys, kurios nėra įtrauktos į BCD, turi būti paleistos į jūrą 41 straipsnio 2 dalyje ir šiame priede nustatyta tvarka.

---

XIII PRIEDAS

NEGYVŲ ŽUVŲ TVARKYMAS

Per gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų žvejybos operacijas tinkle rastų negyvų žuvų kiekiai turi būti registruojami žvejybos laivo žurnale ir atitinkamai įskaičiuojami į valstybės narės kvotą.

Negyvų žuvų registravimas ir tvarkymas per pirmąjį perkėlimą

| 1. | BCD vilkiko operatoriui turi būti pateikiamas užpildžius 2 skirsnį (Bendrasis laimikis), 3 skirsnį (Prekyba gyvomis žuvimis) ir 4 skirsnį (Perkėlimas, įskaitant nugaišusias žuvis).
  Bendri 3 ir 4 skirsniuose nurodyti kiekiai turi atitikti 2 skirsnyje nurodytus kiekius. Pagal šį reglamentą BCD turi būti pateikiamas kartu su ICCAT perkėlimo deklaracijos (ITD) originalu. ITD nurodyti (perkeltų gyvų žuvų) kiekiai turi atitikti kiekius, nurodytus atitinkamo BCD 3 skirsnyje. |
| --- | --- |

1.

BCD vilkiko operatoriui turi būti pateikiamas užpildžius 2 skirsnį (Bendrasis laimikis), 3 skirsnį (Prekyba gyvomis žuvimis) ir 4 skirsnį (Perkėlimas, įskaitant nugaišusias žuvis).

Bendri 3 ir 4 skirsniuose nurodyti kiekiai turi atitikti 2 skirsnyje nurodytus kiekius. Pagal šį reglamentą BCD turi būti pateikiamas kartu su ICCAT perkėlimo deklaracijos (ITD) originalu. ITD nurodyti (perkeltų gyvų žuvų) kiekiai turi atitikti kiekius, nurodytus atitinkamo BCD 3 skirsnyje.

| 2. | BCD dalis, kurią sudaro 8 skirsnis (Prekybos informacija), turi būti užpildoma ir pateikiama pagalbinio laivo, kuriuo negyvi paprastieji tunai transportuojami į krantą, operatoriui (arba paliekama žūklės laive, jei žuvys iškraunamos tiesiai į krantą). Negyvos žuvys ir atitinkama BCD dalis turi būti pateikiamos kartu su ITD kopija. |
| --- | --- |

2.

BCD dalis, kurią sudaro 8 skirsnis (Prekybos informacija), turi būti užpildoma ir pateikiama pagalbinio laivo, kuriuo negyvi paprastieji tunai transportuojami į krantą, operatoriui (arba paliekama žūklės laive, jei žuvys iškraunamos tiesiai į krantą). Negyvos žuvys ir atitinkama BCD dalis turi būti pateikiamos kartu su ITD kopija.

| 3. | Negyvų žuvų kiekiai turi būti registruojami laimikį sužvejojusio žūklės laivo BCD, o jungtinės žvejybos operacijos atveju – jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių žūklės laivų arba su kitos valstybės vėliava plaukiojančio laivo BCD. |
| --- | --- |

3.

Negyvų žuvų kiekiai turi būti registruojami laimikį sužvejojusio žūklės laivo BCD, o jungtinės žvejybos operacijos atveju – jungtinėje žvejybos operacijoje dalyvaujančių žūklės laivų arba su kitos valstybės vėliava plaukiojančio laivo BCD.

---

XIV PRIEDAS

ICCAT ĮKĖLIMO Į VARŽAS DEKLARACIJA
   (1)

| Laivo pavadinimas | Vėliava | Registracijos numeris; atpažįstamas varžos numeris | Laimikio sužvejojimo data | Laimikio sužvejojimo vieta: ilguma, platuma | eBCD numeris | eBCD data | Įkėlimo į varžas data | Į varžą įkeltas kiekis (t) | Į varžą tukinti įkeltų žuvų skaičius | Sudėtis pagal dydį | Žuvininkystės ūkis (*1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Laivo pavadinimas

Vėliava

Registracijos numeris; atpažįstamas varžos numeris

Laimikio sužvejojimo data

Laimikio sužvejojimo vieta: ilguma, platuma

eBCD numeris

eBCD data

Įkėlimo į varžas data

Į varžą įkeltas kiekis (t)

Į varžą tukinti įkeltų žuvų skaičius

Sudėtis pagal dydį

Žuvininkystės ūkis (*1)

---

(1)  ICCAT rekomendacijoje 06-07 nurodyta įkėlimo į varžas deklaracija.

(*1)  Ūkis, kuriame leidžiama tukinti Konvencijos rajone sužvejotus paprastuosius tunus.

---

XV PRIEDAS

LSS ĮDIEGIMO ICCAT KONVENCIJOS RAJONE BŪTINIEJI STANDARTAI
   (1)

1.

| a) | reikalauja, kad jos žvejybos laivuose būtų įrengta autonominė, pažeidimams atspari sistema, kuri be pertrūkio automatiškai, nepriklausomai nuo laive esančių asmenų veiksmų perduotų pranešimus vėliavos valstybės narės žvejybos stebėjimo centrui (ŽSC), kad to laivo vėliavos valstybė narė galėtų sekti žvejybos laivo koordinates, kursą ir greitį; |
| --- | --- |

a)

reikalauja, kad jos žvejybos laivuose būtų įrengta autonominė, pažeidimams atspari sistema, kuri be pertrūkio automatiškai, nepriklausomai nuo laive esančių asmenų veiksmų perduotų pranešimus vėliavos valstybės narės žvejybos stebėjimo centrui (ŽSC), kad to laivo vėliavos valstybė narė galėtų sekti žvejybos laivo koordinates, kursą ir greitį;

| b) | užtikrina, kad žvejybos laivuose įmontuoti palydovinio sekimo įtaisai be pertrūkio priimtų ir persiųstų vėliavos valstybės narės ŽSC šiuos duomenis:






  — | laivo identifikavimo duomenis, |
| --- | --- | --- |

b)

užtikrina, kad žvejybos laivuose įmontuoti palydovinio sekimo įtaisai be pertrūkio priimtų ir persiųstų vėliavos valstybės narės ŽSC šiuos duomenis:

—

laivo identifikavimo duomenis,

| — | laivo geografines koordinates (ilgumą, platumą) su mažesne kaip 500 metrų paklaida, taikant 99 % pasikliautinąjį intervalą, ir |
| --- | --- |

—

laivo geografines koordinates (ilgumą, platumą) su mažesne kaip 500 metrų paklaida, taikant 99 % pasikliautinąjį intervalą, ir

| — | datą bei laiką; |
| --- | --- |

—

datą bei laiką;

| c) | užtikrina, kad vėliavos valstybės narės ŽSC gautų atitinkamą automatinį pranešimą, jei ŽSC ir palydovinio sekimo įtaiso ryšys nutrūktų; |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad vėliavos valstybės narės ŽSC gautų atitinkamą automatinį pranešimą, jei ŽSC ir palydovinio sekimo įtaiso ryšys nutrūktų;

| d) | bendradarbiaudama su pakrantės valstybe užtikrina, kad pranešimai apie geografines koordinates, kuriuos su jos vėliava plaukiojantys laivai siunčia vykdydami veiklą tos pakrantės valstybės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, taip pat būtų automatiškai tikruoju laiku persiunčiami pakrantės valstybės, kuri leido tą veiklą vykdyti, ŽSC. Įgyvendinant šią nuostatą tinkamomis priemonėmis stengiamasi kuo labiau sumažinti su šių pranešimų siuntimu susijusias veiklos išlaidas, techninius sunkumus ir administracinę naštą, ir |
| --- | --- |

d)

bendradarbiaudama su pakrantės valstybe užtikrina, kad pranešimai apie geografines koordinates, kuriuos su jos vėliava plaukiojantys laivai siunčia vykdydami veiklą tos pakrantės valstybės jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, taip pat būtų automatiškai tikruoju laiku persiunčiami pakrantės valstybės, kuri leido tą veiklą vykdyti, ŽSC. Įgyvendinant šią nuostatą tinkamomis priemonėmis stengiamasi kuo labiau sumažinti su šių pranešimų siuntimu susijusias veiklos išlaidas, techninius sunkumus ir administracinę naštą, ir

| e) | užtikrina, kad, siekiant lengviau gauti ir siųsti pranešimus apie geografines koordinates pagal d punktą, vėliavos valstybės narės arba KSŠ ŽSC ir pakrantės valstybės ŽSC keistųsi savo kontaktine informacija ir nedelsdami vienas kitam praneštų apie visus šios informacijos pasikeitimus. Pakrantės valstybės ŽSC praneša vėliavos valstybės narės arba KSŠ ŽSC apie bet kokį pertrūkį gaunant iš eilės teikiamus pranešimus apie geografines koordinates. Vėliavos valstybės narės arba KSŠ ŽSC ir pakrantės valstybės ŽSC pranešimus apie geografines koordinates vienas kitam perduoda elektroniniu būdu, naudodamiesi saugaus ryšio sistema. |
| --- | --- |

e)

užtikrina, kad, siekiant lengviau gauti ir siųsti pranešimus apie geografines koordinates pagal d punktą, vėliavos valstybės narės arba KSŠ ŽSC ir pakrantės valstybės ŽSC keistųsi savo kontaktine informacija ir nedelsdami vienas kitam praneštų apie visus šios informacijos pasikeitimus. Pakrantės valstybės ŽSC praneša vėliavos valstybės narės arba KSŠ ŽSC apie bet kokį pertrūkį gaunant iš eilės teikiamus pranešimus apie geografines koordinates. Vėliavos valstybės narės arba KSŠ ŽSC ir pakrantės valstybės ŽSC pranešimus apie geografines koordinates vienas kitam perduoda elektroniniu būdu, naudodamiesi saugaus ryšio sistema.

2.

Kiekviena valstybė narė imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad LSS pranešimai būtų siunčiami ir gaunami taip, kaip nurodyta 1 dalyje, ir pagal juos nuolat seka su jos vėliava plaukiojančių laivų koordinates.

3.

| a) | palydovinio sekimo įtaisas nebūtų niekaip pažeistas; |
| --- | --- |

a)

palydovinio sekimo įtaisas nebūtų niekaip pažeistas;

| b) | duomenys nebūtų niekaip keičiami; |
| --- | --- |

b)

duomenys nebūtų niekaip keičiami;

| c) | prie palydovinio sekimo įtaiso prijungtos antenos niekas neužstotų; |
| --- | --- |

c)

prie palydovinio sekimo įtaiso prijungtos antenos niekas neužstotų;

| d) | palydovinio sekimo įtaisas būtų pritaisytas prie žvejybos laivo ir jo maitinimas niekaip nenutrūktų, ir |
| --- | --- |

d)

palydovinio sekimo įtaisas būtų pritaisytas prie žvejybos laivo ir jo maitinimas niekaip nenutrūktų, ir

| e) | palydovinio sekimo įtaisas nebūtų išmontuojamas iš laivo, išskyrus atvejus, kai jį reikia pataisyti arba pakeisti. |
| --- | --- |

e)

palydovinio sekimo įtaisas nebūtų išmontuojamas iš laivo, išskyrus atvejus, kai jį reikia pataisyti arba pakeisti.

4.

Jeigu žvejybos laive įmontuotas palydovinio sekimo įtaisas sugenda ar nustoja veikti, jis turi būti pataisytas arba pakeistas per vieną mėnesį nuo to įvykio, išskyrus atvejus, kai laivas išbraukiamas iš didelių žvejybos laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašo, arba, jei laivas neprivalo būti įtrauktas į ICCAT laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą, – kai nebegalioja leidimas žvejoti KSŠ jurisdikcijai nepriklausančiuose rajonuose. Laivui su sugedusiu palydovinio sekimo įtaisu pradėti žvejybos reiso neleidžiama. Jei palydovinio sekimo įtaisas nustoja veikti arba sugenda per žvejybos reisą, jį imamasi taisyti arba jis pakeičiamas vos tik laivui įplaukus į uostą; kol įtaisas nepataisytas ar nepakeistas, laivui pradėti žvejybos reiso neleidžiama.

5.

Kiekviena valstybė narė arba KSŠ užtikrina, kad žvejybos laivas, kurio palydovinio sekimo įtaisas neveikia, bent kartą per dieną ŽSC siųstų pranešimus, kuriuose pateikiama 1 dalies b punkte nurodyta informacija, kitomis ryšio priemonėmis (radijo ryšiu, interneto pranešimais, e. paštu, telefaksu ar teleksu).

6.

Valstybės narės arba KSŠ gali leisti laive esantį palydovinio sekimo įtaisą įjungti budėjimo režimu tik tuomet, jei laivas ilgą laiką nežvejos (pvz., yra taisomas sausajame doke) ir tik jei apie tai iš anksto pranešama vėliavos valstybei narei arba KSŠ. Prieš laivui išplaukiant iš uosto palydovinio sekimo įtaisas vėl įjungiamas aktyviuoju režimu ir gauna bei išsiunčia bent vieną pranešimą.

---

(1)  Pagal ICCAT rekomendaciją 18-10 dėl ICCAT konvencijos rajone taikomų būtinųjų laivų stebėjimo sistemos standartų.

1

---

XVI PRIEDAS

REGLAMENTO (ES) 2016/1627 IR ŠIO REGLAMENTO ATITIKTIES LENTELĖ

| Reglamentas (ES) 2016/1627 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnis | 1 straipsnis |
| 3 straipsnis | 5 straipsnis |
| 4 straipsnis | – |
| 5 straipsnis | 6 straipsnis |
| 6 straipsnis | 11 straipsnis |
| 7 straipsnis | 12 straipsnis |
| 8 straipsnis | 13 straipsnis |
| 9 straipsnis | 14 straipsnis |
| 10 straipsnis | 16 straipsnis |
| 11 straipsnis | 17 straipsnis ir I priedas |
| 12 straipsnis | 17 straipsnis ir I priedas |
| 13 straipsnis | 18 straipsnis |
| 14 straipsnis | 19 straipsnis |
| 15 straipsnis | 20 straipsnis |
| 16 straipsnis | 21 straipsnis |
| 17 straipsnis | 25 straipsnis |
| 18 straipsnis | 22 straipsnis |
| 19 straipsnis | 23 straipsnis |
| 20 straipsnis | 26 straipsnis |
| 21 straipsnis | 4 straipsnis |
| 22 straipsnis | 27 straipsnis |
| 23 straipsnis | 28 straipsnis |
| 24 straipsnis | 30 straipsnis |
| 25 straipsnis | 31 straipsnis |
| 26 straipsnis | 32 straipsnis |
| 27 straipsnis | 36 straipsnis |
| 28 straipsnis | 37 straipsnis |
| 29 straipsnis | 29 straipsnis |
| 30 straipsnis | 33 straipsnis |
| 31 straipsnis | 34 straipsnis |
| 32 straipsnis | 35 straipsnis |
| 33 straipsnis | 40 straipsnis |
| 34 straipsnis | 41 straipsnis |
| 35 straipsnis | 43 straipsnis |
| 36 straipsnis | 44 straipsnis |
| 37 straipsnis | 51 straipsnis |
| 38 straipsnis | 42 straipsnis |
| 39 straipsnis | 45 straipsnis |
| 40 straipsnis | 46 straipsnis |
| 41 straipsnis | 46 straipsnis |
| 42 straipsnis | 47 straipsnis |
| 43 straipsnis | 48 straipsnis |
| 44 straipsnis | 49 straipsnis |
| 45 straipsnis | 50 straipsnis |
| 46 straipsnis | 51 straipsnis |
| 47 straipsnis | 55 straipsnis |
| 48 straipsnis | 56 straipsnis |
| 49 straipsnis | 57 straipsnis |
| 50 straipsnis | 38 straipsnis |
| 51 straipsnis | 39 straipsnis |
| 52 straipsnis | 58 straipsnis |
| 53 straipsnis | 15 straipsnis |
| 54 straipsnis | 59 straipsnis |
| 55 straipsnis | 60 straipsnis |
| 56 straipsnis | 62 straipsnis |
| 57 straipsnis | 63 straipsnis |
| 58 straipsnis | 64 straipsnis |
| 59 straipsnis | 68 straipsnis |
| 60 straipsnis | 70 straipsnis |
| 61 straipsnis | 71 straipsnis |
| I priedas | I priedas |
| II priedas | II priedas |
| III priedas | V priedas |
| IV priedas | VI priedas |
| V priedas | III priedas |
| VI priedas | IV priedas |
| VII priedas | VIII priedas |
| VIII priedas | IX priedas |
| IX priedas | X priedas |
| X priedas | XI priedas |
| XI priedas | XII priedas |
| XII priedas | XIII priedas |

Reglamentas (ES) 2016/1627

Šis reglamentas

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnis

1 straipsnis

3 straipsnis

5 straipsnis

4 straipsnis

–

5 straipsnis

6 straipsnis

6 straipsnis

11 straipsnis

7 straipsnis

12 straipsnis

8 straipsnis

13 straipsnis

9 straipsnis

14 straipsnis

10 straipsnis

16 straipsnis

11 straipsnis

17 straipsnis ir I priedas

12 straipsnis

17 straipsnis ir I priedas

13 straipsnis

18 straipsnis

14 straipsnis

19 straipsnis

15 straipsnis

20 straipsnis

16 straipsnis

21 straipsnis

17 straipsnis

25 straipsnis

18 straipsnis

22 straipsnis

19 straipsnis

23 straipsnis

20 straipsnis

26 straipsnis

21 straipsnis

4 straipsnis

22 straipsnis

27 straipsnis

23 straipsnis

28 straipsnis

24 straipsnis

30 straipsnis

25 straipsnis

31 straipsnis

26 straipsnis

32 straipsnis

27 straipsnis

36 straipsnis

28 straipsnis

37 straipsnis

29 straipsnis

29 straipsnis

30 straipsnis

33 straipsnis

31 straipsnis

34 straipsnis

32 straipsnis

35 straipsnis

33 straipsnis

40 straipsnis

34 straipsnis

41 straipsnis

35 straipsnis

43 straipsnis

36 straipsnis

44 straipsnis

37 straipsnis

51 straipsnis

38 straipsnis

42 straipsnis

39 straipsnis

45 straipsnis

40 straipsnis

46 straipsnis

41 straipsnis

46 straipsnis

42 straipsnis

47 straipsnis

43 straipsnis

48 straipsnis

44 straipsnis

49 straipsnis

45 straipsnis

50 straipsnis

46 straipsnis

51 straipsnis

47 straipsnis

55 straipsnis

48 straipsnis

56 straipsnis

49 straipsnis

57 straipsnis

50 straipsnis

38 straipsnis

51 straipsnis

39 straipsnis

52 straipsnis

58 straipsnis

53 straipsnis

15 straipsnis

54 straipsnis

59 straipsnis

55 straipsnis

60 straipsnis

56 straipsnis

62 straipsnis

57 straipsnis

63 straipsnis

58 straipsnis

64 straipsnis

59 straipsnis

68 straipsnis

60 straipsnis

70 straipsnis

61 straipsnis

71 straipsnis

I priedas

I priedas

II priedas

II priedas

III priedas

V priedas

IV priedas

VI priedas

V priedas

III priedas

VI priedas

IV priedas

VII priedas

VIII priedas

VIII priedas

IX priedas

IX priedas

X priedas

X priedas

XI priedas

XI priedas

XII priedas

XII priedas

XIII priedas

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

REGLAMENTAI

| 2023 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/65

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/2054

2023 m. rugsėjo 20 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas („Allåkerbär från Norrland“ (SKVN))

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Švedijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Allåkerbär från Norrland“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Švedijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Allåkerbär från Norrland“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Allåkerbär från Norrland“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Allåkerbär från Norrland“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas pavadinimas „Allåkerbär från Norrland“ (SKVN).

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.6 klasei „Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti“, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 20 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 199, 2023 6 7, p. 21.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 2023 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/67

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2023/2055

2023 m. rugsėjo 25 d.

kuriuo dėl sintetinių polimerų mikrodalelių iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XVII priedas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantį Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantį Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (1), ypač į jo 68 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | visur esantys maži sintetinių arba chemiškai modifikuotų gamtinių polimerų fragmentai, kurie yra netirpūs vandenyje, labai lėtai skaidosi ir kuriuos lengvai praryja gyvi organizmai, kelia susirūpinimą dėl jų bendro poveikio aplinkai ir galimai žmonių sveikatai. Šie polimerai plačiai paplitę aplinkoje ir jų randama geriamajame vandenyje bei maiste. Jie kaupiasi aplinkoje ir prisideda prie taršos mikroplastiku; |
| --- | --- |

(1)

visur esantys maži sintetinių arba chemiškai modifikuotų gamtinių polimerų fragmentai, kurie yra netirpūs vandenyje, labai lėtai skaidosi ir kuriuos lengvai praryja gyvi organizmai, kelia susirūpinimą dėl jų bendro poveikio aplinkai ir galimai žmonių sveikatai. Šie polimerai plačiai paplitę aplinkoje ir jų randama geriamajame vandenyje bei maiste. Jie kaupiasi aplinkoje ir prisideda prie taršos mikroplastiku;

| (2) | didelė taršos mikroplastiku dalis susidaro atsitiktinai, pavyzdžiui, skylant didesniems plastiko atliekų gabalams, nusidėvint padangoms ir kelių dažams arba skalbiant sintetinius drabužius. Tačiau nedideli sintetinių arba chemiškai modifikuotų gamtinių polimerų fragmentai taip pat gaminami siekiant juos naudoti atskirus arba dėti į gaminius; |
| --- | --- |

(2)

didelė taršos mikroplastiku dalis susidaro atsitiktinai, pavyzdžiui, skylant didesniems plastiko atliekų gabalams, nusidėvint padangoms ir kelių dažams arba skalbiant sintetinius drabužius. Tačiau nedideli sintetinių arba chemiškai modifikuotų gamtinių polimerų fragmentai taip pat gaminami siekiant juos naudoti atskirus arba dėti į gaminius;

| (3) | 2016 m. birželio 20 d. išvadose dėl ES žiedinės ekonomikos veiksmų plano (2) ir 2017 m. kovo 24 d. išvadose dėl tarptautinio vandenynų valdymo (3) Taryba paragino Komisiją pasiūlyti priemones, kuriomis būtų mažinamas makrodydžio ir mikrodydžio plastiko šiukšlių išmetimas į jūrų aplinką, įskaitant pasiūlymą uždrausti polimerus kosmetikos gaminiuose, asmens priežiūros priemonėse ir plovikliuose; |
| --- | --- |

(3)

2016 m. birželio 20 d. išvadose dėl ES žiedinės ekonomikos veiksmų plano (2) ir 2017 m. kovo 24 d. išvadose dėl tarptautinio vandenynų valdymo (3) Taryba paragino Komisiją pasiūlyti priemones, kuriomis būtų mažinamas makrodydžio ir mikrodydžio plastiko šiukšlių išmetimas į jūrų aplinką, įskaitant pasiūlymą uždrausti polimerus kosmetikos gaminiuose, asmens priežiūros priemonėse ir plovikliuose;

| (4) | siekdama kovoti su tarša plastiku, 2018 m. sausio mėn. Komisija priėmė plastikų strategiją (4), kuria, be kita ko, siekiama sumažinti visus taršos mikroplastiku šaltinius. Šis įsipareigojimas atnaujintas 2019 m. gruodžio mėn. paskelbus Europos žaliąjį kursą (5), 2020 m. kovo mėn. – naują Žiedinės ekonomikos veiksmų planą (6), o 2021 m. gegužės mėn. – Nulinės taršos veiksmų planą (7). Vienas iš būtent pastarajame veiksmų plane užsibrėžtų 2030 m. tikslų – 30 % sumažinti į aplinką patenkančių mikroplastikų kiekį; |
| --- | --- |

(4)

siekdama kovoti su tarša plastiku, 2018 m. sausio mėn. Komisija priėmė plastikų strategiją (4), kuria, be kita ko, siekiama sumažinti visus taršos mikroplastiku šaltinius. Šis įsipareigojimas atnaujintas 2019 m. gruodžio mėn. paskelbus Europos žaliąjį kursą (5), 2020 m. kovo mėn. – naują Žiedinės ekonomikos veiksmų planą (6), o 2021 m. gegužės mėn. – Nulinės taršos veiksmų planą (7). Vienas iš būtent pastarajame veiksmų plane užsibrėžtų 2030 m. tikslų – 30 % sumažinti į aplinką patenkančių mikroplastikų kiekį;

| (5) | 2018 m. rugsėjo mėn. Europos Parlamentas paragino (8) Komisiją iki 2020 m. uždrausti naudoti mikroplastikus kosmetikos gaminiuose, asmens priežiūros priemonėse, plovikliuose ir valymo gaminiuose; |
| --- | --- |

(5)

2018 m. rugsėjo mėn. Europos Parlamentas paragino (8) Komisiją iki 2020 m. uždrausti naudoti mikroplastikus kosmetikos gaminiuose, asmens priežiūros priemonėse, plovikliuose ir valymo gaminiuose;

| (6) | galimas taršos mikroplastiku poveikis aplinkai ir galimai žmonių sveikatai sukėlė susirūpinimą įvairiose pasaulio vietose. Kelios valstybės narės priėmė arba pasiūlė specialias priemones. Tačiau skirtingi nacionaliniai apribojimai gali trukdyti vidaus rinkos veikimui, todėl juos reikia suderinti Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

(6)

galimas taršos mikroplastiku poveikis aplinkai ir galimai žmonių sveikatai sukėlė susirūpinimą įvairiose pasaulio vietose. Kelios valstybės narės priėmė arba pasiūlė specialias priemones. Tačiau skirtingi nacionaliniai apribojimai gali trukdyti vidaus rinkos veikimui, todėl juos reikia suderinti Sąjungos lygmeniu;

| (7) | 2017 m. lapkričio 9 d. Komisija, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 69 straipsnio 1 dalimi, paprašė (9) Europos cheminių medžiagų agentūros (toliau – Agentūra) parengti dokumentų rinkinį, kuriuo remiantis būtų galima apriboti gaminiuose esančius 5 mm ar mažesnius sintetinius, vandenyje netirpius polimerus (toliau – sintetinės polimerų mikrodalelės) ir suteikti norimą savybę (toliau – tikslingas naudojimas), kad būtų pašalinta rizika, kurią tos mikrodalelės gali kelti vandens aplinkai (toliau – XV priede nurodyta dokumentacija); |
| --- | --- |

(7)

2017 m. lapkričio 9 d. Komisija, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 69 straipsnio 1 dalimi, paprašė (9) Europos cheminių medžiagų agentūros (toliau – Agentūra) parengti dokumentų rinkinį, kuriuo remiantis būtų galima apriboti gaminiuose esančius 5 mm ar mažesnius sintetinius, vandenyje netirpius polimerus (toliau – sintetinės polimerų mikrodalelės) ir suteikti norimą savybę (toliau – tikslingas naudojimas), kad būtų pašalinta rizika, kurią tos mikrodalelės gali kelti vandens aplinkai (toliau – XV priede nurodyta dokumentacija);

| (8) | 2019 m. sausio 29 d. Agentūra paskelbė XV priede nurodytą dokumentaciją (10), kurioje padarė išvadą, kad tikslingas sintetinių polimerų mikrodalelių naudojimas, dėl kurio jos patenka į aplinką, kelia riziką aplinkai, kuri nėra tinkamai kontroliuojama ir turi būti mažinama visos Sąjungos mastu. Agentūra apskaičiavo, kad šiuo metu kasmet į aplinką galiausiai patenka daugiau kaip 42 000 tonų tikslingai naudojamo mikroplastiko (11). XV priede nurodytoje dokumentacijoje pasiūlyta taikyti diferencijuotą rizikos valdymo metodą, kad būtų pašalinta tokių sintetinių polimerų mikrodalelių keliama rizika, kuri nėra tinkamai kontroliuojama. Siūlyta visiškai uždrausti tiekimą rinkai tuose sektoriuose ir srityse, kuriuose sintetinių polimerų mikrodalelių išsiskyrimas laikomas neišvengiamu. Siekiant kuo labiau sumažinti išsiskyrimą, kurio galima išvengti, buvo pasiūlytos naudojimo ir šalinimo instrukcijos. Taip pat buvo pasiūlyta nustatyti reikalavimą teikti ataskaitas siekiant gauti informaciją apie išleidimą į aplinką naudojant gaminius, kuriems netaikomas draudimas tiekti rinkai; |
| --- | --- |

(8)

2019 m. sausio 29 d. Agentūra paskelbė XV priede nurodytą dokumentaciją (10), kurioje padarė išvadą, kad tikslingas sintetinių polimerų mikrodalelių naudojimas, dėl kurio jos patenka į aplinką, kelia riziką aplinkai, kuri nėra tinkamai kontroliuojama ir turi būti mažinama visos Sąjungos mastu. Agentūra apskaičiavo, kad šiuo metu kasmet į aplinką galiausiai patenka daugiau kaip 42 000 tonų tikslingai naudojamo mikroplastiko (11). XV priede nurodytoje dokumentacijoje pasiūlyta taikyti diferencijuotą rizikos valdymo metodą, kad būtų pašalinta tokių sintetinių polimerų mikrodalelių keliama rizika, kuri nėra tinkamai kontroliuojama. Siūlyta visiškai uždrausti tiekimą rinkai tuose sektoriuose ir srityse, kuriuose sintetinių polimerų mikrodalelių išsiskyrimas laikomas neišvengiamu. Siekiant kuo labiau sumažinti išsiskyrimą, kurio galima išvengti, buvo pasiūlytos naudojimo ir šalinimo instrukcijos. Taip pat buvo pasiūlyta nustatyti reikalavimą teikti ataskaitas siekiant gauti informaciją apie išleidimą į aplinką naudojant gaminius, kuriems netaikomas draudimas tiekti rinkai;

| (9) | konkrečiau, XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūloma uždrausti tiekti rinkai bet kokį kietą polimerą, esantį mikrodalelėse ar mikrodalelėse, turinčiose kietą polimero paviršiaus dangą, kaip atskirą cheminę medžiagą arba mišinyje, kai jo koncentracija yra 0,01 % masės arba didesnė. Apskaičiuota, kad dėl to bendras išmetamų mikroplastikų kiekis per 20 metų nuo draudimo įvedimo sumažės maždaug 500 000 tonų. Tai atitinka kiekybiškai įvertinto teršalų kiekio, kuris kitu atveju būtų išmestas, sumažėjimą 70 %. 0,01 % ribinė koncentracija atitinka mažiausią nurodytą koncentracijos lygį, kai sintetinės polimerų mikrodalelės vis dar gali turėti įtakos gaminio funkcijai; |
| --- | --- |

(9)

konkrečiau, XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūloma uždrausti tiekti rinkai bet kokį kietą polimerą, esantį mikrodalelėse ar mikrodalelėse, turinčiose kietą polimero paviršiaus dangą, kaip atskirą cheminę medžiagą arba mišinyje, kai jo koncentracija yra 0,01 % masės arba didesnė. Apskaičiuota, kad dėl to bendras išmetamų mikroplastikų kiekis per 20 metų nuo draudimo įvedimo sumažės maždaug 500 000 tonų. Tai atitinka kiekybiškai įvertinto teršalų kiekio, kuris kitu atveju būtų išmestas, sumažėjimą 70 %. 0,01 % ribinė koncentracija atitinka mažiausią nurodytą koncentracijos lygį, kai sintetinės polimerų mikrodalelės vis dar gali turėti įtakos gaminio funkcijai;

| (10) | dėl didelio sintetinių polimerų mikrodalelių sudėties, savybių ir matmenų kintamumo XV priede nurodytoje dokumentacijoje nebuvo nagrinėjami konkretūs polimerai, priedai ar kitos cheminės medžiagos, kurių gali būti polimeruose, tačiau analizuota polimerų grupė, pasižyminti tomis pačiomis būdingomis savybėmis dydžio, matmenų santykio, kietosios būsenos, sintetinės kilmės ir ypatingai didelio patvarumo aplinkoje atžvilgiu; |
| --- | --- |

(10)

dėl didelio sintetinių polimerų mikrodalelių sudėties, savybių ir matmenų kintamumo XV priede nurodytoje dokumentacijoje nebuvo nagrinėjami konkretūs polimerai, priedai ar kitos cheminės medžiagos, kurių gali būti polimeruose, tačiau analizuota polimerų grupė, pasižyminti tomis pačiomis būdingomis savybėmis dydžio, matmenų santykio, kietosios būsenos, sintetinės kilmės ir ypatingai didelio patvarumo aplinkoje atžvilgiu;

| (11) | XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūloma neįtraukti biologiškai skaidžių arba vandenyje tirpių polimerų ir chemiškai nemodifikuotų gamtinių polimerų, nes jiems nėra būdingas toks pat ilgalaikis patvarumas ir todėl jie neprisideda prie nustatytos rizikos; |
| --- | --- |

(11)

XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūloma neįtraukti biologiškai skaidžių arba vandenyje tirpių polimerų ir chemiškai nemodifikuotų gamtinių polimerų, nes jiems nėra būdingas toks pat ilgalaikis patvarumas ir todėl jie neprisideda prie nustatytos rizikos;

| (12) | XV priede nurodytoje dokumentacijoje pasiūlyta standartizuotų bandymų metodų ir teigiamo rezultato kriterijų sistema, kad būtų galima nustatyti skaidumą apribojimo tikslais. Bandymų metodai buvo sukurti biotiniam skaidymui matuoti, nors negalima atmesti galimybės, kad atliekant bandymą įvyksta tam tikras abiotinis skaidymas, turintis įtakos bandymo rezultatams. Bandymų metodai buvo sugrupuoti pagal jų bandymų struktūrą ir loginį pagrindą. 1–3 grupės apima palyginti greitus, bet griežtus atrankinės patikros bandymus. 4 ir 5 grupės apima atrankinės patikros ir modeliavimo bandymus, kurie tampa vis sudėtingesni, techniškai sunkesni ir ilgesni, tačiau juose naudojamos aplinkai tinkamesnės bandymų sąlygos. XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūloma, kad bet kurio 1–5 grupių leidžiamo bandymo metodo teigiamo rezultato kriterijų atitikimas būtų pakankamas, kad būtų įrodytas skaidumas apribojimo tikslais; |
| --- | --- |

(12)

XV priede nurodytoje dokumentacijoje pasiūlyta standartizuotų bandymų metodų ir teigiamo rezultato kriterijų sistema, kad būtų galima nustatyti skaidumą apribojimo tikslais. Bandymų metodai buvo sukurti biotiniam skaidymui matuoti, nors negalima atmesti galimybės, kad atliekant bandymą įvyksta tam tikras abiotinis skaidymas, turintis įtakos bandymo rezultatams. Bandymų metodai buvo sugrupuoti pagal jų bandymų struktūrą ir loginį pagrindą. 1–3 grupės apima palyginti greitus, bet griežtus atrankinės patikros bandymus. 4 ir 5 grupės apima atrankinės patikros ir modeliavimo bandymus, kurie tampa vis sudėtingesni, techniškai sunkesni ir ilgesni, tačiau juose naudojamos aplinkai tinkamesnės bandymų sąlygos. XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūloma, kad bet kurio 1–5 grupių leidžiamo bandymo metodo teigiamo rezultato kriterijų atitikimas būtų pakankamas, kad būtų įrodytas skaidumas apribojimo tikslais;

| (13) | vandenyje tirpūs kietieji polimerai, išsiskyrę į aplinką, praranda kietąją būseną, todėl neturi įtakos nustatytam susirūpinimui. Todėl XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūlomi tarptautiniu mastu priimti bandymų metodai tirpumui nustatyti, kad šiems vandenyje tirpstantiems polimerams apribojimas nebūtų taikomas; |
| --- | --- |

(13)

vandenyje tirpūs kietieji polimerai, išsiskyrę į aplinką, praranda kietąją būseną, todėl neturi įtakos nustatytam susirūpinimui. Todėl XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūlomi tarptautiniu mastu priimti bandymų metodai tirpumui nustatyti, kad šiems vandenyje tirpstantiems polimerams apribojimas nebūtų taikomas;

| (14) | be to, XV priede nurodytoje dokumentacijoje kaip viršutinė sintetinių polimerų mikrodalelių dydžio riba buvo pasiūlytas bet kurio matmens 5 mm skersmuo. Ši vertė plačiai naudojama mokslo bendruomenėje ir kai kurių valstybių narių teisės aktuose. Tokia riba taip pat atitinka Komisijos sprendimo (ES) 2017/848 (12) priede nustatytą mikrošiukšlių (įskaitant mikroplastikus) viršutinę ribą, naudojamą įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB (13). Galiausiai, remiantis XV priede nurodyta dokumentacija, mažesnio dydžio dalelės dažniau patenka į biotą nei didesnės; |
| --- | --- |

(14)

be to, XV priede nurodytoje dokumentacijoje kaip viršutinė sintetinių polimerų mikrodalelių dydžio riba buvo pasiūlytas bet kurio matmens 5 mm skersmuo. Ši vertė plačiai naudojama mokslo bendruomenėje ir kai kurių valstybių narių teisės aktuose. Tokia riba taip pat atitinka Komisijos sprendimo (ES) 2017/848 (12) priede nustatytą mikrošiukšlių (įskaitant mikroplastikus) viršutinę ribą, naudojamą įgyvendinant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB (13). Galiausiai, remiantis XV priede nurodyta dokumentacija, mažesnio dydžio dalelės dažniau patenka į biotą nei didesnės;

| (15) | tam tikrų į pluoštą panašių sintetinių polimerų dalelių ilgis yra didesnis kaip 5 mm, bet mažesnis kaip 15 mm, pavyzdžiui, dalelės, naudojamos klijų ir betono sutvirtinimui. Kadangi tos į pluoštą panašios dalelės yra labai patvarios ir prisideda prie nustatytos rizikos, XV priede nurodytoje dokumentacijoje teigiama, kad jos turėtų būti įtrauktos į apribojimo taikymo sritį; |
| --- | --- |

(15)

tam tikrų į pluoštą panašių sintetinių polimerų dalelių ilgis yra didesnis kaip 5 mm, bet mažesnis kaip 15 mm, pavyzdžiui, dalelės, naudojamos klijų ir betono sutvirtinimui. Kadangi tos į pluoštą panašios dalelės yra labai patvarios ir prisideda prie nustatytos rizikos, XV priede nurodytoje dokumentacijoje teigiama, kad jos turėtų būti įtrauktos į apribojimo taikymo sritį;

| (16) | siekiant išvengti neefektyvaus pakeitimo, t. y. sintetinių polimerų mikrodalelių pakeitimo dar mažesnėmis patvariomis polimerų dalelėmis, kurios gali kelti tokią pačią ar net didesnę riziką aplinkai, pagal XV priede nurodytą dokumentaciją į apribojimo taikymo sritį iš pradžių buvo įtrauktos mažesnės nei mikrodalelės dalelės. Siekiant laikytis apatinės dydžio ribos, jau rekomenduotos Komisijos rekomendacijoje C(2022) 3689 (14), pasiūlyta apatinė dydžio riba – 1 nm dalelių atveju ir 3 nm į pluoštą panašių dalelių atveju. Tačiau per konsultacijas dėl XV priede nurodytos dokumentacijos gautose pastabose atkreiptas dėmesys į didelį praktinį susirūpinimą keliančius klausimus, be kita ko, susijusius su vykdymo užtikrinimu. Siekiant užtikrinti įgyvendinamumą, XV priede nurodyta dokumentacija buvo pakoreguota ir sintetinių polimerų mikrodalelių apatinė dydžio riba padidinta nuo 1 nm iki 0,1 μm dalelių atveju ir nuo 3 nm iki 0,3 μm į pluoštą panašių dalelių atveju; |
| --- | --- |

(16)

siekiant išvengti neefektyvaus pakeitimo, t. y. sintetinių polimerų mikrodalelių pakeitimo dar mažesnėmis patvariomis polimerų dalelėmis, kurios gali kelti tokią pačią ar net didesnę riziką aplinkai, pagal XV priede nurodytą dokumentaciją į apribojimo taikymo sritį iš pradžių buvo įtrauktos mažesnės nei mikrodalelės dalelės. Siekiant laikytis apatinės dydžio ribos, jau rekomenduotos Komisijos rekomendacijoje C(2022) 3689 (14), pasiūlyta apatinė dydžio riba – 1 nm dalelių atveju ir 3 nm į pluoštą panašių dalelių atveju. Tačiau per konsultacijas dėl XV priede nurodytos dokumentacijos gautose pastabose atkreiptas dėmesys į didelį praktinį susirūpinimą keliančius klausimus, be kita ko, susijusius su vykdymo užtikrinimu. Siekiant užtikrinti įgyvendinamumą, XV priede nurodyta dokumentacija buvo pakoreguota ir sintetinių polimerų mikrodalelių apatinė dydžio riba padidinta nuo 1 nm iki 0,1 μm dalelių atveju ir nuo 3 nm iki 0,3 μm į pluoštą panašių dalelių atveju;

| (17) | dalelės, kurių sudėtyje yra sintetinio arba chemiškai modifikuoto gamtinio polimero, kuris yra kietas ir netirpus vandenyje, arba kurios yra juo padengtos, būna įvairaus dydžio. Tik kai kurios į produktą dedamos dalelės atitinka XV priede nurodytoje dokumentacijoje nustatytas dydžio ribas ir prisideda prie nustatytos problemos. Todėl XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūloma, kad polimerui turėtų būti taikomas apribojimas, jei, be kita ko, ne mažiau kaip 1 % to polimero turinčių arba juo padengtų dalelių atitinka tas dydžio ribas; |
| --- | --- |

(17)

dalelės, kurių sudėtyje yra sintetinio arba chemiškai modifikuoto gamtinio polimero, kuris yra kietas ir netirpus vandenyje, arba kurios yra juo padengtos, būna įvairaus dydžio. Tik kai kurios į produktą dedamos dalelės atitinka XV priede nurodytoje dokumentacijoje nustatytas dydžio ribas ir prisideda prie nustatytos problemos. Todėl XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūloma, kad polimerui turėtų būti taikomas apribojimas, jei, be kita ko, ne mažiau kaip 1 % to polimero turinčių arba juo padengtų dalelių atitinka tas dydžio ribas;

| (18) | XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūloma kelių naudojimo būdų ar sektorių atveju netaikyti draudimo tiekti rinkai. Buvo pasiūlyta neįtraukti sintetinių polimerų mikrodalelių, skirtų naudoti pramoniniuose objektuose, nes tokius išmetamuosius teršalus lengviau kontroliuoti nei, pavyzdžiui, dėl vartojimo ar profesinio naudojimo išmetamus teršalus. Siekiant išvengti perteklinio reguliavimo, susijusio su tam tikrais naudojimo būdais ir sektoriais, pasiūlyta į taikymo sritį neįtraukti vaistų, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB (15), veterinarinių vaistų, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/6 (16), ES tręšiamųjų produktų, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1009 (17), ir maisto priedų, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 (18). Agentūros nuomone, galimą teršalų išsiskyrimą naudojant diagnostikos in vitro priemones galima sumažinti nustatant naudojimo ir šalinimo sąlygas, kartu užtikrinant nuolatinę socioekonominę tokių priemonių naudojimo naudą. Be to, siūlomos nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo draudimo tiekti rinkai, kai numatoma, kad patekimo į aplinką rizika bus sumažinta, nes sintetinės polimerų mikrodalelės sulaikomos techninėmis priemonėmis, pvz., chromatografinėse kolonėlėse, vandens filtravimo kasetėse ar spausdintuvų dažuose, arba visam laikui praranda dalelių formą, pavyzdžiui, dėl to, kad jos išbrinksta arba suformuoja plėvelę, pvz., sauskelnėse, nagų lake ar dažuose, arba galutinio naudojimo metu yra visam laikui sulaikomos kietoje terpėje, pvz., į betoną dedamas pluoštas arba kaip liejamų gaminių žaliava naudojamos granulės; |
| --- | --- |

(18)

XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūloma kelių naudojimo būdų ar sektorių atveju netaikyti draudimo tiekti rinkai. Buvo pasiūlyta neįtraukti sintetinių polimerų mikrodalelių, skirtų naudoti pramoniniuose objektuose, nes tokius išmetamuosius teršalus lengviau kontroliuoti nei, pavyzdžiui, dėl vartojimo ar profesinio naudojimo išmetamus teršalus. Siekiant išvengti perteklinio reguliavimo, susijusio su tam tikrais naudojimo būdais ir sektoriais, pasiūlyta į taikymo sritį neįtraukti vaistų, kuriems taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB (15), veterinarinių vaistų, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/6 (16), ES tręšiamųjų produktų, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1009 (17), ir maisto priedų, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 (18). Agentūros nuomone, galimą teršalų išsiskyrimą naudojant diagnostikos in vitro priemones galima sumažinti nustatant naudojimo ir šalinimo sąlygas, kartu užtikrinant nuolatinę socioekonominę tokių priemonių naudojimo naudą. Be to, siūlomos nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo draudimo tiekti rinkai, kai numatoma, kad patekimo į aplinką rizika bus sumažinta, nes sintetinės polimerų mikrodalelės sulaikomos techninėmis priemonėmis, pvz., chromatografinėse kolonėlėse, vandens filtravimo kasetėse ar spausdintuvų dažuose, arba visam laikui praranda dalelių formą, pavyzdžiui, dėl to, kad jos išbrinksta arba suformuoja plėvelę, pvz., sauskelnėse, nagų lake ar dažuose, arba galutinio naudojimo metu yra visam laikui sulaikomos kietoje terpėje, pvz., į betoną dedamas pluoštas arba kaip liejamų gaminių žaliava naudojamos granulės;

| (19) | XV priede nurodytoje dokumentacijoje įvertintos kelios granuliuoto užpildo, skirto naudoti ant sintetinių sportinių dangų, ribojimo galimybės ir pasiūlyta nustatyti tiekimo rinkai draudimą, numatant pereinamąjį šešerių metų laikotarpį, be išimčių, arba nustatyti tiekimo rinkai draudimą, nustatant pereinamąjį trejų metų laikotarpį ir numatant to draudimo išimtį, jei taikomos konkrečios rizikos valdymo priemonės, kuriomis užtikrinama, kad sintetinių polimerų mikrodalelių išsiskyrimas iš sintetinių sporto aikštelių per metus neviršytų 7 g/m2; |
| --- | --- |

(19)

XV priede nurodytoje dokumentacijoje įvertintos kelios granuliuoto užpildo, skirto naudoti ant sintetinių sportinių dangų, ribojimo galimybės ir pasiūlyta nustatyti tiekimo rinkai draudimą, numatant pereinamąjį šešerių metų laikotarpį, be išimčių, arba nustatyti tiekimo rinkai draudimą, nustatant pereinamąjį trejų metų laikotarpį ir numatant to draudimo išimtį, jei taikomos konkrečios rizikos valdymo priemonės, kuriomis užtikrinama, kad sintetinių polimerų mikrodalelių išsiskyrimas iš sintetinių sporto aikštelių per metus neviršytų 7 g/m2;

| (20) | kalbant apie draudimą tiekti rinkai, sektorių ar gaminių, įvardytų apribojimo nustatymo proceso metu, atveju buvo pasiūlyti konkretūs pereinamieji laikotarpiai, kad atitinkami suinteresuotieji subjektai turėtų pakankamai laiko pradėti laikytis apribojimo ir pereiti prie tinkamų alternatyvų, pavyzdžiui, skaidžių polimerų. Tokie pereinamieji laikotarpiai taip pat būtini, kad valstybės narės galėtų pasirengti vykdymo užtikrinimui, susijusiam su šiuo apribojimu. Galiausiai, jais sumažinamos visuomenės išlaidos, be reikalo nevilkinant išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo. Kitiems naudojimo būdams ir gaminiams, kurie nebuvo atskirai identifikuoti apribojimo nustatymo proceso metu, nebuvo pasiūlyta jokių pereinamųjų laikotarpių; |
| --- | --- |

(20)

kalbant apie draudimą tiekti rinkai, sektorių ar gaminių, įvardytų apribojimo nustatymo proceso metu, atveju buvo pasiūlyti konkretūs pereinamieji laikotarpiai, kad atitinkami suinteresuotieji subjektai turėtų pakankamai laiko pradėti laikytis apribojimo ir pereiti prie tinkamų alternatyvų, pavyzdžiui, skaidžių polimerų. Tokie pereinamieji laikotarpiai taip pat būtini, kad valstybės narės galėtų pasirengti vykdymo užtikrinimui, susijusiam su šiuo apribojimu. Galiausiai, jais sumažinamos visuomenės išlaidos, be reikalo nevilkinant išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo. Kitiems naudojimo būdams ir gaminiams, kurie nebuvo atskirai identifikuoti apribojimo nustatymo proceso metu, nebuvo pasiūlyta jokių pereinamųjų laikotarpių;

| (21) | kalbant apie draudimą tiekti rinkai mikrogranules, t. y. sintetinių polimerų mikrodaleles, skirtas naudoti kaip abrazyvas, t. y. šveisti, poliruoti ar valyti, daugiausia naudojamas nuplaunamuose kosmetikos gaminiuose ar plovikliuose, pereinamojo laikotarpio nebuvo pasiūlyta, nes tikėtasi, kad pramonė iki 2020 m. savanoriškai laipsniškai nutrauks jų naudojimą. Nuplaunamiems ir nenuplaunamiems kosmetikos gaminiams be mikrogranulių XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūloma nustatyti ketverių ir šešerių metų pereinamuosius laikotarpius; |
| --- | --- |

(21)

kalbant apie draudimą tiekti rinkai mikrogranules, t. y. sintetinių polimerų mikrodaleles, skirtas naudoti kaip abrazyvas, t. y. šveisti, poliruoti ar valyti, daugiausia naudojamas nuplaunamuose kosmetikos gaminiuose ar plovikliuose, pereinamojo laikotarpio nebuvo pasiūlyta, nes tikėtasi, kad pramonė iki 2020 m. savanoriškai laipsniškai nutrauks jų naudojimą. Nuplaunamiems ir nenuplaunamiems kosmetikos gaminiams be mikrogranulių XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūloma nustatyti ketverių ir šešerių metų pereinamuosius laikotarpius;

| (22) | sintetinių polimerų mikrodalelių, naudojamų kvapiųjų medžiagų kapsuliavimui, atveju XV priede nurodytoje dokumentacijoje teigiama, kad penkerių arba aštuonerių metų pereinamieji laikotarpiai gali būti tinkami tiek atsižvelgiant į jų ekonomines sąnaudas, tiek į jų ekonominę naudą. Buvo nuspręsta, kad plovikliams, vaškams, blizginimo priemonėms ir oro gaivikliams tinkamas penkerių metų pereinamasis laikotarpis, kad pramonės atstovai turėtų pakankamai laiko pakeisti savo gaminių sudėtį ir pakeisti sintetinių polimerų mikrodaleles; |
| --- | --- |

(22)

sintetinių polimerų mikrodalelių, naudojamų kvapiųjų medžiagų kapsuliavimui, atveju XV priede nurodytoje dokumentacijoje teigiama, kad penkerių arba aštuonerių metų pereinamieji laikotarpiai gali būti tinkami tiek atsižvelgiant į jų ekonomines sąnaudas, tiek į jų ekonominę naudą. Buvo nuspręsta, kad plovikliams, vaškams, blizginimo priemonėms ir oro gaivikliams tinkamas penkerių metų pereinamasis laikotarpis, kad pramonės atstovai turėtų pakankamai laiko pakeisti savo gaminių sudėtį ir pakeisti sintetinių polimerų mikrodaleles;

| (23) | kontroliuojamo veikimo trąšų atveju penkerių metų pereinamasis laikotarpis buvo laikomas pagrįstu, kad gamintojai galėtų pakeisti savo gaminių sudėtį taip, kad jie būtų tinkamai skaidomi aplinkoje. Nuspręsta, kad augalų apsaugos produktams, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (19), ir jais apdorotoms sėkloms bei biocidiniams produktams, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 528/2012 (20), būtina nustatyti aštuonerių metų pereinamąjį laikotarpį, kad pramonė turėtų pakankamai laiko savo produktų sudėčiai pakeisti, autorizacijai gauti ir šiems produktams patiekti rinkai, kartu pereinamuoju laikotarpiu išlaikant kapsuliavimo technologijos teikiamą naudą. Kitoms žemės ūkio ir sodininkystės reikmėms, pvz., dažikliais ar sutepimo medžiagomis padengtoms sėkloms arba kitiems gaminiams, kurie nėra augalų apsaugos produktai arba kurių sudėtyje augalų apsaugos produktų nėra, nustatytas penkerių metų pereinamasis laikotarpis; |
| --- | --- |

(23)

kontroliuojamo veikimo trąšų atveju penkerių metų pereinamasis laikotarpis buvo laikomas pagrįstu, kad gamintojai galėtų pakeisti savo gaminių sudėtį taip, kad jie būtų tinkamai skaidomi aplinkoje. Nuspręsta, kad augalų apsaugos produktams, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 (19), ir jais apdorotoms sėkloms bei biocidiniams produktams, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 528/2012 (20), būtina nustatyti aštuonerių metų pereinamąjį laikotarpį, kad pramonė turėtų pakankamai laiko savo produktų sudėčiai pakeisti, autorizacijai gauti ir šiems produktams patiekti rinkai, kartu pereinamuoju laikotarpiu išlaikant kapsuliavimo technologijos teikiamą naudą. Kitoms žemės ūkio ir sodininkystės reikmėms, pvz., dažikliais ar sutepimo medžiagomis padengtoms sėkloms arba kitiems gaminiams, kurie nėra augalų apsaugos produktai arba kurių sudėtyje augalų apsaugos produktų nėra, nustatytas penkerių metų pereinamasis laikotarpis;

| (24) | priemonių, kurioms taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/745 (21) ir kurios yra cheminės medžiagos ar mišiniai, atveju šešeri metai buvo laikomi būtinais siekiant pakeisti sudėtį ir pereiti prie tinkamų alternatyvų; |
| --- | --- |

(24)

priemonių, kurioms taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/745 (21) ir kurios yra cheminės medžiagos ar mišiniai, atveju šešeri metai buvo laikomi būtinais siekiant pakeisti sudėtį ir pereiti prie tinkamų alternatyvų;

| (25) | tais atvejais, kai aplinkos taršą sintetinių polimerų mikrodalelėmis galima sumažinti nustatant reikalavimą pateikti naudojimo ir šalinimo instrukcijas, XV priede nurodytoje dokumentacijoje pasiūlyta nuo draudimo tiekti rinkai leidžianti nukrypti nuostata. Šiose instrukcijose turėtų būti paaiškinta, kaip tinkamai naudoti ir šalinti gaminius, siekiant kuo labiau sumažinti teršalų patekimą į aplinką; |
| --- | --- |

(25)

tais atvejais, kai aplinkos taršą sintetinių polimerų mikrodalelėmis galima sumažinti nustatant reikalavimą pateikti naudojimo ir šalinimo instrukcijas, XV priede nurodytoje dokumentacijoje pasiūlyta nuo draudimo tiekti rinkai leidžianti nukrypti nuostata. Šiose instrukcijose turėtų būti paaiškinta, kaip tinkamai naudoti ir šalinti gaminius, siekiant kuo labiau sumažinti teršalų patekimą į aplinką;

| (26) | be to, XV priede nurodytoje dokumentacijoje pasiūlyti metinių ataskaitų teikimo reikalavimai, kad būtų galima stebėti reikalavimo teikti naudojimo ir šalinimo instrukcijas veiksmingumą ir pagerinti turimų įrodymų bazę, skirtą dėl sintetinių polimerų mikrodalelių, kurioms netaikomas draudimas tiekti rinkai, naudojimo kylančiai rizikai valdyti; |
| --- | --- |

(26)

be to, XV priede nurodytoje dokumentacijoje pasiūlyti metinių ataskaitų teikimo reikalavimai, kad būtų galima stebėti reikalavimo teikti naudojimo ir šalinimo instrukcijas veiksmingumą ir pagerinti turimų įrodymų bazę, skirtą dėl sintetinių polimerų mikrodalelių, kurioms netaikomas draudimas tiekti rinkai, naudojimo kylančiai rizikai valdyti;

| (27) | 2020 m. birželio 3 d. Agentūros Rizikos vertinimo komitetas (RAC) pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 70 straipsnį priėmė nuomonę (22) dėl XV priede nurodytos dokumentacijos. Toje nuomonėje RAC pritarė XV priede nurodytoje dokumentacijoje pateiktoms išvadoms dėl nustatytos rizikos ir kad siūlomas apribojimas yra tinkama Sąjungos masto priemonė tai rizikai sumažinti; |
| --- | --- |

(27)

2020 m. birželio 3 d. Agentūros Rizikos vertinimo komitetas (RAC) pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 70 straipsnį priėmė nuomonę (22) dėl XV priede nurodytos dokumentacijos. Toje nuomonėje RAC pritarė XV priede nurodytoje dokumentacijoje pateiktoms išvadoms dėl nustatytos rizikos ir kad siūlomas apribojimas yra tinkama Sąjungos masto priemonė tai rizikai sumažinti;

| (28) | RAC laikėsi nuomonės, kad rizikos mažinimo požiūriu tikslingiau nenustatyti apatinės polimerų mikrodalelių dydžio ribos, t. y. įtraukti visas į pluoštą panašias daleles, mažesnes nei 15 mm (atsižvelgiant į ilgiausią pluošto matmenį), ir visas kitas daleles, mažesnes nei 5 mm. RAC laikėsi nuomonės, kad į apribojimo taikymo sritį neįtraukus mažesnių nei 0,1 μm sintetinių polimerų mikrodalelių gali būti sudarytos sąlygos toliau naudoti sintetinių polimerų mikrodaleles arba net skatinama pereiti prie mažesnio dydžio dalelių, kad būtų išvengta apribojimo. Tai galėtų pakenkti siūlomo apribojimo veiksmingumui, nes manoma, kad kuo dalelės mažesnės, tuo didesnis jų toksiškumas; |
| --- | --- |

(28)

RAC laikėsi nuomonės, kad rizikos mažinimo požiūriu tikslingiau nenustatyti apatinės polimerų mikrodalelių dydžio ribos, t. y. įtraukti visas į pluoštą panašias daleles, mažesnes nei 15 mm (atsižvelgiant į ilgiausią pluošto matmenį), ir visas kitas daleles, mažesnes nei 5 mm. RAC laikėsi nuomonės, kad į apribojimo taikymo sritį neįtraukus mažesnių nei 0,1 μm sintetinių polimerų mikrodalelių gali būti sudarytos sąlygos toliau naudoti sintetinių polimerų mikrodaleles arba net skatinama pereiti prie mažesnio dydžio dalelių, kad būtų išvengta apribojimo. Tai galėtų pakenkti siūlomo apribojimo veiksmingumui, nes manoma, kad kuo dalelės mažesnės, tuo didesnis jų toksiškumas;

| (29) | be to, RAC laikėsi nuomonės, kad kriterijai, pagal kuriuos skaidiems polimerams netaikomas apribojimas, turėtų būti griežtesni nei tie, kurie siūlomi XV priede nurodytoje dokumentacijoje. Konkrečiai, RAC laikėsi nuomonės, kad tais atvejais, kai siekiant pagrįsti netaikymą būtina atlikti 4 ir 5 grupių bandymus, tie bandymai turėtų būti atliekami ir jų teigiami rezultatai turėtų būti gaunami trijose atitinkamose aplinkos terpėse, o ne tik svarbiausioje terpėje, kaip siūloma XV priede nurodytoje dokumentacijoje; |
| --- | --- |

(29)

be to, RAC laikėsi nuomonės, kad kriterijai, pagal kuriuos skaidiems polimerams netaikomas apribojimas, turėtų būti griežtesni nei tie, kurie siūlomi XV priede nurodytoje dokumentacijoje. Konkrečiai, RAC laikėsi nuomonės, kad tais atvejais, kai siekiant pagrįsti netaikymą būtina atlikti 4 ir 5 grupių bandymus, tie bandymai turėtų būti atliekami ir jų teigiami rezultatai turėtų būti gaunami trijose atitinkamose aplinkos terpėse, o ne tik svarbiausioje terpėje, kaip siūloma XV priede nurodytoje dokumentacijoje;

| (30) | kalbant apie užpildymo medžiagos, skirtos naudoti ant sintetinių sportinių dangų, tiekimą rinkai, RAC, atsižvelgdamas į išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo, praktiškumo ir įgyvendinamumo aspektus, išreiškė aiškų palankumą draudimui tiekti rinkai po pereinamojo laikotarpio, o ne draudimo išimčiai, jei būtų įgyvendintos rizikos valdymo priemonės. Pagrindinė priežastis, dėl kurios RAC teikė pirmenybę šiai galimybei, buvo ta, kad užpildai, skirti naudoti ant sintetinės sportinės dangos vejos, yra didžiausias mikroplastiko naudojimo gaminiuose šaltinis, taip pat didžiausias į aplinką išmetamų teršalų šaltinis, susijęs su tikslingai naudojamomis sintetinių polimerų mikrodalelėmis Europos lygmeniu. RAC taip pat išreiškė susirūpinimą dėl siūlomų rizikos valdymo priemonių veiksmingumo, visų pirma atsižvelgiant į esamas sportines dangas ir mažesnes daleles. Jis taip pat nurodė, kad nepritaria minėtai 7 g/m2 per metus ribai kaip bet kokiai priimtinai ribai, nes tai vis dar reiškia nuolatinį teršalų patekimą į aplinką; |
| --- | --- |

(30)

kalbant apie užpildymo medžiagos, skirtos naudoti ant sintetinių sportinių dangų, tiekimą rinkai, RAC, atsižvelgdamas į išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo, praktiškumo ir įgyvendinamumo aspektus, išreiškė aiškų palankumą draudimui tiekti rinkai po pereinamojo laikotarpio, o ne draudimo išimčiai, jei būtų įgyvendintos rizikos valdymo priemonės. Pagrindinė priežastis, dėl kurios RAC teikė pirmenybę šiai galimybei, buvo ta, kad užpildai, skirti naudoti ant sintetinės sportinės dangos vejos, yra didžiausias mikroplastiko naudojimo gaminiuose šaltinis, taip pat didžiausias į aplinką išmetamų teršalų šaltinis, susijęs su tikslingai naudojamomis sintetinių polimerų mikrodalelėmis Europos lygmeniu. RAC taip pat išreiškė susirūpinimą dėl siūlomų rizikos valdymo priemonių veiksmingumo, visų pirma atsižvelgiant į esamas sportines dangas ir mažesnes daleles. Jis taip pat nurodė, kad nepritaria minėtai 7 g/m2 per metus ribai kaip bet kokiai priimtinai ribai, nes tai vis dar reiškia nuolatinį teršalų patekimą į aplinką;

| (31) | 2020 m. gruodžio 10 d. Agentūros Socialinės ir ekonominės analizės komitetas (SEAC) pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 71 straipsnio 1 dalį priėmė nuomonę, kurioje padarė išvadą, kad siūlomas apribojimas yra tinkama Sąjungos masto priemonė nustatytai rizikai valdyti, atsižvelgiant į jos socioekonominę naudą ir sąnaudas; |
| --- | --- |

(31)

2020 m. gruodžio 10 d. Agentūros Socialinės ir ekonominės analizės komitetas (SEAC) pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 71 straipsnio 1 dalį priėmė nuomonę, kurioje padarė išvadą, kad siūlomas apribojimas yra tinkama Sąjungos masto priemonė nustatytai rizikai valdyti, atsižvelgiant į jos socioekonominę naudą ir sąnaudas;

| (32) | atsižvelgdamas į RAC nuomonę, SEAC pasiūlė pakeisti XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūlomus apribojimus ir nusprendė, kad sintetinių polimerų mikrodalelių apibrėžtyje turėtų būti nustatyta apatinė 1 nm dydžio riba. Tačiau SEAC pripažino, kad, siekiant užtikrinti galimybę įgyvendinti siūlomą apribojimą, užtikrinti jo vykdymą ir jį stebėti, bent laikinai reikėtų nustatyti apatinę dydžio ribą (0,1 μm (100 nm)), kai analizės metodais ar pridedamais dokumentais negalima patvirtinti sintetinių polimerų mikrodalelių, kurios yra mažesnės už tą dydį, koncentracijos, todėl neįmanoma patikrinti, ar laikomasi apribojimo ribinės koncentracijos; |
| --- | --- |

(32)

atsižvelgdamas į RAC nuomonę, SEAC pasiūlė pakeisti XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūlomus apribojimus ir nusprendė, kad sintetinių polimerų mikrodalelių apibrėžtyje turėtų būti nustatyta apatinė 1 nm dydžio riba. Tačiau SEAC pripažino, kad, siekiant užtikrinti galimybę įgyvendinti siūlomą apribojimą, užtikrinti jo vykdymą ir jį stebėti, bent laikinai reikėtų nustatyti apatinę dydžio ribą (0,1 μm (100 nm)), kai analizės metodais ar pridedamais dokumentais negalima patvirtinti sintetinių polimerų mikrodalelių, kurios yra mažesnės už tą dydį, koncentracijos, todėl neįmanoma patikrinti, ar laikomasi apribojimo ribinės koncentracijos;

| (33) | be to, kad į sintetinių polimerų mikrodalelių apibrėžtį nebūtų įtraukti gamtiniai, skaidūs ir tirpūs polimerai, kaip siūloma XV priede nurodytoje dokumentacijoje, SEAC pasiūlė neįtraukti polimerų, kurių cheminėje sandaroje nėra anglies, nes, jo nuomone, dabartinės priemonės patvarumui įrodyti nėra tinkamos tokių polimerų atveju. Tačiau SEAC laikėsi nuomonės, kad RAC turėtų patvirtinti tokį neįtraukimą; |
| --- | --- |

(33)

be to, kad į sintetinių polimerų mikrodalelių apibrėžtį nebūtų įtraukti gamtiniai, skaidūs ir tirpūs polimerai, kaip siūloma XV priede nurodytoje dokumentacijoje, SEAC pasiūlė neįtraukti polimerų, kurių cheminėje sandaroje nėra anglies, nes, jo nuomone, dabartinės priemonės patvarumui įrodyti nėra tinkamos tokių polimerų atveju. Tačiau SEAC laikėsi nuomonės, kad RAC turėtų patvirtinti tokį neįtraukimą;

| (34) | kvapiųjų medžiagų kapsuliavimo atveju SEAC negalėjo nuspręsti, ar penkeri, ar aštuoneri metai būtų tinkamiausias pereinamasis laikotarpis, ir rekomendavo peržiūrėti poreikį nustatyti ilgesnį nei penkerių metų pereinamąjį laikotarpį nuo apribojimo įvedimo ir kad dėl tokios peržiūros neturėtų būti taikomos neribotos trukmės nukrypti leidžiančios nuostatos; |
| --- | --- |

(34)

kvapiųjų medžiagų kapsuliavimo atveju SEAC negalėjo nuspręsti, ar penkeri, ar aštuoneri metai būtų tinkamiausias pereinamasis laikotarpis, ir rekomendavo peržiūrėti poreikį nustatyti ilgesnį nei penkerių metų pereinamąjį laikotarpį nuo apribojimo įvedimo ir kad dėl tokios peržiūros neturėtų būti taikomos neribotos trukmės nukrypti leidžiančios nuostatos;

| (35) | dėl tam tikrų nenuplaunamų kosmetikos gaminių, t. y. makiažo gaminių, lūpų ir nagų priežiūros gaminių, atsižvelgiant į tai, kad jais nedaug prisidedama prie bendro mikroplastiko išmetimo, taip pat į galimą didelį sintetinių polimerų mikrodalelių uždraudimo šiuose gaminiuose poveikį kosmetikos pramonei, SEAC apsvarstė dvi papildomas priemones kaip tinkamas alternatyvas draudimui tiekti rinkai šiuos gaminius po šešerių metų pereinamojo laikotarpio, kaip siūloma XV priede nurodytoje dokumentacijoje: atitinkamas naudojimo ir šalinimo instrukcijas arba ilgesnį nei šešerių metų pereinamąjį laikotarpį. Tačiau dėl neaiškumų, susijusių su skirtingu poveikiu pramonei ir teršalų išsiskyrimu, SEAC negalėjo padaryti išvados, ar kuri nors iš šių galimybių būtų tinkamesnė už draudimą ir šešerių metų pereinamąjį laikotarpį, kaip siūloma XV priede nurodytoje dokumentacijoje; |
| --- | --- |

(35)

dėl tam tikrų nenuplaunamų kosmetikos gaminių, t. y. makiažo gaminių, lūpų ir nagų priežiūros gaminių, atsižvelgiant į tai, kad jais nedaug prisidedama prie bendro mikroplastiko išmetimo, taip pat į galimą didelį sintetinių polimerų mikrodalelių uždraudimo šiuose gaminiuose poveikį kosmetikos pramonei, SEAC apsvarstė dvi papildomas priemones kaip tinkamas alternatyvas draudimui tiekti rinkai šiuos gaminius po šešerių metų pereinamojo laikotarpio, kaip siūloma XV priede nurodytoje dokumentacijoje: atitinkamas naudojimo ir šalinimo instrukcijas arba ilgesnį nei šešerių metų pereinamąjį laikotarpį. Tačiau dėl neaiškumų, susijusių su skirtingu poveikiu pramonei ir teršalų išsiskyrimu, SEAC negalėjo padaryti išvados, ar kuri nors iš šių galimybių būtų tinkamesnė už draudimą ir šešerių metų pereinamąjį laikotarpį, kaip siūloma XV priede nurodytoje dokumentacijoje;

| (36) | SEAC pažymėjo, kad įgyvendinant rizikos valdymo priemones, kuriomis siekiama sumažinti iš granuliuoto užpildo, skirto naudoti ant sintetinių sportinių dangų, išsiskiriančių teršalų kiekį, tikėtina, kad sąnaudos bus gerokai mažesnės nei jas pakeičiant alternatyvomis. Tačiau rizikos valdymo priemonėmis nebūtų visiškai panaikintas toks teršalų patekimas į aplinką, todėl ilguoju laikotarpiu jos būtų mažiau veiksmingos nei draudimas. Atsižvelgdamas į tai, SEAC padarė išvadą, kad vienos iš galimybių pasirinkimas galėtų būti grindžiamas tik politikos prioritetais; |
| --- | --- |

(36)

SEAC pažymėjo, kad įgyvendinant rizikos valdymo priemones, kuriomis siekiama sumažinti iš granuliuoto užpildo, skirto naudoti ant sintetinių sportinių dangų, išsiskiriančių teršalų kiekį, tikėtina, kad sąnaudos bus gerokai mažesnės nei jas pakeičiant alternatyvomis. Tačiau rizikos valdymo priemonėmis nebūtų visiškai panaikintas toks teršalų patekimas į aplinką, todėl ilguoju laikotarpiu jos būtų mažiau veiksmingos nei draudimas. Atsižvelgdamas į tai, SEAC padarė išvadą, kad vienos iš galimybių pasirinkimas galėtų būti grindžiamas tik politikos prioritetais;

| (37) | SEAC pažymėjo, kad per konsultacijas dėl SEAC nuomonės projekto gauta informacija rodo, kad tam tikri plastikinių granulių, dribsnių ir miltelių (toliau – plastiko granulės), patenkančių į sintetinių polimerų mikrodalelių apibrėžtį, tiekimo grandinės dalyviai dėl pastangų įgyvendinti savanoriškas pramonės iniciatyvas, pavyzdžiui, „Operation Clean Sweep“, greičiausiai galės pradėti teikti ataskaitas apie šių granulių naudojimą anksčiau nei po 36 mėnesių, kaip siūloma XV priede nurodytoje dokumentacijoje; |
| --- | --- |

(37)

SEAC pažymėjo, kad per konsultacijas dėl SEAC nuomonės projekto gauta informacija rodo, kad tam tikri plastikinių granulių, dribsnių ir miltelių (toliau – plastiko granulės), patenkančių į sintetinių polimerų mikrodalelių apibrėžtį, tiekimo grandinės dalyviai dėl pastangų įgyvendinti savanoriškas pramonės iniciatyvas, pavyzdžiui, „Operation Clean Sweep“, greičiausiai galės pradėti teikti ataskaitas apie šių granulių naudojimą anksčiau nei po 36 mėnesių, kaip siūloma XV priede nurodytoje dokumentacijoje;

| (38) | apribojimų nustatymo proceso metu konsultuotasi su Keitimosi informacija apie reikalavimų vykdymo užtikrinimą forumu (toliau – Forumas) pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 77 straipsnio 4 dalies h punktą ir buvo atsižvelgta į jo rekomendacijas; |
| --- | --- |

(38)

apribojimų nustatymo proceso metu konsultuotasi su Keitimosi informacija apie reikalavimų vykdymo užtikrinimą forumu (toliau – Forumas) pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 77 straipsnio 4 dalies h punktą ir buvo atsižvelgta į jo rekomendacijas;

| (39) | Forumas laikėsi nuomonės, kad mažesnių nei 0,1 μm sintetinių polimerų mikrodalelių matavimas kelia techninių sunkumų, ir pažymėjo, kad šiuo metu mažiausia techniškai įmanoma riba yra apie maždaug 0,1 μm. Forumas taip pat pažymėjo, kad vykdymo užtikrinimo institucijos gali remtis dokumentiniais įrodymais, kad įrodytų, jog cheminės medžiagos ar mišinio sudėtyje nėra mažesnių nei 5 mm dalelių, kurių koncentracija viršija apribojimu nustatytas ribas. Tačiau, kilus abejonių, dokumentinius įrodymus galima patikrinti tik taikant galiojantį fizikinį ar analizės metodą arba abu šiuos metodus. Todėl Forumas rekomendavo į sintetinių polimerų mikrodalelių apibrėžtį įtraukti apatinę dydžio ribą. Jei nerekomenduojama jokia apatinė riba, Forumas pasiūlė apsvarstyti laikiną apribojimo įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo sprendimą, pagrįstą tuo, kas praktiškai įmanoma ir atitinka šiuo metu turimus analizės metodus. Be to, Forumas rekomendavo peržiūrėti apibrėžtį įsigaliojus apribojimui, kad būtų atsižvelgta į naujausius mokslo ir technologijų pokyčius; |
| --- | --- |

(39)

Forumas laikėsi nuomonės, kad mažesnių nei 0,1 μm sintetinių polimerų mikrodalelių matavimas kelia techninių sunkumų, ir pažymėjo, kad šiuo metu mažiausia techniškai įmanoma riba yra apie maždaug 0,1 μm. Forumas taip pat pažymėjo, kad vykdymo užtikrinimo institucijos gali remtis dokumentiniais įrodymais, kad įrodytų, jog cheminės medžiagos ar mišinio sudėtyje nėra mažesnių nei 5 mm dalelių, kurių koncentracija viršija apribojimu nustatytas ribas. Tačiau, kilus abejonių, dokumentinius įrodymus galima patikrinti tik taikant galiojantį fizikinį ar analizės metodą arba abu šiuos metodus. Todėl Forumas rekomendavo į sintetinių polimerų mikrodalelių apibrėžtį įtraukti apatinę dydžio ribą. Jei nerekomenduojama jokia apatinė riba, Forumas pasiūlė apsvarstyti laikiną apribojimo įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo sprendimą, pagrįstą tuo, kas praktiškai įmanoma ir atitinka šiuo metu turimus analizės metodus. Be to, Forumas rekomendavo peržiūrėti apibrėžtį įsigaliojus apribojimui, kad būtų atsižvelgta į naujausius mokslo ir technologijų pokyčius;

| (40) | 2021 m. vasario 23 d., Agentūra pateikė RAC ir SEAC nuomones (23) Komisijai; |
| --- | --- |

(40)

2021 m. vasario 23 d., Agentūra pateikė RAC ir SEAC nuomones (23) Komisijai;

| (41) | 2021 m. balandžio 22 d. Agentūra pateikė Komisijai RAC papildomą nuomonę (24). Visų pirma Komisija paprašė RAC apsvarstyti: i) dirbtinių sportinių dangų užpildų ribojimo galimybes, atsižvelgiant į neseniai paskelbtą Europos standartizacijos komiteto (CEN) techninę ataskaitą TR17519 „Sporto zonų dangos. Sintetinė veja sporto įrenginiuose. Užpildų sklaidos aplinkoje sumažinimo gairės“ (Surfaces for sports areas – Synthetic turf sports facilities – Guidance on how to minimise infill dispersion into the environment), ir ii) SEAC pasiūlytą polimerų, kurių sandaroje nėra anglies atomų, neįtraukimą į taikymo sritį. RAC pakartojo, kad aiškiai teikia pirmenybę draudimui tiekti rinkai užpildą, skirtą naudoti ant sintetinės sportinių dangų vejos. Dėl nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos polimerams, kurių sandaroje nėra anglies atomų, RAC nurodė, kad, nesant atitinkamų ekotoksiškumo duomenų, negalima daryti išvados, kad tokie dalelių pavidalo polimerai nekelia tokios pačios rizikos kaip dalelės, kilusios iš polimerų, kurių sandaroje yra anglies atomų; |
| --- | --- |

(41)

2021 m. balandžio 22 d. Agentūra pateikė Komisijai RAC papildomą nuomonę (24). Visų pirma Komisija paprašė RAC apsvarstyti: i) dirbtinių sportinių dangų užpildų ribojimo galimybes, atsižvelgiant į neseniai paskelbtą Europos standartizacijos komiteto (CEN) techninę ataskaitą TR17519 „Sporto zonų dangos. Sintetinė veja sporto įrenginiuose. Užpildų sklaidos aplinkoje sumažinimo gairės“ (Surfaces for sports areas – Synthetic turf sports facilities – Guidance on how to minimise infill dispersion into the environment), ir ii) SEAC pasiūlytą polimerų, kurių sandaroje nėra anglies atomų, neįtraukimą į taikymo sritį. RAC pakartojo, kad aiškiai teikia pirmenybę draudimui tiekti rinkai užpildą, skirtą naudoti ant sintetinės sportinių dangų vejos. Dėl nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos polimerams, kurių sandaroje nėra anglies atomų, RAC nurodė, kad, nesant atitinkamų ekotoksiškumo duomenų, negalima daryti išvados, kad tokie dalelių pavidalo polimerai nekelia tokios pačios rizikos kaip dalelės, kilusios iš polimerų, kurių sandaroje yra anglies atomų;

| (42) | atsižvelgdama į XV priede nurodytą dokumentaciją, RAC ir SEAC nuomones, socioekonominį poveikį ir alternatyvų prieinamumą, Komisija mano, kad dėl sintetinių polimerų mikrodalelių, kurios naudojamos atskirai arba tikslingai dedamos į gaminius, susidaro didelė tarša mikroplastiku. Ta tarša kelia nepriimtiną riziką aplinkai, kurią reikia valdyti visos Sąjungos mastu. Įrodyta, kad tarša mikroplastiku yra ypatingai patvari, jos praktiškai neįmanoma pašalinti iš aplinkos po to, kai ji į ją patenka, ir kad ji palaipsniui kaupiasi aplinkoje. Todėl siekiant nepagrįstai nedelsiant sumažinti išmetamų teršalų kiekį, būtina apriboti sintetinių polimerų mikrodalelių – atskirų arba tikslingai pridėtų į mišinius, kad suteiktų norimą savybę, pavyzdžiui, spalvą, tekstūrą, tūrį, vandens absorbciją, takumą ar atsparumą karščiui, – tiekimą rinkai. Priklausomai nuo numatomo socioekonominio poveikio ir alternatyvų prieinamumo, atitinkamoms gaminių grupėms siūlomi konkretūs pereinamieji laikotarpiai ir išimtys; |
| --- | --- |

(42)

atsižvelgdama į XV priede nurodytą dokumentaciją, RAC ir SEAC nuomones, socioekonominį poveikį ir alternatyvų prieinamumą, Komisija mano, kad dėl sintetinių polimerų mikrodalelių, kurios naudojamos atskirai arba tikslingai dedamos į gaminius, susidaro didelė tarša mikroplastiku. Ta tarša kelia nepriimtiną riziką aplinkai, kurią reikia valdyti visos Sąjungos mastu. Įrodyta, kad tarša mikroplastiku yra ypatingai patvari, jos praktiškai neįmanoma pašalinti iš aplinkos po to, kai ji į ją patenka, ir kad ji palaipsniui kaupiasi aplinkoje. Todėl siekiant nepagrįstai nedelsiant sumažinti išmetamų teršalų kiekį, būtina apriboti sintetinių polimerų mikrodalelių – atskirų arba tikslingai pridėtų į mišinius, kad suteiktų norimą savybę, pavyzdžiui, spalvą, tekstūrą, tūrį, vandens absorbciją, takumą ar atsparumą karščiui, – tiekimą rinkai. Priklausomai nuo numatomo socioekonominio poveikio ir alternatyvų prieinamumo, atitinkamoms gaminių grupėms siūlomi konkretūs pereinamieji laikotarpiai ir išimtys;

| (43) | yra įrodymų, kad daugelis polimerų, kuriems taikomas apribojimas, kelia riziką. Kalbant apie kitus polimerus, apie kuriuos turima mažiau duomenų, išvados dėl jų keliamos rizikos vis dėlto gali būti daromos remiantis objektyviais kriterijais, susijusiais su mikrodalelėmis, kuriose yra tų polimerų arba kurios yra jomis padengtos. Komisija mano, kad šis apribojimas turėtų būti taikomas polimerų grupėms, kurioms būdingos tos pačios atitinkamos fizinės ir cheminės savybės, dalelių dydis ir patvarumas aplinkoje. Tai leidžia objektyviai nustatyti chemines medžiagas, kurioms taikomas šis apribojimas; |
| --- | --- |

(43)

yra įrodymų, kad daugelis polimerų, kuriems taikomas apribojimas, kelia riziką. Kalbant apie kitus polimerus, apie kuriuos turima mažiau duomenų, išvados dėl jų keliamos rizikos vis dėlto gali būti daromos remiantis objektyviais kriterijais, susijusiais su mikrodalelėmis, kuriose yra tų polimerų arba kurios yra jomis padengtos. Komisija mano, kad šis apribojimas turėtų būti taikomas polimerų grupėms, kurioms būdingos tos pačios atitinkamos fizinės ir cheminės savybės, dalelių dydis ir patvarumas aplinkoje. Tai leidžia objektyviai nustatyti chemines medžiagas, kurioms taikomas šis apribojimas;

| (44) | Komisija mano, kad į sintetinių polimerų mikrodalelių apibrėžtį tikslinga neįtraukti gamtinių, skaidžių ir tirpių polimerų, nes jie neprisideda prie rizikos. Be to, Komisija mano, kad būtų pagrįsta į apribojimo taikymo sritį neįtraukti polimerų, kurių sandaroje nėra anglies atomų, nes nėra atitinkamų ekotoksiškumo duomenų apie tai, ar tokie polimerai dalelių pavidalu keltų tokią pačią riziką kaip ir dalelės, kilusios iš polimerų, kurių sandaroje yra anglies atomų; |
| --- | --- |

(44)

Komisija mano, kad į sintetinių polimerų mikrodalelių apibrėžtį tikslinga neįtraukti gamtinių, skaidžių ir tirpių polimerų, nes jie neprisideda prie rizikos. Be to, Komisija mano, kad būtų pagrįsta į apribojimo taikymo sritį neįtraukti polimerų, kurių sandaroje nėra anglies atomų, nes nėra atitinkamų ekotoksiškumo duomenų apie tai, ar tokie polimerai dalelių pavidalu keltų tokią pačią riziką kaip ir dalelės, kilusios iš polimerų, kurių sandaroje yra anglies atomų;

| (45) | Komisija mano, kad sintetinių polimerų mikrodalelės, kurių visi matmenys mažesni nei 0,1 μm, kelia tokią pačią arba potencialiai didesnę riziką aplinkai nei dalelės, kurių bet kuris matmuo yra nuo 0,1 μm iki 5 mm. Todėl sintetinių polimerų mikrodalelių apibrėžtis turėtų apimti polimerus, esančius dalelėse, kurių bet kuris matmuo yra mažesnis nei 5 mm, ir į pluoštą panašiose dalelėse, kurių ilgis mažesnis nei 15 mm, arba polimerus, dengiančius šias daleles. Tačiau Komisija sutinka su Forumu ir SEAC, kad šiuo metu dalelių, kurių bet koks matmuo mažesnis nei 0,1 μm arba atitinkamai ilgis mažesnis nei 0,3 μm, nustatymas ir kiekybinis įvertinimas kelia analitinių sunkumų, nes dalelės yra per mažos. Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, tais atvejais, kai turimi analizės metodai arba prie produkto pridedami dokumentai neleidžia nustatyti sintetinių polimerų mikrodalelių koncentracijos gaminyje, siekiant užtikrinti apribojimo laikymąsi, apatinė tų mikrodalelių dydžio riba turėtų būti 0,1 μm bet kuriam matmeniui arba 0,3 μm ilgiui, priklausomai nuo konkretaus atvejo. Ši riba nebeturėtų būti taikoma, kai tik atsiras naujų ar patobulintų metodų, leidžiančių identifikuoti ir kiekybiškai nustatyti sintetinių polimerų mikrodaleles, kurių bet kuris matmuo yra mažesnis nei 0,1 μm, o ilgis – mažesnis nei 0,3 μm; |
| --- | --- |

(45)

Komisija mano, kad sintetinių polimerų mikrodalelės, kurių visi matmenys mažesni nei 0,1 μm, kelia tokią pačią arba potencialiai didesnę riziką aplinkai nei dalelės, kurių bet kuris matmuo yra nuo 0,1 μm iki 5 mm. Todėl sintetinių polimerų mikrodalelių apibrėžtis turėtų apimti polimerus, esančius dalelėse, kurių bet kuris matmuo yra mažesnis nei 5 mm, ir į pluoštą panašiose dalelėse, kurių ilgis mažesnis nei 15 mm, arba polimerus, dengiančius šias daleles. Tačiau Komisija sutinka su Forumu ir SEAC, kad šiuo metu dalelių, kurių bet koks matmuo mažesnis nei 0,1 μm arba atitinkamai ilgis mažesnis nei 0,3 μm, nustatymas ir kiekybinis įvertinimas kelia analitinių sunkumų, nes dalelės yra per mažos. Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, tais atvejais, kai turimi analizės metodai arba prie produkto pridedami dokumentai neleidžia nustatyti sintetinių polimerų mikrodalelių koncentracijos gaminyje, siekiant užtikrinti apribojimo laikymąsi, apatinė tų mikrodalelių dydžio riba turėtų būti 0,1 μm bet kuriam matmeniui arba 0,3 μm ilgiui, priklausomai nuo konkretaus atvejo. Ši riba nebeturėtų būti taikoma, kai tik atsiras naujų ar patobulintų metodų, leidžiančių identifikuoti ir kiekybiškai nustatyti sintetinių polimerų mikrodaleles, kurių bet kuris matmuo yra mažesnis nei 0,1 μm, o ilgis – mažesnis nei 0,3 μm;

| (46) | Komisija sutinka su RAC, kad apribojimas neturėtų būti taikomas tik tiems polimerams, kurie skaidosi keliose aplinkos terpėse. Visuotinai pripažįstama, kad teigiamas bet kurio iš 1–3 grupių atrankinės patikros bandymų metodų rezultatas leidžia prognozuoti skaidumą visose aplinkos terpėse. Todėl Komisija mano, kad, taikant šį apribojimą, bet kurio iš šių bandymų teigiami rezultatai yra pakankami, kad būtų įrodytas skaidumas. Kita vertus, neaišku, ar polimero, kurio 4 ar 5 grupės bandymo rezultatai vienoje aplinkos terpėje yra teigiami, skaidymas kitoje terpėje būtų panašus. Todėl Komisija mano, kad tais atvejais, kai taikomi 4 arba 5 grupės bandymų metodai, teigiamas polimero rezultatas atliekant šiuos bandymus turi būti gaunamas trijose aplinkos terpėse, kad jam nebūtų taikomas apribojimas; |
| --- | --- |

(46)

Komisija sutinka su RAC, kad apribojimas neturėtų būti taikomas tik tiems polimerams, kurie skaidosi keliose aplinkos terpėse. Visuotinai pripažįstama, kad teigiamas bet kurio iš 1–3 grupių atrankinės patikros bandymų metodų rezultatas leidžia prognozuoti skaidumą visose aplinkos terpėse. Todėl Komisija mano, kad, taikant šį apribojimą, bet kurio iš šių bandymų teigiami rezultatai yra pakankami, kad būtų įrodytas skaidumas. Kita vertus, neaišku, ar polimero, kurio 4 ar 5 grupės bandymo rezultatai vienoje aplinkos terpėje yra teigiami, skaidymas kitoje terpėje būtų panašus. Todėl Komisija mano, kad tais atvejais, kai taikomi 4 arba 5 grupės bandymų metodai, teigiamas polimero rezultatas atliekant šiuos bandymus turi būti gaunamas trijose aplinkos terpėse, kad jam nebūtų taikomas apribojimas;

| (47) | siekiant atsižvelgti į bet kokius mokslinius pokyčius, susijusius su polimerų skaidymu ir tirpumu, įskaitant naujus bandymų metodus, specialiai sukurtus sintetinių polimerų mikrodalelių skaidumui ar tirpumui įvertinti, gali prireikti peržiūrėti standartizuotus bandymų metodus ir teigiamo rezultato kriterijus, skirtus skaidumui ar tirpumui įrodyti; |
| --- | --- |

(47)

siekiant atsižvelgti į bet kokius mokslinius pokyčius, susijusius su polimerų skaidymu ir tirpumu, įskaitant naujus bandymų metodus, specialiai sukurtus sintetinių polimerų mikrodalelių skaidumui ar tirpumui įvertinti, gali prireikti peržiūrėti standartizuotus bandymų metodus ir teigiamo rezultato kriterijus, skirtus skaidumui ar tirpumui įrodyti;

| (48) | sintetinių polimerų mikrodalelės, naudojamos žemės ūkio ir sodininkystės gaminiuose, pavyzdžiui, trąšų ar augalų apsaugos produktų išsiskyrimui arba vandens srautui tarp trąšų ir dirvožemio kontroliuoti, sumažina veikliųjų medžiagų, naudojamų dirvožemiui ir augalams, kiekį ir apriboja tokių potencialiai toksiškų gaminių poveikį veiklos vykdytojui bei jų poveikį aplinkai. Būtina sudaryti palankesnes sąlygas kurti aplinkosauginiu požiūriu tvarias alternatyvas, kurios leistų šias naudingas priemones gaminti be mikroplastiko ir jas išlaikyti rinkoje. SEAC laikėsi nuomonės, kad žemės ūkio ir sodininkystės gaminiams siūlomos priemonės būtų tinkamos tik tuo atveju, jei vidutinės trukmės laikotarpiu atsirastų biologiškai skaidžių alternatyvų, pasižyminčių bent panašiomis funkcijomis. Galiausiai Reglamente (ES) 2019/1009 jau nustatyti bendrieji vertinimo, ar ES tręšiamuosiuose produktuose esantys polimerai yra skaidūs, principai. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad, siekiant užtikrinti suderinamumą su Reglamente (ES) 2019/1009 nustatytomis bandymų sąlygomis ir sudaryti palankesnes sąlygas alternatyvų kūrimui, tikslinga nustatyti specialias polimerų skaidumo žemės ūkio ir sodininkystės gaminiuose, išskyrus ES tręšiamuosius produktus, pavyzdžiui, tręšiamuosius produktus, kurie tiekiami rinkai nebūdami paženklinti CE ženklu, bandymų sąlygas ir teigiamo rezultato kriterijus; |
| --- | --- |

(48)

sintetinių polimerų mikrodalelės, naudojamos žemės ūkio ir sodininkystės gaminiuose, pavyzdžiui, trąšų ar augalų apsaugos produktų išsiskyrimui arba vandens srautui tarp trąšų ir dirvožemio kontroliuoti, sumažina veikliųjų medžiagų, naudojamų dirvožemiui ir augalams, kiekį ir apriboja tokių potencialiai toksiškų gaminių poveikį veiklos vykdytojui bei jų poveikį aplinkai. Būtina sudaryti palankesnes sąlygas kurti aplinkosauginiu požiūriu tvarias alternatyvas, kurios leistų šias naudingas priemones gaminti be mikroplastiko ir jas išlaikyti rinkoje. SEAC laikėsi nuomonės, kad žemės ūkio ir sodininkystės gaminiams siūlomos priemonės būtų tinkamos tik tuo atveju, jei vidutinės trukmės laikotarpiu atsirastų biologiškai skaidžių alternatyvų, pasižyminčių bent panašiomis funkcijomis. Galiausiai Reglamente (ES) 2019/1009 jau nustatyti bendrieji vertinimo, ar ES tręšiamuosiuose produktuose esantys polimerai yra skaidūs, principai. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad, siekiant užtikrinti suderinamumą su Reglamente (ES) 2019/1009 nustatytomis bandymų sąlygomis ir sudaryti palankesnes sąlygas alternatyvų kūrimui, tikslinga nustatyti specialias polimerų skaidumo žemės ūkio ir sodininkystės gaminiuose, išskyrus ES tręšiamuosius produktus, pavyzdžiui, tręšiamuosius produktus, kurie tiekiami rinkai nebūdami paženklinti CE ženklu, bandymų sąlygas ir teigiamo rezultato kriterijus;

| (49) | Komisija mano, kad XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūlomos rizikos valdymo priemonės su RAC ir SEAC pakeitimais yra svarbios siekiant valdyti nustatytą riziką. Tačiau Komisija mano, kad sprendimas dėl to, kuri iš tų rizikos valdymo priemonių yra tinkamiausia nustatytai rizikai valdyti, atsižvelgiant į jos socioekonominį poveikį, įskaitant galimybę taikyti konkrečias nukrypti leidžiančias nuostatas arba pereinamuosius laikotarpius, įvairiose situacijose turėtų būti priimamas kiekvienu konkrečiu atveju; |
| --- | --- |

(49)

Komisija mano, kad XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūlomos rizikos valdymo priemonės su RAC ir SEAC pakeitimais yra svarbios siekiant valdyti nustatytą riziką. Tačiau Komisija mano, kad sprendimas dėl to, kuri iš tų rizikos valdymo priemonių yra tinkamiausia nustatytai rizikai valdyti, atsižvelgiant į jos socioekonominį poveikį, įskaitant galimybę taikyti konkrečias nukrypti leidžiančias nuostatas arba pereinamuosius laikotarpius, įvairiose situacijose turėtų būti priimamas kiekvienu konkrečiu atveju;

| (50) | nebūtina nurodyti, kad nuotekų dumblas ir kompostas nepatenka į taikymo sritį, kaip siūloma XV priede nurodytoje dokumentacijoje ir RAC bei SEAC nuomonėse, atsižvelgiant į tai, kad į šiuos produktus sintetinių polimerų mikrodalelių tikslingai nededama, todėl jos nepatenka į šio reglamento taikymo sritį. Kita vertus, maisto produktai ir pašarai, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002 (25), neturėtų patekti į taikymo sritį, kad būtų išvengta dvigubo reguliavimo; |
| --- | --- |

(50)

nebūtina nurodyti, kad nuotekų dumblas ir kompostas nepatenka į taikymo sritį, kaip siūloma XV priede nurodytoje dokumentacijoje ir RAC bei SEAC nuomonėse, atsižvelgiant į tai, kad į šiuos produktus sintetinių polimerų mikrodalelių tikslingai nededama, todėl jos nepatenka į šio reglamento taikymo sritį. Kita vertus, maisto produktai ir pašarai, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002 (25), neturėtų patekti į taikymo sritį, kad būtų išvengta dvigubo reguliavimo;

| (51) | kalbant apie kvapiųjų medžiagų kapsuliavimą, Komisija mano, kad tinkamiausias pereinamasis laikotarpis yra šešeri metai, nes pramonei bus suteikta pakankamai laiko visų gaminių, kuriems šiuo metu alternatyvų nėra, sudėčiai pakeisti; |
| --- | --- |

(51)

kalbant apie kvapiųjų medžiagų kapsuliavimą, Komisija mano, kad tinkamiausias pereinamasis laikotarpis yra šešeri metai, nes pramonei bus suteikta pakankamai laiko visų gaminių, kuriems šiuo metu alternatyvų nėra, sudėčiai pakeisti;

| (52) | dėl siūlomo apribojimo numatomos makiažo gaminių, lūpų ir nagų priežiūros gaminių sudėties keitimo išlaidos yra didesnės nei kitų nenuplaunamų kosmetikos gaminių atveju. Atsižvelgdama į tai, kad makiažo gaminiai, lūpų ir nagų priežiūros gaminiai palyginti mažiau prisideda prie bendro išmetamų teršalų kiekio, Komisija mano, kad 12 metų pereinamasis laikotarpis prieš draudimą tiekti tokius gaminius rinkai, yra pagrįstas, siekiant suteikti pakankamai laiko tinkamoms alternatyvoms sukurti ir pramonei tenkančioms išlaidoms apriboti. Tačiau, siekiant paskatinti pakeisti sintetinių polimerų mikrodaleles makiažo gaminiuose, lūpų ir nagų priežiūros gaminiuose iki pereinamojo laikotarpio pabaigos, nuo 2031 m. spalio 17 d. ant visų rinkai patiektų makiažo gaminių, lūpų ir nagų priežiūros gaminių, kurių sudėtyje vis dar yra sintetinių polimerų mikrodalelių, turėtų būti teiginys, kuriuo vartotojai būtų informuojami apie šį faktą. Siekiant išvengti nereikalingos naštos tiekėjams ir gaminių atšaukimo, neturėtų būti reikalaujama, kad tiekėjai tam tikrą papildomą laikotarpį pateiktų pirmiau minėtą teiginį ant gaminių, kurie jau buvo patiekti rinkai iki 2031 m. spalio 17 d.; |
| --- | --- |

(52)

dėl siūlomo apribojimo numatomos makiažo gaminių, lūpų ir nagų priežiūros gaminių sudėties keitimo išlaidos yra didesnės nei kitų nenuplaunamų kosmetikos gaminių atveju. Atsižvelgdama į tai, kad makiažo gaminiai, lūpų ir nagų priežiūros gaminiai palyginti mažiau prisideda prie bendro išmetamų teršalų kiekio, Komisija mano, kad 12 metų pereinamasis laikotarpis prieš draudimą tiekti tokius gaminius rinkai, yra pagrįstas, siekiant suteikti pakankamai laiko tinkamoms alternatyvoms sukurti ir pramonei tenkančioms išlaidoms apriboti. Tačiau, siekiant paskatinti pakeisti sintetinių polimerų mikrodaleles makiažo gaminiuose, lūpų ir nagų priežiūros gaminiuose iki pereinamojo laikotarpio pabaigos, nuo 2031 m. spalio 17 d. ant visų rinkai patiektų makiažo gaminių, lūpų ir nagų priežiūros gaminių, kurių sudėtyje vis dar yra sintetinių polimerų mikrodalelių, turėtų būti teiginys, kuriuo vartotojai būtų informuojami apie šį faktą. Siekiant išvengti nereikalingos naštos tiekėjams ir gaminių atšaukimo, neturėtų būti reikalaujama, kad tiekėjai tam tikrą papildomą laikotarpį pateiktų pirmiau minėtą teiginį ant gaminių, kurie jau buvo patiekti rinkai iki 2031 m. spalio 17 d.;

| (53) | Komisija mano, kad pagrįsta iki aštuonerių metų pailginti pereinamąjį laikotarpį, susijusį su granuliuoto užpildo, skirto naudoti ant sintetinių sportinių dangų, tiekimo rinkai draudimu, kad būtų užtikrinta, kad daugiau esamų sintetinių sporto dangų, ant kurių naudojamas šis gaminys, galėtų natūraliai pasiekti savo gyvavimo ciklo pabaigą, dar iki kol jas reikės pakeisti; |
| --- | --- |

(53)

Komisija mano, kad pagrįsta iki aštuonerių metų pailginti pereinamąjį laikotarpį, susijusį su granuliuoto užpildo, skirto naudoti ant sintetinių sportinių dangų, tiekimo rinkai draudimu, kad būtų užtikrinta, kad daugiau esamų sintetinių sporto dangų, ant kurių naudojamas šis gaminys, galėtų natūraliai pasiekti savo gyvavimo ciklo pabaigą, dar iki kol jas reikės pakeisti;

| (54) | kalbant apie rizikos valdymo priemonę, pagal kurią reikalaujama pateikti naudojimo ir šalinimo instrukcijas, tikslinga diagnostikos in vitro priemonių, kurių sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių, tiekėjams nustatyti ilgesnį nei 24 mėnesių pereinamąjį laikotarpį, kad informacija apie tinkamą tokių mikrodalelių šalinimą būtų perduota tiekimo grandinėje, o pakeitus gaminio informacinį lapelį ar pakuotę, prireikus pakaktų laiko būtiniems reguliavimo institucijų leidimams gauti. Be to, Komisija mano, kad reikėtų atsižvelgti į naujausius technologinius pokyčius elektroninio ženklinimo ir plačiai paplitusio mobiliųjų elektroninių prietaisų naudojimo srityje. Todėl taikant šį apribojimą turėtų būti sudaryta galimybė naudotis naudojimo ir šalinimo instrukcijomis elektroniniu formatu kaip papildomu informacijos teikimo būdu; |
| --- | --- |

(54)

kalbant apie rizikos valdymo priemonę, pagal kurią reikalaujama pateikti naudojimo ir šalinimo instrukcijas, tikslinga diagnostikos in vitro priemonių, kurių sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių, tiekėjams nustatyti ilgesnį nei 24 mėnesių pereinamąjį laikotarpį, kad informacija apie tinkamą tokių mikrodalelių šalinimą būtų perduota tiekimo grandinėje, o pakeitus gaminio informacinį lapelį ar pakuotę, prireikus pakaktų laiko būtiniems reguliavimo institucijų leidimams gauti. Be to, Komisija mano, kad reikėtų atsižvelgti į naujausius technologinius pokyčius elektroninio ženklinimo ir plačiai paplitusio mobiliųjų elektroninių prietaisų naudojimo srityje. Todėl taikant šį apribojimą turėtų būti sudaryta galimybė naudotis naudojimo ir šalinimo instrukcijomis elektroniniu formatu kaip papildomu informacijos teikimo būdu;

| (55) | Direktyvoje 2001/83/EB ir Reglamente (ES) 2019/6 reikalaujama ant vaisto pakuotės arba pakuotės lapelio atitinkamai pateikti žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų naudojimo ir šalinimo instrukcijas. Todėl Komisija nemano, kad reikia nustatyti papildomus įpareigojimus dėl žmonėms skirtų ar veterinarinių vaistų naudojimo ir šalinimo instrukcijų; |
| --- | --- |

(55)

Direktyvoje 2001/83/EB ir Reglamente (ES) 2019/6 reikalaujama ant vaisto pakuotės arba pakuotės lapelio atitinkamai pateikti žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų naudojimo ir šalinimo instrukcijas. Todėl Komisija nemano, kad reikia nustatyti papildomus įpareigojimus dėl žmonėms skirtų ar veterinarinių vaistų naudojimo ir šalinimo instrukcijų;

| (56) | kalbant apie XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūlomus ataskaitų teikimo reikalavimus su RAC ir SEAC padarytais pakeitimais, Komisija mano, kad jie padės stebėti naudojimo ir šalinimo instrukcijų veiksmingumą ir pagerins naudojimo būdų, kuriems netaikomas draudimas tiekti rinkai, rizikos valdymo įrodymų bazę. Be to, Komisija mano, kad į Agentūrai teiktiną informaciją reikia įtraukti nuorodą į taikomas nukrypti leidžiančias nuostatas, kad būtų lengviau užtikrinti teisės aktų vykdymą, neužkraunant papildomos naštos pramonei. Be to, turėtų būti reikalaujama, kad gamintojai ir tolesni pramoniniai naudotojai apskaičiuotų savo išmetamųjų teršalų kiekį ir apie jį praneštų. Be to, siekiant užtikrinti, kad visas išmetamųjų teršalų kiekis tiekimo grandinėje būtų stebimas ir apie jį būtų pranešama nesudarant pernelyg didelės naštos galutiniams naudotojams, gaminių, kurių sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių, tiekėjai, pirmą kartą tiekiantys šiuos gaminius rinkai profesionaliems naudotojams ir plačiajai visuomenei, be savo išmetamųjų teršalų kiekio, taip pat turi apskaičiuoti tolesnių naudotojų išmetamųjų teršalų kiekį nuo gaminio patiekimo rinkai iki jo pašalinimo po galutinio naudojimo ir nurodyti Agentūrai bendrą išmetamųjų teršalų kiekį. Siekiant užtikrinti optimalų pateiktos informacijos panaudojimą ir palengvinti vykdymo užtikrinimą, tokia informacija turėtų būti prieinama valstybėms narėms; |
| --- | --- |

(56)

kalbant apie XV priede nurodytoje dokumentacijoje siūlomus ataskaitų teikimo reikalavimus su RAC ir SEAC padarytais pakeitimais, Komisija mano, kad jie padės stebėti naudojimo ir šalinimo instrukcijų veiksmingumą ir pagerins naudojimo būdų, kuriems netaikomas draudimas tiekti rinkai, rizikos valdymo įrodymų bazę. Be to, Komisija mano, kad į Agentūrai teiktiną informaciją reikia įtraukti nuorodą į taikomas nukrypti leidžiančias nuostatas, kad būtų lengviau užtikrinti teisės aktų vykdymą, neužkraunant papildomos naštos pramonei. Be to, turėtų būti reikalaujama, kad gamintojai ir tolesni pramoniniai naudotojai apskaičiuotų savo išmetamųjų teršalų kiekį ir apie jį praneštų. Be to, siekiant užtikrinti, kad visas išmetamųjų teršalų kiekis tiekimo grandinėje būtų stebimas ir apie jį būtų pranešama nesudarant pernelyg didelės naštos galutiniams naudotojams, gaminių, kurių sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių, tiekėjai, pirmą kartą tiekiantys šiuos gaminius rinkai profesionaliems naudotojams ir plačiajai visuomenei, be savo išmetamųjų teršalų kiekio, taip pat turi apskaičiuoti tolesnių naudotojų išmetamųjų teršalų kiekį nuo gaminio patiekimo rinkai iki jo pašalinimo po galutinio naudojimo ir nurodyti Agentūrai bendrą išmetamųjų teršalų kiekį. Siekiant užtikrinti optimalų pateiktos informacijos panaudojimą ir palengvinti vykdymo užtikrinimą, tokia informacija turėtų būti prieinama valstybėms narėms;

| (57) | plastiko granulių nuostoliai yra svarbus pramoninis mikroplastiko šaltinis aplinkoje. Plastikinių granulių tiekimo grandinė jau savanoriškai įgyvendina iniciatyvas, kurios apims ataskaitų teikimą, siekiant kuo labiau sumažinti granulių nuostolius. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad 24 mėnesių pereinamasis laikotarpis, taikomas šio sektoriaus informacijos teikimo reikalavimams, yra pagrįstas; |
| --- | --- |

(57)

plastiko granulių nuostoliai yra svarbus pramoninis mikroplastiko šaltinis aplinkoje. Plastikinių granulių tiekimo grandinė jau savanoriškai įgyvendina iniciatyvas, kurios apims ataskaitų teikimą, siekiant kuo labiau sumažinti granulių nuostolius. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad 24 mėnesių pereinamasis laikotarpis, taikomas šio sektoriaus informacijos teikimo reikalavimams, yra pagrįstas;

| (58) | siekiant išvengti dvigubo ataskaitų teikimo, kai tiekimo grandinėje yra daugiau nei vienas subjektas, tiekiantis rinkai tą patį gaminį, kurio sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių, tik pirmasis tos tiekimo grandinės dalyvis turėtų pateikti Agentūrai reikiamą informaciją; |
| --- | --- |

(58)

siekiant išvengti dvigubo ataskaitų teikimo, kai tiekimo grandinėje yra daugiau nei vienas subjektas, tiekiantis rinkai tą patį gaminį, kurio sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių, tik pirmasis tos tiekimo grandinės dalyvis turėtų pateikti Agentūrai reikiamą informaciją;

| (59) | kad būtų lengviau užtikrinti šio apribojimo vykdymą, gaminių, kurių sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių, gamintojai, importuotojai ir tolesni pramoniniai naudotojai kompetentingų institucijų prašymu turėtų joms pateikti konkrečią informaciją, pagal kurią būtų galima aiškiai nustatyti jų gaminiuose esančius polimerus, kuriems taikomas šis apribojimas, ir šių polimerų funkciją gaminyje. Be to, gamintojai, importuotojai ir tolesni pramoniniai naudotojai, teigiantys, kad sintetinių polimerų mikrodalelių pavadinimas neapima tikrų jų gaminiuose esančių polimerų dėl jų skaidumo ar tirpumo, kompetentingų institucijų prašymu turėtų joms pateikti šias savybes įrodančią informaciją. Tolesni pramoniniai naudotojai, neturintys reikiamos informacijos, pirmiausia turėtų jos paprašyti savo tiekėjų. Siekiant apsaugoti komercinės informacijos konfidencialumą, tiekėjams, kurie nenori dalytis prašoma informacija su tolesniais pramoniniais naudotojais, turėtų būti leidžiama pateikti ją tiesiogiai jos prašančiai kompetentingai institucijai; |
| --- | --- |

(59)

kad būtų lengviau užtikrinti šio apribojimo vykdymą, gaminių, kurių sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių, gamintojai, importuotojai ir tolesni pramoniniai naudotojai kompetentingų institucijų prašymu turėtų joms pateikti konkrečią informaciją, pagal kurią būtų galima aiškiai nustatyti jų gaminiuose esančius polimerus, kuriems taikomas šis apribojimas, ir šių polimerų funkciją gaminyje. Be to, gamintojai, importuotojai ir tolesni pramoniniai naudotojai, teigiantys, kad sintetinių polimerų mikrodalelių pavadinimas neapima tikrų jų gaminiuose esančių polimerų dėl jų skaidumo ar tirpumo, kompetentingų institucijų prašymu turėtų joms pateikti šias savybes įrodančią informaciją. Tolesni pramoniniai naudotojai, neturintys reikiamos informacijos, pirmiausia turėtų jos paprašyti savo tiekėjų. Siekiant apsaugoti komercinės informacijos konfidencialumą, tiekėjams, kurie nenori dalytis prašoma informacija su tolesniais pramoniniais naudotojais, turėtų būti leidžiama pateikti ją tiesiogiai jos prašančiai kompetentingai institucijai;

| (60) | siekiant išvengti nereikalingo produktų atšaukimo ir sumažinti atliekų kiekį, būtina numatyti, kad iki 2023 m. spalio 17 d. patiektos rinkai sintetinių polimerų mikrodalelės – atskiros arba esančios mišiniuose – gali būti toliau tiekiamos rinkai. Ta taisyklė nereikalinga sintetinių polimerų mikrodalelių naudojimo atvejams, kuriems taikomi pereinamieji laikotarpiai; |
| --- | --- |

(60)

siekiant išvengti nereikalingo produktų atšaukimo ir sumažinti atliekų kiekį, būtina numatyti, kad iki 2023 m. spalio 17 d. patiektos rinkai sintetinių polimerų mikrodalelės – atskiros arba esančios mišiniuose – gali būti toliau tiekiamos rinkai. Ta taisyklė nereikalinga sintetinių polimerų mikrodalelių naudojimo atvejams, kuriems taikomi pereinamieji laikotarpiai;

| (61) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(61)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (62) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 133 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(62)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 133 straipsniu įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 25 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

1

(2)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10518-2016-INIT/lt/pdf/

2

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/24073/st_7348_2017_rev_1_en.pdf

3

(4)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europinė plastikų žiedinėje ekonomikoje strategija“ (COM(2018) 28 final).

4

final

(5)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, ES Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019) 640 final).

5

final

(6)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020) 98 final).

6

final

(7)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kuriame sveiką planetą visiems. ES veiksmų planas „Siekiant nulinės oro, vandens ir dirvožemio taršos“ (COM(2021) 400 final).

7

final

(8)  
  2018 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl europinės plastikų žiedinėje ekonomikoje strategijos (P8_TA(2018) 352).

8

(9)  
  2017 m. lapkričio 9 d. Komisijos prašymas, kuriuo Europos cheminių medžiagų agentūros prašoma parengti apribojimo pasiūlymą, atitinkantį REACH reglamento XVII priedo reikalavimus, https://echa.europa.eu/documents/10162/5c8be037-3f81-266a-d71b-1a67ec01cbf9.

9

(10)  XV priedo apribojimų ataskaita, https://echa.europa.eu/documents/10162/05bd96e3-b969-0a7c-c6d0-441182893720; XV priedo apribojimų ataskaitos priedas,

10

https://echa.europa.eu/documents/10162/db081bde-ea3e-ab53-3135-8aaffe66d0cb.

(11)  ECHA (2020 m.). Nuomonės dėl XV priedo ataskaitos, kurioje siūlomi tikslingai pridedamų mikroplastikų apribojimai, aiškinamasis dokumentas, https://echa.europa.eu/documents/10162/b56c6c7e-02fb-68a4-da69-0bcbd504212b.

11

(12)  
  2017 m. gegužės 17 d. Komisijos sprendimas (ES) 2017/848, kuriuo nustatomi geros jūrų vandenų aplinkos būklės kriterijai ir metodiniai standartai, stebėsenos ir vertinimo specifikacijos ir standartizuoti metodai ir panaikinamas Sprendimas 2010/477/ES (OL L 125, 2017 5 18, p. 43).

12

(13)  
  2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19).

13

(14)  
  2022 m. birželio 10 d. Komisijos rekomendacija dėl nanomedžiagos apibrėžties (C(2022) 3689) (OL C 229, 2022 6 14, p. 1).

14

(15)  
  2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (OL L 311, 2001 11 28, p. 67).

15

(16)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/6 dėl veterinarinių vaistų, kuriuo panaikinama Direktyva 2001/82/EB (OL L 4, 2019 1 7, p. 43).

16

(17)  
  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1009, kuriuo nustatomos ES tręšiamųjų produktų tiekimo rinkai taisyklės ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1069/2009 ir (EB) Nr. 1107/2009 bei panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2003/2003 (OL L 170, 2019 6 25, p. 1.

17

(18)  
  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 dėl maisto priedų (OL L 354, 2008 12 31, p. 16).

18

(19)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantis Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (OL L 309, 2009 11 24, p. 1).

19

(20)  
  2012 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 528/2012 dėl biocidinių produktų tiekimo rinkai ir jų naudojimo (OL L 167, 2012 6 27, p. 1).

20

(21)  
  2017 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/745 dėl medicinos priemonių, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2001/83/EB, Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 ir Reglamentas (EB) Nr. 1223/2009, ir kuriuo panaikinamos Tarybos direktyvos 90/385/EEB ir 93/42/EEB (OL L 117, 2017 5 5, p. 1).

21

(22)  https://echa.europa.eu/documents/10162/b4d383cd-24fc-82e9-cccf-6d9f66ee9089

22

(23)  Rizikos vertinimo komitetas (RAC), Socialinės ir ekonominės analizės komitetas (SEAC). 2020 m. gruodžio 10 d. nuomonė dėl XV priede nurodytos dokumentacijos, kurioje siūlomi apribojimai dėl tikslingai pridėto mikroplastiko, https://echa.europa.eu/documents/10162/a513b793-dd84-d83a-9c06-e7a11580f366.

23

(24)  Rizikos vertinimo komiteto (RAC) nuomonė, susijusi su ECHA vykdomojo direktoriaus prašymu pagal REACH reglamento 77 straipsnio 3 dalies c punktą parengti papildomą nuomonę dėl CEN techninės ataskaitos Nr. 17519 dėl dirbtinių aikštelių rizikos valdymo priemonių ir ESTC tyrimo dėl jų veiksmingumo ir siūlomos nukrypti leidžiančios nuostatos, taikomos polimerams, kurių sandaroje nėra anglies atomų, https://echa.europa.eu/documents/10162/17229/art77_3c_mpinfillandnewderogationforpolymers_opi_rac_en.pdf/b85be7e7-c0a8-649a-a0db-56e89e39b3d5?t=1619618145726.

24

(25)  
  2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

25

---

PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1) | įterpiamas šis įrašas:












  „78. | Sintetinių polimerų mikrodalelės:
  polimerai, kurie yra kieti ir atitinka abi šias sąlygas:






  a) | yra dalelėse ir sudaro ne mažiau kaip 1 % šių dalelių masės arba sudaro ištisinę dalelių paviršiaus dangą; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

įterpiamas šis įrašas:

„78.

Sintetinių polimerų mikrodalelės:

polimerai, kurie yra kieti ir atitinka abi šias sąlygas:

a)

yra dalelėse ir sudaro ne mažiau kaip 1 % šių dalelių masės arba sudaro ištisinę dalelių paviršiaus dangą;

| b) | ne mažiau kaip 1 % masės a punkte nurodytų dalelių atitinka vieną iš šių sąlygų:






  i) | visi dalelių matmenys yra 5 mm arba mažesni; |
| --- | --- | --- |

b)

ne mažiau kaip 1 % masės a punkte nurodytų dalelių atitinka vieną iš šių sąlygų:

i)

visi dalelių matmenys yra 5 mm arba mažesni;

| ii) | dalelių ilgis yra 15 mm arba mažesnis, o jų ilgio ir skersmens santykis yra didesnis kaip 3. |
| --- | --- |

ii)

dalelių ilgis yra 15 mm arba mažesnis, o jų ilgio ir skersmens santykis yra didesnis kaip 3.

Šis pavadinimas neapima šių polimerų:

| a) | polimerų, kurie yra gamtoje vykusio polimerizacijos proceso rezultatas, nepriklausomai nuo proceso, kurio metu jie buvo išgauti, kurie nėra chemiškai modifikuotos medžiagos; |
| --- | --- |

a)

polimerų, kurie yra gamtoje vykusio polimerizacijos proceso rezultatas, nepriklausomai nuo proceso, kurio metu jie buvo išgauti, kurie nėra chemiškai modifikuotos medžiagos;

| b) | polimerų, kurie yra skaidūs, kaip įrodyta pagal 15 priedėlį; |
| --- | --- |

b)

polimerų, kurie yra skaidūs, kaip įrodyta pagal 15 priedėlį;

| c) | polimerų, kurių tirpumas didesnis kaip 2 g/l, kaip įrodyta pagal 16 priedėlį; |
| --- | --- |

c)

polimerų, kurių tirpumas didesnis kaip 2 g/l, kaip įrodyta pagal 16 priedėlį;

| d) | polimerų, kurių cheminėje sandaroje nėra anglies atomų. |
| --- | --- |

d)

polimerų, kurių cheminėje sandaroje nėra anglies atomų.

| 1. | Negali būti tiekiamos rinkai kaip atskiros cheminės medžiagos arba, jei sintetinių polimerų mikrodalelės dedamos tam, kad suteiktų norimą savybę, mišiniuose, kai jų koncentracija yra ne mažesnė kaip 0,01 % masės. |
| --- | --- |

1.

Negali būti tiekiamos rinkai kaip atskiros cheminės medžiagos arba, jei sintetinių polimerų mikrodalelės dedamos tam, kad suteiktų norimą savybę, mišiniuose, kai jų koncentracija yra ne mažesnė kaip 0,01 % masės.

| 2. | Šiame įraše vartojamų sąvokų apibrėžtys:






  a) | dalelė – mažas medžiagos gabalėlis, išskyrus pavienes molekules, turintis apibrėžtas fizines ribas; |
| --- | --- | --- |

2.

Šiame įraše vartojamų sąvokų apibrėžtys:

a)

dalelė – mažas medžiagos gabalėlis, išskyrus pavienes molekules, turintis apibrėžtas fizines ribas;

| b) | kietoji medžiaga – cheminė medžiaga ar mišinys, išskyrus skystį ar dujas; |
| --- | --- |

b)

kietoji medžiaga – cheminė medžiaga ar mišinys, išskyrus skystį ar dujas;

| c) | dujos – cheminė medžiaga ar mišinys, kurių garų slėgis 50 °C temperatūroje yra didesnis kaip 300 kPa (absoliutus) arba kurie 20 °C temperatūroje yra visiškai dujiniai, esant standartiniam 101,3 kPa slėgiui; |
| --- | --- |

c)

dujos – cheminė medžiaga ar mišinys, kurių garų slėgis 50 °C temperatūroje yra didesnis kaip 300 kPa (absoliutus) arba kurie 20 °C temperatūroje yra visiškai dujiniai, esant standartiniam 101,3 kPa slėgiui;

| d) | skystis – cheminė medžiaga ar mišinys, atitinkantys bet kurią iš šių sąlygų:






  i) | cheminės medžiagos ar mišinio garų slėgis 50 °C temperatūroje yra ne didesnis kaip 300 kPa, jie nėra visiškai dujiniai esant 20 °C temperatūrai ir standartiniam 101,3 kPa slėgiui, o jų lydymosi temperatūra arba pradinė lydymosi temperatūra esant standartiniam 101,3 kPa slėgiui yra ne didesnė kaip 20 °C; |
| --- | --- | --- |

d)

skystis – cheminė medžiaga ar mišinys, atitinkantys bet kurią iš šių sąlygų:

i)

cheminės medžiagos ar mišinio garų slėgis 50 °C temperatūroje yra ne didesnis kaip 300 kPa, jie nėra visiškai dujiniai esant 20 °C temperatūrai ir standartiniam 101,3 kPa slėgiui, o jų lydymosi temperatūra arba pradinė lydymosi temperatūra esant standartiniam 101,3 kPa slėgiui yra ne didesnė kaip 20 °C;

| ii) | cheminė medžiaga ar mišinys atitinka Amerikos bandymų ir medžiagų asociacijos (ASTM) D 4359-90 standartinio bandymo metodo, skirto nustatyti, ar cheminė medžiaga yra skysta ar kieta (Standard Test Method for Determining Whether a Material Is a Liquid or a Solid), kriterijus; |
| --- | --- |

ii)

cheminė medžiaga ar mišinys atitinka Amerikos bandymų ir medžiagų asociacijos (ASTM) D 4359-90 standartinio bandymo metodo, skirto nustatyti, ar cheminė medžiaga yra skysta ar kieta (Standard Test Method for Determining Whether a Material Is a Liquid or a Solid), kriterijus;

| iii) | gauti teigiami medžiagos ar mišinio takumo bandymo (penetrometro bandymo), aprašyto 1957 m. rugsėjo 30 d. Ženevoje sudarytos Europos sutarties dėl pavojingų krovinių tarptautinių vežimų keliais (ADR) A priedo 2 dalies 2.3.4 skyriuje, rezultatai; |
| --- | --- |

iii)

gauti teigiami medžiagos ar mišinio takumo bandymo (penetrometro bandymo), aprašyto 1957 m. rugsėjo 30 d. Ženevoje sudarytos Europos sutarties dėl pavojingų krovinių tarptautinių vežimų keliais (ADR) A priedo 2 dalies 2.3.4 skyriuje, rezultatai;

| e) | makiažo gaminys – cheminė medžiaga ar mišinys, skirti liestis su tam tikromis išorinėmis žmogaus kūno dalimis, t. y. epidermiu, antakiais ir blakstienomis, siekiant tik arba daugiausia pakeisti jų išvaizdą. |
| --- | --- |

e)

makiažo gaminys – cheminė medžiaga ar mišinys, skirti liestis su tam tikromis išorinėmis žmogaus kūno dalimis, t. y. epidermiu, antakiais ir blakstienomis, siekiant tik arba daugiausia pakeisti jų išvaizdą.

| 3. | Jei sintetinių polimerų mikrodalelių, kurioms taikomas šis įrašas, koncentracijos negalima nustatyti naudojantis esamais analizės metodais arba pridedamais dokumentais, siekiant patikrinti, ar laikomasi 1 dalyje nurodytos ribinės koncentracijos, atsižvelgiama tik į bent tokio dydžio daleles:






  a) | bet kuris matmuo 0,1 μm, kai dalelių visi matmenys yra 5 mm arba mažesni; |
| --- | --- | --- |

3.

Jei sintetinių polimerų mikrodalelių, kurioms taikomas šis įrašas, koncentracijos negalima nustatyti naudojantis esamais analizės metodais arba pridedamais dokumentais, siekiant patikrinti, ar laikomasi 1 dalyje nurodytos ribinės koncentracijos, atsižvelgiama tik į bent tokio dydžio daleles:

a)

bet kuris matmuo 0,1 μm, kai dalelių visi matmenys yra 5 mm arba mažesni;

| b) | ilgis 0,3 μm, kai dalelių ilgis yra 15 mm arba mažesnis, o ilgio ir skersmens santykis yra didesnis kaip 3. |
| --- | --- |

b)

ilgis 0,3 μm, kai dalelių ilgis yra 15 mm arba mažesnis, o ilgio ir skersmens santykis yra didesnis kaip 3.

| 4. | 1 punktas netaikomas tiekiant rinkai:






  a) | sintetinių polimerų mikrodaleles, kaip atskiras chemines medžiagas arba esančias mišiniuose, skirtuose naudoti pramonės objektuose; |
| --- | --- | --- |

4.

1 punktas netaikomas tiekiant rinkai:

a)

sintetinių polimerų mikrodaleles, kaip atskiras chemines medžiagas arba esančias mišiniuose, skirtuose naudoti pramonės objektuose;

| b) | vaistus, kuriems taikoma Direktyva 2001/83/EB, ir veterinarinius vaistus, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/6 (*1); |
| --- | --- |

b)

vaistus, kuriems taikoma Direktyva 2001/83/EB, ir veterinarinius vaistus, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/6 (*1);

| c) | ES tręšiamuosius produktus, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1009 (*2); |
| --- | --- |

c)

ES tręšiamuosius produktus, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1009 (*2);

| d) | maisto priedus, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 (*3); |
| --- | --- |

d)

maisto priedus, kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1333/2008 (*3);

| e) | diagnostikos in vitro priemones, įskaitant priemones, kurioms taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/746 (*4); |
| --- | --- |

e)

diagnostikos in vitro priemones, įskaitant priemones, kurioms taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/746 (*4);

| f) | maisto produktus, apibrėžtus Reglamento (EB) Nr. 178/2002 2 straipsnyje, kuriems netaikomas šio punkto d papunktis, ir pašarus, apibrėžtus to reglamento 3 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

f)

maisto produktus, apibrėžtus Reglamento (EB) Nr. 178/2002 2 straipsnyje, kuriems netaikomas šio punkto d papunktis, ir pašarus, apibrėžtus to reglamento 3 straipsnio 4 dalyje.

| 5. | 1 punktas netaikomas toliau nurodytų sintetinių polimerų mikrodalelių, kaip atskirų cheminių medžiagų ar esančių mišiniuose, tiekimui rinkai:






  a) | sintetinių polimerų mikrodalelių, kurios techninėmis priemonėmis sulaikomos taip, kad naudojant gaminį pagal naudojimo instrukcijas numatyto galutinio naudojimo metu būtų išvengta patekimo į aplinką; |
| --- | --- | --- |

5.

1 punktas netaikomas toliau nurodytų sintetinių polimerų mikrodalelių, kaip atskirų cheminių medžiagų ar esančių mišiniuose, tiekimui rinkai:

a)

sintetinių polimerų mikrodalelių, kurios techninėmis priemonėmis sulaikomos taip, kad naudojant gaminį pagal naudojimo instrukcijas numatyto galutinio naudojimo metu būtų išvengta patekimo į aplinką;

| b) | sintetinių polimerų mikrodalelių, kurių fizinės savybės numatomo galutinio naudojimo metu visam laikui pakeičiamos taip, kad polimeras nebepatenka į šio įrašo taikymo sritį; |
| --- | --- |

b)

sintetinių polimerų mikrodalelių, kurių fizinės savybės numatomo galutinio naudojimo metu visam laikui pakeičiamos taip, kad polimeras nebepatenka į šio įrašo taikymo sritį;

| c) | sintetinių polimerų mikrodalelių, kurios numatomo galutinio naudojimo metu visam laikui įterpiamos į kietą terpę. |
| --- | --- |

c)

sintetinių polimerų mikrodalelių, kurios numatomo galutinio naudojimo metu visam laikui įterpiamos į kietą terpę.

| 6. | 1 punktas taikomas šiais naudojimo atvejais:






  a) | nuo 2029 m. spalio 17 d. sintetinių polimerų mikrodalelėms, naudojamoms kvapiosioms medžiagoms kapsuliuoti; |
| --- | --- | --- |

6.

1 punktas taikomas šiais naudojimo atvejais:

a)

nuo 2029 m. spalio 17 d. sintetinių polimerų mikrodalelėms, naudojamoms kvapiosioms medžiagoms kapsuliuoti;

| b) | nuo 2027 m. spalio 17 d. nuplaunamiems gaminiams, apibrėžtiems Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 II–VI priedų preambulės 1 punkto a papunktyje, išskyrus atvejus, kai tokiems gaminiams taikomas šio punkto a papunktis arba juose yra sintetinių polimerų mikrodalelių, kurios skirtos naudoti kaip abrazyvai, t. y. šveisti, poliruoti ar valyti (toliau – mikrogranulės); |
| --- | --- |

b)

nuo 2027 m. spalio 17 d. nuplaunamiems gaminiams, apibrėžtiems Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 II–VI priedų preambulės 1 punkto a papunktyje, išskyrus atvejus, kai tokiems gaminiams taikomas šio punkto a papunktis arba juose yra sintetinių polimerų mikrodalelių, kurios skirtos naudoti kaip abrazyvai, t. y. šveisti, poliruoti ar valyti (toliau – mikrogranulės);

| c) | nuo 2035 m. spalio 17 d. lūpų priežiūros gaminiams, apibrėžtiems Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 II–VI priedų preambulės 1 punkto e papunktyje, nagų priežiūros gaminiams, apibrėžtiems to reglamento II–VI priedų preambulės 1 punkto g papunktyje, ir makiažo gaminiams, kuriems taikomas tas reglamentas, išskyrus atvejus, kai tokiems gaminiams taikomi šio punkto a arba b papunkčiai arba jų sudėtyje yra mikrogranulių; |
| --- | --- |

c)

nuo 2035 m. spalio 17 d. lūpų priežiūros gaminiams, apibrėžtiems Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 II–VI priedų preambulės 1 punkto e papunktyje, nagų priežiūros gaminiams, apibrėžtiems to reglamento II–VI priedų preambulės 1 punkto g papunktyje, ir makiažo gaminiams, kuriems taikomas tas reglamentas, išskyrus atvejus, kai tokiems gaminiams taikomi šio punkto a arba b papunkčiai arba jų sudėtyje yra mikrogranulių;

| d) | nuo 2029 m. spalio 17 d. nenuplaunamiems gaminiams, apibrėžtiems Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 II–VI priedų preambulės 1 punkto b papunktyje, išskyrus atvejus, kai tokiems gaminiams taikomi šio punkto a arba c papunkčiai; |
| --- | --- |

d)

nuo 2029 m. spalio 17 d. nenuplaunamiems gaminiams, apibrėžtiems Reglamento (EB) Nr. 1223/2009 II–VI priedų preambulės 1 punkto b papunktyje, išskyrus atvejus, kai tokiems gaminiams taikomi šio punkto a arba c papunkčiai;

| e) | nuo 2028 m. spalio 17 d. plovikliams, apibrėžtiems Reglamento (EB) Nr. 648/2004 2 straipsnio 1 dalyje, vaškams, blizginimo priemonėms ir oro gaivikliams, išskyrus atvejus, kai tiems gaminiams taikomas šio punkto a papunktis arba jų sudėtyje yra mikrogranulių; |
| --- | --- |

e)

nuo 2028 m. spalio 17 d. plovikliams, apibrėžtiems Reglamento (EB) Nr. 648/2004 2 straipsnio 1 dalyje, vaškams, blizginimo priemonėms ir oro gaivikliams, išskyrus atvejus, kai tiems gaminiams taikomas šio punkto a papunktis arba jų sudėtyje yra mikrogranulių;

| f) | nuo 2029 m. spalio 17 d. priemonėms, kurioms taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/745 (*5), išskyrus atvejus, kai tose priemonėse yra mikrogranulių; |
| --- | --- |

f)

nuo 2029 m. spalio 17 d. priemonėms, kurioms taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/745 (*5), išskyrus atvejus, kai tose priemonėse yra mikrogranulių;

| g) | nuo 2028 m. spalio 17 d. tręšiamiesiems produktams, apibrėžtiems Reglamento (ES) 2019/1009 2 straipsnio 1 punkte, kurie nepatenka į to reglamento taikymo sritį; |
| --- | --- |

g)

nuo 2028 m. spalio 17 d. tręšiamiesiems produktams, apibrėžtiems Reglamento (ES) 2019/1009 2 straipsnio 1 punkte, kurie nepatenka į to reglamento taikymo sritį;

| h) | nuo 2031 m. spalio 17 d. augalų apsaugos produktams, apibrėžtiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 (*6) 2 straipsnio 1 dalyje, ir tais produktais apdorotoms sėkloms bei biocidiniams produktams, apibrėžtiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 528/2012 (*7) 3 straipsnio 1 dalies a punkte; |
| --- | --- |

h)

nuo 2031 m. spalio 17 d. augalų apsaugos produktams, apibrėžtiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 (*6) 2 straipsnio 1 dalyje, ir tais produktais apdorotoms sėkloms bei biocidiniams produktams, apibrėžtiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 528/2012 (*7) 3 straipsnio 1 dalies a punkte;

| i) | nuo 2028 m. spalio 17 d. gaminiams, skirtiems naudoti žemės ūkyje ir sodininkystėje, kuriems netaikomi g arba h papunkčiai; |
| --- | --- |

i)

nuo 2028 m. spalio 17 d. gaminiams, skirtiems naudoti žemės ūkyje ir sodininkystėje, kuriems netaikomi g arba h papunkčiai;

| j) | nuo 2031 m. spalio 17 d. granuliuotam užpildui, skirtam naudoti ant sintetinių sportinių dangų. |
| --- | --- |

j)

nuo 2031 m. spalio 17 d. granuliuotam užpildui, skirtam naudoti ant sintetinių sportinių dangų.

| 7. | Nuo 2025 m. spalio 17 d. 4 punkto a papunktyje nurodytų sintetinių polimerų mikrodalelių tiekėjai pateikia šią informaciją:






  a) | naudojimo ir šalinimo instrukcijas, kuriose tolesniems pramoniniams naudotojams paaiškinama, kaip užkirsti kelią sintetinių polimerų mikrodalelių patekimui į aplinką; |
| --- | --- | --- |

7.

Nuo 2025 m. spalio 17 d. 4 punkto a papunktyje nurodytų sintetinių polimerų mikrodalelių tiekėjai pateikia šią informaciją:

a)

naudojimo ir šalinimo instrukcijas, kuriose tolesniems pramoniniams naudotojams paaiškinama, kaip užkirsti kelią sintetinių polimerų mikrodalelių patekimui į aplinką;

| b) | tokį teiginį: „Tiekiamoms sintetinių polimerų mikrodalelėms taikomos sąlygos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priedo 78 įraše“; |
| --- | --- |

b)

tokį teiginį: „Tiekiamoms sintetinių polimerų mikrodalelėms taikomos sąlygos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XVII priedo 78 įraše“;

| c) | informaciją apie sintetinių polimerų mikrodalelių kiekį arba, jei taikoma, koncentraciją cheminėje medžiagoje ar mišinyje; |
| --- | --- |

c)

informaciją apie sintetinių polimerų mikrodalelių kiekį arba, jei taikoma, koncentraciją cheminėje medžiagoje ar mišinyje;

| d) | bendrą informaciją apie cheminėje medžiagoje ar mišinyje esančių polimerų tapatybę, leidžiančią gamintojams, tolesniems pramoniniams naudotojams ir kitiems tiekėjams vykdyti 11 ir 12 punktuose nustatytus įpareigojimus. |
| --- | --- |

d)

bendrą informaciją apie cheminėje medžiagoje ar mišinyje esančių polimerų tapatybę, leidžiančią gamintojams, tolesniems pramoniniams naudotojams ir kitiems tiekėjams vykdyti 11 ir 12 punktuose nustatytus įpareigojimus.

| 8. | Nuo 2026 m. spalio 17 d. 4 punkto e papunktyje nurodytų gaminių, kurių sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių, tiekėjai ir nuo 2025 m. spalio 17 d. 4 punkto d papunktyje ir 5 punkte nurodytų gaminių, kurių sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių, tiekėjai pateikia naudojimo ir šalinimo instrukcijas, kuriose profesionaliems naudotojams ir plačiajai visuomenei paaiškinama, kaip užkirsti kelią sintetinių polimerų mikrodalelių patekimui į aplinką. |
| --- | --- |

8.

Nuo 2026 m. spalio 17 d. 4 punkto e papunktyje nurodytų gaminių, kurių sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių, tiekėjai ir nuo 2025 m. spalio 17 d. 4 punkto d papunktyje ir 5 punkte nurodytų gaminių, kurių sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių, tiekėjai pateikia naudojimo ir šalinimo instrukcijas, kuriose profesionaliems naudotojams ir plačiajai visuomenei paaiškinama, kaip užkirsti kelią sintetinių polimerų mikrodalelių patekimui į aplinką.

| 9. | Nuo 2031 m. spalio 17 d. iki 2035 m. spalio 16 d. 6 punkto c papunktyje nurodytų gaminių, kuriuose yra sintetinių polimerų mikrodalelių, tiekėjai pateikia šį teiginį: „Šiame gaminyje yra mikroplastiko.“ Tačiau ant gaminių, patiektų rinkai iki 2031 m. spalio 17 d., šio teiginio nereikalaujama pateikti iki 2031 m. gruodžio 17 d. |
| --- | --- |

9.

Nuo 2031 m. spalio 17 d. iki 2035 m. spalio 16 d. 6 punkto c papunktyje nurodytų gaminių, kuriuose yra sintetinių polimerų mikrodalelių, tiekėjai pateikia šį teiginį: „Šiame gaminyje yra mikroplastiko.“ Tačiau ant gaminių, patiektų rinkai iki 2031 m. spalio 17 d., šio teiginio nereikalaujama pateikti iki 2031 m. gruodžio 17 d.

| 10. | 7, 8 ir 9 punktuose nurodyta informacija pateikiama kaip aiškiai matomas, įskaitomas ir nenutrinamas tekstas arba, kai tinkama, piktogramos, kai pateikiama 7 ir 8 punktuose nurodyta informacija. Tekstas arba piktogramos pateikiami ant gaminių, kurių sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių, etiketės, pakuotės arba pakuotės lapelio, o 7 punkte nurodytos informacijos atveju – saugos duomenų lape. Be teksto ar piktogramų, tiekėjai gali pateikti skaitmeninę priemonę, suteikiančią prieigą prie elektroninės tos informacijos versijos.
  Jei naudojimo ir šalinimo instrukcijos pagal 7, 8 ir 9 punktus pateikiamos teksto forma, jos parengiamos valstybių narių, kuriose cheminė medžiaga ar mišinys tiekiami rinkai, oficialiosiomis kalbomis, išskyrus atvejus, kai atitinkamos valstybės narės nustato kitaip. |
| --- | --- |

10.

7, 8 ir 9 punktuose nurodyta informacija pateikiama kaip aiškiai matomas, įskaitomas ir nenutrinamas tekstas arba, kai tinkama, piktogramos, kai pateikiama 7 ir 8 punktuose nurodyta informacija. Tekstas arba piktogramos pateikiami ant gaminių, kurių sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių, etiketės, pakuotės arba pakuotės lapelio, o 7 punkte nurodytos informacijos atveju – saugos duomenų lape. Be teksto ar piktogramų, tiekėjai gali pateikti skaitmeninę priemonę, suteikiančią prieigą prie elektroninės tos informacijos versijos.

Jei naudojimo ir šalinimo instrukcijos pagal 7, 8 ir 9 punktus pateikiamos teksto forma, jos parengiamos valstybių narių, kuriose cheminė medžiaga ar mišinys tiekiami rinkai, oficialiosiomis kalbomis, išskyrus atvejus, kai atitinkamos valstybės narės nustato kitaip.

| 11. | Pradedant nuo 2026 m. granulių, dribsnių ir miltelių pavidalo sintetinių polimerų mikrodalelių, naudojamų kaip žaliava plastiko gamyboje pramoniniuose objektuose, gamintojai ir tolesni pramoniniai naudotojai ir nuo 2027 m. kiti sintetinių polimerų mikrodalelių gamintojai ir kiti tolesni pramoniniai naudotojai, naudojantys sintetinių polimerų mikrodaleles pramoniniuose objektuose, iki kiekvienų metų gegužės 31 d. pateikia Agentūrai šią informaciją:






  a) | sintetinių polimerų mikrodalelių naudojimo praėjusiais kalendoriniais metais aprašymą; |
| --- | --- | --- |

11.

Pradedant nuo 2026 m. granulių, dribsnių ir miltelių pavidalo sintetinių polimerų mikrodalelių, naudojamų kaip žaliava plastiko gamyboje pramoniniuose objektuose, gamintojai ir tolesni pramoniniai naudotojai ir nuo 2027 m. kiti sintetinių polimerų mikrodalelių gamintojai ir kiti tolesni pramoniniai naudotojai, naudojantys sintetinių polimerų mikrodaleles pramoniniuose objektuose, iki kiekvienų metų gegužės 31 d. pateikia Agentūrai šią informaciją:

a)

sintetinių polimerų mikrodalelių naudojimo praėjusiais kalendoriniais metais aprašymą;

| b) | kiekvieno sintetinių polimerų mikrodalelių naudojimo atveju – bendrą informaciją apie naudojamų polimerų tapatybę; |
| --- | --- |

b)

kiekvieno sintetinių polimerų mikrodalelių naudojimo atveju – bendrą informaciją apie naudojamų polimerų tapatybę;

| c) | kiekvieno sintetinių polimerų mikrodalelių naudojimo atveju – apskaičiuotą sintetinių polimerų mikrodalelių, išsiskyrusių į aplinką praėjusiais kalendoriniais metais, kiekį, į kurį taip pat įtraukiamas transportavimo metu į aplinką patekusių sintetinių polimerų mikrodalelių kiekis; |
| --- | --- |

c)

kiekvieno sintetinių polimerų mikrodalelių naudojimo atveju – apskaičiuotą sintetinių polimerų mikrodalelių, išsiskyrusių į aplinką praėjusiais kalendoriniais metais, kiekį, į kurį taip pat įtraukiamas transportavimo metu į aplinką patekusių sintetinių polimerų mikrodalelių kiekis;

| d) | kiekvieno sintetinių polimerų mikrodalelių naudojimo atveju – nuorodą į 4 punkto a papunktyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą. |
| --- | --- |

d)

kiekvieno sintetinių polimerų mikrodalelių naudojimo atveju – nuorodą į 4 punkto a papunktyje nustatytą nukrypti leidžiančią nuostatą.

| 12. | Nuo 2027 m. 4 punkto b, d ir e papunkčiuose ir 5 punkte nurodytų gaminių, kurių sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių ir kurie buvo pirmą kartą pateikti rinkai profesionaliems naudotojams ir plačiajai visuomenei, tiekėjai iki kiekvienų metų gegužės 31 d. pateikia Agentūrai šią informaciją:






  a) | galutinio naudojimo, dėl kurio sintetinių polimerų mikrodalelės buvo patiektos rinkai praėjusiais kalendoriniais metais, aprašymą; |
| --- | --- | --- |

12.

Nuo 2027 m. 4 punkto b, d ir e papunkčiuose ir 5 punkte nurodytų gaminių, kurių sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių ir kurie buvo pirmą kartą pateikti rinkai profesionaliems naudotojams ir plačiajai visuomenei, tiekėjai iki kiekvienų metų gegužės 31 d. pateikia Agentūrai šią informaciją:

a)

galutinio naudojimo, dėl kurio sintetinių polimerų mikrodalelės buvo patiektos rinkai praėjusiais kalendoriniais metais, aprašymą;

| b) | kiekvieno galutinio naudojimo, dėl kurio sintetinių polimerų mikrodalelės buvo patiektos rinkai, atveju – bendrą informaciją apie praėjusiais kalendoriniais metais rinkai patiektų polimerų tapatybę; |
| --- | --- |

b)

kiekvieno galutinio naudojimo, dėl kurio sintetinių polimerų mikrodalelės buvo patiektos rinkai, atveju – bendrą informaciją apie praėjusiais kalendoriniais metais rinkai patiektų polimerų tapatybę;

| c) | kiekvieno galutinio naudojimo, dėl kurio sintetinių polimerų mikrodalelės buvo patiektos rinkai, atveju – apskaičiuotą sintetinių polimerų mikrodalelių, išsiskyrusių į aplinką praėjusiais kalendoriniais metais, kiekį, į kurį taip pat įtraukiamas transportavimo metu į aplinką patekusių sintetinių polimerų mikrodalelių kiekis; |
| --- | --- |

c)

kiekvieno galutinio naudojimo, dėl kurio sintetinių polimerų mikrodalelės buvo patiektos rinkai, atveju – apskaičiuotą sintetinių polimerų mikrodalelių, išsiskyrusių į aplinką praėjusiais kalendoriniais metais, kiekį, į kurį taip pat įtraukiamas transportavimo metu į aplinką patekusių sintetinių polimerų mikrodalelių kiekis;

| d) | kiekvieno sintetinių polimerų mikrodalelių naudojimo atveju – nuorodą į taikomą nukrypti leidžiančią nuostatą arba nukrypti leidžiančias nuostatas, nustatytas 4 punkto b, d arba e papunkčiuose arba 5 punkto a, b arba c papunkčiuose. |
| --- | --- |

d)

kiekvieno sintetinių polimerų mikrodalelių naudojimo atveju – nuorodą į taikomą nukrypti leidžiančią nuostatą arba nukrypti leidžiančias nuostatas, nustatytas 4 punkto b, d arba e papunkčiuose arba 5 punkto a, b arba c papunkčiuose.

| 13. | Agentūra suteikia valstybėms narėms galimybę susipažinti su pagal 11 ir 12 punktus pateikta informacija. |
| --- | --- |

13.

Agentūra suteikia valstybėms narėms galimybę susipažinti su pagal 11 ir 12 punktus pateikta informacija.

| 14. | Gaminių, kurių sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių, gamintojai, importuotojai ir tolesni pramoniniai naudotojai kompetentingų institucijų prašymu pateikia joms konkrečią informaciją apie polimerų, kuriems taikomas šis įrašas, tapatybę ir tų polimerų funkciją gaminiuose. Konkreti informacija apie polimero tapatybę turi būti pakankama, kad būtų galima nedviprasmiškai identifikuoti polimerus, ir turi apimti bent VI priedo 2.1–2.2.3 ir 2.3.5, 2.3.6 ir 2.3.7 punktuose nustatytą informaciją, kai taikoma.
  Jei tolesni pramoniniai naudotojai neturi informacijos, jie per septynias dienas nuo kompetentingų institucijų prašymo gavimo dienos paprašo savo tiekėjo šios informacijos ir nedelsdami informuoja institucijas apie pateiktą prašymą.
  Gavę antroje pastraipoje nurodytą prašymą, tiekėjai per 30 dienų pateikia prašomą informaciją tolesniam pramoniniam naudotojui arba tiesiogiai jos prašančiai kompetentingai institucijai.
  Jei tiekėjas informaciją pateikia tolesniam pramoniniam naudotojui, tolesnis pramoninis naudotojas nedelsdamas perduoda tą informaciją kompetentingoms institucijoms.
  Kai tiekėjas informaciją pateikia tiesiogiai institucijai, jis nedelsdamas apie tai informuoja atitinkamą tolesnį pramoninį naudotoją. |
| --- | --- |

14.

Gaminių, kurių sudėtyje yra sintetinių polimerų mikrodalelių, gamintojai, importuotojai ir tolesni pramoniniai naudotojai kompetentingų institucijų prašymu pateikia joms konkrečią informaciją apie polimerų, kuriems taikomas šis įrašas, tapatybę ir tų polimerų funkciją gaminiuose. Konkreti informacija apie polimero tapatybę turi būti pakankama, kad būtų galima nedviprasmiškai identifikuoti polimerus, ir turi apimti bent VI priedo 2.1–2.2.3 ir 2.3.5, 2.3.6 ir 2.3.7 punktuose nustatytą informaciją, kai taikoma.

Jei tolesni pramoniniai naudotojai neturi informacijos, jie per septynias dienas nuo kompetentingų institucijų prašymo gavimo dienos paprašo savo tiekėjo šios informacijos ir nedelsdami informuoja institucijas apie pateiktą prašymą.

Gavę antroje pastraipoje nurodytą prašymą, tiekėjai per 30 dienų pateikia prašomą informaciją tolesniam pramoniniam naudotojui arba tiesiogiai jos prašančiai kompetentingai institucijai.

Jei tiekėjas informaciją pateikia tolesniam pramoniniam naudotojui, tolesnis pramoninis naudotojas nedelsdamas perduoda tą informaciją kompetentingoms institucijoms.

Kai tiekėjas informaciją pateikia tiesiogiai institucijai, jis nedelsdamas apie tai informuoja atitinkamą tolesnį pramoninį naudotoją.

| 15. | Gaminių, kurių sudėtyje yra polimerų, kurių, kaip teigiama, sintetinių polimerų mikrodalelių pavadinimas neapima dėl jų skaidumo ar tirpumo, gamintojai, importuotojai ir tolesni pramoniniai naudotojai kompetentingų institucijų prašymu nedelsiant pateikia joms informaciją, įrodančią, kad tie polimerai yra atitinkamai skaidūs pagal 15 priedėlį arba tirpūs pagal 16 priedėlį. |
| --- | --- |

15.

Gaminių, kurių sudėtyje yra polimerų, kurių, kaip teigiama, sintetinių polimerų mikrodalelių pavadinimas neapima dėl jų skaidumo ar tirpumo, gamintojai, importuotojai ir tolesni pramoniniai naudotojai kompetentingų institucijų prašymu nedelsiant pateikia joms informaciją, įrodančią, kad tie polimerai yra atitinkamai skaidūs pagal 15 priedėlį arba tirpūs pagal 16 priedėlį.

| 16. | 1 punktas netaikomas sintetinių polimerų mikrodalelių, atskirų arba esančių mišiniuose, patiektų rinkai iki 2023 m. spalio 17 d., tiekimui rinkai.
  Tačiau pirma pastraipa netaikoma tiekiant rinkai sintetinių polimerų mikrodaleles, skirtas naudoti 6 punkte išvardytais tikslais. |
| --- | --- |

16.

1 punktas netaikomas sintetinių polimerų mikrodalelių, atskirų arba esančių mišiniuose, patiektų rinkai iki 2023 m. spalio 17 d., tiekimui rinkai.

Tačiau pirma pastraipa netaikoma tiekiant rinkai sintetinių polimerų mikrodaleles, skirtas naudoti 6 punkte išvardytais tikslais.

| 2) | įterpiami šie 15 ir 16 priedėliai:


  „15 priedėlis
  78 įrašas. Skaidumo įrodymo taisyklės
  Šiame priedėlyje nustatomos polimerų skaidumo įrodymo taisyklės 78 įrašo tikslais, t. y. leidžiami bandymų metodai ir tų metodų tinkamumo kriterijai. Bandymų metodai buvo sukurti biotiniam skaidymui matuoti, nors negalima atmesti galimybės, kad atliekant bandymą įvyksta tam tikras abiotinis skaidymas, turintis įtakos bandymo rezultatams.
  Bandymus atlieka laboratorijos, atitinkančios geros laboratorinės praktikos principus, nustatytus Direktyvoje 2004/10/EB, arba kitus tarptautinius standartus, kuriuos Komisija ar Agentūra pripažįsta lygiaverčiais, arba akredituotos pagal standartą ISO 17025.
  1.   Bandymų metodai

  Leidžiami bandymų metodai suskirstyti į penkias grupes pagal jų struktūrą ir loginį pagrindą. Užtenka atitikties bet kurio iš leidžiamų 1–3 grupių bandymų metodų teigiamo rezultato kriterijams, kad būtų įrodyta, jog bandomoje medžiagoje esantis polimeras arba polimerai, dėl kurių atliekamas bandymas, yra skaidūs, todėl jiems netaikomas 78 įrašas. Jei 4 arba 5 grupės bandymai naudojami polimerų, skirtų naudoti ne žemės ūkyje ir sodininkystėje, skaidumui įrodyti, teigiamo rezultato kriterijai turi būti tenkinami trijose taip parinktose aplinkos terpėse:





  1 terpė: gėlas, upės žiočių arba jūros vanduo; |
| --- | --- |

2)

įterpiami šie 15 ir 16 priedėliai:

„15 priedėlis

78 įrašas. Skaidumo įrodymo taisyklės

Šiame priedėlyje nustatomos polimerų skaidumo įrodymo taisyklės 78 įrašo tikslais, t. y. leidžiami bandymų metodai ir tų metodų tinkamumo kriterijai. Bandymų metodai buvo sukurti biotiniam skaidymui matuoti, nors negalima atmesti galimybės, kad atliekant bandymą įvyksta tam tikras abiotinis skaidymas, turintis įtakos bandymo rezultatams.

Bandymus atlieka laboratorijos, atitinkančios geros laboratorinės praktikos principus, nustatytus Direktyvoje 2004/10/EB, arba kitus tarptautinius standartus, kuriuos Komisija ar Agentūra pripažįsta lygiaverčiais, arba akredituotos pagal standartą ISO 17025.

1.   Bandymų metodai

Leidžiami bandymų metodai suskirstyti į penkias grupes pagal jų struktūrą ir loginį pagrindą. Užtenka atitikties bet kurio iš leidžiamų 1–3 grupių bandymų metodų teigiamo rezultato kriterijams, kad būtų įrodyta, jog bandomoje medžiagoje esantis polimeras arba polimerai, dėl kurių atliekamas bandymas, yra skaidūs, todėl jiems netaikomas 78 įrašas. Jei 4 arba 5 grupės bandymai naudojami polimerų, skirtų naudoti ne žemės ūkyje ir sodininkystėje, skaidumui įrodyti, teigiamo rezultato kriterijai turi būti tenkinami trijose taip parinktose aplinkos terpėse:

1 terpė: gėlas, upės žiočių arba jūros vanduo;

| 2 terpė:





  a) | gėlo, upės žiočių arba jūros vandens nuosėdos arba |
| --- | --- |

2 terpė:

a)

gėlo, upės žiočių arba jūros vandens nuosėdos arba

| b) | gėlo, upės žiočių arba jūros vandens ir vandens nuosėdų sąlyčio vieta; |
| --- | --- |

b)

gėlo, upės žiočių arba jūros vandens ir vandens nuosėdų sąlyčio vieta;

| 3 terpė: dirvožemis. |
| --- |

3 terpė: dirvožemis.

1.1.   1 grupė. Atrankinės patikros bandymų metodai ir teigiamo rezultato kriterijai, pagal kuriuos įrodomas lengvas biologinis skaidumas

| 1.1.1. | Leidžiami 1 grupės bandymų metodai:






  T1. | „Lengvas biologinis skaidumas“ (Ready Biodegradability, OECD TG 301 B, C, D, F); |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

T1.

„Lengvas biologinis skaidumas“ (Ready Biodegradability, OECD TG 301 B, C, D, F);

| T2. | „Lengvas biologinis skaidumas. CO2 sandariuose induose (viršerdvės bandymas)“ (Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels (Headspace Test), OECD TG 310). |
| --- | --- |

T2.

„Lengvas biologinis skaidumas. CO2 sandariuose induose (viršerdvės bandymas)“ (Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels (Headspace Test), OECD TG 310).

| 1.1.2. | Teigiamo rezultato kriterijai: 60 % mineralizacija, išmatuota per 28 dienas kaip išsiskyręs CO2 arba suvartotas O2. T1 ir T2 bandymų gairėse nurodyto 10 dienų laikotarpio reikalavimo laikytis nereikia. |
| --- | --- |

1.1.2.

1.2.   2 grupė. Modifikuoti ir patobulinti atrankinės patikros bandymų metodai ir teigiamo rezultato kriterijai, pagal kuriuos įrodomas lengvas biologinis skaidumas

| 1.2.1. | Leidžiami 2 grupės bandymų metodai:






  T1. | „Lengvas biologinis skaidumas“ (Ready Biodegradability, OECD TG 301 B, C, D, F); |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

T1.

„Lengvas biologinis skaidumas“ (Ready Biodegradability, OECD TG 301 B, C, D, F);

| T2. | „Lengvas biologinis skaidumas. CO2 sandariuose induose (viršerdvės bandymas)“ (Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels (Headspace Test), OECD TG 310); |
| --- | --- |

T2.

„Lengvas biologinis skaidumas. CO2 sandariuose induose (viršerdvės bandymas)“ (Ready Biodegradability – CO2 in sealed vessels (Headspace Test), OECD TG 310);

| T3. | „Biologinis skaidumas jūros vandenyje“ (Biodegradability in Seawater, OECD TG 306). |
| --- | --- |

T3.

„Biologinis skaidumas jūros vandenyje“ (Biodegradability in Seawater, OECD TG 306).

| 1.2.2. | Taikant 2 grupės bandymų metodus, bandymo trukmė gali būti pratęsta iki 60 dienų ir gali būti naudojami didesni bandymų indai. |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.3. | Teigiamo rezultato kriterijai: 60 % mineralizacija, išmatuota per 60 dienų kaip suvartotas O2 (leidžiama tik T1 ir T2 bandymuose) arba išsiskyręs CO2. T1 ir T2 bandymų gairėse nurodyto 10 dienų laikotarpio reikalavimo laikytis nereikia. |
| --- | --- |

1.2.3.

1.3.   3 grupė. Atrankinės patikros bandymo metodas ir teigiamo rezultato kriterijai, pagal kuriuos įrodomas būdingasis skaidymas

| 1.3.1. | Leidžiamas 3 grupės bandymo metodas:






  T4. | „Būdingasis biologinis skaidumas. Modifikuotas MITI bandymas (II)“ (Inherent Biodegradability: modified MITI Test (II), OECD 302C). |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

T4.

„Būdingasis biologinis skaidumas. Modifikuotas MITI bandymas (II)“ (Inherent Biodegradability: modified MITI Test (II), OECD 302C).

| 1.3.2. | Neleidžiama iš anksto pritaikyti T4 bandymo gairėse minėto inokuliato. |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.3. | Teigiamo rezultato kriterijai: ≥ 70 % mineralizacijos, išmatuotos kaip suvartotas O2 arba išsiskyręs CO2 per 14 dienų. |
| --- | --- |

1.3.3.

1.4.   4 grupė. Atrankinės patikros bandymo metodai ir teigiamo rezultato kriterijai, pagal kuriuos įrodomas skaidymas, palyginti su etalonine medžiaga

| 1.4.1. | Leidžiami 4 grupės bandymų metodai:






  T5. | „Plastikinių medžiagų visiško aerobinio biologinio skaidumo vandens terpėje nustatymas. Metodas, matuojant anglies dioksido išsiskyrimą.“ (EN ISO 14852:2021); |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

T5.

„Plastikinių medžiagų visiško aerobinio biologinio skaidumo vandens terpėje nustatymas. Metodas, matuojant anglies dioksido išsiskyrimą.“ (EN ISO 14852:2021);

| T6. | „Plastikinių medžiagų visiško aerobinio biologinio skaidumo vandens terpėje nustatymas. Metodas matuojant deguonies suvartojimą uždarame respirometre.“ (EN ISO 14851:2019); |
| --- | --- |

T6.

„Plastikinių medžiagų visiško aerobinio biologinio skaidumo vandens terpėje nustatymas. Metodas matuojant deguonies suvartojimą uždarame respirometre.“ (EN ISO 14851:2019);

| T7. | „Plastikai. Nuskendusių plastikinių medžiagų, esančių jūros vandens ir nuosėdų sąlyčio vietoje, aerobinio biologinio suskaidymo nustatymas. Metodas nustatant išsiskyrusio anglies dioksido kiekį“ (EN ISO 19679:2020); |
| --- | --- |

T7.

„Plastikai. Nuskendusių plastikinių medžiagų, esančių jūros vandens ir nuosėdų sąlyčio vietoje, aerobinio biologinio suskaidymo nustatymas. Metodas nustatant išsiskyrusio anglies dioksido kiekį“ (EN ISO 19679:2020);

| T8. | „Plastikai. Nuskendusių plastikinių medžiagų, esančių jūros vandens ir smėlio nuosėdų sąlyčio vietoje, aerobinio biologinio suskaidymo nustatymas. Deguonies suvartojimo matavimo uždaros sistemos respirometru metodas“ (EN ISO 18830:2016); |
| --- | --- |

T8.

„Plastikai. Nuskendusių plastikinių medžiagų, esančių jūros vandens ir smėlio nuosėdų sąlyčio vietoje, aerobinio biologinio suskaidymo nustatymas. Deguonies suvartojimo matavimo uždaros sistemos respirometru metodas“ (EN ISO 18830:2016);

| T9. | „Plastikai. Plastikinių medžiagų visiško aerobinio biologinio skaidumo dirvožemyje nustatymas, respirometru matuojant deguonies poreikį arba išskirto anglies dioksido kiekį“ (EN ISO 17556:2019); |
| --- | --- |

T9.

„Plastikai. Plastikinių medžiagų visiško aerobinio biologinio skaidumo dirvožemyje nustatymas, respirometru matuojant deguonies poreikį arba išskirto anglies dioksido kiekį“ (EN ISO 17556:2019);

| T10. | „Plastikai. Jūrinių nuosėdų veikiamų nuskendusių medžiagų aerobinio biologinio suskaidymo nustatymas. Išsiskyrusio anglies dioksido kiekio nustatymo metodas“ (ISO 22404:2019). |
| --- | --- |

T10.

„Plastikai. Jūrinių nuosėdų veikiamų nuskendusių medžiagų aerobinio biologinio suskaidymo nustatymas. Išsiskyrusio anglies dioksido kiekio nustatymo metodas“ (ISO 22404:2019).

| 1.4.2. | Taikant T7 ir T8 metodus atsižvelgiama į specifikacijas, nustatytas standarte ISO 22403:2020 „Plastikai. Mezofilinėmis aerobinėmis laboratorinėmis sąlygomis jūros mikroorganizmų inokuliato veikiamų medžiagų būdingojo biologinio skaidumo vertinimas. Bandymo metodai ir reikalavimai“. |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.4.3. | Taikant 4 grupės bandymų metodus, neleidžiama iš anksto pritaikyti inokuliato. Rezultatas pateikiamas kaip didžiausias skaidymo lygis, nustatytas pagal skaidymo kreivės gulstės sritį, arba kaip didžiausia vertė, jei gulstės sritis negaunama. Etaloninės medžiagos forma, dydis ir paviršiaus plotas turi būti panašūs į bandomosios medžiagos formą, dydį ir paviršiaus plotą. Kaip etaloninės medžiagos gali būti naudojamos šios medžiagos:






  — | teigiami kontroliniai ėminiai: biologiškai skaidžios medžiagos, pvz., mikrokristalinės celiuliozės milteliai, bepeleniai celiuliozės filtrai arba poli-β-hidroksibutiratas, |
| --- | --- | --- |

1.4.3.

—

teigiami kontroliniai ėminiai: biologiškai skaidžios medžiagos, pvz., mikrokristalinės celiuliozės milteliai, bepeleniai celiuliozės filtrai arba poli-β-hidroksibutiratas,

| — | neigiami kontroliniai ėminiai: biologiškai neskaidūs polimerai, pvz., polietilenas arba polistirenas. |
| --- | --- |

—

neigiami kontroliniai ėminiai: biologiškai neskaidūs polimerai, pvz., polietilenas arba polistirenas.

| 1.4.4. | Teigiamo rezultato kriterijai: galutinis skaidymas ≥ 90 %, palyginti su etaloninės medžiagos skaidymu:






  — | per 6 mėnesius atliekant vandens bandymus arba |
| --- | --- | --- |

1.4.4.

—

per 6 mėnesius atliekant vandens bandymus arba

| — | 24 mėnesius atliekant dirvožemio, nuosėdų arba vandens ir nuosėdų sąlyčio vietos bandymus. |
| --- | --- |

—

24 mėnesius atliekant dirvožemio, nuosėdų arba vandens ir nuosėdų sąlyčio vietos bandymus.

1.5.   5 grupė. Modeliavimo bandymų metodai ir teigiamo rezultato kriterijai, pagal kuriuos įrodomas skaidymas atitinkamomis aplinkos sąlygomis

| 1.5.1. | Leidžiami 5 grupės bandymų metodai:






  T11. | „Aerobinis ir anaerobinis virsmas dirvožemyje“ (Aerobic and Anaerobic Transformation in Soil, OECD TG 307); |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

T11.

„Aerobinis ir anaerobinis virsmas dirvožemyje“ (Aerobic and Anaerobic Transformation in Soil, OECD TG 307);

| T12. | „Aerobinis ir anaerobinis virsmas vandens nuosėdų sistemose“ (Aerobic and Anaerobic Transformation in Aquatic Sediment Systems, OCD TG 308); |
| --- | --- |

T12.

„Aerobinis ir anaerobinis virsmas vandens nuosėdų sistemose“ (Aerobic and Anaerobic Transformation in Aquatic Sediment Systems, OCD TG 308);

| T13. | „Aerobinė mineralizacija paviršiniame vandenyje. Biologinio skaidymo bandymo modeliavimas“ (Aerobic Mineralisation in Surface Water – Simulation Biodegradation Test, OECD TG 309). |
| --- | --- |

T13.

„Aerobinė mineralizacija paviršiniame vandenyje. Biologinio skaidymo bandymo modeliavimas“ (Aerobic Mineralisation in Surface Water – Simulation Biodegradation Test, OECD TG 309).

| 1.5.2. | Reikalaujama bandymo temperatūra yra 12 °C gėlo / upės žiočių vandens, gėlo / upės žiočių vandens nuosėdų ir dirvožemio atveju ir 9 °C jūros vandens ir jūros vandens nuosėdų atveju, nes tokia yra vidutinė šių terpių temperatūra Sąjungoje. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | Teigiamo rezultato kriterijai:






  — | skaidymo pusėjimo trukmė jūros, gėlame arba upės žiočių vandenyje yra mažiau nei 60 dienų, |
| --- | --- | --- |

1.5.3.

—

skaidymo pusėjimo trukmė jūros, gėlame arba upės žiočių vandenyje yra mažiau nei 60 dienų,

| — | skaidymo pusėjimo trukmė jūros, gėlo arba upės žiočių vandens nuosėdose yra mažiau nei 180 dienų, |
| --- | --- |

—

skaidymo pusėjimo trukmė jūros, gėlo arba upės žiočių vandens nuosėdose yra mažiau nei 180 dienų,

| — | skaidymo pusėjimo trukmė dirvožemyje yra trumpesnė nei 180 dienų. |
| --- | --- |

—

skaidymo pusėjimo trukmė dirvožemyje yra trumpesnė nei 180 dienų.

2.   Specialieji polimerų skaidumo žemės ūkio ir sodininkystės gaminiuose įrodymo reikalavimai

2.1.   Tręšiamieji produktai, kurių sudėtyje yra polimerų, kurie yra dengiamosios medžiagos arba padidina vandens sulaikymo gebą ar produkto drėkstamumą

Polimerų, kurie yra dengiamosios medžiagos arba padidina tręšiamųjų produktų, apibrėžtų Reglamento (ES) 2019/1009 2 straipsnio 1 punkte ir nepatenkančių į to reglamento taikymo sritį, vandens sulaikymo gebą arba drėkstamumą, skaidumas įrodomas pagal to reglamento 42 straipsnio 6 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus. Jei tokių deleguotųjų aktų nėra, po 2028 m. spalio 17 d. tokie polimerai netiekiami rinkai tręšiamuosiuose produktuose, nepatenkančiuose į Reglamento (ES) 2019/1009 taikymo sritį.

2.2.   Žemės ūkio ir sodininkystės gaminiai, išskyrus 2.1 punkte nurodytus tręšiamuosius produktus

Jei taikomi 4 arba 5 grupės bandymų metodai, polimerų skaidumas žemės ūkio ar sodininkystės gaminiuose, išskyrus 2.1 punkte nurodytus tręšiamuosius produktus, įrodomas bent dviejose taip parinktose aplinkos terpėse:

| 1 terpė: gėlas, upės žiočių arba jūros vanduo; |
| --- |

1 terpė: gėlas, upės žiočių arba jūros vanduo;

| 2 terpė: dirvožemis. |
| --- |

2 terpė: dirvožemis.

Kad polimeras, esantis žemės ūkio ar sodininkystės gaminyje, išskyrus 2.1 punkte nurodytą tręšiamąjį produktą, būtų laikomas skaidžiu pagal 78 įrašo taikymo sritį, 90 % jo turi būti suskaidoma:

| a) | dirvožemyje per 48 mėnesius nuo to gaminio funkcionalumo laikotarpio pabaigos; funkcionalumo laikotarpis – tai laikas po gaminio panaudojimo, per kurį gaminys atlieka savo funkciją; |
| --- | --- |

a)

dirvožemyje per 48 mėnesius nuo to gaminio funkcionalumo laikotarpio pabaigos; funkcionalumo laikotarpis – tai laikas po gaminio panaudojimo, per kurį gaminys atlieka savo funkciją;

| b) | vandenyje:






  i) | per 12 mėnesių, pridėjus gaminio funkcionalumo laikotarpį, kai taikomi 4 grupės bandymų metodai, arba |
| --- | --- | --- |

b)

vandenyje:

i)

per 12 mėnesių, pridėjus gaminio funkcionalumo laikotarpį, kai taikomi 4 grupės bandymų metodai, arba

| ii) | per 16 mėnesių, pridėjus gaminio funkcionalumo laikotarpį, kai taikomi 5 grupės bandymų metodai. |
| --- | --- |

ii)

per 16 mėnesių, pridėjus gaminio funkcionalumo laikotarpį, kai taikomi 5 grupės bandymų metodai.

Šiuo tikslu 4 ir 5 grupių bandymų metodų teigiamo rezultato kriterijai pakeičiami, kad būtų nurodoma skaidymo procentinė dalis (4 grupės atveju) arba pusėjimo trukmė (5 grupė), kuri turi būti pasiekta standartinės bandymo trukmės pabaigoje, kad būtų įvykdytos ankstesnėje pastraipoje nustatytos sąlygos.

Pakeisti 4 ir 5 grupių bandymų metodų teigiamo rezultato kriterijai nustatyti atitinkamai A ir B lentelėse.

A lentelė

4 grupės polimerų, esančių žemės ūkio ir sodininkystės gaminiuose, teigiamo rezultato kriterijai, išvardyti pagal funkcionalumo laikotarpio (FP) trukmę ir bandymo tipą

| Bandymų metodas | Įvertintas kriterijus | Teigiamo rezultato kriterijus (FP = 0) | Teigiamo rezultato kriterijus (1 mėn. FP) | Teigiamo rezultato kriterijus (2 mėn. FP) | Teigiamo rezultato kriterijus (3 mėn. FP) | Teigiamo rezultato kriterijus (6 mėn. FP) | Teigiamo rezultato kriterijus (9 mėn. FP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| T9 (dirvožemis) | Tikslinis skaidymas po 24 mėnesių | ≥ 68,4  % | ≥ 67,6  % | ≥ 66,9  % | ≥ 66,2  % | ≥ 64,1  % | ≥ 62,1  % |
| T5 ir T6
  (paviršinis vanduo) | Tikslinis skaidymas po 6 mėnesių | ≥ 68,4  % | ≥ 65,4  % | ≥ 62,7  % | ≥ 60,2  % | ≥ 53,6  % | ≥ 48,2  % |

Bandymų metodas

Įvertintas kriterijus

Teigiamo rezultato kriterijus (FP = 0)

Teigiamo rezultato kriterijus (1 mėn. FP)

Teigiamo rezultato kriterijus (2 mėn. FP)

Teigiamo rezultato kriterijus (3 mėn. FP)

Teigiamo rezultato kriterijus (6 mėn. FP)

Teigiamo rezultato kriterijus (9 mėn. FP)

T9 (dirvožemis)

Tikslinis skaidymas po 24 mėnesių

≥ 68,4  %

≥ 67,6  %

≥ 66,9  %

≥ 66,2  %

≥ 64,1  %

≥ 62,1  %

T5 ir T6

(paviršinis vanduo)

Tikslinis skaidymas po 6 mėnesių

≥ 68,4  %

≥ 65,4  %

≥ 62,7  %

≥ 60,2  %

≥ 53,6  %

≥ 48,2  %

B lentelė

5 grupės polimerų, esančių žemės ūkio ir sodininkystės gaminiuose, teigiamo rezultato kriterijai, išvardyti pagal funkcionalumo laikotarpio (FP) trukmę ir bandymo tipą

| Bandymų metodas | Įvertintas kriterijus | Teigiamo rezultato kriterijus (FP = 0) | Teigiamo rezultato kriterijus (1 mėn. FP) | Teigiamo rezultato kriterijus (2 mėn. FP) | Teigiamo rezultato kriterijus (3 mėn. FP) | Teigiamo rezultato kriterijus (6 mėn. FP) | Teigiamo rezultato kriterijus (9 mėn. FP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B11 (dirvožemis, 48 mėn. + FP) | Skaidymo pusėjimo trukmė (DegT50) | DegT50
  ≤ 440 dienų | DegT50
  ≤ 449 dienos | DegT50
  ≤ 458 dienos | DegT50
  ≤ 467 dienos | DegT50
  ≤ 495 dienos | DegT50
  ≤ 522 dienos |
| T13 (paviršinis vanduo, 16 mėn. + FP) | Skaidymo pusėjimo trukmė (DegT50) | DegT50
  ≤ 147 dienos | DegT50
  ≤ 156 dienos | DegT50
  ≤ 165 dienos | DegT50
  ≤ 174 dienos | DegT50
  ≤ 202 dienos | DegT50
  ≤ 229 dienos |

Bandymų metodas

Įvertintas kriterijus

Teigiamo rezultato kriterijus (FP = 0)

Teigiamo rezultato kriterijus (1 mėn. FP)

Teigiamo rezultato kriterijus (2 mėn. FP)

Teigiamo rezultato kriterijus (3 mėn. FP)

Teigiamo rezultato kriterijus (6 mėn. FP)

Teigiamo rezultato kriterijus (9 mėn. FP)

B11 (dirvožemis, 48 mėn. + FP)

Skaidymo pusėjimo trukmė (DegT50)

DegT50

≤ 440 dienų

DegT50

≤ 449 dienos

DegT50

≤ 458 dienos

DegT50

≤ 467 dienos

DegT50

≤ 495 dienos

DegT50

≤ 522 dienos

T13 (paviršinis vanduo, 16 mėn. + FP)

Skaidymo pusėjimo trukmė (DegT50)

DegT50

≤ 147 dienos

DegT50

≤ 156 dienos

DegT50

≤ 165 dienos

DegT50

≤ 174 dienos

DegT50

≤ 202 dienos

DegT50

≤ 229 dienos

A arba B lentelėse nenurodytų funkcionalumo laikotarpių atveju teigiamo rezultato kriterijai apskaičiuojami taikant toliau nurodytas eksponentines irimo formules.

4 grupė, T9 (dirvožemis):

tikslinis skaidymas per 24 mėnesius (TD24m) apskaičiuojamas taip:

TD24m = 1 – exp(–λ × c × 24)

4 grupė, T5 ir T6 (paviršinis vanduo):

tikslinis skaidymas per 6 mėnesius (TD6 m) apskaičiuojamas taip:

TD6m = 1 – exp(–λ × c × 6)

5 grupė, T11 (dirvožemis) ir T13 (paviršinis vanduo):

skaidymo pusėjimo trukmė (DegT50), stebima 5 grupės bandymo trukmės pabaigoje, apskaičiuojama taip:

DegT50 = ln(2)/λ,

kai:

c vidutinis dienų skaičius per mėnesį, apskaičiuojamas taip:

c = 365,25/12;

λ skaidymo greitis, apskaičiuojamas taip:

| T9 ir T11 atveju: | λΤ9/T11 = ln(0,1)/-t90,T9/T11 |
| --- | --- |

T9 ir T11 atveju:

λΤ9/T11 = ln(0,1)/-t90,T9/T11

| T5 ir T6 atveju: | λΤ5/T6 = ln(0,1)/-t90,T5/T6 |
| --- | --- |

T5 ir T6 atveju:

λΤ5/T6 = ln(0,1)/-t90,T5/T6

| T13 atveju: | λΤ13 = ln(0,1)/-t90,T13 |
| --- | --- |

T13 atveju:

λΤ13 = ln(0,1)/-t90,T13

t90
  laikas iki 90 % suskaidymo, apskaičiuojamas taip:

| T9 ir T11 atveju: | t90,T9/T11 = c × (48 + FP); |
| --- | --- |

T9 ir T11 atveju:

t90,T9/T11 = c × (48 + FP);

| T5 ir T6 atveju: | t90,T5/T6 = c × (12 + FP); |
| --- | --- |

T5 ir T6 atveju:

t90,T5/T6 = c × (12 + FP);

| T13 atveju: | t90,T13 = c × (16 + FP); |
| --- | --- |

T13 atveju:

t90,T13 = c × (16 + FP);

FP
  mėnesiais išreikštas funkcionalumo laikotarpis.

3.   Specialieji reikalavimai, taikomi skaidymo bandymams naudojamai bandomajai medžiagai

Bandymas atliekamas naudojant bandomąją medžiagą, sudarytą iš polimero ar polimerų, esančių dalelėse arba sudarančių ištisinę dangą ant dalelių (toliau – polimero dalelės), kurių sudėtis, forma, dydis ir paviršiaus plotas yra panašūs į gaminyje esančių polimero dalelių sudėtį, formą, dydį ir paviršiaus plotą arba, jei techniškai neįmanoma, į polimero daleles, kurios yra išmetamos arba patenka į aplinką.

Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, kapsuliavimo tikslais naudojami polimerai gali būti bandomi bet kuriuo iš šių pavidalų:

| — | rinkai patiektu pavidalu, |
| --- | --- |

—

rinkai patiektu pavidalu,

| — | izoliuotos dangos pavidalu, |
| --- | --- |

—

izoliuotos dangos pavidalu,

| — | rinkai patiektu pavidalu, kai organinis medžiagos pagrindas yra pakeistas inertiška medžiaga, pavyzdžiui, stiklu. |
| --- | --- |

—

rinkai patiektu pavidalu, kai organinis medžiagos pagrindas yra pakeistas inertiška medžiaga, pavyzdžiui, stiklu.

Bandomoji medžiaga turi būti panašaus storio kaip ir rinkai patiektos dalelės kietoji polimerinė danga. Kai skaidymas vertinamas pagal etaloninę medžiagą, kaip nurodyta 1.4.3 punkte, etaloninės medžiagos forma, dydis ir paviršiaus plotas turi būti panašūs į bandomosios medžiagos formą, dydį ir paviršiaus plotą.

Jeigu bandomojoje medžiagoje yra daugiau nei vienas polimeras ir skaidymui įrodyti taikomi 1, 2 arba 3 grupės bandymų metodai, kiekvieno polimero skaidymas įrodomas vienu iš šių būdų:

| — | atskirai tiriant bandomosios medžiagos ir kiekvieno bandomojoje medžiagoje esančio polimero skaidymą, taikant šiame priedėlyje nustatytus leidžiamus bandymų metodus ir teigiamo rezultato kriterijus, |
| --- | --- |

—

atskirai tiriant bandomosios medžiagos ir kiekvieno bandomojoje medžiagoje esančio polimero skaidymą, taikant šiame priedėlyje nustatytus leidžiamus bandymų metodus ir teigiamo rezultato kriterijus,

| — | tiriant bandomosios medžiagos skaidymą, taikant šiame priedėlyje nustatytus leidžiamus bandymų metodus ir teigiamo rezultato kriterijus ir bandymo metu bet kokiomis tinkamomis priemonėmis įrodant, kad visi polimerai, esantys bandomojoje medžiagoje, prisideda prie bandymo metu pastebėto skaidymo ir kad kiekvienas polimeras atitinka šiame priedėlyje nustatyto atitinkamo leidžiamo bandymo metodo teigiamo rezultato kriterijus. |
| --- | --- |

—

tiriant bandomosios medžiagos skaidymą, taikant šiame priedėlyje nustatytus leidžiamus bandymų metodus ir teigiamo rezultato kriterijus ir bandymo metu bet kokiomis tinkamomis priemonėmis įrodant, kad visi polimerai, esantys bandomojoje medžiagoje, prisideda prie bandymo metu pastebėto skaidymo ir kad kiekvienas polimeras atitinka šiame priedėlyje nustatyto atitinkamo leidžiamo bandymo metodo teigiamo rezultato kriterijus.

Jei bandomoji medžiaga yra sudaryta iš vieno polimero, bet joje yra kitų nepolimerinių organinių medžiagų, kurių koncentracija yra didesnė nei 10 % bandomosios medžiagos masės, o skaidymui įrodyti taikomi 1, 2 arba 3 grupės bandymų metodai, taikoma viena iš šių sąlygų:

| — | bandomosios medžiagos ir bandomojoje medžiagoje esančio polimero skaidymas tiriamas atskirai, taikant šiame priedėlyje nustatytus leidžiamus bandymų metodus ir teigiamo rezultato kriterijus, |
| --- | --- |

—

bandomosios medžiagos ir bandomojoje medžiagoje esančio polimero skaidymas tiriamas atskirai, taikant šiame priedėlyje nustatytus leidžiamus bandymų metodus ir teigiamo rezultato kriterijus,

| — | bandomosios medžiagos skaidymas tiriamas taikant šiame priedėlyje nustatytus leidžiamus bandymų metodus ir teigiamo rezultato kriterijus ir bandymo metu bet kokiomis tinkamomis priemonėmis įrodoma, kad polimeras prisideda prie bandymo metu pastebėto bandomosios medžiagos skaidymo ir atitinka šiame priedėlyje nustatyto atitinkamo leidžiamo bandymo metodo teigiamo rezultato kriterijus. |
| --- | --- |

—

bandomosios medžiagos skaidymas tiriamas taikant šiame priedėlyje nustatytus leidžiamus bandymų metodus ir teigiamo rezultato kriterijus ir bandymo metu bet kokiomis tinkamomis priemonėmis įrodoma, kad polimeras prisideda prie bandymo metu pastebėto bandomosios medžiagos skaidymo ir atitinka šiame priedėlyje nustatyto atitinkamo leidžiamo bandymo metodo teigiamo rezultato kriterijus.

16 priedėlis

78 įrašas. Tirpumo įrodymo taisyklės

Šiame priedėlyje nustatomi leidžiami bandymo metodai ir bandymo sąlygos, skirti įrodyti, kad polimeras yra tirpus, taikant 78 įrašą. Bandymus atlieka laboratorijos, atitinkančios geros laboratorinės praktikos principus, nustatytus Direktyvoje 2004/10/EB, arba kitus tarptautinius standartus, kuriuos Komisija ar Agentūra pripažįsta lygiaverčiais, arba akredituotos pagal standartą ISO 17025.

Leidžiami bandymų metodai:

| 1. | EBPO 120 rekomendacija (OECD Guideline 120) |
| --- | --- |

1.

EBPO 120 rekomendacija (OECD Guideline 120)

| 2. | EBPO 105 rekomendacija (OECD Guideline 105) |
| --- | --- |

2.

EBPO 105 rekomendacija (OECD Guideline 105)

Bandymas atliekamas naudojant bandomąją medžiagą, sudarytą iš polimero ar polimerų, esančių dalelėse arba sudarančių ištisinę dangą ant dalelių (toliau – polimero dalelės), kurių sudėtis, forma, dydis ir paviršiaus plotas yra panašūs į gaminyje esančių polimero dalelių sudėtį, formą, dydį ir paviršiaus plotą arba, jei techniškai neįmanoma, į polimero daleles, kurios yra išmetamos arba patenka į aplinką.

Nukrypstant nuo trečios pastraipos, polimero dalelių, kurių visi matmenys didesni nei 0,25 mm arba kurių ilgio ir skersmens santykis didesnis nei 3 ir kurios yra ilgesnės nei 0,25 mm, atveju bandomų polimero dalelių dydis sumažinamas pagal EBPO 120 rekomendaciją taip, kad bent vienas polimero dalelės matmuo arba polimero dalelių, kurių ilgio ir skersmens santykis didesnis nei 3, ilgis būtų nuo 0,125 mm iki 0,25 mm. Polimerų dalelių, kuriose be polimero ar polimerų yra neorganinių cheminių medžiagų, pavyzdžiui, neorganinėmis medžiagomis kapsuliuotų polimerų dalelių arba polimerų dalelių, kuriose polimeras įterptas į neorganinį nešiklį, atveju pakanka įrodyti, kad polimeras atitinka teigiamo rezultato kriterijų. Šiuo tikslu leidžiama patikrinti polimero arba polimerų tirpumą prieš susidarant polimero dalelėms.

Tirpumo bandymo sąlygos yra šios:

| — | 20 °C temperatūra, |
| --- | --- |

—

20 °C temperatūra,

| — | pH 7, |
| --- | --- |

—

pH 7,

| — | įkrova: 10 g/1 000 ml, |
| --- | --- |

—

įkrova: 10 g/1 000 ml,

| — | bandymo laikas: 24 val. |
| --- | --- |

—

bandymo laikas: 24 val.

Teigiamo rezultato kriterijus: tirpumas > 2 g/l.

---

---

| 2023 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/89 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/89

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/2056

2023 m. rugsėjo 26 d.

kuriuo dėl atitinkamų tinkamai diversifikuotų indeksų sąrašo atnaujinimo iš dalies keičiami Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 945/2014 pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 nustatyti techniniai įgyvendinimo standartai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (1), ypač į jo 344 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą,

kadangi:

| (1) | siekdama užtikrinti, kad Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 945/2014 (2) priede išvardyti akcijų indeksai ir toliau atitiktų jų specifinės rizikos nepaisymo sąlygas, Europos bankininkystės institucija pagal naujausius turimus duomenis, t. y. 2022 m. duomenis, pakartotinai įvertino atitinkamus indeksus. Atlikus tą pakartotinį vertinimą paaiškėjo, kad atitinkamų tinkamai diversifikuotų indeksų sąrašą reikia atnaujinti; |
| --- | --- |

(1)

siekdama užtikrinti, kad Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 945/2014 (2) priede išvardyti akcijų indeksai ir toliau atitiktų jų specifinės rizikos nepaisymo sąlygas, Europos bankininkystės institucija pagal naujausius turimus duomenis, t. y. 2022 m. duomenis, pakartotinai įvertino atitinkamus indeksus. Atlikus tą pakartotinį vertinimą paaiškėjo, kad atitinkamų tinkamai diversifikuotų indeksų sąrašą reikia atnaujinti;

| (2) | todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 945/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(2)

todėl Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 945/2014 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (3) | šis reglamentas grindžiamas techninių įgyvendinimo standartų projektais, kuriuos Komisijai pateikė Europos bankininkystės institucija; |
| --- | --- |

(3)

šis reglamentas grindžiamas techninių įgyvendinimo standartų projektais, kuriuos Komisijai pateikė Europos bankininkystės institucija;

| (4) | Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 945/2014 iš dalies keičiamas ne dėl taikomos vertinimo metodikos pakeitimų. Todėl, atsižvelgdama į tai, kad atitinkamų tinkamai diversifikuotų indeksų sąrašo atnaujinimas yra vienintelis tikslas, Europos bankininkystės institucija nesurengė viešų konsultacijų dėl techninių įgyvendinimo standartų projektų, kuriais grindžiamas šis reglamentas, ir neatliko galimų susijusių sąnaudų ir naudos analizės, nes manė, kad, palyginti su dalinių pakeitimų mastu ir atitinkamų techninių įgyvendinimo standartų projektų poveikiu, tokios konsultacijos ar analizė būtų labai neproporcingos. Iš tiesų, po pakartotinio vertinimo iš to sąrašo turėtų būti pašalintas tik nedidelis skaičius indeksų, kuris bet kuriuo atveju yra mažesnis už įrašomų naujų indeksų skaičių, |
| --- | --- |

(4)

Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 945/2014 iš dalies keičiamas ne dėl taikomos vertinimo metodikos pakeitimų. Todėl, atsižvelgdama į tai, kad atitinkamų tinkamai diversifikuotų indeksų sąrašo atnaujinimas yra vienintelis tikslas, Europos bankininkystės institucija nesurengė viešų konsultacijų dėl techninių įgyvendinimo standartų projektų, kuriais grindžiamas šis reglamentas, ir neatliko galimų susijusių sąnaudų ir naudos analizės, nes manė, kad, palyginti su dalinių pakeitimų mastu ir atitinkamų techninių įgyvendinimo standartų projektų poveikiu, tokios konsultacijos ar analizė būtų labai neproporcingos. Iš tiesų, po pakartotinio vertinimo iš to sąrašo turėtų būti pašalintas tik nedidelis skaičius indeksų, kuris bet kuriuo atveju yra mažesnis už įrašomų naujų indeksų skaičių,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 945/2014 priedas pakeičiamas šio reglamento priede pateiktu tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 176, 2013 6 27, p. 1.

1

(2)  
  2014 m. rugsėjo 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 945/2014, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 575/2013 nustatomi atitinkamų tinkamai diversifikuotų indeksų techniniai įgyvendinimo standartai (OL L 265, 2014 9 5, p. 3).

2

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

Akcijų indeksai, atitinkantys Reglamento (ES) Nr. 575/2013 344 straipsnio reikalavimus

| Indeksas | Šalis (teritorija) |
| --- | --- |
| 1. | STOXX Asia/Pacific 600 |

Indeksas

Šalis (teritorija)

1.

STOXX Asia/Pacific 600

Azija / Ramiojo vandenyno šalys

| 2. | ASX100 |
| --- | --- |

2.

ASX100

Australija

| 3. | ATX |
| --- | --- |

3.

ATX

Austrija

| 4. | ATX Prime |
| --- | --- |

4.

ATX Prime

Austrija

| 5. | BEL20 |
| --- | --- |

5.

BEL20

Belgija

| 6. | SaoPaulo – Bovespa |
| --- | --- |

6.

SaoPaulo – Bovespa

Brazilija

| 7. | TSX60 |
| --- | --- |

7.

TSX60

Kanada

| 8. | CETOP20 Index |
| --- | --- |

8.

CETOP20 Index

Vidurio Europa

| 9. | CSI 100 Index |
| --- | --- |

9.

CSI 100 Index

Kinija

| 10. | CSI 300 Index |
| --- | --- |

10.

CSI 300 Index

Kinija

| 11. | FTSE China A50 Index |
| --- | --- |

11.

FTSE China A50 Index

Kinija

| 12. | Hang Seng Mainland 100 China |
| --- | --- |

12.

Hang Seng Mainland 100 China

Kinija

| 13. | OMX Copenhagen 25 |
| --- | --- |

13.

OMX Copenhagen 25

Danija

| 14. | OMX Copenhagen Benchmark |
| --- | --- |

14.

OMX Copenhagen Benchmark

Danija

| 15. | FTSE RAFI Developed 1000 |
| --- | --- |

15.

FTSE RAFI Developed 1000

Išsivysčiusios rinkos

| 16. | CECE Composite Index EUR |
| --- | --- |

16.

CECE Composite Index EUR

Rytų Europa

| 17. | FTSE RAFI Emerging Markets |
| --- | --- |

17.

FTSE RAFI Emerging Markets

Besiformuojančios rinkos

| 18. | MSCI Emerging Markets 50 |
| --- | --- |

18.

MSCI Emerging Markets 50

Besiformuojančios rinkos

| 19. | Cboe Eurozone 50 |
| --- | --- |

19.

Cboe Eurozone 50

Europa

| 20. | DJ Euro STOXX 50 |
| --- | --- |

20.

DJ Euro STOXX 50

Europa

| 21. | FTSE All World Europe |
| --- | --- |

21.

FTSE All World Europe

Europa

| 22. | FTSE Euro 100 |
| --- | --- |

22.

FTSE Euro 100

Europa

| 23. | FTSE Eurofirst 100 |
| --- | --- |

23.

FTSE Eurofirst 100

Europa

| 24. | FTSE Eurofirst 300 |
| --- | --- |

24.

FTSE Eurofirst 300

Europa

| 25. | FTSE Eurofirst 80 |
| --- | --- |

25.

FTSE Eurofirst 80

Europa

| 26. | FTSE Eurotop 100 |
| --- | --- |

26.

FTSE Eurotop 100

Europa

| 27. | MSCI Euro |
| --- | --- |

27.

MSCI Euro

Europa

| 28. | MSCI Europe |
| --- | --- |

28.

MSCI Europe

Europa

| 29. | MSCI Pan-Euro |
| --- | --- |

29.

MSCI Pan-Euro

Europa

| 30. | NTX New Europe Blue Chip |
| --- | --- |

30.

NTX New Europe Blue Chip

Europa

| 31. | S&P Euro |
| --- | --- |

31.

S&P Euro

Europa

| 32. | S&P Europe 350 |
| --- | --- |

32.

S&P Europe 350

Europa

| 33. | STOXX All Europe 100 |
| --- | --- |

33.

STOXX All Europe 100

Europa

| 34. | STOXX All Europe 800 |
| --- | --- |

34.

STOXX All Europe 800

Europa

| 35. | STOXX Europe 50 |
| --- | --- |

35.

STOXX Europe 50

Europa

| 36. | STOXX Europe 600 |
| --- | --- |

36.

STOXX Europe 600

Europa

| 37. | STOXX Europe 600 Equal Weight |
| --- | --- |

37.

STOXX Europe 600 Equal Weight

Europa

| 38. | STOXX Europe Lrg 200 |
| --- | --- |

38.

STOXX Europe Lrg 200

Europa

| 39. | STOXX Europe Mid 200 |
| --- | --- |

39.

STOXX Europe Mid 200

Europa

| 40. | STOXX Europe Small 200 |
| --- | --- |

40.

STOXX Europe Small 200

Europa

| 41. | STOXX Select Dividend 30 |
| --- | --- |

41.

STOXX Select Dividend 30

Europa

| 42. | OMXH25 |
| --- | --- |

42.

OMXH25

Suomija

| 43. | CAC40 |
| --- | --- |

43.

CAC40

Prancūzija

| 44. | Cboe France 40 |
| --- | --- |

44.

Cboe France 40

Prancūzija

| 45. | SBF 120 |
| --- | --- |

45.

SBF 120

Prancūzija

| 46. | Cboe Germany 40 |
| --- | --- |

46.

Cboe Germany 40

Vokietija

| 47. | DAX |
| --- | --- |

47.

DAX

Vokietija

| 48. | HDAX |
| --- | --- |

48.

HDAX

Vokietija

| 49. | MDAX |
| --- | --- |

49.

MDAX

Vokietija

| 50. | SDAX |
| --- | --- |

50.

SDAX

Vokietija

| 51. | FTSE RAFI All World |
| --- | --- |

51.

FTSE RAFI All World

Pasaulinė

| 52. | MSCI World Index |
| --- | --- |

52.

MSCI World Index

Pasaulinė

| 53. | Athens General |
| --- | --- |

53.

Athens General

Graikija

| 54. | FT ASE Large Cap |
| --- | --- |

54.

FT ASE Large Cap

Graikija

| 55. | Hang Seng |
| --- | --- |

55.

Hang Seng

Honkongas

| 56. | Hang Seng China Enterprises |
| --- | --- |

56.

Hang Seng China Enterprises

Honkongas

| 57. | NIFTY 50 |
| --- | --- |

57.

NIFTY 50

Indija

| 58. | S&P BSE 100 |
| --- | --- |

58.

S&P BSE 100

Indija

| 59. | ISEQ 20 |
| --- | --- |

59.

ISEQ 20

Airija

| 60. | Cboe Italy 40 |
| --- | --- |

60.

Cboe Italy 40

Italija

| 61. | FTSE MIB |
| --- | --- |

61.

FTSE MIB

Italija

| 62. | Nikkei225 |
| --- | --- |

62.

Nikkei225

Japonija

| 63. | Nikkei300 |
| --- | --- |

63.

Nikkei300

Japonija

| 64. | TOPIX 400 |
| --- | --- |

64.

TOPIX 400

Japonija

| 65. | TOPIX Core 30 |
| --- | --- |

65.

TOPIX Core 30

Japonija

| 66. | S&P Latin America 40 |
| --- | --- |

66.

S&P Latin America 40

Lotynų Amerika

| 67. | FTSE Bursa Malaysia KLCI |
| --- | --- |

67.

FTSE Bursa Malaysia KLCI

Malaizija

| 68. | FTSE Bursa Malaysia Top100 |
| --- | --- |

68.

FTSE Bursa Malaysia Top100

Malaizija

| 69. | MSE Share Index |
| --- | --- |

69.

MSE Share Index

Мalta

| 70. | INMEX Index |
| --- | --- |

70.

INMEX Index

Meksika

| 71. | IPC Index |
| --- | --- |

71.

IPC Index

Meksika

| 72. | AEX |
| --- | --- |

72.

AEX

Nyderlandai

| 73. | AMX |
| --- | --- |

73.

AMX

Nyderlandai

| 74. | Cboe Netherlands 25 |
| --- | --- |

74.

Cboe Netherlands 25

Nyderlandai

| 75. | NZSE50 |
| --- | --- |

75.

NZSE50

Naujoji Zelandija

| 76. | Cboe Norway 25 |
| --- | --- |

76.

Cboe Norway 25

Norvegija

| 77. | OBX |
| --- | --- |

77.

OBX

Norvegija

| 78. | OBXP |
| --- | --- |

78.

OBXP

Norvegija

| 79. | mWIG40 |
| --- | --- |

79.

mWIG40

Lenkija

| 80. | WIG20 |
| --- | --- |

80.

WIG20

Lenkija

| 81. | MSCI Singapore Free Index |
| --- | --- |

81.

MSCI Singapore Free Index

Singapūras

| 82. | Straits Times Index |
| --- | --- |

82.

Straits Times Index

Singapūras

| 83. | FTSE JSE Top 40 |
| --- | --- |

83.

FTSE JSE Top 40

Pietų Afrika

| 84. | Cboe Spain 35 |
| --- | --- |

84.

Cboe Spain 35

Ispanija

| 85. | IBEX35 |
| --- | --- |

85.

IBEX35

Ispanija

| 86. | Cboe Sweden 30 |
| --- | --- |

86.

Cboe Sweden 30

Švedija

| 87. | OMX Stockholm 30 |
| --- | --- |

87.

OMX Stockholm 30

Švedija

| 88. | Cboe Switzerland 20 |
| --- | --- |

88.

Cboe Switzerland 20

Šveicarija

| 89. | SMI |
| --- | --- |

89.

SMI

Šveicarija

| 90. | SMI MID |
| --- | --- |

90.

SMI MID

Šveicarija

| 91. | SET 50 |
| --- | --- |

91.

SET 50

Tailandas

| 92. | Cboe UK 100 |
| --- | --- |

92.

Cboe UK 100

Jungtinė Karalystė

| 93. | FTSE 100 |
| --- | --- |

93.

FTSE 100

Jungtinė Karalystė

| 94. | FTSE AIM 100 |
| --- | --- |

94.

FTSE AIM 100

Jungtinė Karalystė

| 95. | FTSE AIM UK 50 |
| --- | --- |

95.

FTSE AIM UK 50

Jungtinė Karalystė

| 96. | FTSE Fledgling |
| --- | --- |

96.

FTSE Fledgling

Jungtinė Karalystė

| 97. | FTSE mid-250 |
| --- | --- |

97.

FTSE mid-250

Jungtinė Karalystė

| 98. | FTSE Small Cap |
| --- | --- |

98.

FTSE Small Cap

Jungtinė Karalystė

| 99. | Dow Jones Ind. Av. |
| --- | --- |

99.

Dow Jones Ind. Av.

JAV

| 100. | NASDAQ 100 |
| --- | --- |

100.

NASDAQ 100

JAV

| 101. | S&P 500 |
| --- | --- |

101.

S&P 500

JAV

---

| 2023 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/94 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/94

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/2057

2023 m. rugsėjo 26 d.

kuriuo dėl tam tikrų valstybių narių arba jų zonų tam tikromis į sąrašą įtrauktomis ligomis neužkrėstos teritorijos statuso patvirtinimo arba panaikinimo ir tam tikrų į sąrašą įtrauktų ligų likvidavimo programų patvirtinimo iš dalies keičiami Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/620 VII ir VIII priedai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktą“) (1), visų pirma į jo 31 straipsnio 3 dalį ir 36 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamente (ES) 2016/429 nustatytos konkrečioms pagal 5 straipsnio 1 dalį į sąrašą įtrauktoms ligoms taikomos taisyklės ir nustatyta, kaip tos taisyklės turi būti taikomos įvairių kategorijų į sąrašą įtrauktoms ligoms. Reglamente (ES) 2016/429 nustatyta, kad valstybės narės turi nustatyti privalomas to reglamento 9 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytų į sąrašą įtrauktų ligų likvidavimo programas ir savanoriškas to reglamento 9 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytų į sąrašą įtrauktų ligų likvidavimo programas, o Komisija turi tokias programas patvirtinti. Tame reglamente taip pat nustatyta, kad Komisija patvirtina arba panaikina valstybių narių arba jų zonų ar laikymo vietų tam tikromis į sąrašą įtrauktomis ligomis, nurodytomis to reglamento 9 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose, neužkrėstos teritorijos statusą; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (ES) 2016/429 nustatytos konkrečioms pagal 5 straipsnio 1 dalį į sąrašą įtrauktoms ligoms taikomos taisyklės ir nustatyta, kaip tos taisyklės turi būti taikomos įvairių kategorijų į sąrašą įtrauktoms ligoms. Reglamente (ES) 2016/429 nustatyta, kad valstybės narės turi nustatyti privalomas to reglamento 9 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytų į sąrašą įtrauktų ligų likvidavimo programas ir savanoriškas to reglamento 9 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytų į sąrašą įtrauktų ligų likvidavimo programas, o Komisija turi tokias programas patvirtinti. Tame reglamente taip pat nustatyta, kad Komisija patvirtina arba panaikina valstybių narių arba jų zonų ar laikymo vietų tam tikromis į sąrašą įtrauktomis ligomis, nurodytomis to reglamento 9 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose, neužkrėstos teritorijos statusą;

| (2) | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/689 (2) papildomas Reglamentas (ES) 2016/429 ir nustatomi neužkrėstos teritorijos statuso suteikimo valstybėms narėms arba jų zonoms ar laikymo vietoms, jo išlaikymo, sustabdymo ir panaikinimo kriterijai bei valstybėms narėms arba jų zonoms ar laikymo vietoms skirtų privalomų arba savanoriškų likvidavimo programų patvirtinimo reikalavimai; |
| --- | --- |

(2)

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/689 (2) papildomas Reglamentas (ES) 2016/429 ir nustatomi neužkrėstos teritorijos statuso suteikimo valstybėms narėms arba jų zonoms ar laikymo vietoms, jo išlaikymo, sustabdymo ir panaikinimo kriterijai bei valstybėms narėms arba jų zonoms ar laikymo vietoms skirtų privalomų arba savanoriškų likvidavimo programų patvirtinimo reikalavimai;

| (3) | Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/620 (3) nustatytos įgyvendinimo taisyklės dėl Reglamento (ES) 2016/429 9 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytų į sąrašą įtrauktų gyvūnų ligų, susijusios su tam tikrų valstybių narių arba jų zonų ar laikymo vietų tomis į sąrašą įtrauktomis ligomis neužkrėstos teritorijos statusu arba neskiepijimo nuo jų statusu ir tų į sąrašą įtrauktų ligų likvidavimo programų patvirtinimu. Konkrečiau, jo prieduose išvardytos valstybės narės arba jų zonos ar laikymo vietos, kurioms suteiktas neužkrėstos teritorijos statusas, taip pat esamos patvirtintos privalomos arba savanoriškos likvidavimo programos. Dėl kintančios su tam tikromis ligomis susijusios epizootinės situacijos būtina iš dalies pakeisti tam tikrus Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/620 priedus, kad į sąrašą būtų įtrauktos naujos neužkrėstos valstybės narės ar jų zonos, ir patvirtinti tam tikras Komisijai pateiktas privalomas arba savanoriškas likvidavimo programas; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2021/620 (3) nustatytos įgyvendinimo taisyklės dėl Reglamento (ES) 2016/429 9 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytų į sąrašą įtrauktų gyvūnų ligų, susijusios su tam tikrų valstybių narių arba jų zonų ar laikymo vietų tomis į sąrašą įtrauktomis ligomis neužkrėstos teritorijos statusu arba neskiepijimo nuo jų statusu ir tų į sąrašą įtrauktų ligų likvidavimo programų patvirtinimu. Konkrečiau, jo prieduose išvardytos valstybės narės arba jų zonos ar laikymo vietos, kurioms suteiktas neužkrėstos teritorijos statusas, taip pat esamos patvirtintos privalomos arba savanoriškos likvidavimo programos. Dėl kintančios su tam tikromis ligomis susijusios epizootinės situacijos būtina iš dalies pakeisti tam tikrus Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/620 priedus, kad į sąrašą būtų įtrauktos naujos neužkrėstos valstybės narės ar jų zonos, ir patvirtinti tam tikras Komisijai pateiktas privalomas arba savanoriškas likvidavimo programas;

| (4) | dėl GVD Vokietija pateikė Komisijai informacijos, kuria įrodoma, kad visoje Bavarijos žemės teritorijoje, didžiojoje Žemutinės Saksonijos žemės teritorijos dalyje, išskyrus Kukshafeno, Getingeno, Northeimo, Oldenburgo ir Štadės regionus, didžiojoje Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės teritorijos dalyje, išskyrus Borkeno, Giuterslo, Heksterio, Klėvės ir Paderborno regionus, ir didžiojoje Šlėzvigo-Holšteino žemės teritorijos dalyje, išskyrus Rendsburgo-Ekernferdės regioną, tenkinamos GVD neužkrėstos teritorijos statuso pripažinimo sąlygos, nustatytos Deleguotajame reglamente (ES) 2020/689. Komisijai atlikus vertinimą nustatyta, kad tos paraiškos atitinka Deleguotojo reglamento (ES) 2020/689 II dalies 4 skyriuje nustatytus GVD neužkrėstos teritorijos statuso suteikimo kriterijus. Todėl tos zonos turėtų būti įtrauktos į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/620 VII priedo I dalies sąrašą kaip zonos, kurioms suteiktas GVD neužkrėstos teritorijos statusas; |
| --- | --- |

(4)

dėl GVD Vokietija pateikė Komisijai informacijos, kuria įrodoma, kad visoje Bavarijos žemės teritorijoje, didžiojoje Žemutinės Saksonijos žemės teritorijos dalyje, išskyrus Kukshafeno, Getingeno, Northeimo, Oldenburgo ir Štadės regionus, didžiojoje Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės teritorijos dalyje, išskyrus Borkeno, Giuterslo, Heksterio, Klėvės ir Paderborno regionus, ir didžiojoje Šlėzvigo-Holšteino žemės teritorijos dalyje, išskyrus Rendsburgo-Ekernferdės regioną, tenkinamos GVD neužkrėstos teritorijos statuso pripažinimo sąlygos, nustatytos Deleguotajame reglamente (ES) 2020/689. Komisijai atlikus vertinimą nustatyta, kad tos paraiškos atitinka Deleguotojo reglamento (ES) 2020/689 II dalies 4 skyriuje nustatytus GVD neužkrėstos teritorijos statuso suteikimo kriterijus. Todėl tos zonos turėtų būti įtrauktos į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/620 VII priedo I dalies sąrašą kaip zonos, kurioms suteiktas GVD neužkrėstos teritorijos statusas;

| (5) | dėl MLV infekcijos Liuksemburgas pateikė Komisijai informacijos, kuria įrodoma, kad visoje Liuksemburgo teritorijoje tenkinamos MLV infekcija neužkrėstos teritorijos statuso pripažinimo sąlygos. Komisijai atlikus vertinimą nustatyta, kad ta paraiška atitinka Deleguotojo reglamento (ES) 2020/689 II dalies 4 skyriuje nustatytus MLV infekcija neužkrėstos teritorijos statuso suteikimo kriterijus. Todėl Liuksemburgas turėtų būti įtrauktas į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/620 VIII priedo I dalies sąrašą kaip MLV infekcija neužkrėsta zona; |
| --- | --- |

(5)

dėl MLV infekcijos Liuksemburgas pateikė Komisijai informacijos, kuria įrodoma, kad visoje Liuksemburgo teritorijoje tenkinamos MLV infekcija neužkrėstos teritorijos statuso pripažinimo sąlygos. Komisijai atlikus vertinimą nustatyta, kad ta paraiška atitinka Deleguotojo reglamento (ES) 2020/689 II dalies 4 skyriuje nustatytus MLV infekcija neužkrėstos teritorijos statuso suteikimo kriterijus. Todėl Liuksemburgas turėtų būti įtrauktas į Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/620 VIII priedo I dalies sąrašą kaip MLV infekcija neužkrėsta zona;

| (6) | todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/620 VII ir VIII priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; |
| --- | --- |

(6)

todėl Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/620 VII ir VIII priedai turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti;

| (7) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/620 VII ir VIII priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 84, 2016 3 31, p. 1.

1

(2)  
  2019 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/689, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 tam tikrų į sąrašą įtrauktų ir naujų ligų priežiūros, likvidavimo programų ir liga neužkrėstos teritorijos statuso taisyklės (OL L 174, 2020 6 3, p. 211).

2

(3)  
  2021 m. balandžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/620, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 taikymo taisyklės, susijusios su tam tikrų valstybių narių arba jų zonų ar laikymo vietų tam tikromis į sąrašą įtrauktomis ligomis neužkrėstos teritorijos statuso arba neskiepijimo nuo jų statuso patvirtinimu ir tų į sąrašą įtrauktų ligų likvidavimo programų patvirtinimu (OL L 131, 2021 4 16, p. 78).

3

---

PRIEDAS

Įgyvendinimo reglamento (ES) 2021/620 VII ir VIII priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | VII priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | I dalyje Vokietijai skirtas įrašas pakeičiamas taip:






  Valstybė narė | Teritorija |
| --- | --- | --- | --- |
| „Vokietija | Bundesland Baden-Württemberg
  Bundesland Bayern
  Bundesland Brandenburg
  Bundesland Bremen
  Bundesland Hamburg
  Bundesland Hessen
  Bundesland Mecklenburg-Vorpommern
  Bundesland Niedersachsen, except Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade
  Bundesland Nordrhein-Westfalen, except Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn
  Bundesland Schleswig-Holstein, except Kreis Rendsburg-Eckernförde
  Bundesland Rheinland-Pfalz
  Bundesland Saarland
  Bundesland Sachsen
  Bundesland Sachsen-Anhalt
  Bundesland Thüringen“ |

1)

VII priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

I dalyje Vokietijai skirtas įrašas pakeičiamas taip:

Valstybė narė

Teritorija

„Vokietija

Bundesland Baden-Württemberg

Bundesland Bayern

Bundesland Brandenburg

Bundesland Bremen

Bundesland Hamburg

Bundesland Hessen

Bundesland Mecklenburg-Vorpommern

Bundesland Niedersachsen, except Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade

Bundesland Nordrhein-Westfalen, except Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn

Bundesland Schleswig-Holstein, except Kreis Rendsburg-Eckernförde

Bundesland Rheinland-Pfalz

Bundesland Saarland

Bundesland Sachsen

Bundesland Sachsen-Anhalt

Bundesland Thüringen“

| b) | II dalyje Vokietijai skirtas įrašas pakeičiamas taip:







  Valstybė narė | Teritorija | Pirminio patvirtinimo data, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) 2020/689 15 straipsnio 2 dalyje |
| --- | --- | --- | --- |
| „Vokietija | Bundesland Berlin
  Bundesland Niedersachsen:
  Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade
  Bundesland Nordrhein-Westfalen:
  Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn
  Bundesland Schleswig-Holstein:
  Kreis Rendsburg-Eckernförde | 2022 m. vasario 21 d.“ |

b)

II dalyje Vokietijai skirtas įrašas pakeičiamas taip:

Valstybė narė

Teritorija

Pirminio patvirtinimo data, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) 2020/689 15 straipsnio 2 dalyje

„Vokietija

Bundesland Berlin

Bundesland Niedersachsen:

Landkreis Cuxhaven, Göttingen, Northeim, Oldenburg, Stade

Bundesland Nordrhein-Westfalen:

Kreis Borken, Gütersloh, Höxter, Kleve, Paderborn

Bundesland Schleswig-Holstein:

Kreis Rendsburg-Eckernförde

2022 m. vasario 21 d.“

| 2) | VIII priedo I dalyje tarp Lietuvai ir Vengrijai skirtų įrašų įterpiamas šis Liuksemburgui skirtas įrašas:






  Valstybė narė | Teritorija |
| --- | --- | --- |
| „Liuksemburgas | Visa teritorija“ |

2)

VIII priedo I dalyje tarp Lietuvai ir Vengrijai skirtų įrašų įterpiamas šis Liuksemburgui skirtas įrašas:

Valstybė narė

Teritorija

„Liuksemburgas

Visa teritorija“

---

| 2023 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/97 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/97

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/2058

2023 m. rugsėjo 26 d.

kuriuo nustatomos specialiosios Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2023/1231 taikymo taisyklės dėl į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių įvežamų tam tikrų mažmeninės prekybos prekių siuntų specialiųjų oficialios kontrolės normų ir bendrojo sertifikato pavyzdžio

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2023 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2023/1231 dėl tam tikrų mažmeninės prekybos prekių, sodinti skirtų augalų, sėklinių bulvių, mašinų ir tam tikrų transporto priemonių, naudojamų žemės ar miškų ūkyje, siuntų įvežimo į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir tam tikrų gyvūnų augintinių vežimo į Šiaurės Airiją nekomerciniais tikslais specialiųjų taisyklių (1), ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) 2023/1231 nustatytos specialiosios taisyklės, susijusios, inter alia, su tam tikrų gyvūninių ar augalinių produktų, augalų, išskyrus sodinti skirtus augalus, paruošto parduoti gyvūnų augintinių ėdalo ir šunų kramtalų, sudėtinių produktų, kito maisto ir su maistu besiliečiančių medžiagų (toliau – mažmeninės prekybos prekės), skirtų pateikti Šiaurės Airijos rinkai galutiniam vartotojui, siuntų įvežimu į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) 2023/1231 nustatytos specialiosios taisyklės, susijusios, inter alia, su tam tikrų gyvūninių ar augalinių produktų, augalų, išskyrus sodinti skirtus augalus, paruošto parduoti gyvūnų augintinių ėdalo ir šunų kramtalų, sudėtinių produktų, kito maisto ir su maistu besiliečiančių medžiagų (toliau – mažmeninės prekybos prekės), skirtų pateikti Šiaurės Airijos rinkai galutiniam vartotojui, siuntų įvežimu į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių;

| (2) | konkrečiau, Reglamento (ES) 2023/1231 4 ir 5 straipsniuose nustatyta, kad tam tikroms mažmeninės prekybos prekių siuntoms specialiosios taisyklės dėl specialiųjų oficialios kontrolės normų ir bendrojo jų įvežimo į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir jų pateikimo Šiaurės Airijos rinkai sertifikato turi būti taikomos tik jei tenkinamos tam tikros sąlygos, įskaitant rašytines garantijas, kurias Jungtinė Karalystė turi pateikti pagal to reglamento 4 straipsnio 1 dalies g punktą ir 5 straipsnio 1 dalies f punktą; |
| --- | --- |

(2)

konkrečiau, Reglamento (ES) 2023/1231 4 ir 5 straipsniuose nustatyta, kad tam tikroms mažmeninės prekybos prekių siuntoms specialiosios taisyklės dėl specialiųjų oficialios kontrolės normų ir bendrojo jų įvežimo į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir jų pateikimo Šiaurės Airijos rinkai sertifikato turi būti taikomos tik jei tenkinamos tam tikros sąlygos, įskaitant rašytines garantijas, kurias Jungtinė Karalystė turi pateikti pagal to reglamento 4 straipsnio 1 dalies g punktą ir 5 straipsnio 1 dalies f punktą;

| (3) | specialiosios taisyklės apima tų siuntų dokumentų, atitikties ir fizinio tikrinimo dažnumo normų taikymą ir bendrojo sertifikato, kuris turi būti pridedamas prie tokių siuntų ir turi būti pateikiamas pirmojo atvežimo į Šiaurės Airiją sanitarinio ir fitosanitarinio (SF) tikrinimo punkte, pavyzdį; |
| --- | --- |

(3)

specialiosios taisyklės apima tų siuntų dokumentų, atitikties ir fizinio tikrinimo dažnumo normų taikymą ir bendrojo sertifikato, kuris turi būti pridedamas prie tokių siuntų ir turi būti pateikiamas pirmojo atvežimo į Šiaurės Airiją sanitarinio ir fitosanitarinio (SF) tikrinimo punkte, pavyzdį;

| (4) | rašytinėmis garantijomis turi būti užtikrinta, kad mažmeninės prekybos prekių siuntų pirmojo atvežimo į Šiaurės Airiją SF tikrinimo punkte, kuris atitinka Reglamento (ES) 2023/1231 II priede nustatytus reikalavimus, veiksminga oficiali kontrolė būtų vykdoma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 (2) ir kad būtų vykdoma oficiali kontrolė, pagrįsta kontrolės planu, ir stebėsena pagal Reglamento (ES) 2023/1231 III priedo 1 dalyje nustatytus reikalavimus, apimant tų siuntų vežimą iš pirmojo atvežimo į Šiaurės Airiją SF tikrinimo punktų į sąrašą įtrauktas paskirties įmones, siekiant užtikrinti, kad tos siuntos būtų skirtos tik mažmeninei prekybai į sąrašą įtrauktose įmonėse, esančiose Šiaurės Airijoje, ir vėliau nebūtų vežamos į valstybę narę; |
| --- | --- |

(4)

rašytinėmis garantijomis turi būti užtikrinta, kad mažmeninės prekybos prekių siuntų pirmojo atvežimo į Šiaurės Airiją SF tikrinimo punkte, kuris atitinka Reglamento (ES) 2023/1231 II priede nustatytus reikalavimus, veiksminga oficiali kontrolė būtų vykdoma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/625 (2) ir kad būtų vykdoma oficiali kontrolė, pagrįsta kontrolės planu, ir stebėsena pagal Reglamento (ES) 2023/1231 III priedo 1 dalyje nustatytus reikalavimus, apimant tų siuntų vežimą iš pirmojo atvežimo į Šiaurės Airiją SF tikrinimo punktų į sąrašą įtrauktas paskirties įmones, siekiant užtikrinti, kad tos siuntos būtų skirtos tik mažmeninei prekybai į sąrašą įtrauktose įmonėse, esančiose Šiaurės Airijoje, ir vėliau nebūtų vežamos į valstybę narę;

| (5) | 2023 m. rugsėjo 4 d. rašte Jungtinė Karalystė nurodė, kad pirmojo atvežimo į Šiaurės Airiją SF tikrinimo punktai iki 2023 m. spalio 1 d. atitiks Reglamento (ES) 2023/1231 II priedo 1 dalyje nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

(5)

2023 m. rugsėjo 4 d. rašte Jungtinė Karalystė nurodė, kad pirmojo atvežimo į Šiaurės Airiją SF tikrinimo punktai iki 2023 m. spalio 1 d. atitiks Reglamento (ES) 2023/1231 II priedo 1 dalyje nustatytus reikalavimus;

| (6) | 2023 m. rugsėjo 4 ir 7 d. raštuose Jungtinė Karalystė taip pat nurodė, kad nuo 2023 m. spalio 1 d. veiksminga mažmeninės prekybos prekių siuntų oficiali kontrolė bus atliekama pirmojo atvežimo į Šiaurės Airiją SF tikrinimo punktuose, laikantis Reglamento (ES) 2017/625, o oficiali kontrolė ir stebėsena bus vykdoma laikantis Reglamento (ES) 2023/1231 III priedo 1 dalyje nustatytų reikalavimų ir apims tų siuntų vežimą iš pirmojo atvežimo į Šiaurės Airiją SF tikrinimo punktų į sąraše įrašytą paskirties įmonę; |
| --- | --- |

(6)

2023 m. rugsėjo 4 ir 7 d. raštuose Jungtinė Karalystė taip pat nurodė, kad nuo 2023 m. spalio 1 d. veiksminga mažmeninės prekybos prekių siuntų oficiali kontrolė bus atliekama pirmojo atvežimo į Šiaurės Airiją SF tikrinimo punktuose, laikantis Reglamento (ES) 2017/625, o oficiali kontrolė ir stebėsena bus vykdoma laikantis Reglamento (ES) 2023/1231 III priedo 1 dalyje nustatytų reikalavimų ir apims tų siuntų vežimą iš pirmojo atvežimo į Šiaurės Airiją SF tikrinimo punktų į sąraše įrašytą paskirties įmonę;

| (7) | pagal Reglamento (ES) 2023/1231 4 straipsnio 3 dalį Komisijos tarnybos 2023 m. rugsėjo 11–14 d. Šiaurės Airijoje atliko Komisijos kontrolę dėl Šiaurės Airijos SF tikrinimo punktų atitikties Reglamento (ES) 2023/1231 II priedo 1 dalyje nustatytiems reikalavimams tikrinimo. 2023 m. rugsėjo 15 d. ataskaitoje, parengtoje po tos Komisijos kontrolės, nurodyta, kad Belfasto uosto, Larno uosto ir Vorenpointo uosto SF tikrinimo punktai atitinka Reglamento (ES) 2023/1231 II priedo 1 dalyje nustatytus atitinkamus reikalavimus; |
| --- | --- |

(7)

pagal Reglamento (ES) 2023/1231 4 straipsnio 3 dalį Komisijos tarnybos 2023 m. rugsėjo 11–14 d. Šiaurės Airijoje atliko Komisijos kontrolę dėl Šiaurės Airijos SF tikrinimo punktų atitikties Reglamento (ES) 2023/1231 II priedo 1 dalyje nustatytiems reikalavimams tikrinimo. 2023 m. rugsėjo 15 d. ataskaitoje, parengtoje po tos Komisijos kontrolės, nurodyta, kad Belfasto uosto, Larno uosto ir Vorenpointo uosto SF tikrinimo punktai atitinka Reglamento (ES) 2023/1231 II priedo 1 dalyje nustatytus atitinkamus reikalavimus;

| (8) | kadangi Jungtinė Karalystė pateikė būtinas rašytines garantijas, kurių reikalaujama pagal Reglamento (ES) 2023/1231 4 straipsnio 1 dalies g punktą ir 5 straipsnio 1 dalies f punktą, tikslinga nustatyti specialiąsias tokių siuntų oficialios kontrolės normas, taip pat taisykles dėl tos oficialios kontrolės ir mažmeninės prekybos prekių, įskaitant tam tikras mažmeninės prekybos prekes, kurioms šiuo metu draudžiama įvežti į Sąjungą, siuntų bendrojo sertifikato pavyzdžio; |
| --- | --- |

(8)

kadangi Jungtinė Karalystė pateikė būtinas rašytines garantijas, kurių reikalaujama pagal Reglamento (ES) 2023/1231 4 straipsnio 1 dalies g punktą ir 5 straipsnio 1 dalies f punktą, tikslinga nustatyti specialiąsias tokių siuntų oficialios kontrolės normas, taip pat taisykles dėl tos oficialios kontrolės ir mažmeninės prekybos prekių, įskaitant tam tikras mažmeninės prekybos prekes, kurioms šiuo metu draudžiama įvežti į Sąjungą, siuntų bendrojo sertifikato pavyzdžio;

| (9) | Reglamento (ES) 2023/1231 6 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad visos mažmeninės prekybos prekės būtų paženklintos. Konkrečiau, toje dalyje nustatyta, kad tam tikros mažmeninės prekybos prekės turi būti paženklintos atskiru ženklu nuo 2023 m. spalio 1 d., kitos mažmeninės prekybos prekės – nuo 2024 m. spalio 1 d., o dar kitos mažmeninės prekybos prekės – nuo 2025 m. liepos 1 d., kad tiekimo grandinę Šiaurės Airijoje būtų galima pritaikyti prie specialiųjų Reglamente (ES) 2023/1231 nustatytų taisyklių. To reglamento 4 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad mažmeninės prekybos prekių atitikties tikrinimo norma būtų pritaikoma atsižvelgiant į tai, kokiu mastu skirtingos mažmeninės prekybos prekių rūšys yra paženklintos atskirai. Išsamios gyvūninių produktų ir prekių siuntų atitikties tikrinimo taisyklės, nustatytos Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/2130 (3) 3 straipsnio 2 dalyje, neturėtų būti taikomos mažmeninės prekybos prekių siuntų atitikties tikrinimui, kai taikomos Reglamente (ES) 2023/1231 nustatytos specialiosios taisyklės, siekiant užtikrinti nuoseklų to reglamento taikymą toms mažmeninės prekybos prekėms; |
| --- | --- |

(9)

Reglamento (ES) 2023/1231 6 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad visos mažmeninės prekybos prekės būtų paženklintos. Konkrečiau, toje dalyje nustatyta, kad tam tikros mažmeninės prekybos prekės turi būti paženklintos atskiru ženklu nuo 2023 m. spalio 1 d., kitos mažmeninės prekybos prekės – nuo 2024 m. spalio 1 d., o dar kitos mažmeninės prekybos prekės – nuo 2025 m. liepos 1 d., kad tiekimo grandinę Šiaurės Airijoje būtų galima pritaikyti prie specialiųjų Reglamente (ES) 2023/1231 nustatytų taisyklių. To reglamento 4 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad mažmeninės prekybos prekių atitikties tikrinimo norma būtų pritaikoma atsižvelgiant į tai, kokiu mastu skirtingos mažmeninės prekybos prekių rūšys yra paženklintos atskirai. Išsamios gyvūninių produktų ir prekių siuntų atitikties tikrinimo taisyklės, nustatytos Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/2130 (3) 3 straipsnio 2 dalyje, neturėtų būti taikomos mažmeninės prekybos prekių siuntų atitikties tikrinimui, kai taikomos Reglamente (ES) 2023/1231 nustatytos specialiosios taisyklės, siekiant užtikrinti nuoseklų to reglamento taikymą toms mažmeninės prekybos prekėms;

| (10) | siekiant teisinio tikrumo ir siekiant išvengti nereikalingų prekybos trikdymų, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka; |
| --- | --- |

(10)

siekiant teisinio tikrumo ir siekiant išvengti nereikalingų prekybos trikdymų, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka;

| (11) | pareiga ženklinti mažmeninės prekybos prekes pagal Reglamento (ES) 2023/1231 IV priedą taikoma nuo 2023 m. spalio 1 d. Todėl, siekiant užtikrinti nuoseklumą ir teisinį tikrumą ir išvengti nereikalingų prekybos sutrikimų, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2023 m. spalio 1 d.; |
| --- | --- |

(11)

pareiga ženklinti mažmeninės prekybos prekes pagal Reglamento (ES) 2023/1231 IV priedą taikoma nuo 2023 m. spalio 1 d. Todėl, siekiant užtikrinti nuoseklumą ir teisinį tikrumą ir išvengti nereikalingų prekybos sutrikimų, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2023 m. spalio 1 d.;

| (12) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(12)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatomos šių mažmeninės prekybos prekių, kurioms taikomas Reglamentas (ES) 2023/1231, siuntų įvežimo į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikimo Šiaurės Airijos rinkai specialiosios oficialios kontrolės normos ir taisyklės dėl tos oficialios kontrolės ir dėl tokių prekių siuntų bendrojo sertifikato pavyzdžio:

| a) | gyvūniniai arba augaliniai produktai, augalai, išskyrus sodinti skirtus augalus, taip pat paruoštas parduoti gyvūnų augintinių ėdalas ir šunų kramtalai; |
| --- | --- |

a)

gyvūniniai arba augaliniai produktai, augalai, išskyrus sodinti skirtus augalus, taip pat paruoštas parduoti gyvūnų augintinių ėdalas ir šunų kramtalai;

| b) | sudėtiniai produktai; |
| --- | --- |

b)

sudėtiniai produktai;

| c) | maistas; |
| --- | --- |

c)

maistas;

| d) | su maistu besiliečiančios medžiagos. |
| --- | --- |

d)

su maistu besiliečiančios medžiagos.

2.   1 dalyje nurodytos taisyklės apima:

| a) | specialiųjų oficialios kontrolės normų dažnumą ir toje dalyje nurodytų siuntų dokumentų, atitikties ir fizinio tikrinimo reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

specialiųjų oficialios kontrolės normų dažnumą ir toje dalyje nurodytų siuntų dokumentų, atitikties ir fizinio tikrinimo reikalavimus;

| b) | bendrojo sertifikato, kuris turi būti pateikiamas kartu su tomis siuntomis ir kuris turi būti pateiktas pirmojo atvežimo į Šiaurės Airiją SF tikrinimo punktuose, pavyzdžio nustatymą. |
| --- | --- |

b)

bendrojo sertifikato, kuris turi būti pateikiamas kartu su tomis siuntomis ir kuris turi būti pateiktas pirmojo atvežimo į Šiaurės Airiją SF tikrinimo punktuose, pavyzdžio nustatymą.

2 straipsnis

Dokumentų tikrinimas SF tikrinimo punktuose

Pirmojo atvežimo į Šiaurės Airiją SF tikrinimo punktų kompetentingos institucijos tikrina visus bendruosius sertifikatus ir kitus dokumentus, pridedamus prie visų 1 straipsnyje nurodytų mažmeninės prekybos prekių siuntų, įvežamų į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių.

3 straipsnis

Specialiosios oficialios kontrolės normos ir atitikties arba fiziniam tikrinimui SF tikrinimo punktuose taikomi reikalavimai

1.   Visų 1 straipsnyje nurodytų mažmeninės prekybos prekių siuntų, išskyrus šio straipsnio 2 dalyje nurodytas siuntas, atitikties tikrinimas, įskaitant tikrinimą, ar laikomasi fasuotoms ir pažymėtoms ženklu prekėms taikomų reikalavimų, kaip tai nurodyta Reglamento (ES) 2023/1231 4 straipsnio 1 dalies a punkte ir 5 straipsnio 1 dalies a punkte, atliekamas pirmojo atvežimo į Šiaurės Airiją SF tikrinimo punktuose 10 proc. dažnumu.

Atliekant šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytą atitikties tikrinimą, Įgyvendinimo reglamento (ES) 2019/2130 3 straipsnio 2 dalis netaikoma.

Fizinis tikrinimas kartu su šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytu atitikties tikrinimu atliekami siekiant įgyvendinti Reglamento (ES) 2023/1231 4 straipsnio 1 dalies g punkte ir 5 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytų rašytinių garantijų tikslus, visų pirma taikant rizika grindžiamą ir žvalgybos informacija paremtą metodą.

2.   Reglamento (ES) 2023/1231 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytų augalų, išskyrus sodinti skirtus augalus, siuntų atitikties tikrinimas atliekamas 1 proc. dažnumu.

Fizinis tikrinimas kartu su šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytu atitikties tikrinimu atliekami siekiant įgyvendinti Reglamento (ES) 2023/1231 4 straipsnio 1 dalies g punkte ir 5 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytų rašytinių garantijų tikslus, visų pirma taikant rizika grindžiamą ir žvalgybos informacija paremtą metodą.

4 straipsnis

Supaprastinti bendrojo sertifikato reikalavimai

1.   Prie visų 1 straipsnyje nurodytų mažmeninės prekybos prekių siuntų, įvežamų į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių, pridedamas bendrasis sertifikatas, parengtas pagal priede pateiktą pavyzdį „Retail NI“.

2.   Prie 1 dalyje nurodyto bendrojo sertifikato, skirto toje pačioje siuntoje esančioms mažmeninės prekybos prekėms, pridedamas siuntoje esančių mažmeninės prekybos prekių aprašymas.

Pirmoje pastraipoje nurodytas aprašymas pateikiamas papildomame prie bendrojo sertifikato pridedamame dokumente, kuris gali būti popierinis arba elektroninis. Jame pateikiama tokia informacija:

| a) | kiekvieno siuntoje esančio produkto pobūdis ir bet koks kiekvieno produkto apdorojimo būdas; |
| --- | --- |

a)

kiekvieno siuntoje esančio produkto pobūdis ir bet koks kiekvieno produkto apdorojimo būdas;

| b) | siuntoje esančių pakuočių skaičius ir grynasis svoris; |
| --- | --- |

b)

siuntoje esančių pakuočių skaičius ir grynasis svoris;

| c) | į sąrašą įtrauktos siuntimo ir priėmimo įmonės Šiaurės Airijoje registracijos arba patvirtinimo numeris. |
| --- | --- |

c)

į sąrašą įtrauktos siuntimo ir priėmimo įmonės Šiaurės Airijoje registracijos arba patvirtinimo numeris.

5 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną

Šis reglamentas taikomas nuo 2023 m. spalio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 165, 2023 6 29, p. 103.

1

(2)  
  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (Oficialios kontrolės reglamentas) (OL L 95, 2017 4 7, p. 1).

2

(3)  
  2019 m. lapkričio 25 d. Komisijos įgyvendinimo Reglamentas (ES) 2019/2130, kuriuo nustatomos gyvūnų ir prekių, kuriems taikoma oficiali kontrolė pasienio kontrolės postuose, dokumentų patikrinimų, tapatumo patikrinimų ir fizinių patikrinimų metu ir po jų atliktinų veiksmų išsamios taisyklės (OL L 321, 2019 12 12, p. 128).

3

---

PRIEDAS

Tam tikrų mažmeninės prekybos prekių siuntų, tiesiogiai pristatomų į sąrašą įtrauktoms įmonėms Šiaurės Airijoje, įvežimo į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių bendrojo sertifikato pavyzdys (pavyzdys „Retail NI“)

Image 4

Image 5

---

| 2023 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/103

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/2059

2023 m. rugsėjo 26 d.

kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2023/1231 taikymo taisyklės, susijusios su tam tikrų likusio pasaulio prekių, kurios gali būti įvežamos į Šiaurės Airiją kaip mažmeninės prekybos prekės iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiamos Šiaurės Airijos rinkai, įtraukimu į sąrašą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2023 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2023/1231 dėl tam tikrų mažmeninės prekybos prekių, sodinti skirtų augalų, sėklinių bulvių, mašinų ir tam tikrų transporto priemonių, naudojamų žemės ar miškų ūkyje, siuntų įvežimo į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir tam tikrų gyvūnų augintinių vežimo į Šiaurės Airiją nekomerciniais tikslais specialiųjų taisyklių (1), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Reglamente (ES) 2023/1231 nustatytos specialiosios taisyklės, susijusios, inter alia, su tam tikrų mažmeninės prekybos prekių, skirtų pateikti Šiaurės Airijos rinkai galutiniam vartotojui, siuntų įvežimu į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių, įskaitant specialiąsias taisykles, taikomas likusio pasaulio mažmeninės prekybos prekių siuntoms; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (ES) 2023/1231 nustatytos specialiosios taisyklės, susijusios, inter alia, su tam tikrų mažmeninės prekybos prekių, skirtų pateikti Šiaurės Airijos rinkai galutiniam vartotojui, siuntų įvežimu į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių, įskaitant specialiąsias taisykles, taikomas likusio pasaulio mažmeninės prekybos prekių siuntoms;

| (2) | konkrečiau, Reglamento (ES) 2023/1231 9 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta, kad likusio pasaulio mažmeninės prekybos prekės, kurias sudaro gyvūninės ar augalinės prekės arba sudėtiniai produktai, kuriems taikomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 (2) 1 straipsnio 2 dalies d, e ir g punktuose nurodytos gyvūnų sveikatos ar augalų sveikatos taisyklės (toliau - likusio pasaulio prekės),gali būti įvežamos į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiamos Šiaurės Airijos rinkai pagal Reglamento (ES) 2023/1231 4 straipsnį, tik jei Jungtinė Karalystė pateikia rašytinių įrodymų, kad importo sąlygos ir oficialios kontrolės reikalavimai, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 1069/2009 (3), (ES) 2016/429 (4) ir (ES) 2016/2031 (5), Reglamente (ES) 2017/625 ir pagal tuos reglamentus priimtuose Komisijos aktuose, taikomi toms prekėms pagal Jungtinės Karalystės nacionalinę teisę ir kad tas importo sąlygas ir oficialios kontrolės reikalavimus Jungtinė Karalystė veiksmingai įgyvendina (toliau – rašytiniai įrodymai); |
| --- | --- |

(2)

konkrečiau, Reglamento (ES) 2023/1231 9 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta, kad likusio pasaulio mažmeninės prekybos prekės, kurias sudaro gyvūninės ar augalinės prekės arba sudėtiniai produktai, kuriems taikomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/625 (2) 1 straipsnio 2 dalies d, e ir g punktuose nurodytos gyvūnų sveikatos ar augalų sveikatos taisyklės (toliau - likusio pasaulio prekės),gali būti įvežamos į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiamos Šiaurės Airijos rinkai pagal Reglamento (ES) 2023/1231 4 straipsnį, tik jei Jungtinė Karalystė pateikia rašytinių įrodymų, kad importo sąlygos ir oficialios kontrolės reikalavimai, nustatyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 1069/2009 (3), (ES) 2016/429 (4) ir (ES) 2016/2031 (5), Reglamente (ES) 2017/625 ir pagal tuos reglamentus priimtuose Komisijos aktuose, taikomi toms prekėms pagal Jungtinės Karalystės nacionalinę teisę ir kad tas importo sąlygas ir oficialios kontrolės reikalavimus Jungtinė Karalystė veiksmingai įgyvendina (toliau – rašytiniai įrodymai);

| (3) | Reglamento (ES) 2023/1231 9 straipsnio 4 dalies a punkte nustatyta, kad gavusi rašytinių įrodymų, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktą, kuriame išvardijamos likusio pasaulio prekės, kurios gali būti įvežamos į Šiaurės Airiją kaip mažmeninės prekybos prekės iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiamos Šiaurės Airijos rinkai; |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (ES) 2023/1231 9 straipsnio 4 dalies a punkte nustatyta, kad gavusi rašytinių įrodymų, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktą, kuriame išvardijamos likusio pasaulio prekės, kurios gali būti įvežamos į Šiaurės Airiją kaip mažmeninės prekybos prekės iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiamos Šiaurės Airijos rinkai;

| (4) | 2023 m. rugsėjo 4 d., 7 d. ir 12 d. raštais Jungtinė Karalystė pateikė rašytinių įrodymų, kad reglamentuose (EB) Nr. 1069/2009, (ES) 2016/429 ir (ES) 2017/625 nustatytos importo sąlygos ir oficialios kontrolės reikalavimai, susiję su Naujosios Zelandijos kilmės avių mėsa ir valgomaisiais subproduktais ir gyvūnų augintinių ėdalu ir šunų kramtalais iš trečiųjų šalių, iš kurių leidžiama įvežti prekes, išvardytų Komisijos reglamento (ES) Nr. 142/2011 (6) XIV priedo II skyriaus 1 skirsnio 2 lentelės 12 įraše, taikomi pagal jos nacionalinę teisę ir kad Jungtinė Karalystė veiksmingai įgyvendina su šiomis prekėmis susijusias importo sąlygas ir oficialios kontrolės reikalavimus; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. rugsėjo 4 d., 7 d. ir 12 d. raštais Jungtinė Karalystė pateikė rašytinių įrodymų, kad reglamentuose (EB) Nr. 1069/2009, (ES) 2016/429 ir (ES) 2017/625 nustatytos importo sąlygos ir oficialios kontrolės reikalavimai, susiję su Naujosios Zelandijos kilmės avių mėsa ir valgomaisiais subproduktais ir gyvūnų augintinių ėdalu ir šunų kramtalais iš trečiųjų šalių, iš kurių leidžiama įvežti prekes, išvardytų Komisijos reglamento (ES) Nr. 142/2011 (6) XIV priedo II skyriaus 1 skirsnio 2 lentelės 12 įraše, taikomi pagal jos nacionalinę teisę ir kad Jungtinė Karalystė veiksmingai įgyvendina su šiomis prekėmis susijusias importo sąlygas ir oficialios kontrolės reikalavimus;

| (5) | todėl tikslinga išvardyti likusio pasaulio prekes, identifikuojamas pagal jų Kombinuotosios nomenklatūros kodus, nustatytus Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2658/87 (7), ir išvardytas kartu su jų kilmės trečiąja šalimi, kurios gali būti įvežamos į Šiaurės Airiją kaip mažmeninės prekybos prekės iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiamos Šiaurės Airijos rinkai; |
| --- | --- |

(5)

todėl tikslinga išvardyti likusio pasaulio prekes, identifikuojamas pagal jų Kombinuotosios nomenklatūros kodus, nustatytus Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2658/87 (7), ir išvardytas kartu su jų kilmės trečiąja šalimi, kurios gali būti įvežamos į Šiaurės Airiją kaip mažmeninės prekybos prekės iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiamos Šiaurės Airijos rinkai;

| (6) | siekiant teisinio tikrumo ir siekiant išvengti nereikalingų prekybos trikdymų, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka; |
| --- | --- |

(6)

siekiant teisinio tikrumo ir siekiant išvengti nereikalingų prekybos trikdymų, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka;

| (7) | pareiga ženklinti mažmeninės prekybos prekes pagal Reglamento (ES) 2023/1231 IV priedą taikoma nuo 2023 m. spalio 1 d. Todėl, siekiant užtikrinti nuoseklumą ir teisinį tikrumą ir išvengti nereikalingų prekybos trikdymų, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2023 m. spalio 1 d.; |
| --- | --- |

(7)

pareiga ženklinti mažmeninės prekybos prekes pagal Reglamento (ES) 2023/1231 IV priedą taikoma nuo 2023 m. spalio 1 d. Todėl, siekiant užtikrinti nuoseklumą ir teisinį tikrumą ir išvengti nereikalingų prekybos trikdymų, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2023 m. spalio 1 d.;

| (8) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

Šiuo reglamentu nustatomas likusio pasaulio gyvūninių ar augalinių prekių arba sudėtinių produktų, kuriems taikomos Reglamento (ES) 2017/625 1 straipsnio 2 dalies d, e ir g punktuose nurodytos gyvūnų sveikatos ar augalų sveikatos taisyklės, kurie gali būti įvežami į Šiaurės Airiją kaip mažmeninės prekybos prekės iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiami Šiaurės Airijos rinkai pagal Reglamento (ES) 2023/1231 4 straipsnį, ir jų kilmės trečiosios šalies sąrašas (toliau – likusio pasaulio prekės).

2 straipsnis

Priede išvardytos likusio pasaulio prekės

Priede išvardytos likusio pasaulio prekės gali būti įvežamos į Šiaurės Airiją kaip mažmeninės prekybos prekės iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiamos Šiaurės Airijos rinkai.

3 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas taikomas nuo 2023 m. spalio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 165, 2023 6 29, p. 103.

1

(2)  
  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (Oficialios kontrolės reglamentas) (OL L 95, 2017 4 7, p. 1).

2

(3)  
  2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 (Šalutinių gyvūninių produktų reglamentas) (OL L 300, 2009 11 14, p. 1).

3

(4)  
  2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai (Gyvūnų sveikatos teisės aktas) (OL L 84, 2016 3 31, p. 1).

4

(5)  
  2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/2031 dėl apsaugos priemonių nuo augalų kenkėjų, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) Nr. 1143/2014 ir panaikinamos Tarybos direktyvos 69/464/EEB, 74/647/EEB, 93/85/EEB, 98/57/EB, 2000/29/EB, 2006/91/EB ir 2007/33/EB (OL L 317, 2016 11 23, p. 4).

5

(6)  
  2011 m. vasario 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 142/2011, kuriuo įgyvendinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės, ir Tarybos direktyva 97/78/EB dėl tam tikrų mėginių ir priemonių, kuriems netaikomi veterinariniai tikrinimai pasienyje pagal tą direktyvą (OL L 54, 2011 2 26, p. 1).

6

(7)  
  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

7

---

PRIEDAS

Likusio pasaulio prekių, kurias galima įvežti į Šiaurės Airiją kaip mažmeninės prekybos prekes iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikti rinkai Šiaurės Airijoje, sąrašas (nurodytas 2 straipsnyje)

| Eilutė | Prekės (*) | KN kodas (**) | Veterinarijos sertifikato / oficialaus sertifikato / oficialaus pareiškimo pavyzdys (***) | Kilmės trečioji šalis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prekių kategorija |
| Gyvūninės prekės |
| 1 | Avių mėsa ir valgomieji subproduktai, šviežia, šaldyta ar užšaldyta | 0204 10 00
  0204 21 00
  0204 22 10
  0204 22 30
  0204 22 50
  0204 22 90
  0204 23 00
  0204 42 10
  0204 42 30
  0204 42 50
  0204 42 90
  0204 43 10
  0204 43 90 | | Naujoji Zelandija |
| 2 | Gyvūnų augintinių ėdalas ir šunų kramtalai | 0401
  0402
  0403
  0404
  0408
  0504
  0505
  0506
  0508
  0511
  1501
  1502
  1503
  1504
  2301
  2309
  2835 25
  2835 26
  3501
  3502
  3503
  3504
  4101
  4205 | — | Veterinarijos sertifikatas, nustatytas Komisijos reglamento (ES) Nr. 142/2011 (1) XV priedo 3 skyriaus A dalyje |

Eilutė

Prekės (*)

KN kodas (**)

Veterinarijos sertifikato / oficialaus sertifikato / oficialaus pareiškimo pavyzdys (***)

Kilmės trečioji šalis

Prekių kategorija

Gyvūninės prekės

1

Avių mėsa ir valgomieji subproduktai, šviežia, šaldyta ar užšaldyta

0204 10 00

0204 21 00

0204 22 10

0204 22 30

0204 22 50

0204 22 90

0204 23 00

0204 42 10

0204 42 30

0204 42 50

0204 42 90

0204 43 10

0204 43 90

Naujoji Zelandija

2

Gyvūnų augintinių ėdalas ir šunų kramtalai

0401

0402

0403

0404

0408

0504

0505

0506

0508

0511

1501

1502

1503

1504

2301

2309

2835 25

2835 26

3501

3502

3503

3504

4101

4205

—

Veterinarijos sertifikatas, nustatytas Komisijos reglamento (ES) Nr. 142/2011 (1) XV priedo 3 skyriaus A dalyje

| — | Veterinarijos sertifikatas, nustatytas Komisijos reglamento (ES) Nr. 142/2011 XV priedo 3 skyriaus B dalyje |
| --- | --- |

—

Veterinarijos sertifikatas, nustatytas Komisijos reglamento (ES) Nr. 142/2011 XV priedo 3 skyriaus B dalyje

| — | Veterinarijos sertifikatas, nustatytas Komisijos reglamento (ES) Nr. 142/2011 XV priedo 3 skyriaus C dalyje |
| --- | --- |

—

Veterinarijos sertifikatas, nustatytas Komisijos reglamento (ES) Nr. 142/2011 XV priedo 3 skyriaus C dalyje

| — | Veterinarijos sertifikatas, nustatytas Komisijos reglamento (ES) Nr. 142/2011 XV priedo 3 skyriaus D dalyje |
| --- | --- |

—

Veterinarijos sertifikatas, nustatytas Komisijos reglamento (ES) Nr. 142/2011 XV priedo 3 skyriaus D dalyje

Trečiosios šalys, iš kurių leidžiama įvežti prekes, išvardytos Reglamento (ES) Nr. 142/2011 XIV priedo II skyriaus 1 skirsnio 2 lentelės 12 įraše

Pastabos.

| (*) | Šio priedo lentelėje išvardytų prekių aprašymas pateikiamas Kombinuotosios nomenklatūros (KN), nustatytos Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2658/87 ir patvirtintos Tarybos sprendimu 87/369/EEB, aprašymo skiltyje. KN grindžiama 1983 m. birželio 14 d. Briuselyje sudaryta Tarptautine suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos konvencija (SS).
  Nedarant poveikio Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytoms KN aiškinimo taisyklėms, šio priedo lentelėje pateiktos prekių aprašymo formuluotės laikomos turinčiomis tik orientacinę vertę, nes šio priedo lentelėje pateiktame sąraše nurodytos prekės nustatomos pagal KN kodus. |
| --- | --- |

(*)

Nedarant poveikio Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytoms KN aiškinimo taisyklėms, šio priedo lentelėje pateiktos prekių aprašymo formuluotės laikomos turinčiomis tik orientacinę vertę, nes šio priedo lentelėje pateiktame sąraše nurodytos prekės nustatomos pagal KN kodus.

| (**) | Šioje skiltyje nurodytas KN kodas. |
| --- | --- |

(**)

| (***) | Šioje skiltyje pateikiamas veterinarijos sertifikato arba oficialaus sertifikato arba oficialaus pareiškimo, kuris turi būti pateikiamas kartu su likusio pasaulio prekių siunta pagal Sąjungos teisės aktus, pavyzdys. |
| --- | --- |

(***)

---

(1)  
  2011 m. vasario 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 142/2011, kuriuo įgyvendinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1069/2009, kuriuo nustatomos žmonėms vartoti neskirtų šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių sveikumo taisyklės, ir Tarybos direktyva 97/78/EB dėl tam tikrų mėginių ir priemonių, kuriems netaikomi veterinariniai tikrinimai pasienyje pagal tą direktyvą (OL L 54, 2011 2 26, p. 1).

(2)  
  1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (OL L 256, 1987 9 7, p. 1).

(3)  
  1987 m. balandžio 7 d. Tarybos sprendimas 87/369/EEB dėl Tarptautinės suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos konvencijos bei konvencijos pakeitimo protokolo sudarymo (OL L 198, 1987 7 20, p. 1).

---

| 2023 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/108 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/108

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2023/2060

2023 m. rugsėjo 26 d.

kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2023/1231 taikymo taisyklės, susijusios su žvejybos laivų, žvejojančių žuvininkystės produktus, kurie gali būti įvežami į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiami Šiaurės Airijos rinkai kaip mažmeninės prekybos prekės, vėliavos valstybių įtraukimu į sąrašą

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2023 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2023/1231 dėl tam tikrų mažmeninės prekybos prekių, sodinti skirtų augalų, sėklinių bulvių, mašinų ir tam tikrų transporto priemonių, naudojamų žemės ar miškų ūkyje, siuntų įvežimo į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir tam tikrų gyvūnų augintinių vežimo į Šiaurės Airiją nekomerciniais tikslais specialiųjų taisyklių (1), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalies b punktą,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) 2023/1231 nustatytos specialiosios taisyklės, susijusios, inter alia, su tam tikrų mažmeninės prekybos prekių siuntų, skirtų pateikti Šiaurės Airijos rinkai galutiniam vartotojui, įvežimu į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) 2023/1231 nustatytos specialiosios taisyklės, susijusios, inter alia, su tam tikrų mažmeninės prekybos prekių siuntų, skirtų pateikti Šiaurės Airijos rinkai galutiniam vartotojui, įvežimu į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių;

| (2) | visų pirma Reglamento (ES) 2023/1231 9 straipsnyje nustatytos specialiosios taisyklės, taikomos likusio pasaulio mažmeninės prekybos prekių siuntoms. To reglamento 9 straipsnio 2 dalies b punkte nustatyta, kad žvejybos produktai, sužvejoti žvejybos laivo, plaukiojančio su trečiosios šalies, išskyrus Jungtinę Karalystę (toliau – vėliavos valstybė), vėliava, ir importuoti į kitas nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalis, gali būti įvežami į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių kaip mažmeninės prekybos prekės ir pateikiami Šiaurės Airijos rinkai pagal to reglamento 4 straipsnį tik tuo atveju, jei atitinkamo žvejybos laivo vėliavos valstybė yra įtraukta į įgyvendinimo akto, priimto pagal to reglamento 9 straipsnio 4 dalį, sąrašą; |
| --- | --- |

(2)

visų pirma Reglamento (ES) 2023/1231 9 straipsnyje nustatytos specialiosios taisyklės, taikomos likusio pasaulio mažmeninės prekybos prekių siuntoms. To reglamento 9 straipsnio 2 dalies b punkte nustatyta, kad žvejybos produktai, sužvejoti žvejybos laivo, plaukiojančio su trečiosios šalies, išskyrus Jungtinę Karalystę (toliau – vėliavos valstybė), vėliava, ir importuoti į kitas nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalis, gali būti įvežami į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių kaip mažmeninės prekybos prekės ir pateikiami Šiaurės Airijos rinkai pagal to reglamento 4 straipsnį tik tuo atveju, jei atitinkamo žvejybos laivo vėliavos valstybė yra įtraukta į įgyvendinimo akto, priimto pagal to reglamento 9 straipsnio 4 dalį, sąrašą;

| (3) | be to, Reglamento (ES) 2023/1231 9 straipsnio 2 dalies a punkte nustatyta, kad vėliavos valstybės laivo sužvejoti ir į kitas nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalis importuoti žuvininkystės produktai gali būti įvežami į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių kaip mažmeninės prekybos prekės ir pateikiami Šiaurės Airijos rinkai pagal to reglamento 4 straipsnį tik tuo atveju, jei Jungtinė Karalystė pateikia rašytinius įrodymus, kad pagal jos nacionalinę teisę taikomos importo sąlygos ir oficialios kontrolės bei tikrinimo reikalavimai, kuriais užtikrinama, kad žuvininkystės produktai, gauti vykdant neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą (toliau – NNN žvejyba), kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 (2) 2 straipsnyje ir pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 priimtuose Sąjungos aktuose, nebūtų importuojami į Jungtinę Karalystę ir kad Jungtinė Karalystė veiksmingai įgyvendina tas importo sąlygas, ir oficialios kontrolės bei tikrinimo reikalavimus (toliau – rašytiniai įrodymai); |
| --- | --- |

(3)

be to, Reglamento (ES) 2023/1231 9 straipsnio 2 dalies a punkte nustatyta, kad vėliavos valstybės laivo sužvejoti ir į kitas nei Šiaurės Airija Jungtinės Karalystės dalis importuoti žuvininkystės produktai gali būti įvežami į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių kaip mažmeninės prekybos prekės ir pateikiami Šiaurės Airijos rinkai pagal to reglamento 4 straipsnį tik tuo atveju, jei Jungtinė Karalystė pateikia rašytinius įrodymus, kad pagal jos nacionalinę teisę taikomos importo sąlygos ir oficialios kontrolės bei tikrinimo reikalavimai, kuriais užtikrinama, kad žuvininkystės produktai, gauti vykdant neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą (toliau – NNN žvejyba), kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 (2) 2 straipsnyje ir pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 priimtuose Sąjungos aktuose, nebūtų importuojami į Jungtinę Karalystę ir kad Jungtinė Karalystė veiksmingai įgyvendina tas importo sąlygas, ir oficialios kontrolės bei tikrinimo reikalavimus (toliau – rašytiniai įrodymai);

| (4) | Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 nustatoma Sąjungos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, o jo 12 straipsnio 1 dalimi draudžiama importuoti į Sąjungą NNN žvejybos būdu gautus žuvininkystės produktus. Be to, to reglamento 20 straipsnyje nustatytos taisyklės, pagal kurias trečiųjų šalių vėliavos valstybės Komisijai teikia pranešimus apie tokių vėliavos valstybių sugautų žuvų kiekio sertifikatų pripažinimą, siekiant užtikrinti, inter alia, kad į Sąjungą iš trečiųjų šalių įvežamos žuvininkystės produktų siuntos atitiktų tą draudimą; |
| --- | --- |

(4)

Reglamentu (EB) Nr. 1005/2008 nustatoma Sąjungos sistema, kuria siekiama užkirsti kelią NNN žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, o jo 12 straipsnio 1 dalimi draudžiama importuoti į Sąjungą NNN žvejybos būdu gautus žuvininkystės produktus. Be to, to reglamento 20 straipsnyje nustatytos taisyklės, pagal kurias trečiųjų šalių vėliavos valstybės Komisijai teikia pranešimus apie tokių vėliavos valstybių sugautų žuvų kiekio sertifikatų pripažinimą, siekiant užtikrinti, inter alia, kad į Sąjungą iš trečiųjų šalių įvežamos žuvininkystės produktų siuntos atitiktų tą draudimą;

| (5) | Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2014/170/ES (3) sudarytas trečiųjų šalių, nebendradarbiaujančių kovojant su NNN žvejyba, sąrašas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008; |
| --- | --- |

(5)

Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2014/170/ES (3) sudarytas trečiųjų šalių, nebendradarbiaujančių kovojant su NNN žvejyba, sąrašas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008;

| (6) | Reglamento (ES) 2023/1231 9 straipsnio 4 dalies b punkte nustatyta, kad gavusi rašytinių įrodymų, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktą, kuriame būtų išvardytos žvejybos laivų, žvejojančių žvejybos produktus, kurie gali būti įvežami į Šiaurės Airiją kaip mažmeninės prekybos prekės iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiami Šiaurės Airijos rinkai, vėliavos valstybės; |
| --- | --- |

(6)

Reglamento (ES) 2023/1231 9 straipsnio 4 dalies b punkte nustatyta, kad gavusi rašytinių įrodymų, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktą, kuriame būtų išvardytos žvejybos laivų, žvejojančių žvejybos produktus, kurie gali būti įvežami į Šiaurės Airiją kaip mažmeninės prekybos prekės iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiami Šiaurės Airijos rinkai, vėliavos valstybės;

| (7) | 2023 m. rugsėjo 4 d. raštu Jungtinė Karalystė pateikė rašytinius įrodymus, kad pagal Jungtinės Karalystės nacionalinę teisę taikomos importo sąlygos ir oficialios kontrolės bei tikrinimo reikalavimai ir kad Jungtinė Karalystė veiksmingai įgyvendina importo sąlygas ir oficialios kontrolės bei tikrinimo reikalavimus; |
| --- | --- |

(7)

2023 m. rugsėjo 4 d. raštu Jungtinė Karalystė pateikė rašytinius įrodymus, kad pagal Jungtinės Karalystės nacionalinę teisę taikomos importo sąlygos ir oficialios kontrolės bei tikrinimo reikalavimai ir kad Jungtinė Karalystė veiksmingai įgyvendina importo sąlygas ir oficialios kontrolės bei tikrinimo reikalavimus;

| (8) | kadangi Jungtinė Karalystė pateikė būtinus rašytinius įrodymus, kurių reikalaujama pagal Reglamento (ES) 2023/1231 9 straipsnio 2 dalies a punktą, tikslinga sudaryti žvejybos laivų, žvejojančių žuvininkystės produktus, kurie gali būti įvežami į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiami Šiaurės Airijos rinkai kaip mažmeninės prekybos prekės po to, kai jie buvo importuoti į kitas Jungtinės Karalystės dalis, vėliavos valstybių sąrašą. Tame sąraše turėtų būti atsižvelgta į Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 20 straipsnyje nustatytą reikalavimą pranešti ir į nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą, nustatytą Įgyvendinimo sprendimu 2014/170/ES; |
| --- | --- |

(8)

kadangi Jungtinė Karalystė pateikė būtinus rašytinius įrodymus, kurių reikalaujama pagal Reglamento (ES) 2023/1231 9 straipsnio 2 dalies a punktą, tikslinga sudaryti žvejybos laivų, žvejojančių žuvininkystės produktus, kurie gali būti įvežami į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiami Šiaurės Airijos rinkai kaip mažmeninės prekybos prekės po to, kai jie buvo importuoti į kitas Jungtinės Karalystės dalis, vėliavos valstybių sąrašą. Tame sąraše turėtų būti atsižvelgta į Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 20 straipsnyje nustatytą reikalavimą pranešti ir į nebendradarbiaujančių trečiųjų šalių sąrašą, nustatytą Įgyvendinimo sprendimu 2014/170/ES;

| (9) | siekiant teisinio tikrumo ir siekiant išvengti nereikalingų prekybos trikdymų, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka; |
| --- | --- |

(9)

siekiant teisinio tikrumo ir siekiant išvengti nereikalingų prekybos trikdymų, šis reglamentas turėtų įsigalioti skubos tvarka;

| (10) | pareiga ženklinti mažmeninės prekybos prekes pagal Reglamento (ES) 2023/1231 IV priedą taikoma nuo 2023 m. spalio 1 d. Todėl, siekiant užtikrinti nuoseklumą ir teisinį tikrumą ir išvengti nereikalingų prekybos sutrikimų, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2023 m. spalio 1 d.; |
| --- | --- |

(10)

pareiga ženklinti mažmeninės prekybos prekes pagal Reglamento (ES) 2023/1231 IV priedą taikoma nuo 2023 m. spalio 1 d. Todėl, siekiant užtikrinti nuoseklumą ir teisinį tikrumą ir išvengti nereikalingų prekybos sutrikimų, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2023 m. spalio 1 d.;

| (11) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

Šiuo reglamentu nustatomas trečiųjų šalių, išskyrus Jungtinę Karalystę, kurios yra žvejybos laivų, žvejojančių žuvininkystės produktus, kurie gali būti įvežami į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir pateikiami Šiaurės Airijos rinkai kaip mažmeninės prekybos prekės pagal Reglamento (ES) 2023/1231 4 straipsnį, po to, kai jie buvo importuoti į kitas Jungtinės Karalystės dalis, vėliavos valstybių sąrašas (toliau – vėliavos valstybių sąrašas).

2 straipsnis

Vėliavos valstybių sąrašas

Vėliavos valstybių sąrašas pateikiamas priede.

3 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas taikomas nuo 2023 m. spalio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 165, 2023 6 29, p. 103.

1

(2)  
  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

2

(3)  
  2014 m. kovo 24 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2014/170/ES, kuriuo sudaromas trečiųjų šalių, nebendradarbiaujančių kovojant su NNN žvejyba, sąrašas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (OL L 91, 2014 3 27, p. 43).

3

---

PRIEDAS

| ALBANIJA |
| --- |
| ALŽYRAS |
| ANGOLA |
| ANTIGVA IR BARBUDA |
| ARGENTINA |
| AUSTRALIJA |
| BAHAMOS |
| BANGLADEŠAS |
| BELIZAS |
| BENINAS |
| BRAZILIJA |
| KANADA |
| ŽALIASIS KYŠULYS |
| ČILĖ |
| KINIJA |
| KOLUMBIJA |
| KOSTA RIKA |
| DRAMBLIO KAULO KRANTAS |
| KUBA |
| KIURASAO |
| EKVADORAS |
| EGIPTAS |
| SALVADORAS |
| ERITRĖJA |
| FOLKLANDO SALOS |
| FARERŲ SALOS |
| FIDŽIS |
| PRANCŪZIJOS POLINEZIJA |
| PRANCŪZIJOS PIETŲ IR ANTARKTIES SRITYS |
| GABONAS |
| GANA |
| GRENLANDIJA |
| GRENADA |
| GVATEMALA |
| GVINĖJA |
| GAJANA |
| ISLANDIJA |
| INDIJA |
| INDONEZIJA |
| JAMAIKA |
| JAPONIJA |
| KENIJA |
| KIRIBATIS |
| MADAGASKARAS |
| MALAIZIJA |
| MALDYVAI |
| MAURITANIJA |
| MAURICIJUS |
| MEKSIKA |
| JUODKALNIJA |
| MAROKAS |
| MOZAMBIKAS |
| MIANMARAS / BIRMA |
| NAMIBIJA |
| NAUJOJI KALEDONIJA |
| NAUJOJI ZELANDIJA |
| NIKARAGVA |
| NIGERIJA |
| NORVEGIJA |
| OMANAS |
| PAKISTANAS |
| PANAMA |
| PAPUA NAUJOJI GVINĖJA |
| PERU |
| FILIPINAI |
| RUSIJA |
| ŠVENTOSIOS ELENOS SALA |
| SEN PJERAS IR MIKELONAS |
| SENEGALAS |
| SEIŠELIAI |
| SALIAMONO SALOS |
| PIETŲ AFRIKA |
| PIETŲ KORĖJA |
| ŠRI LANKA |
| SURINAMAS |
| TAIVANAS |
| TANZANIJA |
| TAILANDAS |
| GAMBIJA |
| TRISTANO DA KUNJOS SALOS |
| TUNISAS |
| TURKIJA |
| UKRAINA |
| JUNGTINIAI ARABŲ EMYRATAI |
| JUNGTINĖS AMERIKOS VALSTIJOS |
| URUGVAJUS |
| VENESUELA |
| VIETNAMAS |
| VOLISAS IR FUTŪNA |
| JEMENAS |

ALBANIJA

ALŽYRAS

ANGOLA

ANTIGVA IR BARBUDA

ARGENTINA

AUSTRALIJA

BAHAMOS

BANGLADEŠAS

BELIZAS

BENINAS

BRAZILIJA

KANADA

ŽALIASIS KYŠULYS

ČILĖ

KINIJA

KOLUMBIJA

KOSTA RIKA

DRAMBLIO KAULO KRANTAS

KUBA

KIURASAO

EKVADORAS

EGIPTAS

SALVADORAS

ERITRĖJA

FOLKLANDO SALOS

FARERŲ SALOS

FIDŽIS

PRANCŪZIJOS POLINEZIJA

PRANCŪZIJOS PIETŲ IR ANTARKTIES SRITYS

GABONAS

GANA

GRENLANDIJA

GRENADA

GVATEMALA

GVINĖJA

GAJANA

ISLANDIJA

INDIJA

INDONEZIJA

JAMAIKA

JAPONIJA

KENIJA

KIRIBATIS

MADAGASKARAS

MALAIZIJA

MALDYVAI

MAURITANIJA

MAURICIJUS

MEKSIKA

JUODKALNIJA

MAROKAS

MOZAMBIKAS

MIANMARAS / BIRMA

NAMIBIJA

NAUJOJI KALEDONIJA

NAUJOJI ZELANDIJA

NIKARAGVA

NIGERIJA

NORVEGIJA

OMANAS

PAKISTANAS

PANAMA

PAPUA NAUJOJI GVINĖJA

PERU

FILIPINAI

RUSIJA

ŠVENTOSIOS ELENOS SALA

SEN PJERAS IR MIKELONAS

SENEGALAS

SEIŠELIAI

SALIAMONO SALOS

PIETŲ AFRIKA

PIETŲ KORĖJA

ŠRI LANKA

SURINAMAS

TAIVANAS

TANZANIJA

TAILANDAS

GAMBIJA

TRISTANO DA KUNJOS SALOS

TUNISAS

TURKIJA

UKRAINA

JUNGTINIAI ARABŲ EMYRATAI

JUNGTINĖS AMERIKOS VALSTIJOS

URUGVAJUS

VENESUELA

VIETNAMAS

VOLISAS IR FUTŪNA

JEMENAS

---

SPRENDIMAI

| 2023 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/114

---

EUROPOS VADOVŲ TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2023/2061

2023 m. rugsėjo 22 d.

kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis

EUROPOS VADOVŲ TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 14 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pasiūlymą (1),

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (2),

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 14 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nustatyti Europos Parlamento sudėčiai taikomi kriterijai, t. y. kad Sąjungos piliečių atstovų skaičius neturi viršyti septynių šimtų penkiasdešimties, neįskaitant pirmininko, kad atstovų skaičius nustatomas vadovaujantis mažėjančio proporcingumo principu ir kartu užtikrinant, kad minimalus Parlamento narių iš kiekvienos valstybės narės skaičius nebūtų mažesnis nei šeši ir kad nė vienai valstybei narei nebūtų skiriama daugiau kaip devyniasdešimt šešios vietos; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 14 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje nustatyti Europos Parlamento sudėčiai taikomi kriterijai, t. y. kad Sąjungos piliečių atstovų skaičius neturi viršyti septynių šimtų penkiasdešimties, neįskaitant pirmininko, kad atstovų skaičius nustatomas vadovaujantis mažėjančio proporcingumo principu ir kartu užtikrinant, kad minimalus Parlamento narių iš kiekvienos valstybės narės skaičius nebūtų mažesnis nei šeši ir kad nė vienai valstybei narei nebūtų skiriama daugiau kaip devyniasdešimt šešios vietos;

| (2) | ES sutarties 10 straipsnyje numatyta, inter alia, kad Sąjungos veikla pagrįsta atstovaujamąja demokratija, kurioje Sąjungos lygiu piliečiams tiesiogiai atstovaujama Europos Parlamente, o valstybėms narėms Taryboje atstovauja jų Vyriausybės, kurios pačios yra demokratiškai atskaitingos savo nacionaliniams parlamentams ar piliečiams; |
| --- | --- |

(2)

ES sutarties 10 straipsnyje numatyta, inter alia, kad Sąjungos veikla pagrįsta atstovaujamąja demokratija, kurioje Sąjungos lygiu piliečiams tiesiogiai atstovaujama Europos Parlamente, o valstybėms narėms Taryboje atstovauja jų Vyriausybės, kurios pačios yra demokratiškai atskaitingos savo nacionaliniams parlamentams ar piliečiams;

| (3) | todėl ES sutarties 14 straipsnio 2 dalis taikoma Sutartyse nustatytų platesnių institucinių taisyklių, apimančių ir nuostatas dėl sprendimų priėmimo Taryboje, kontekste; |
| --- | --- |

(3)

todėl ES sutarties 14 straipsnio 2 dalis taikoma Sutartyse nustatytų platesnių institucinių taisyklių, apimančių ir nuostatas dėl sprendimų priėmimo Taryboje, kontekste;

| (4) | iki 2026 m. pabaigos ir prieš pateikiant pasiūlymą dėl sudėties Europos Parlamentas turėtų pasiūlyti objektyvų, sąžiningą, ilgalaikį ir skaidrų vietų paskirstymo metodą, kuriuo būtų įgyvendinamas mažėjančio proporcingumo principas, nedarant poveikio institucijų prerogatyvoms pagal Sutartis. Atsižvelgiant į galimų būsimų pokyčių poveikį, taikant tokį metodą turėtų būti užtikrintas tvarus maksimalus Europos Parlamento narių skaičius; |
| --- | --- |

(4)

iki 2026 m. pabaigos ir prieš pateikiant pasiūlymą dėl sudėties Europos Parlamentas turėtų pasiūlyti objektyvų, sąžiningą, ilgalaikį ir skaidrų vietų paskirstymo metodą, kuriuo būtų įgyvendinamas mažėjančio proporcingumo principas, nedarant poveikio institucijų prerogatyvoms pagal Sutartis. Atsižvelgiant į galimų būsimų pokyčių poveikį, taikant tokį metodą turėtų būti užtikrintas tvarus maksimalus Europos Parlamento narių skaičius;

| (5) | biudžeto valdymo institucija ir Komisija, naudodamosi savo prerogatyvomis pagal metinę biudžeto procedūrą, turėtų užtikrinti, kad šiame sprendime numatytas vietų skaičiaus padidinimas nedarytų poveikio biudžetui Sąjungos bendrojo biudžeto 1 skirsnyje, |
| --- | --- |

(5)

biudžeto valdymo institucija ir Komisija, naudodamosi savo prerogatyvomis pagal metinę biudžeto procedūrą, turėtų užtikrinti, kad šiame sprendime numatytas vietų skaičiaus padidinimas nedarytų poveikio biudžetui Sąjungos bendrojo biudžeto 1 skirsnyje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Taikant ES sutarties 14 straipsnio 2 dalį vadovaujamasi šiais principais:

| — | bendras vietų skaičius Europos Parlamente neviršija 750, neįskaitant pirmininko, |
| --- | --- |

—

bendras vietų skaičius Europos Parlamente neviršija 750, neįskaitant pirmininko,

| — | paskirstant vietas valstybėms narėms taikomas mažėjančio proporcingumo principas, užtikrinant, kad minimalus Parlamento narių iš kiekvienos valstybės narės skaičius nebūtų mažesnis kaip šeši, o maksimalus – ne didesnis kaip 96, kartu kuo labiau atsižvelgiant į atitinkamų valstybių narių gyventojų skaičių, |
| --- | --- |

—

paskirstant vietas valstybėms narėms taikomas mažėjančio proporcingumo principas, užtikrinant, kad minimalus Parlamento narių iš kiekvienos valstybės narės skaičius nebūtų mažesnis kaip šeši, o maksimalus – ne didesnis kaip 96, kartu kuo labiau atsižvelgiant į atitinkamų valstybių narių gyventojų skaičių,

| — | mažėjančio proporcingumo principas apibrėžiamas taip: kiekvienos valstybės narės gyventojų skaičiaus ir tos valstybės narės vietų skaičiaus santykis – iki suapvalinant skaičių iki artimiausio didesnio ar mažesnio sveikojo skaičiaus – kinta atsižvelgiant į atitinkamą jos gyventojų skaičių taip, kad kiekvienas Europos Parlamento narys iš daugiau gyventojų turinčios valstybės narės atstovautų didesniam skaičiui piliečių negu Europos Parlamento narys iš mažiau gyventojų turinčios valstybės narės, ir atvirkščiai, – kuo didesnis valstybės narės gyventojų skaičius, tuo daugiau vietų jai skiriama Europos Parlamente, |
| --- | --- |

—

mažėjančio proporcingumo principas apibrėžiamas taip: kiekvienos valstybės narės gyventojų skaičiaus ir tos valstybės narės vietų skaičiaus santykis – iki suapvalinant skaičių iki artimiausio didesnio ar mažesnio sveikojo skaičiaus – kinta atsižvelgiant į atitinkamą jos gyventojų skaičių taip, kad kiekvienas Europos Parlamento narys iš daugiau gyventojų turinčios valstybės narės atstovautų didesniam skaičiui piliečių negu Europos Parlamento narys iš mažiau gyventojų turinčios valstybės narės, ir atvirkščiai, – kuo didesnis valstybės narės gyventojų skaičius, tuo daugiau vietų jai skiriama Europos Parlamente,

| — | paskirstant vietas Europos Parlamente atsižvelgiama į demografinius pokyčius valstybėse narėse. |
| --- | --- |

—

paskirstant vietas Europos Parlamente atsižvelgiama į demografinius pokyčius valstybėse narėse.

2 straipsnis

Bendrą valstybių narių gyventojų skaičių apskaičiuoja Komisija (Eurostatas), remdamasi valstybių narių pateiktais duomenimis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1260/2013 (3) nustatytą metodą.

3 straipsnis

2024–2029 m. parlamentinei kadencijai nustatomas toks kiekvienoje valstybėje narėje renkamų atstovų Europos Parlamente skaičius:

| Belgija | 22 |
| --- | --- |
| Bulgarija | 17 |
| Čekija | 21 |
| Danija | 15 |
| Vokietija | 96 |
| Estija | 7 |
| Airija | 14 |
| Graikija | 21 |
| Ispanija | 61 |
| Prancūzija | 81 |
| Kroatija | 12 |
| Italija | 76 |
| Kipras | 6 |
| Latvija | 9 |
| Lietuva | 11 |
| Liuksemburgas | 6 |
| Vengrija | 21 |
| Мalta | 6 |
| Nyderlandai | 31 |
| Austrija | 20 |
| Lenkija | 53 |
| Portugalija | 21 |
| Rumunija | 33 |
| Slovėnija | 9 |
| Slovakija | 15 |
| Suomija | 15 |
| Švedija | 21 |

Belgija

22

Bulgarija

17

Čekija

21

Danija

15

Vokietija

96

Estija

7

Airija

14

Graikija

21

Ispanija

61

Prancūzija

81

Kroatija

12

Italija

76

Kipras

6

Latvija

9

Lietuva

11

Liuksemburgas

6

Vengrija

21

Мalta

6

Nyderlandai

31

Austrija

20

Lenkija

53

Portugalija

21

Rumunija

33

Slovėnija

9

Slovakija

15

Suomija

15

Švedija

21

4 straipsnis

Likus pakankamai laiko iki 2029–2034 m. parlamentinės kadencijos pradžios ir, jei įmanoma, iki 2027 m. pabaigos, Europos Parlamentas pagal ES sutarties 14 straipsnio 2 dalį pateikia Europos Vadovų Tarybai pasiūlymą dėl atnaujinto vietų paskirstymo Europos Parlamente.

5 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. MICHEL

---

(1)  Pasiūlymas, priimtas 2023 m. birželio 15 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2023 m. rugsėjo 13 d. pritarimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  
  2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1260/2013 dėl Europos demografinės statistikos (OL L 330, 2013 12 10, p. 39).

3

---

| 2023 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/117 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/117

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2023/2062

2023 m. rugsėjo 25 d.

dėl paramos priemonės pagal Europos taikos priemonę Benino ginkluotosioms pajėgoms remti

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 41 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | vadovaujantis Sutarties 21 straipsnio 2 dalies c punktu, Tarybos sprendimu (BUSP) 2021/509 (1) nustatyta Europos taikos priemonė (ETP), pagal kurią valstybės narės finansuoja Sąjungos veiksmus pagal bendrą užsienio ir saugumo politiką siekiant išsaugoti taiką, užkirsti kelią konfliktams ir stiprinti tarptautinį saugumą. Visų pirma, vadovaujantis Sprendimo (BUSP) 2021/509 1 straipsnio 2 dalimi, ETP turi būti naudojama finansuoti tokias paramos priemones kaip veiksmai trečiųjų valstybių ir regioninių bei tarptautinių organizacijų pajėgumams, susijusiems su kariniais ir gynybos reikalais, stiprinti; |
| --- | --- |

(1)

vadovaujantis Sutarties 21 straipsnio 2 dalies c punktu, Tarybos sprendimu (BUSP) 2021/509 (1) nustatyta Europos taikos priemonė (ETP), pagal kurią valstybės narės finansuoja Sąjungos veiksmus pagal bendrą užsienio ir saugumo politiką siekiant išsaugoti taiką, užkirsti kelią konfliktams ir stiprinti tarptautinį saugumą. Visų pirma, vadovaujantis Sprendimo (BUSP) 2021/509 1 straipsnio 2 dalimi, ETP turi būti naudojama finansuoti tokias paramos priemones kaip veiksmai trečiųjų valstybių ir regioninių bei tarptautinių organizacijų pajėgumams, susijusiems su kariniais ir gynybos reikalais, stiprinti;

| (2) | dėl Sahelio centrinę dalį ištikusios krizės Gvinėjos įlankos pakrantės šalių, t. y. Ganos, Dramblio Kaulo Kranto, Benino ir Togo, šiauriniuose regionuose blogėja saugumo sąlygos; |
| --- | --- |

(2)

dėl Sahelio centrinę dalį ištikusios krizės Gvinėjos įlankos pakrantės šalių, t. y. Ganos, Dramblio Kaulo Kranto, Benino ir Togo, šiauriniuose regionuose blogėja saugumo sąlygos;

| (3) | atsižvelgiant į blogėjančią saugumo aplinką regione, svarbu stiprinti Benino gynybos ir saugumo pajėgas, kad būtų sudarytos sąlygos stabilizavimo pastangoms toje šalyje ir jos būtų remiamos. Tame kontekste ir visapusiškai atsižvelgiant į tai, kad dėl tokios padėties reikalingas integruotas atsakas, vienas iš pagrindinių Sąjungos prioritetų yra ilgalaikės taikos ir saugumo Benine užtikrinimas; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgiant į blogėjančią saugumo aplinką regione, svarbu stiprinti Benino gynybos ir saugumo pajėgas, kad būtų sudarytos sąlygos stabilizavimo pastangoms toje šalyje ir jos būtų remiamos. Tame kontekste ir visapusiškai atsižvelgiant į tai, kad dėl tokios padėties reikalingas integruotas atsakas, vienas iš pagrindinių Sąjungos prioritetų yra ilgalaikės taikos ir saugumo Benine užtikrinimas;

| (4) | 2023 m. liepos 3 d. Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai gavo Benino prašymą Sąjungai padėti Benino ginkluotosioms pajėgoms. Prašoma pagalba susijusi su svarbiausios įrangos, kad būtų stiprinami Benino karinių dalinių, dislokuotų Benino šiaurėje vykdant operaciją „Mirador“, operaciniai pajėgumai kovoti su nevalstybinėmis ginkluotomis grupuotėmis, jas neutralizuoti ir sumažinti tų grupių galimybes vykdyti teroristinius išpuolius, įsigijimu; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. liepos 3 d. Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai gavo Benino prašymą Sąjungai padėti Benino ginkluotosioms pajėgoms. Prašoma pagalba susijusi su svarbiausios įrangos, kad būtų stiprinami Benino karinių dalinių, dislokuotų Benino šiaurėje vykdant operaciją „Mirador“, operaciniai pajėgumai kovoti su nevalstybinėmis ginkluotomis grupuotėmis, jas neutralizuoti ir sumažinti tų grupių galimybes vykdyti teroristinius išpuolius, įsigijimu;

| (5) | paramos priemonės turi būti įgyvendinamos atsižvelgiant į Sprendime (BUSP) 2021/509 nustatytus principus ir reikalavimus, visų pirma laikantis Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP (2), ir vadovaujantis pagal ETP finansuojamų pajamų ir išlaidų vykdymo taisyklėmis; |
| --- | --- |

(5)

paramos priemonės turi būti įgyvendinamos atsižvelgiant į Sprendime (BUSP) 2021/509 nustatytus principus ir reikalavimus, visų pirma laikantis Tarybos bendrosios pozicijos 2008/944/BUSP (2), ir vadovaujantis pagal ETP finansuojamų pajamų ir išlaidų vykdymo taisyklėmis;

| (6) | Taryba dar kartą patvirtina esanti pasiryžusi saugoti, propaguoti ir užtikrinti žmogaus teises, pagrindines laisves ir demokratinius principus, taip pat stiprinti teisinę valstybę ir gerą valdymą laikantis Jungtinių Tautų Chartijos, Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos ir tarptautinės teisės, visų pirma tarptautinės žmogaus teisių teisės ir tarptautinės humanitarinės teisės, |
| --- | --- |

(6)

Taryba dar kartą patvirtina esanti pasiryžusi saugoti, propaguoti ir užtikrinti žmogaus teises, pagrindines laisves ir demokratinius principus, taip pat stiprinti teisinę valstybę ir gerą valdymą laikantis Jungtinių Tautų Chartijos, Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos ir tarptautinės teisės, visų pirma tarptautinės žmogaus teisių teisės ir tarptautinės humanitarinės teisės,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nustatymas, tikslai, taikymo sritis ir trukmė

1.   Nustatoma pagal Europos taikos priemonę (ETP) finansuotina paramos priemonė (toliau – paramos priemonė), pagal kurią teikiamos paramos gavėjas yra Beninas (toliau – paramos gavėjas).

2.   Paramos priemonės tikslas – stiprinti Benino ginkluotųjų pajėgų pajėgumus apsaugoti Benino teritorinį vientisumą ir suverenitetą, taip pat civilius gyventojus nuo vidaus ir išorės agresijos ir prisidėti prie taikos ir stabilumo regione.

3.   Siekiant 2 dalyje nustatyto tikslo, paramos priemonės lėšomis finansuojama mirtinai jėgai panaudoti neskirta šių rūšių įranga:

| a) | vienas žvalgybos, stebėjimo ir išžvalgymo orlaivis; |
| --- | --- |

a)

vienas žvalgybos, stebėjimo ir išžvalgymo orlaivis;

| b) | žvalgybos, stebėjimo ir išžvalgymo bepiločių orlaivių sistemos. |
| --- | --- |

b)

žvalgybos, stebėjimo ir išžvalgymo bepiločių orlaivių sistemos.

4.   Paramos priemonė taikoma 30 mėnesių nuo šio sprendimo priėmimo.

2 straipsnis

Finansinės nuostatos

1.   Finansinė orientacinė suma, skirta su paramos priemone susijusioms išlaidoms padengti, yra 11 750 000 EUR.

2.   Visos išlaidos tvarkomos vadovaujantis Sprendimu (BUSP) 2021/509 ir pagal ETP finansuojamų pajamų ir išlaidų vykdymo taisyklėmis.

3.   Su paramos priemonės įgyvendinimu susijusios išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti nuo šio sprendimo priėmimo datos.

3 straipsnis

Susitarimai su paramos gavėju

1.   Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis) sudaro būtinus susitarimus su paramos gavėju, siekiant užtikrinti, kad paramos gavėjas laikytųsi šiuo sprendimu nustatytų reikalavimų ir sąlygų – tai yra paramos teikimo pagal paramos priemonę sąlyga.

2.   Į 1 dalyje nurodytus susitarimus įtraukiamos nuostatos, įpareigojančios paramos gavėją užtikrinti:

| a) | kad Benino ginkluotųjų pajėgų daliniai, dislokuoti vykdant operaciją „Mirador“ ir remiami pagal paramos priemonę, laikytųsi atitinkamos tarptautinės teisės, visų pirma tarptautinės žmogaus teisių teisės ir tarptautinės humanitarinės teisės; |
| --- | --- |

a)

kad Benino ginkluotųjų pajėgų daliniai, dislokuoti vykdant operaciją „Mirador“ ir remiami pagal paramos priemonę, laikytųsi atitinkamos tarptautinės teisės, visų pirma tarptautinės žmogaus teisių teisės ir tarptautinės humanitarinės teisės;

| b) | tinkamą ir veiksmingą viso pagal paramos priemonę suteikto turto naudojimą tais tikslais, kuriais jis buvo suteiktas; |
| --- | --- |

b)

tinkamą ir veiksmingą viso pagal paramos priemonę suteikto turto naudojimą tais tikslais, kuriais jis buvo suteiktas;

| c) | pakankamą viso pagal paramos priemonę suteikto turto priežiūrą, siekiant užtikrinti jo tinkamumą naudoti ir galimumą naudoti veiklai per visą jo gyvavimo ciklą; |
| --- | --- |

c)

pakankamą viso pagal paramos priemonę suteikto turto priežiūrą, siekiant užtikrinti jo tinkamumą naudoti ir galimumą naudoti veiklai per visą jo gyvavimo ciklą;

| d) | kad pagal paramos priemonę suteiktas turtas, be kita ko, pasibaigus jo gyvavimo ciklui, nebūtų prarastas arba be Sprendimu (BUSP) 2021/509 įsteigto Priemonės komiteto (toliau – Priemonės komitetas) sutikimo nebūtų perduotas kitiems asmenims ar subjektams nei tuose susitarimuose nurodytieji. |
| --- | --- |

d)

kad pagal paramos priemonę suteiktas turtas, be kita ko, pasibaigus jo gyvavimo ciklui, nebūtų prarastas arba be Sprendimu (BUSP) 2021/509 įsteigto Priemonės komiteto (toliau – Priemonės komitetas) sutikimo nebūtų perduotas kitiems asmenims ar subjektams nei tuose susitarimuose nurodytieji.

3.   Į 1 dalyje nurodytus susitarimus įtraukiamos nuostatos dėl paramos pagal paramos priemonę sustabdymo ir nutraukimo tuo atveju, jei nustatoma, kad paramos gavėjas pažeidė 2 dalyje nustatytas pareigas.

4 straipsnis

Įgyvendinimas

1.   Vyriausiasis įgaliotinis yra atsakingas už užtikrinimą, kad šis sprendimas būtų įgyvendinamas vadovaujantis Sprendimu (BUSP) 2021/509 bei pagal ETP finansuojamų pajamų ir išlaidų vykdymo taisyklėmis ir laikantis pagal ETP įgyvendinamoms paramos priemonėms būtinų priemonių ir kontrolės priemonių vertinimo ir nustatymo integruotos metodinės sistemos.

2.   1 straipsnio 3 dalyje nurodytos įrangos tiekimą vykdo „Défense Conseil International - DCI Group“.

5 straipsnis

Stebėsena, kontrolė ir vertinimas

1.   Vyriausiasis įgaliotinis stebi, kaip paramos gavėjas vykdo 3 straipsnyje nustatytas pareigas. Vykdant tą stebėseną užtikrinamas informuotumas apie pareigų, nustatytų pagal 3 straipsnį, pažeidimų aplinkybes bei riziką ir padedama užkirsti kelią tokiems pažeidimams, įskaitant tarptautinės žmogaus teisių teisės ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus, kuriuos galėtų įvykdyti Benino ginkluotųjų pajėgų daliniai, dislokuoti vykdant operaciją „Mirador“.

2.   Įrangos kontrolė po išsiuntimo organizuojama, kaip nurodyta toliau:

| a) | pristatymo patvirtinimas: pristatymo pažymėjimus pasirašo galutinis naudotojas perduodant nuosavybę; |
| --- | --- |

a)

pristatymo patvirtinimas: pristatymo pažymėjimus pasirašo galutinis naudotojas perduodant nuosavybę;

| b) | ataskaitų teikimas: paramos gavėjas kasmet turi teikti veiklos, įvykdytos naudojant pagal paramos priemonę suteiktą įrangą, ataskaitą ir nurodytų objektų inventorizacijos ataskaitą tol, kol, Politinio ir saugumo komiteto (PSK) nuomone, teikti tokias ataskaitas nebėra būtina; |
| --- | --- |

b)

ataskaitų teikimas: paramos gavėjas kasmet turi teikti veiklos, įvykdytos naudojant pagal paramos priemonę suteiktą įrangą, ataskaitą ir nurodytų objektų inventorizacijos ataskaitą tol, kol, Politinio ir saugumo komiteto (PSK) nuomone, teikti tokias ataskaitas nebėra būtina;

| c) | patikrinimai vietoje: paramos gavėjas suteikia vyriausiajam įgaliotiniui galimybę paprašius atlikti patikrinimus vietoje. |
| --- | --- |

c)

patikrinimai vietoje: paramos gavėjas suteikia vyriausiajam įgaliotiniui galimybę paprašius atlikti patikrinimus vietoje.

3.   Vyriausiasis įgaliotinis, užbaigus paramos priemonę, atlieka galutinį vertinimą, kad įvertintų, ar paramos priemonė prisidėjo prie 1 straipsnio 2 dalyje nustatyto tikslo pasiekimo.

6 straipsnis

Ataskaitų teikimas

Įgyvendinimo laikotarpiu vyriausiasis įgaliotinis teikia PSK paramos priemonės įgyvendinimo šešių mėnesių ataskaitas pagal Sprendimo (BUSP) 2021/509 63 straipsnį. Paramos priemonių administratorius reguliariai informuoja Priemonės komitetą apie pajamų ir išlaidų vykdymą pagal to sprendimo 38 straipsnį, be kita ko, teikia informaciją apie susijusius tiekėjus ir subrangovus.

7 straipsnis

Sustabdymas ir nutraukimas

1.   Pagal Sprendimo (BUSP) 2021/509 64 straipsnį PSK gali nuspręsti visiškai arba iš dalies sustabdyti paramos priemonės įgyvendinimą.

2.   PSK taip pat gali rekomenduoti Tarybai nutraukti paramos priemonę.

8 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta 2023 m. rugsėjo 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  
  2021 m. kovo 22 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/509, kuriuo nustatoma Europos taikos priemonė ir panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2015/528 (OL L 102, 2021 3 24, p. 14).

1

(2)  
  2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos bendroji pozicija 2008/944/BUSP, nustatanti bendrąsias taisykles, reglamentuojančias karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolę (OL L 335, 2008 12 13, p. 99).

2

---

| 2023 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/121 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/121

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2023/2063

2023 m. rugsėjo 25 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2013 m. gegužės 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/233/BUSP (1), kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misija Libijoje (EUBAM Libya); |
| --- | --- |

(1)

2013 m. gegužės 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/233/BUSP (1), kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misija Libijoje (EUBAM Libya);

| (2) | 2023 m. birželio 26 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2023/1305 (2), kuriuo buvo pritaikyti ir iki 2025 m. birželio 30 d. pratęsti EUBAM Libya įgaliojimai. Tuo Sprendimu taip pat nustatyta EUBAM Libya skirta orientacinė finansavimo suma iki 2023 m. rugsėjo 30 d.; |
| --- | --- |

(2)

2023 m. birželio 26 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2023/1305 (2), kuriuo buvo pritaikyti ir iki 2025 m. birželio 30 d. pratęsti EUBAM Libya įgaliojimai. Tuo Sprendimu taip pat nustatyta EUBAM Libya skirta orientacinė finansavimo suma iki 2023 m. rugsėjo 30 d.;

| (3) | EUBAM Libya turėtų būti skirta orientacinė finansavimo suma 2023 m. spalio 1 d. – 2025 m. birželio 30 d. laikotarpiui; |
| --- | --- |

(3)

EUBAM Libya turėtų būti skirta orientacinė finansavimo suma 2023 m. spalio 1 d. – 2025 m. birželio 30 d. laikotarpiui;

| (4) | Sprendimas 2013/233/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(4)

Sprendimas 2013/233/BUSP turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (5) | EUBAM Libya bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus, |
| --- | --- |

(5)

EUBAM Libya bus vykdoma tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų kliudyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2013/233/BUSP 13 straipsnio 1 dalies paskutinė pastraipa pakeičiama taip:

„Orientacinė finansavimo suma, skirta su EUBAM Libya susijusioms išlaidoms padengti nuo 2023 m. spalio 1 d. iki 2025 m. birželio 30 d., yra 53 442 350,13 EUR.“

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo 2023 m. spalio 1 d.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  
  2013 m. gegužės 22 d. Taryba priėmė Sprendimą 2013/233/BUSP, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misija Libijoje (EUBAM Libya) (OL L 138, 2013 5 24, p. 15).

1

(2)  
  2023 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/1305, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2013/233/BUSP dėl Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo pagalbos misijos Libijoje (EUBAM Libya) (OL L 161, 2023 6 27, p. 68).

2

---

| 2023 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/122 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/122

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2023/2064

2023 m. rugsėjo 25 d.

dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 28 straipsnio 1 dalį ir 31 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – Strategija). Strategijos III skyriuje pateiktas priemonių, kurių reikia imtis siekiant kovoti su tokiu platinimu, sąrašas; |
| --- | --- |

(1)

2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – Strategija). Strategijos III skyriuje pateiktas priemonių, kurių reikia imtis siekiant kovoti su tokiu platinimu, sąrašas;

| (2) | Sąjunga aktyviai įgyvendina Strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, pirmiausia teikdama finansinius išteklius specialiems projektams, kuriuos vykdo daugiašalės institucijos, pavyzdžiui, Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (toliau – CTBTO) laikinasis techninis sekretoriatas, remti; |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga aktyviai įgyvendina Strategiją ir vykdo jos III skyriuje išvardytas priemones, pirmiausia teikdama finansinius išteklius specialiems projektams, kuriuos vykdo daugiašalės institucijos, pavyzdžiui, Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (toliau – CTBTO) laikinasis techninis sekretoriatas, remti;

| (3) | Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (toliau – CTBT) pasirašiusios valstybės nusprendė įsteigti teisnumą turinčią Parengiamąją komisiją, kuri turi tarptautinės organizacijos statusą ir kuriai iki CTBTO įsteigimo pavedama faktiškai įgyvendinti CTBT; |
| --- | --- |

(3)

Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (toliau – CTBT) pasirašiusios valstybės nusprendė įsteigti teisnumą turinčią Parengiamąją komisiją, kuri turi tarptautinės organizacijos statusą ir kuriai iki CTBTO įsteigimo pavedama faktiškai įgyvendinti CTBT;

| (4) | svarbūs Strategijos tikslai – greitas CTBT įsigaliojimas bei visuotinimas ir CTBTO parengiamosios komisijos stebėsenos ir tikrinimo sistemos stiprinimas; |
| --- | --- |

(4)

svarbūs Strategijos tikslai – greitas CTBT įsigaliojimas bei visuotinimas ir CTBTO parengiamosios komisijos stebėsenos ir tikrinimo sistemos stiprinimas;

| (5) | Jungtinių Tautų Generalinis sekretorius dokumente „Mūsų bendros ateities užtikrinimas: nusiginklavimo darbotvarkė“ pareiškė, kad CTBT sustabdė ginklavimosi varžybas, suvaržydama naujų rūšių pažangių branduolinių ginklų kūrimą ir kad ji taip pat yra galinga normatyvinė kliūtis toms valstybėms, kurios potencialiai gali siekti kurti, gaminti ir vėliau įsigyti branduolinių ginklų, pažeisdamos neplatinimo įsipareigojimus; |
| --- | --- |

(5)

Jungtinių Tautų Generalinis sekretorius dokumente „Mūsų bendros ateities užtikrinimas: nusiginklavimo darbotvarkė“ pareiškė, kad CTBT sustabdė ginklavimosi varžybas, suvaržydama naujų rūšių pažangių branduolinių ginklų kūrimą ir kad ji taip pat yra galinga normatyvinė kliūtis toms valstybėms, kurios potencialiai gali siekti kurti, gaminti ir vėliau įsigyti branduolinių ginklų, pažeisdamos neplatinimo įsipareigojimus;

| (6) | 2022 m. Saugumo ir gynybos strateginiame kelrodyje nurodyta, kad masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimas, plečiami branduoliniai arsenalai, naujų ginklų sistemų kūrimas ir kai kurių valstybių grasinimai panaudoti branduolinį ginklą kelia nuolatinę grėsmę, ir išreikštas Sąjungos tikslas sustiprinti konkrečius veiksmus, kuriais remiami nusiginklavimo, ginklų neplatinimo ir ginklų kontrolės tikslai; |
| --- | --- |

(6)

2022 m. Saugumo ir gynybos strateginiame kelrodyje nurodyta, kad masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimas, plečiami branduoliniai arsenalai, naujų ginklų sistemų kūrimas ir kai kurių valstybių grasinimai panaudoti branduolinį ginklą kelia nuolatinę grėsmę, ir išreikštas Sąjungos tikslas sustiprinti konkrečius veiksmus, kuriais remiami nusiginklavimo, ginklų neplatinimo ir ginklų kontrolės tikslai;

| (7) | įgyvendinant Strategiją, Taryba priėmė tris bendruosius veiksmus ir penkis sprendimus dėl paramos CTBTO parengiamosios komisijos veiklai, t. y. bendruosius veiksmus 2006/243/BUSP (1), 2007/468/BUSP (2) ir 2008/588/BUSP (3) ir sprendimus 2010/461/BUSP (4), 2012/699/BUSP (5), (BUSP) 2015/1837 (6), (BUSP) 2018/298 (7) ir (BUSP) 2020/901 (8). Ta Sąjungos parama turėtų būti teikiama toliau; |
| --- | --- |

(7)

įgyvendinant Strategiją, Taryba priėmė tris bendruosius veiksmus ir penkis sprendimus dėl paramos CTBTO parengiamosios komisijos veiklai, t. y. bendruosius veiksmus 2006/243/BUSP (1), 2007/468/BUSP (2) ir 2008/588/BUSP (3) ir sprendimus 2010/461/BUSP (4), 2012/699/BUSP (5), (BUSP) 2015/1837 (6), (BUSP) 2018/298 (7) ir (BUSP) 2020/901 (8). Ta Sąjungos parama turėtų būti teikiama toliau;

| (8) | šio sprendimo techninis įgyvendinimas turėtų būti patikėtas CTBTO parengiamajai komisijai, kuri, atsižvelgiant į jos unikalias ekspertines žinias ir pajėgumus, grindžiamus Tarptautinės stebėsenos sistemos (TSS) tinklu (jį sudaro daugiau kaip 337 įrenginiai visame pasaulyje) ir Tarptautiniu duomenų centru (IDC), yra vienintelė tarptautinė organizacija, galinti ir turinti teisėtus įgaliojimus įgyvendinti šį sprendimą. Sąjungos remiamus veiksmus galima finansuoti tik nebiudžetiniu įnašu CTBTO parengiamajai komisijai, |
| --- | --- |

(8)

šio sprendimo techninis įgyvendinimas turėtų būti patikėtas CTBTO parengiamajai komisijai, kuri, atsižvelgiant į jos unikalias ekspertines žinias ir pajėgumus, grindžiamus Tarptautinės stebėsenos sistemos (TSS) tinklu (jį sudaro daugiau kaip 337 įrenginiai visame pasaulyje) ir Tarptautiniu duomenų centru (IDC), yra vienintelė tarptautinė organizacija, galinti ir turinti teisėtus įgaliojimus įgyvendinti šį sprendimą. Sąjungos remiamus veiksmus galima finansuoti tik nebiudžetiniu įnašu CTBTO parengiamajai komisijai,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Siekdama įgyvendinti Strategiją, ES visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją bei Saugumo ir gynybos strateginį kelrodį, Sąjunga operaciniais veiksmais toliau remia CTBTO parengiamosios komisijos veiklą.

2.   1 dalyje nurodytų veiksmų tikslai:

| a) | stiprinti CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemos pajėgumus; |
| --- | --- |

a)

stiprinti CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemos pajėgumus;

| b) | stiprinti CTBT pasirašiusių valstybių gebėjimus vykdyti tikrinimo pareigas pagal CTBT ir sudaryti joms sąlygas visiškai išnaudoti jų dalyvavimo taikant CTBT režimą privalumus; |
| --- | --- |

b)

stiprinti CTBT pasirašiusių valstybių gebėjimus vykdyti tikrinimo pareigas pagal CTBT ir sudaryti joms sąlygas visiškai išnaudoti jų dalyvavimo taikant CTBT režimą privalumus;

| c) | didinti informuotumą apie CTBT ir skatinti jos visuotinimą bei įsigaliojimą. |
| --- | --- |

c)

didinti informuotumą apie CTBT ir skatinti jos visuotinimą bei įsigaliojimą.

3.   Išsamus veiksmų aprašymas pateikiamas priede.

2 straipsnis

1.   Už šio sprendimo įgyvendinimą atsakingas Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausiasis įgaliotinis).

2.   1 straipsnyje nurodytų veiksmų techninį įgyvendinimą vykdo CTBTO parengiamoji komisija.

3.   CTBTO parengiamoji komisija tą užduotį vykdo vyriausiojo įgaliotinio atsakomybe. Tuo tikslu vyriausiasis įgaliotinis su CTBTO parengiamąja komisija sudaro būtinus susitarimus.

3 straipsnis

1.   1 straipsnyje nurodytiems Sąjungos finansuojamiems veiksmams įgyvendinti skiriama finansinė orientacinė suma yra 6 285 929 EUR.

2.   Išlaidos, finansuojamos 1 dalyje nustatyta orientacine suma, tvarkomos laikantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų taisyklių ir procedūrų.

3.   Komisija prižiūri, kad iš 1 dalyje nurodytos sumos finansuojamos išlaidos būtų tinkamai tvarkomos. Tuo tikslu ji su CTBTO parengiamąja komisija sudaro susitarimą dėl įnašo. Susitarimuose dėl įnašo nustatoma, kad CTBTO parengiamoji komisija turi užtikrinti Sąjungos įnašo dydį atitinkantį jo matomumą.

4.   3 dalyje nurodytą susitarimą Komisija stengiasi sudaryti kuo greičiau po šio sprendimo įsigaliojimo. Ji praneša Tarybai apie visus sunkumus to proceso metu ir susitarimo sudarymo datą.

4 straipsnis

1.   Vyriausiasis įgaliotinis pateikia Tarybai šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą, grindžiamą reguliariai teikiamomis CTBTO parengiamosios komisijos ataskaitomis. Tos ataskaitos yra Tarybos atliekamo vertinimo pagrindas.

2.   Komisija teikia informaciją apie 1 straipsnyje nurodytų veiksmų įgyvendinimo finansinius aspektus.

5 straipsnis

1.   Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

2.   Šis sprendimas nustoja galioti praėjus 36 mėnesiams po 3 straipsnio 3 dalyje nurodyto susitarimo sudarymo dienos. Tačiau jei per tą laikotarpį susitarimas nesudaromas, šis sprendimas nustoja galioti praėjus šešiems mėnesiams po jo įsigaliojimo dienos.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  
  2006 m. kovo 20 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2006/243/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai mokymo ir gebėjimų stiprinimo tikrinimo tikslu srityse bei įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 88, 2006 3 25, p. 68).

1

(2)  
  2007 m. birželio 28 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2007/468/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai jos stebėsenos bei tikrinimo gebėjimams stiprinti ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 176, 2007 7 6, p. 31).

2

(3)  
  2008 m. liepos 15 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2008/588/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo gebėjimus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 189, 2008 7 17, p. 28).

3

(4)  
  2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/461/BUSP dėl paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) Parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 219, 2010 8 20, p. 7).

4

(5)  
  2012 m. lapkričio 13 d. Tarybos sprendimas 2012/699/BUSP dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos Parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 314, 2012 11 14, p. 27).

5

(6)  
  2015 m. spalio 12 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2015/1837 dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) Parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 266, 2015 10 13, p. 83).

6

(7)  
  2018 m. vasario 26 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2018/298 dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 56, 2018 2 28, p. 34).

7

(8)  
  2020 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2020/901 dėl Sąjungos paramos Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) parengiamosios komisijos veiklai siekiant stiprinti jos stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus ir įgyvendinant ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (OL L 207, 2020 6 30, p. 15).

8

---

PRIEDAS

PARAMA VISUOTINIO BRANDUOLINIŲ BANDYMŲ UŽDRAUDIMO SUTARTIES ORGANIZACIJOS (CTBTO) PARENGIAMOSIOS KOMISIJOS VEIKLAI

1.   Bendra informacija

2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Taryba priėmė Europos Sąjungos kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją (toliau – Strategija), kurios III skyriuje pateikiamas kovos su tokiu platinimu priemonių, kurių reikia imtis ir Sąjungoje, ir trečiosiose šalyse, sąrašas.

| — | Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartis (CTBT), kuria draudžiami visi branduoliniai sprogimai, yra esminis tarptautinės branduolinio ginklo neplatinimo struktūros elementas. CTBT yra stipri kolektyvinė pasitikėjimo ir saugumo stiprinimo priemonė ir galingas branduolinių ginklų platinimo suvaržymas, užkertantis kelią branduolinių ginklų kūrimui šalyse, kurios šiuo metu jų neturi, taip pat jau esamų branduolinių ginklų arsenalų atnaujinimui. |
| --- | --- |

—

Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartis (CTBT), kuria draudžiami visi branduoliniai sprogimai, yra esminis tarptautinės branduolinio ginklo neplatinimo struktūros elementas. CTBT yra stipri kolektyvinė pasitikėjimo ir saugumo stiprinimo priemonė ir galingas branduolinių ginklų platinimo suvaržymas, užkertantis kelią branduolinių ginklų kūrimui šalyse, kurios šiuo metu jų neturi, taip pat jau esamų branduolinių ginklų arsenalų atnaujinimui.

CTBT nustatė stiprią pasaulinę prieš branduolinių ginklų bandymus nukreiptą normą, paremtą pažangiausia ir labai jautria pasauline branduolinių bandymų stebėsenos sistema – Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties organizacijos (CTBTO) Tarptautine stebėsenos sistema (IMS), kuri stebi, kaip laikomasi Sutarties.

Sutartis dar turi įsigalioti ir toliau visame pasaulyje dedamos pastangos siekiant šio svarbaus tarptautinės taikos ir saugumo bendruomenės ir darbotvarkės tikslo. Be to, CTBTO TSS per Tarptautinį duomenų centrą tarptautinei bendruomenei teikia nuolatinį tikralaikių duomenų srautą, kad būtų užtikrinta, kad jokie branduoliniai bandymai neliktų nepastebėti. Organizacijos patikrinimų vietoje pajėgumai ir technologijos taip pat plėtojami ir rengiami Sutarties įsigaliojimui.

Europos Sąjunga (ES) aktyviai įgyvendina savo Strategiją ir daugiau kaip dešimtmetį teikia daug didelių savanoriškų įnašų CTBTO parengiamajai komisijai, kad skatintų CTBT įsigaliojimą ir palaikytų bei toliau stiprintų CTBTO stebėsenos bei tikrinimo pajėgumus.

2.   Bendras tikslas

Bendras šio projekto tikslas, suderintas su ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategija, yra prisidėti prie tarptautinės taikos ir saugumo bei pasitikėjimo stiprinimo skatinant Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties visuotinimą bei įsigaliojimą ir stiprinant CTBTO tarptautinį stebėsenos bei tikrinimo režimą.

Gerinant CTBT tikrinimo režimo pajėgumus, stiprinant Sutartį pasirašiusių valstybių ekspertų gebėjimus ir didinant jaunimo, parlamentų narių, žiniasklaidos ir mokslininkų informuotumą, šiuo projektu siekiama padėti „išsaugoti taiką, užkirsti kelią konfliktams ir stiprinti tarptautinį saugumą“, kaip numatyta Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje.

3.   Konkretūs tikslai

| a) | stiprinti CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemos pajėgumus; |
| --- | --- |

a)

stiprinti CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemos pajėgumus;

| b) | stiprinti CTBT pasirašiusių valstybių gebėjimus vykdyti tikrinimo pareigas pagal CTBT ir sudaryti joms sąlygas visapusiškai išnaudoti jų dalyvavimo taikant CTBT režimą privalumus; |
| --- | --- |

b)

stiprinti CTBT pasirašiusių valstybių gebėjimus vykdyti tikrinimo pareigas pagal CTBT ir sudaryti joms sąlygas visapusiškai išnaudoti jų dalyvavimo taikant CTBT režimą privalumus;

| c) | didinti informuotumą apie CTBT ir skatinti jos visuotinimą bei įsigaliojimą. |
| --- | --- |

c)

didinti informuotumą apie CTBT ir skatinti jos visuotinimą bei įsigaliojimą.

4.   Numatomi gaviniai

| a) | įgyvendinant projektą bus gauti gaviniai, kuriais bus prisidedama prie CTBT stebėsenos ir tikrinimo režimo pajėgumų stiprinimo 1) gerinant radionuklidų ir pernešimo atmosferoje modeliavimo grandines, 2) gerinant mokslinį supratimą apie radioaktyviojo ksenono foną ir jo poveikį aptikimui naudojant CTBTO inertinių dujų sistemas, 3) gerinant TSS pagalbinių seisminių stočių palaikymą ir 4) toliau stiprinant CTBTO patikrinimų vietoje pajėgumus:






  i) | Skaitmeninių seismografų tinklų federacijos (FDSN) saityno paslaugų įgyvendinimo, apimančio visus seisminius, hidroakustinius ir infragarso (SHI) bei radionuklidų duomenis, produktus ir formatus, gerinimas; |
| --- | --- | --- |

a)

įgyvendinant projektą bus gauti gaviniai, kuriais bus prisidedama prie CTBT stebėsenos ir tikrinimo režimo pajėgumų stiprinimo 1) gerinant radionuklidų ir pernešimo atmosferoje modeliavimo grandines, 2) gerinant mokslinį supratimą apie radioaktyviojo ksenono foną ir jo poveikį aptikimui naudojant CTBTO inertinių dujų sistemas, 3) gerinant TSS pagalbinių seisminių stočių palaikymą ir 4) toliau stiprinant CTBTO patikrinimų vietoje pajėgumus:

i)

Skaitmeninių seismografų tinklų federacijos (FDSN) saityno paslaugų įgyvendinimo, apimančio visus seisminius, hidroakustinius ir infragarso (SHI) bei radionuklidų duomenis, produktus ir formatus, gerinimas;

| ii) | programinė įranga XeBET II parengta naudoti ir vertinti radioaktyviojo ksenono koncentraciją kiekviename TSS inertinių dujų ėminyje. Prototipas bus įgyvendintas ATM grandinėje, o gavinys turi būti integruotas į radionuklidų grandinę siekiant patobulinti automatizuotą radionuklidų ataskaitą (angl. Automated Radionuclide Report – ARR), peržiūrėtą radionuklidų ataskaitą (angl. Reviewed Radionuclide Report – RRR) ir standartinį patikrinto radionuklidų įvykio biuletenį (angl. Standard Screened Radionuclide Event Bulletin – SSREB). Jis taip pat bus įtrauktas į ekspertinės techninės analizės priemonių rinkinį ir NDC paketą; |
| --- | --- |

ii)

programinė įranga XeBET II parengta naudoti ir vertinti radioaktyviojo ksenono koncentraciją kiekviename TSS inertinių dujų ėminyje. Prototipas bus įgyvendintas ATM grandinėje, o gavinys turi būti integruotas į radionuklidų grandinę siekiant patobulinti automatizuotą radionuklidų ataskaitą (angl. Automated Radionuclide Report – ARR), peržiūrėtą radionuklidų ataskaitą (angl. Reviewed Radionuclide Report – RRR) ir standartinį patikrinto radionuklidų įvykio biuletenį (angl. Standard Screened Radionuclide Event Bulletin – SSREB). Jis taip pat bus įtrauktas į ekspertinės techninės analizės priemonių rinkinį ir NDC paketą;

| iii) | prototipinė programinė įranga, leidžianti įgyvendinti neapibrėžtis pernešimo atmosferoje modeliavimo (ATM) imitacijose siekiant atlikti izotopų santykio analizę (patikros ir laiko) ir mašinų mokymosi tyrimus; |
| --- | --- |

iii)

prototipinė programinė įranga, leidžianti įgyvendinti neapibrėžtis pernešimo atmosferoje modeliavimo (ATM) imitacijose siekiant atlikti izotopų santykio analizę (patikros ir laiko) ir mašinų mokymosi tyrimus;

| iv) | ta prototipine ATM-EPS grindžiama modernizuota ATM grandinė, teikianti papildomą ir svarbiausią informaciją apie ATM neapibrėžtis, padidinant ATM rezultatų patikimumą; |
| --- | --- |

iv)

ta prototipine ATM-EPS grindžiama modernizuota ATM grandinė, teikianti papildomą ir svarbiausią informaciją apie ATM neapibrėžtis, padidinant ATM rezultatų patikimumą;

| v) | programinės įrangos, kurią a) naudotų IDC ir b) naudotų NDC infragarso ir hidroakustinių duomenų apdorojimui ir interaktyviai analizei atlikti, pateikimas; |
| --- | --- |

v)

programinės įrangos, kurią a) naudotų IDC ir b) naudotų NDC infragarso ir hidroakustinių duomenų apdorojimui ir interaktyviai analizei atlikti, pateikimas;

| vi) | geresnis pasaulinio radioaktyviojo ksenono fono supratimas ir apibūdinimas, įskaitant jo regioninius skirtumus, visų pirma JPX38 inertinių dujų sistemoje; |
| --- | --- |

vi)

geresnis pasaulinio radioaktyviojo ksenono fono supratimas ir apibūdinimas, įskaitant jo regioninius skirtumus, visų pirma JPX38 inertinių dujų sistemoje;

| vii) | patobulintas dabartinis supratimas apie žinomus šaltinius Eurazijoje, todėl turimas geresnis supratimas apie C lygio epizodus ir (arba) jų aiškinimas; |
| --- | --- |

vii)

patobulintas dabartinis supratimas apie žinomus šaltinius Eurazijoje, todėl turimas geresnis supratimas apie C lygio epizodus ir (arba) jų aiškinimas;

| viii) | ATM, ypač didelės skyros ATM, patobulinimas; |
| --- | --- |

viii)

ATM, ypač didelės skyros ATM, patobulinimas;

| ix) | pažangių šaltinio vietos nustatymo algoritmų ir (arba) patikros metodų (taikytinų visų kitų TSS inertinių dujų sistemų duomenims) kūrimas, testavimas ir optimizavimas; |
| --- | --- |

ix)

pažangių šaltinio vietos nustatymo algoritmų ir (arba) patikros metodų (taikytinų visų kitų TSS inertinių dujų sistemų duomenims) kūrimas, testavimas ir optimizavimas;

| x) | geresnis gebėjimas aptikti branduolinius bandymus, nustatyti jų vykdymo vietą ir juos apibūdinti pagal radioaktyviojo ksenono išmetimus; |
| --- | --- |

x)

geresnis gebėjimas aptikti branduolinius bandymus, nustatyti jų vykdymo vietą ir juos apibūdinti pagal radioaktyviojo ksenono išmetimus;

| xi) | tikslinėse pagalbinėse seisminėse stotyse tvariai iki 95 % arba kiek įmanoma arčiau 100 % padidintas duomenų prieinamumas; |
| --- | --- |

xi)

tikslinėse pagalbinėse seisminėse stotyse tvariai iki 95 % arba kiek įmanoma arčiau 100 % padidintas duomenų prieinamumas;

| xii) | didesnis tikslinių pagalbinių seisminių stočių palaikymas ir stabilumas, įskaitant geresnius veiklos rezultatus bėgant laikui, mažinant stočių prastovų laiką; |
| --- | --- |

xii)

didesnis tikslinių pagalbinių seisminių stočių palaikymas ir stabilumas, įskaitant geresnius veiklos rezultatus bėgant laikui, mažinant stočių prastovų laiką;

| xiii) | toliau sustiprinti patikrinimų vietoje pajėgumai išverčiant patikrinimų vietoje vadovo projekto pavyzdinį tekstą į dvi CTBTO kalbas – prancūzų ir ispanų; |
| --- | --- |

xiii)

toliau sustiprinti patikrinimų vietoje pajėgumai išverčiant patikrinimų vietoje vadovo projekto pavyzdinį tekstą į dvi CTBTO kalbas – prancūzų ir ispanų;

| b) | įgyvendinant šį veiksmą bus gauti gaviniai, kuriais bus pagerinti Sutartį pasirašiusių valstybių nacionalinių duomenų centrų (NDC) pajėgumai ir suteikta pamatinių žinių apie Sutartį, taip pat, rengiant praktinius mokymus, apžvelgta patikrinimų vietoje veikla ir įranga:






  i) | 2024 m. pradžioje Afrikos regione rengiami patikrinimų vietoje regioniniai įvadiniai kursai (RĮK-26); |
| --- | --- | --- |

b)

įgyvendinant šį veiksmą bus gauti gaviniai, kuriais bus pagerinti Sutartį pasirašiusių valstybių nacionalinių duomenų centrų (NDC) pajėgumai ir suteikta pamatinių žinių apie Sutartį, taip pat, rengiant praktinius mokymus, apžvelgta patikrinimų vietoje veikla ir įranga:

i)

2024 m. pradžioje Afrikos regione rengiami patikrinimų vietoje regioniniai įvadiniai kursai (RĮK-26);

| ii) | didesnis ekspertų iš Afrikos regiono skaičius vykdomoje patikrinimų vietoje linijinėje mokymo programoje; |
| --- | --- |

ii)

didesnis ekspertų iš Afrikos regiono skaičius vykdomoje patikrinimų vietoje linijinėje mokymo programoje;

| iii) | šešiolikos pajėgumų stiprinimo sistemos įrangos elementų, įskaitant didelių laikymo pajėgumų didelės galios serverius, tiekimas ir standartizuotos programinės įrangos, skirtos nacionaliniams duomenų centrams, instaliavimas siekiant remti nacionalinių pajėgumų aktyviai dalyvauti tikrinimo režime, turint prieigą prie TSS duomenų ir IDC produktų ir juos analizuojant, sukūrimą ir tolesnį plėtojimą; |
| --- | --- |

iii)

šešiolikos pajėgumų stiprinimo sistemos įrangos elementų, įskaitant didelių laikymo pajėgumų didelės galios serverius, tiekimas ir standartizuotos programinės įrangos, skirtos nacionaliniams duomenų centrams, instaliavimas siekiant remti nacionalinių pajėgumų aktyviai dalyvauti tikrinimo režime, turint prieigą prie TSS duomenų ir IDC produktų ir juos analizuojant, sukūrimą ir tolesnį plėtojimą;

| iv) | dveji regioniniai mokymai NDC klausimais ir du regioniniai praktiniai seminarai, skirti remti ekspertus iš besivystančių šalių; |
| --- | --- |

iv)

dveji regioniniai mokymai NDC klausimais ir du regioniniai praktiniai seminarai, skirti remti ekspertus iš besivystančių šalių;

| v) | keturi SeisComP mokymo kursai; |
| --- | --- |

v)

keturi SeisComP mokymo kursai;

| vi) | šeši tolesnės veiklos ir (arba) techninės priežiūros vizitai; |
| --- | --- |

vi)

šeši tolesnės veiklos ir (arba) techninės priežiūros vizitai;

| vii) | pajėgumų stiprinimo sistemų techninė priežiūra; |
| --- | --- |

vii)

pajėgumų stiprinimo sistemų techninė priežiūra;

| c) | be to, įgyvendinant šį veiksmą gautais gaviniais bus sustiprintas CTBT visuotinis pobūdis, sustiprintas įtraukumas bei įvairovė CTBTO parengiamojoje komisijoje ir padidintas jaunų specialistų iš Sutarties nepasirašiusių ir neratifikavusių šalių, įskaitant valstybes, kurios turi pasirašyti ir ratifikuoti CTBT, kad ji įsigaliotų, informuotumas apie CTBT:






  i) | paskaitų serija, t. y. Piliečių žurnalistikos akademijoje, dalyvaujant pirmaujantiems komunikacijos ekspertams, skirta naujajai branduolinio nusiginklavimo ir branduolinio ginklo neplatinimo srityje dirbančių žurnalistų kartai, juos išsamiai supažindinant su CTBT ir jos vaidmeniu tarptautinės taikos ir saugumo struktūroje; Piliečių žurnalistikos akademijos absolventai taip pat rengs žiniasklaidos ir informavimo medžiagą apie Mokslo ir technologijų konferenciją ir Mokslo diplomatijos simpoziumą, taip užtikrinant didesnį Sutarties žinomumą jaunimo auditorijoje; |
| --- | --- | --- |

c)

be to, įgyvendinant šį veiksmą gautais gaviniais bus sustiprintas CTBT visuotinis pobūdis, sustiprintas įtraukumas bei įvairovė CTBTO parengiamojoje komisijoje ir padidintas jaunų specialistų iš Sutarties nepasirašiusių ir neratifikavusių šalių, įskaitant valstybes, kurios turi pasirašyti ir ratifikuoti CTBT, kad ji įsigaliotų, informuotumas apie CTBT:

i)

paskaitų serija, t. y. Piliečių žurnalistikos akademijoje, dalyvaujant pirmaujantiems komunikacijos ekspertams, skirta naujajai branduolinio nusiginklavimo ir branduolinio ginklo neplatinimo srityje dirbančių žurnalistų kartai, juos išsamiai supažindinant su CTBT ir jos vaidmeniu tarptautinės taikos ir saugumo struktūroje; Piliečių žurnalistikos akademijos absolventai taip pat rengs žiniasklaidos ir informavimo medžiagą apie Mokslo ir technologijų konferenciją ir Mokslo diplomatijos simpoziumą, taip užtikrinant didesnį Sutarties žinomumą jaunimo auditorijoje;

| ii) | CTBTO jaunimo grupės narių dalyvavimas 2024 m. ir 2026 m. Mokslo diplomatijos simpoziume; |
| --- | --- |

ii)

CTBTO jaunimo grupės narių dalyvavimas 2024 m. ir 2026 m. Mokslo diplomatijos simpoziume;

| iii) | CTBTO jaunimo grupės narių dalyvavimas 2025 m. Mokslo ir technologijų konferencijoje; |
| --- | --- |

iii)

CTBTO jaunimo grupės narių dalyvavimas 2025 m. Mokslo ir technologijų konferencijoje;

| iv) | dvylikos karjerą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje pradedančių moterų iš nepakankamai atstovaujamų geografinių regionų dalyvavimas CTBTO mentorystės programoje. Į programą bus įtraukti virtualūs praktiniai mokymai, kuriuose daugiausia dėmesio bus skiriama karjeros raidai, komunikacijai ir CTBT moksliniams ir (arba) techniniams aspektams, kad dalyvėms būtų padedama geriau suprasti CTBT ir jos tikrinimo režimą; |
| --- | --- |

iv)

dvylikos karjerą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje pradedančių moterų iš nepakankamai atstovaujamų geografinių regionų dalyvavimas CTBTO mentorystės programoje. Į programą bus įtraukti virtualūs praktiniai mokymai, kuriuose daugiausia dėmesio bus skiriama karjeros raidai, komunikacijai ir CTBT moksliniams ir (arba) techniniams aspektams, kad dalyvėms būtų padedama geriau suprasti CTBT ir jos tikrinimo režimą;

| v) | dvylikos CTBTO mentorystės programos kuruojamų moterų dalyvavimas CTBTO vykdomoje darbo stebėjimo programoje Vienoje, kad būtų įgyta daugiau žinių apie sekretoriato darbą; |
| --- | --- |

v)

dvylikos CTBTO mentorystės programos kuruojamų moterų dalyvavimas CTBTO vykdomoje darbo stebėjimo programoje Vienoje, kad būtų įgyta daugiau žinių apie sekretoriato darbą;

| vi) | erdvės platformoje „LinkedIn“, kurioje palengvinamas ir skatinamas kuruojamų dalyvių ir mentorių ryšys ir padedama jiems būti informuotiems apie CTBTO karjeros galimybes ir veiklą, sukūrimas. |
| --- | --- |

vi)

erdvės platformoje „LinkedIn“, kurioje palengvinamas ir skatinamas kuruojamų dalyvių ir mentorių ryšys ir padedama jiems būti informuotiems apie CTBTO karjeros galimybes ir veiklą, sukūrimas.

5.   Trukmė

Bendra planuojama veiksmų trukmė yra 36 mėnesiai.

1 veikla. Parama tikrinimo technologijoms ir stebėsenos sistemai

1 komponentas. IDC SHI ir RN priemonių ir produktų gerinimas

Poveikis

Tobulindami ir gerindami radionuklidų ir pernešimo atmosferoje modeliavimo grandines ir tobulindami Skaitmeninių seismografų tinklų federacijos (FDSN) produktų generavimo ir platinimo tvarumą, siekiame stiprinti Sutarties šalių gebėjimą stebėti ir aiškinti IDC duomenis ir produktus. Taip sustiprinamas tikrinimo režimas ir padedama siekti ginklų neplatinimo tikslų pagal bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP).

1-as produktas: FDSN produktų generavimas ir SHI bei RN produktų formato patobulinimai

Bendra informacija

Laikinasis techninis sekretoriatas (LTS), remiamas pagal ES Tarybos sprendimą VIII, įgyvendino savo FDSN saityno paslaugų standartą atitinkančių SHI produktų ir duomenų generavimą. Tai suteikė galimybę nacionaliniams duomenų centrams (NDC) ir Tarptautiniam duomenų centrui (IDC) prašyti seisminių, hidroakustinių ir infragarso (SHI) IDC produktų ir duomenų iš Tarptautinės stebėsenos sistemos (TSS) naudojant standartus atitinkančią kliento programinę įrangą.

Remiantis šiuo pradiniu pasiekimu, dabar siekiama išplėsti LTS diegiamos FDSN saityno paslaugos aprėptį, kad ji apimtų papildomus formatus, ir suteikti prieigą prie IDC radionuklidų (RN) produktų ir duomenų. Tai reikštų, kad visi produktai bus generuojami įgyvendinant FDSN saityno paslaugą. Taip bus aiškiai nubrėžta užduočių skirtis tarp, viena vertus, produktų generavimo, kurį atliks FDSN saityno paslaugos, ir, antra vertus, produktų bei duomenų platinimo metodų (Virtualios duomenų pranešimų sistemos (VDMS) ir Saugaus saitynų portalo (SWP). Atskyrus šias užduotis, produktų generavimo ir platinimo sistema bus lankstesnė ir lengviau prižiūrima. Tai taip pat suteikia galimybę NDC tiesiogiai teikti užklausas dėl IDC produktų naudojantis FDSN saityno paslauga, nors NDC jau gauna IDC produktus per VDMS ir SWP, taip patenkinant poreikį platinti produktus pagal pareikalavimą.

Didesnis IDC produktų ir TSS duomenų generavimo ir platinimo tvarumas leidžia Sutarties šalims lengviau ir veiksmingiau peržiūrėti ir analizuoti CTBTO duomenis.

Numatomas rezultatas

| — | Pagerinti paslaugas NDC ir IDC, teikiant vieną pagrindinę paslaugą, kuria naudojantis būtų galima prašyti SHI ir RN duomenų ir produktų. |
| --- | --- |

—

Pagerinti paslaugas NDC ir IDC, teikiant vieną pagrindinę paslaugą, kuria naudojantis būtų galima prašyti SHI ir RN duomenų ir produktų.

Numatomi gaviniai

| — | FDSN saityno paslaugų įgyvendinimo, apimančio visus SHI ir RN duomenis, produktus ir visus formatus, gerinimas. |
| --- | --- |

—

FDSN saityno paslaugų įgyvendinimo, apimančio visus SHI ir RN duomenis, produktus ir visus formatus, gerinimas.

2-as produktas: Parengtos naudoti ksenono fono vertinimo priemonės (XeBET II) sukūrimas

Bendra informacija

CTBTO inertinių dujų tinklas dažnai stebi su taikia veikla susijusius radionuklidų išmetimus iš žmogaus sukurtų šaltinių visame pasaulyje. Šie nuolatiniai ir labai nepastovūs išmetimai silpnina pasaulinę branduolinių sprogimų stebėseną. Ši sudėtinga problema niekada neišnyks, todėl tvirtai sutariama, kad reikia tobulinti esamas metodikas, taikant būtinas inovacijas, pritaikant įgytą patirtį ir panaudojant tarpdisciplininius metodus iš pernešimo atmosferoje modeliavimo (ATM) ir radionuklidų ekspertinių žinių sričių. Tokios pastangos užtikrina gebėjimą kiekvienam TSS ėminiui nustatyti, ar stebėjimą galima paaiškinti žinomais šaltiniais, ar prie jo galimai yra prisidėjęs branduolinis sprogimas.

Esamu mokslinės programinės įrangos kūrimo projektu XeBET (sutarties Nr. 2022-1179) šiuo metu dedamas pagrindas XeBET II, sudarant sąlygas programinės įrangos prototipų kūrimui, kad būtų galima išbandyti ir įrodyti naujas mokslines duomenų metodikas. Logiška ir svarbu, kad XeBET pagrindu būtų sukurtas XeBET II, siekiant panaudoti gautą prototipą rengiant programinę įrangą, kurią naudojant būtų gaunama geriausia fono vertinimo gairė ATM grandinėje. Todėl XeBET II atitinkamai pagerins branduolinės patikros kokybę.

Numatomas rezultatas

| — | Parengti programinę įrangą XeBET II naudoti ir vertinti radioaktyviojo ksenono koncentraciją kiekviename TSS inertinių dujų ėminyje, Prototipas bus įgyvendintas ATM grandinėje, o gavinys turi būti integruotas į radionuklidų grandinę siekiant patobulinti automatizuotą radionuklidų ataskaitą (angl. Automated Radionuclide Report – ARR), peržiūrėtą radionuklidų ataskaitą (angl. Reviewed Radionuclide Report – RRR) ir standartinį patikrinto radionuklidų įvykio biuletenį (angl. Standard Screened Radionuclide Event Bulletin – SSREB). Jis taip pat bus įtrauktas į ekspertinės techninės analizės priemonių rinkinį ir NDC paketą. |
| --- | --- |

—

Parengti programinę įrangą XeBET II naudoti ir vertinti radioaktyviojo ksenono koncentraciją kiekviename TSS inertinių dujų ėminyje, Prototipas bus įgyvendintas ATM grandinėje, o gavinys turi būti integruotas į radionuklidų grandinę siekiant patobulinti automatizuotą radionuklidų ataskaitą (angl. Automated Radionuclide Report – ARR), peržiūrėtą radionuklidų ataskaitą (angl. Reviewed Radionuclide Report – RRR) ir standartinį patikrinto radionuklidų įvykio biuletenį (angl. Standard Screened Radionuclide Event Bulletin – SSREB). Jis taip pat bus įtrauktas į ekspertinės techninės analizės priemonių rinkinį ir NDC paketą.

Numatomi gaviniai

XeBET II – programinės įrangos sprendimas, parengtas integruoti į ATM ir radionuklidų grandines. Jis duoda tris gavinius:

| — | sukuriamas sprendimas gairei „grįžimai prie žinomo šaltinio“, kuri yra kategorinio skirstymo schemos (jai Komisija pritarė, tačiau ji dar neįgyvendinta Tarptautinio duomenų centro (IDC) radionuklidų ataskaitose) dalis; |
| --- | --- |

—

sukuriamas sprendimas gairei „grįžimai prie žinomo šaltinio“, kuri yra kategorinio skirstymo schemos (jai Komisija pritarė, tačiau ji dar neįgyvendinta Tarptautinio duomenų centro (IDC) radionuklidų ataskaitose) dalis;

| — | patobulinamas SSREB, kad duotų realiuosius automatinės patikros rezultatus, o ne tik išrinktų informaciją iš RRR; |
| --- | --- |

—

patobulinamas SSREB, kad duotų realiuosius automatinės patikros rezultatus, o ne tik išrinktų informaciją iš RRR;

| — | pateikiama ekspertinės techninės analizės priemonė. |
| --- | --- |

—

pateikiama ekspertinės techninės analizės priemonė.

Visomis šiomis funkcinėmis galimybėmis kaip NDC paketo programinės įrangos dalimi galės naudotis nacionaliniai duomenų centrai (NDC). XeBET II veiks kaip atskaitos taškas tolesniems patobulinimams ir priedams kurti. XeBET II įtraukus į operacinę ATM grandinę, galima geriau įvertinti, ar anomalų signalą galima priskirti branduoliniam sprogimui ar žinomiems šaltiniams, o tai ilgainiui smarkiai pagerins tikrinimo režimo kokybę.

3-ias produktas: Ansamblinio prognozavimo sistema patobulintas pernešimo atmosferoje modeliavimas (ATM)

Bendra informacija

CTBTO įdiegta ir naudojama pernešimo atmosferoje modeliavimo (ATM) operacinė sistema generuoja šaltinio-imtuvo jautrumo (SRS) laukus, kurie nurodo oro masių buvimo vietą prieš joms pasiekiant kurią nors Tarptautinės stebėsenos sistemos (TSS) tinklo radionuklidų aktyvumo matavimo stotį. Vadinasi, ATM skaičiavimai palaiko radionuklidų technologiją, suteikdami galimybę susieti radionuklidų aptikimus su regionais, kuriuose esama galimų šaltinių.

Paprastai ir pagrįstai kylantis klausimas dėl ATM produktų yra susijęs su jų neapibrėžtimis ir patikimumo lygiu. Pripažinta, kad neapibrėžtis galima įvertinti naudojantis lygiaverčių imitacijų rinkiniu – visuma, o ne viena imitacija. Remiantis pagal ES VII (1 išlaidų kategorija, 4 komponentas) finansuojamu tyrimu buvo nustatyta, jog norint pasinaudoti savybių visuma užtenka, kad tą visumą sudarytų savo nuožiūra pasirenkami 10 elementų. Ši išvada itin svarbi IDC operacinio darbo kontekste, kai kasdien turi būti atliekama daugiau kaip 280 ATM imitacijų.

Esama ATM operacinė sistema grindžiama Lagranžo dalelių sklaidos modeliu „Flexpart“. „Flexpart“-CTBTO versijos atnaujinimo naujausiais moksliniais patobulinimais, kurie įgyvendinti bendrijai pritaikytoje versijoje „Flexpart v10“, darbas buvo finansuojamas pagal ES VIII. Atnaujintos „Flexpart“-CTBTO versijos tolesnė atnaujinta versija pasižymės didesniu skaičiavimo našumu ir patikimesniu bei stabilesniu duomenų apdorojimu (bus naudojami našesni skaičiavimo ištekliai su GPU (grafikos procesoriumi)); ji finansuojama pagal ES Tarybos sprendimą VIII (nuoroda į 1 išlaidų kategoriją, 2 komponentą, 4 projektą). Taip pat bus tiriamas naujos bendrijai pritaikytos versijos „Flexpart v.11“ išleidimas (paskelbta, kad ji bus išleista 2023 m.) ir galimi jos patobulinimai; prireikus ji bus taip pat įtraukta.

Įgyvendinant projektą bus toliau atliekami patobulinimai, plečiant ATM pajėgumus, kad būtų įtrauktas ansamblinis modeliavimas, apimantis 10 ansamblinio prognozavimo sistemos (EPS) elementų. Naudojant EPS analizę bus galima įvertinti patikimumo lygius ATM gairėse. Kad būtų galima įvykdyti šią užduoti, bus toliau tobulinama ES VII metu sukurta prototipinė programinė įranga, leidžianti lengviau įvertinti pagal modelį šaltinio charakteristikų inversijai taikomų laiko eilučių neapibrėžtis. Be to, bus toliau tiriamas ATM neapibrėžčių pagal modelį naudojimas izotopų santykio analizėje ir mašinų mokymosi tyrimuose.

Į ATM modelio prognozes įtraukus neapibrėžtis užtikrinamos tikslesnės patikros ir laiko analizės (izotopų santykio analizės) bei šaltinių vietos nustatymas. Be to, ansamblinė prognozė labai tinka kaip vienas iš metodų, naudotinų geresniam radionuklidų fono vertinimui. Apskritai, ji leis Sutarties šalims susidaryti geresnį supratimą apie galimą šaltinio buvimo vietą ir radionuklidų išleidimo laiką, ir ilgainiui smarkiai pagerins tikrinimo režimo kokybę. Ji ženkliai sustiprina CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemos pajėgumus, suteikdama Sutartį pasirašusių valstybių prašytą pateikti svarbiausią informaciją apie ATM neapibrėžtis.

Numatomas rezultatas

| — | Patobulinti ATM sistemą (ATM-EPS), kuri teikia svarbiausią informaciją apie ATM neapibrėžtis, padidinant ATM rezultatų patikimumą. |
| --- | --- |

—

Patobulinti ATM sistemą (ATM-EPS), kuri teikia svarbiausią informaciją apie ATM neapibrėžtis, padidinant ATM rezultatų patikimumą.

Numatomi gaviniai

| — | Prototipinė programinė įranga, leidžianti įgyvendinti neapibrėžtis ATM imitacijose siekiant atlikti izotopų santykio analizę (patikros ir laiko) ir mašinų mokymosi tyrimus; |
| --- | --- |

—

Prototipinė programinė įranga, leidžianti įgyvendinti neapibrėžtis ATM imitacijose siekiant atlikti izotopų santykio analizę (patikros ir laiko) ir mašinų mokymosi tyrimus;

| — | ta prototipine ATM-EPS grindžiama modernizuota ATM grandinė, teikianti papildomą ir svarbiausią informaciją apie ATM neapibrėžtis, padidinant ATM rezultatų patikimumą. |
| --- | --- |

—

ta prototipine ATM-EPS grindžiama modernizuota ATM grandinė, teikianti papildomą ir svarbiausią informaciją apie ATM neapibrėžtis, padidinant ATM rezultatų patikimumą.

4-as produktas: Duomenų apdorojimo taikant daugybinių kreivių formų technologijas ir interaktyvios sistemos atnaujinimas

Bendra informacija

Infragarso ir hidroakustinių duomenų apdorojimo programinė įranga DTK-(G)PMCC, palaikoma finansavimu pagal ES VIII, pradėta naudoti IDC ir šiuo metu valstybės narės gali ja naudotis iš NDC paketo. Dėl tokios sėkmės NDC jau teikia prašymus toliau atnaujinti programinę įrangą ir tobulinti hidroakustinių duomenų apdorojimą naudojant šią priemonę. Be to, reikia atnaujinti ir susijusią priemonę DTK-DIVA, kuri suteikia galimybę atlikti interaktyvią analizę, kuri apima ir informaciją apie stoties triukšmą, ir apdorojimo rezultatus, o infragarso duomenų atveju prie duomenų apdorojimo analizės pridėti žinias apie atmosferą.

IDC ir NDC aprūpinus programine įranga pagerinamas hidroakustinių duomenų apdorojimas (naudojant DTK-(G)PMCC) ir atliekama išsami analizė bei vizualizacija (naudojant DTK-DIVA). Geriau apdorojant hidroakustinius duomenis, gerėja tikrinimo režimo gebėjimas nustatyti povandeninių branduolinių bandymų vietą. Patobulinus DTK-DIVA, ekspertai gali geriau derinti įvairią seisminių, hidroakustinių ir infragarso aptikimų informaciją ir susidaryti išsamesnį supratimą apie šaltinio įvykį.

Numatomas rezultatas

| — | Pateikti programinę įrangą, kurią a) naudotų IDC ir b) naudotų NDC, infragarso ir hidroakustinių duomenų apdorojimui ir interaktyviai analizei atlikti. |
| --- | --- |

—

Pateikti programinę įrangą, kurią a) naudotų IDC ir b) naudotų NDC, infragarso ir hidroakustinių duomenų apdorojimui ir interaktyviai analizei atlikti.

Numatomi gaviniai

| — | Suformuoti hidroakustiniai ir infragarso įvykiai ir išsami tų įvykių analizė. |
| --- | --- |

—

Suformuoti hidroakustiniai ir infragarso įvykiai ir išsami tų įvykių analizė.

2 komponentas. Tolesnis radioaktyviojo ksenono fono matavimo kampanijų vykdymas įvairiuose pasaulio regionuose

Poveikis

Dar labiau pagerinti mokslinį supratimą apie radioaktyviojo ksenono foną ir jo poveikį CTBTO inertinių dujų sistemoms ir taip sustiprinti CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemos pajėgumus.

Bendra informacija

Ksenono radioizotopai yra dažniausiai stebimi požeminių ir povandeninių branduolinių sprogimų inertinių dujų pėdsakai. Jie atlieka svarbų vaidmenį patvirtinant, ar įvykis yra branduolinio pobūdžio.

Radioaktyviojo ksenono stebėsena yra itin subtilus metodas, tačiau aptikimų interpretacijos patikimumas labai priklauso nuo informacijos ir supratimo apie vietos foną. Daugiau nei 500 branduolinių įrenginių visame pasaulyje, kasdien eksploatuojami, reguliariai išleidžia radioaktyvųjį ksenoną. Kasdien įprastai eksploatuojamos branduolinės elektrinės, tyrimų reaktoriai ir medicininių izotopų gamybos įrenginiai iš tiesų generuoja radioaktyvųjį ksenoną. Išmetimai iš šių gausių antropogeninių šaltinių sukuria reikšmingą foną, kuris gali maskuoti branduolinio sprogimo kilmės radioaktyviojo ksenono signalus.

Atskirti radioaktyviojo ksenono foną nuo branduolinio bandymo siunčiamų signalų yra sudėtinga ir sunki užduotis. Šiuo tikslu turi būti pakankami ištirtas inertinių dujų fonas, kurio galima tikėtis įvairiuose pasaulio regionuose, nes tai yra vienintelis būdas užtikrinti teisingą ir tikslią radioaktyviojo ksenono aptikimų interpretaciją Sutartį pasirašiusių valstybių TSS stotyse.

Nors CTBTO inertinių dujų sistemos sudaro unikalų tinklą, jis apima ne visą galimų fono savybių, kurios gali pasireikšti, diapazoną. Norint toliau plėtoti, tobulinti ir validuoti patikros metodikas reikia konkretesnių empirinių duomenų. Gerai parengti matavimai vietoje yra geriausias būdas papildomoms reikiamoms žinioms apie radioaktyviojo ksenono foną įgyti, ypač regionuose, kur galima stebėti potencialių su CTBT susijusių stebėjimų ir normalaus regiono fono interferenciją.

Pasinaudodama įgyvendinant ES Tarybos sprendimą III gautu įnašu, Komisija sukūrė ir įsigijo dvi kilnojamąsias sistemas, skirtas matuoti pagal CTBTO svarbius keturis radioaktyviojo ksenono izotopus. Įgyvendinant ES Tarybos sprendimus V, VI, VII ir VIII, įvairiose pasaulio vietose buvo įvykdytos kelios radioaktyviojo ksenono matavimo kampanijos. 2017 m. gavusi Japonijos vyriausybės įnašą, Komisija įsigijo trečią kilnojamąją sistemą.

Dvi sistemos šiuo metu veikia Mucu ir Horonobėje (Japonija). Šios vietos buvo pasirinktos siekiant laikinai eksploatuoti didelio tankio mini tinklą regione, kuriame yra TSS inertinių dujų sistema JPX38 (esanti Takasakyje (Japonija)). Tai pirmas kartas, kai kelios sistemos yra pakankamai arti viena kitos, kad būtų galima atlikti konkrečius mokslinius tyrimus su eksperimentiniais duomenimis ir 1) sukurti ir išbandyti fono supratimo tobulinimo metodus ir 2) parengti, išbandyti ir toliau plėtoti pažangias patikros metodikas.

Japonijos vyriausybė anksčiau yra pritarusi CTBTO ketinimui dislokuoti 3-ią sistemą Fukuokoje (Japonija), išplečiant laikiną didelio tankio konfiguraciją į pietvakarius. Ši 3-ia sistema bus dislokuota kai tik tai bus įmanoma.

Įvykdytų matavimo kampanijų apžvalga pateikiama šiame leidinyje: https://doi.org/10.1016/j.jenvrad.2022.107053. Iš šios apžvalgos matyti, kad metų metais rinkti radioaktyviojo ksenono fono matavimo duomenys yra vertingi, joje pateikiamos mokslinės išvados ir aptariama būsimų matavimo kampanijų koncepcija.

Šiomis pastangomis surinkti moksliniai duomenys suteikia mokslo bendruomenei retą galimybę gauti matavimo duomenis iš mini tinklo: tinkamo dydžio, kad būtų galima išmatuoti jų didelės skyros pernešimo atmosferoje modelių tikslumą. Tai savo ruožtu padeda mokslo bendruomenei daug aiškiau suprasti, kaip skiriasi stotyse išmatuoti radioaktyviojo ksenono fono lygiai, o tai labai sustiprins LTS gebėjimą analizuoti radioaktyviojo ksenono aptikimų reikšmingumą. Kai Sutarties šalys pasitiki tikrinimo režimo gebėjimu atskirti foninį ksenoną nuo ksenono iš galimai svarbaus įvykio, neplatinimo režimas sustiprėja.

Surinkti duomenys bus panaudoti supratimui apie žinomus šaltinius visoje Eurazijoje, kurie dažnai turi įtakos inertinių dujų sistemai JPX38, pagerinti ir geriau charakterizuoti – tai yra tiesioginis LTS interesas. Kadangi šio mini tinklo konfiguracija sudaro galimybę stebėti tą patį išleidimo įvykį skirtingose vietose arti tos sistemos, jie bus panaudoti:

pažangiems šaltinio vietos algoritmams išbandyti ir optimizuoti, ir

geresniam supratimui apie dažnus C lygio epizodus susidaryti (kai C lygis reiškia, kad esama su CTBT susijusių ksenono radioizotopų koncentracija yra anomaliai didelė).

Patikros metodų optimizavimas ir pažanga kaip šios kampanijos rezultatas bus atspindėta IDC analizėje ne tik RN38 duomenų atžvilgiu, bet ir visų kitų TSS inertinių dujų sistemų duomenų atžvilgiu. Be to, tai labai sustiprins LTS gebėjimą analizuoti ksenono aptikimų reikšmingumą ir taip sustiprins tikrinimo režimą.

Numatomas rezultatas

| — | Pagerinti supratimą apie pasaulinį radioaktyviojo ksenono foną, įskaitant jo regionines variacijas, ir su CTBT susijusių aptikimų interpretaciją. Šis rezultatas bus pasiektas LTS ir, kalbant plačiau, mokslinei bendruomenei atlikus daug įvairių mokslinių tyrimų, grindžiamų surinktais duomenimis. Vidiniam naudojimui CTBTO jau inicijavo kelis mokslinius tyrimus, grindžiamus kilnojamųjų sistemų surinktais duomenimis. Tai apima, pavyzdžiui, tyrimus siekiant:






  — | geriau suprasti ir charakterizuoti žinomų šaltinių poveikio TSS Rytų Azijos stotims per visą sezoninių variacijų ciklą modelį, |
| --- | --- | --- |

—

Pagerinti supratimą apie pasaulinį radioaktyviojo ksenono foną, įskaitant jo regionines variacijas, ir su CTBT susijusių aptikimų interpretaciją. Šis rezultatas bus pasiektas LTS ir, kalbant plačiau, mokslinei bendruomenei atlikus daug įvairių mokslinių tyrimų, grindžiamų surinktais duomenimis. Vidiniam naudojimui CTBTO jau inicijavo kelis mokslinius tyrimus, grindžiamus kilnojamųjų sistemų surinktais duomenimis. Tai apima, pavyzdžiui, tyrimus siekiant:

—

geriau suprasti ir charakterizuoti žinomų šaltinių poveikio TSS Rytų Azijos stotims per visą sezoninių variacijų ciklą modelį,

| — | patobulinti žinias apie išmetimus iš didžiausių medicininių izotopų gamybos įrenginių Europoje / tų išmetimų modelius ir įvertinti jų poveikį radioaktyviojo ksenono fonui, |
| --- | --- |

—

patobulinti žinias apie išmetimus iš didžiausių medicininių izotopų gamybos įrenginių Europoje / tų išmetimų modelius ir įvertinti jų poveikį radioaktyviojo ksenono fonui,

| — | ištirti, kaip papildomi matavimai gali būti naudojami siekiant parengti priemones, skirtas tiksliai įvertinti numatomą radioaktyviojo ksenono iš žinomų šaltinių foną, |
| --- | --- |

—

ištirti, kaip papildomi matavimai gali būti naudojami siekiant parengti priemones, skirtas tiksliai įvertinti numatomą radioaktyviojo ksenono iš žinomų šaltinių foną,

| — | sukurti ėminių susiejimo techniką, taikant skilimo nuoseklumo analizę, kad tas pats aptikimo įvykis būtų tiriamas keliose vietose. |
| --- | --- |

—

sukurti ėminių susiejimo techniką, taikant skilimo nuoseklumo analizę, kad tas pats aptikimo įvykis būtų tiriamas keliose vietose.

Radioaktyviojo ksenono fono matavimo kampanijos Japonijoje tąsa gali būti vertinga kalbant apie mokslines žinias ir plėtrą. Pasaulyje nėra jokios kitos vietos, kurioje veiktų didelio tankio konfigūracija, taigi, tai yra unikali galimybė. Siekiant geriau pagrįsti pirmųjų tyrimų išvadas, labai svarbu surinkti daugiau duomenų iš didelio tankio tinklo toliau įgyvendinant Japonijoje vykdomą kampaniją.

Užbaigus matavimo kampaniją Japonijoje, LTS galės naudoti sistemas tolesniems tyrimams. Bus tinkamai atsižvelgta į parengiamosios komisijos pateiktas galimas gaires dėl kilnojamųjų sistemų naudojimo ir atitinkamai pakoreguota projekto apimtis. Kaip alternatyva, sistemos taip pat gali būti naudojamos kaip laikinos atsarginės arba mokymo sistemos.

Numatomi gaviniai

Pagrindiniai numatomi gaviniai:

| — | geresnis pasaulinio radioaktyviojo ksenono fono supratimas / apibūdinimas, įskaitant jo regioninius skirtumus, visų pirma JPX38 inertinių dujų sistemoje, |
| --- | --- |

—

geresnis pasaulinio radioaktyviojo ksenono fono supratimas / apibūdinimas, įskaitant jo regioninius skirtumus, visų pirma JPX38 inertinių dujų sistemoje,

| — | patobulintas dabartinis supratimas apie žinomus šaltinius Eurazijoje, dėl to geriau suprantami / aiškinami C lygio epizodai, |
| --- | --- |

—

patobulintas dabartinis supratimas apie žinomus šaltinius Eurazijoje, dėl to geriau suprantami / aiškinami C lygio epizodai,

| — | pernešimo atmosferoje modeliavimo (ATM), ypač didelės skyros ATM patobulinimas, |
| --- | --- |

—

pernešimo atmosferoje modeliavimo (ATM), ypač didelės skyros ATM patobulinimas,

| — | pažangių šaltinio vietos algoritmų / patikros metodų (taikytinų visų kitų TSS inertinių dujų sistemų duomenims) kūrimas, testavimas ir optimizavimas, |
| --- | --- |

—

pažangių šaltinio vietos algoritmų / patikros metodų (taikytinų visų kitų TSS inertinių dujų sistemų duomenims) kūrimas, testavimas ir optimizavimas,

| — | geresnis gebėjimas aptikti branduolinius bandymus, nustatyti jų buvimo vietą ir juos apibūdinti pagal radioaktyvaus ksenono išmetimus. |
| --- | --- |

—

geresnis gebėjimas aptikti branduolinius bandymus, nustatyti jų buvimo vietą ir juos apibūdinti pagal radioaktyvaus ksenono išmetimus.

3 komponentas. Sertifikuotos TSS pagalbinių seisminių stočių palaikymas

Poveikis

Geresnis TSS pagalbinių seisminių stočių palaikymas sustiprina CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemos pajėgumus ir prisideda prie pasaulinio saugumo ir branduolinio ginklo neplatinimo.

Bendra informacija

Šiuo projekto komponentu toliau bus sprendžiamos prastai veikiančių pagalbinių seisminių stočių ir stočių, kurios praeityje prastai veikė, kuriose reikia imtis skubių techninės priežiūros veiksmų, geriausia – tose stotyse, kurios yra finansinių sunkumų patiriančiose šalyse, problemos. Be to, prevenciniai techninės priežiūros veiksmai bus vykdomi prireikus ir kai tai pateisinama. Juos vykdant bus sprendžiami pasenusios įrangos ir su ja susijusių atnaujinimų klausimai, taip pat gerinamas rezervinės įrangos lygis.

Parama TSS pagalbinėms seisminėms stotims ir jų operatoriaus (-ių) techninių žinių bei įgūdžių gerinimas apima reikiamus ir pagrįstus apsilankymus stotyse ir gedimų šalinimą vietoje, kurių metu taip pat numatoma surengti praktinius demonstravimus ir mokymus. Atkreipiamas dėmesys į tai, kad tai įgyvendinama kartu su kitais veiksmais, pavyzdžiui, stočių operatorių techniniais mokymais, kurie periodiškai rengiami Vienos tarptautiniame centre.

Kaip ir ankstesnėse programose, Stebėsenos įrenginių palaikymo skyriaus techninės priežiūros padalinio visą darbo dieną dirbantys darbuotojai turės suplanuoti ir įvykdyti gedimų šalinimo ir techninės priežiūros projektus atitinkamose pagalbinėse seisminėse stotyse.

Numatomas rezultatas

| — | Spręsti stoties problemas, kurias sukelia prietaisų veikimo sutrikimas, įrangos gedimas, eksploatavimo ciklo pabaiga, pasenusios atsarginės dalys ar jų trūkumas, dėl kurių atsiranda ilgi sustabdyto eksploatavimo laikotarpiai arba yra stoties prastova, todėl taip prisidedama prie blogo veikimo ir dažno užduoties vykdymo pajėgumų praradimo. |
| --- | --- |

—

Spręsti stoties problemas, kurias sukelia prietaisų veikimo sutrikimas, įrangos gedimas, eksploatavimo ciklo pabaiga, pasenusios atsarginės dalys ar jų trūkumas, dėl kurių atsiranda ilgi sustabdyto eksploatavimo laikotarpiai arba yra stoties prastova, todėl taip prisidedama prie blogo veikimo ir dažno užduoties vykdymo pajėgumų praradimo.

| — | Prisidėti prie pasaulinio saugumo branduolinio ginklo neplatinimo srityje darant tikrą išmatuojamą poveikį TSS tinklo aptikimo pajėgumams ir pagalbinių seisminių stočių tinklo segmento patikimumui. Šio projekto poveikis bus atspindėtas visose tikslinėse stotyse, kurių pasiektas techninis lygis tvariai atitiks TSS techninius reikalavimus patobulinus TSS pagalbinių seisminių stočių palaikymą. Numatoma, kad dėl to gerokai pagerės duomenų prieinamumas ir duomenų kokybė stotyse, kurioms programoje skirta daugiausia dėmesio, dėl įrangos remonto, pakeitimo ar sistemos patobulinimo. |
| --- | --- |

—

Prisidėti prie pasaulinio saugumo branduolinio ginklo neplatinimo srityje darant tikrą išmatuojamą poveikį TSS tinklo aptikimo pajėgumams ir pagalbinių seisminių stočių tinklo segmento patikimumui. Šio projekto poveikis bus atspindėtas visose tikslinėse stotyse, kurių pasiektas techninis lygis tvariai atitiks TSS techninius reikalavimus patobulinus TSS pagalbinių seisminių stočių palaikymą. Numatoma, kad dėl to gerokai pagerės duomenų prieinamumas ir duomenų kokybė stotyse, kurioms programoje skirta daugiausia dėmesio, dėl įrangos remonto, pakeitimo ar sistemos patobulinimo.

| — | Gerinti palaikomą veikimą stiprinant stočių sistemas ir įrangą, taip pat gerinant susijusių stočių operatorių technines žinias. |
| --- | --- |

—

Gerinti palaikomą veikimą stiprinant stočių sistemas ir įrangą, taip pat gerinant susijusių stočių operatorių technines žinias.

Numatomi gaviniai

| — | Didesnis pagalbinių seisminių stočių, kurioms iš dalies skirta ši programa, duomenų prieinamumas ir duomenų kokybė. Tikslinėse stotyse tvariai pasiekti didesnį nei 95 % duomenų prieinamumą arba, kiek įmanoma, kuo artimesnį 100 % duomenų prieinamumą. Numatomas išmatuojamas kiekybinis rezultatas yra patvirtinto autentiškumo duomenų prieinamumas, kuris, numatoma, turi pagerėti užbaigus veiklą stotyje. |
| --- | --- |

—

Didesnis pagalbinių seisminių stočių, kurioms iš dalies skirta ši programa, duomenų prieinamumas ir duomenų kokybė. Tikslinėse stotyse tvariai pasiekti didesnį nei 95 % duomenų prieinamumą arba, kiek įmanoma, kuo artimesnį 100 % duomenų prieinamumą. Numatomas išmatuojamas kiekybinis rezultatas yra patvirtinto autentiškumo duomenų prieinamumas, kuris, numatoma, turi pagerėti užbaigus veiklą stotyje.

| — | Didesnis tikslinių pagalbinių seisminių stočių palaikymas ir stabilumas. Tai apima geresnius veiklos rezultatus bėgant laikui, mažinant stočių prastovų laiką. Numatomas išmatuojamas kiekybinis rezultatas yra geresnis patvirtintų duomenų prieinamumas trijų mėnesių (mažiausiai) laikotarpiu nuo veiklos stotyje pabaigos. |
| --- | --- |

—

Didesnis tikslinių pagalbinių seisminių stočių palaikymas ir stabilumas. Tai apima geresnius veiklos rezultatus bėgant laikui, mažinant stočių prastovų laiką. Numatomas išmatuojamas kiekybinis rezultatas yra geresnis patvirtintų duomenų prieinamumas trijų mėnesių (mažiausiai) laikotarpiu nuo veiklos stotyje pabaigos.

Veikla

| — | Techninė veikla:







  — | Stočių problemų šalinimas ir diagnostika bendradarbiaujant su stoties operatoriais. |
| --- | --- | --- |

—

Techninė veikla:

—

Stočių problemų šalinimas ir diagnostika bendradarbiaujant su stoties operatoriais.

| — | Sprendimų identifikavimas, pagrįstas įrangos remontu, pakeitimu arba patobulinimu (arba jų deriniu). |
| --- | --- |

—

Sprendimų identifikavimas, pagrįstas įrangos remontu, pakeitimu arba patobulinimu (arba jų deriniu).

| — | Įgyvendinimas, testavimas ir mokymas: vietoje vykdoma kampanija, apimanti įrangos įrengimą, įrangos testavimą ir stoties operatorių mokymą. Prireikus LTS darbuotojų apsilankymai stotyse. |
| --- | --- |

—

Įgyvendinimas, testavimas ir mokymas: vietoje vykdoma kampanija, apimanti įrangos įrengimą, įrangos testavimą ir stoties operatorių mokymą. Prireikus LTS darbuotojų apsilankymai stotyse.

| — | Komercinė / techninė veikla:







  — | Įrangos ir (arba) paslaugų pirkimas. Ryšiai su rangovais ir tiekėjais. |
| --- | --- | --- |

—

Komercinė / techninė veikla:

—

Įrangos ir (arba) paslaugų pirkimas. Ryšiai su rangovais ir tiekėjais.

| — | Vežimas ir importas (jei taikoma). |
| --- | --- |

—

Vežimas ir importas (jei taikoma).

| — | Atidavimas eksploatuoti ir stebėsena. |
| --- | --- |

—

Atidavimas eksploatuoti ir stebėsena.

4 komponentas. Patikrinimų vietoje operacijų vadovo projekto pavyzdinio teksto vertimas

Poveikis

Iki 2025 m. vyksiančių integruotų pratybų vietoje parengus naujausią patikrinimų vietoje vadovo projekto redakciją dar dviem JT oficialiosiomis kalbomis, ne tik bus sustiprinta CTBTO daugiakalbystė ir prisidėta prie patikrinimų vietoje pajėgumų stiprinimo, bet ir sustiprinti CTBT stebėsenos ir tikrinimo sistemos pajėgumai.

Bendra informacija

Patikrinimų vietoje operacijų vadovas yra vienas iš dokumentų, kurie turi būti patvirtinti po CTBT įsigaliojimo. Juo remiantis įgyvendinamos Sutarties ir jos Protokolo nuostatos dėl patikrinimų vietoje vykdymo, į jį įtraukti bendri principai bei gairės, taip pat techninės, operacijų ir administracinės procedūros.

B darbo grupė vykdo trečią operacijų vadovo projekto rengimo raundą ir daugiausia dėmesio skiria likusiems neišspręstiems klausimams bei patirčiai, įgytai per 2014 m. integruotas pratybas vietoje.

Numatoma, kad 2025 m. kaip 2022–2025 m. patikrinimų vietoje pratybų programos dalis bus surengtos plataus masto integruotos pratybos vietoje (CTBT/PTS/INF.1613), patvirtintos parengiamosios komisijos penkiasdešimt aštuntojoje sesijoje (CTBT/PC-58/2). Operacijų vadovo projektas bus svarbus dokumentas, kurį reikės išbandyti pratybose. Reaguojant į Sutartį pasirašiusių valstybių raginimą užtikrinti daugiakalbystę, reikia, kad šis dokumentas būtų išverstas į visas JT kalbas. Tai sudarys galimybes techniniams ekspertams iš visų pasaulio regionų tiksliai suprasti dokumentą ir iš esmės prisidės prie patikrinimų vietoje pajėgumų stiprinimo.

Numatomas rezultatas

| — | Stiprinti CTBTO daugiakalbystę ir prisidėti prie patikrinimų vietoje pajėgumų stiprinimo. |
| --- | --- |

—

Stiprinti CTBTO daugiakalbystę ir prisidėti prie patikrinimų vietoje pajėgumų stiprinimo.

Numatomi gaviniai

| — | Patikrinimų vietoje operacijų vadovo projekto pavyzdinio teksto vertimas į dvi CTBTO kalbas: prancūzų ir ispanų. |
| --- | --- |

—

Patikrinimų vietoje operacijų vadovo projekto pavyzdinio teksto vertimas į dvi CTBTO kalbas: prancūzų ir ispanų.

Veikla

Naujausios patikrinimų vietoje operacijų vadovo projekto pavyzdinio teksto redakcijos vertimo iš anglų į dvi oficialiąsias CTBTO kalbas (prancūzų ir ispanų) darbas bus atliekamas kaip užsakomosios paslaugos pagal nuolatinį LTS susitarimą su Jungtinių Tautų biuru Vienoje.

Išverstas patikrinimų vietoje operacijų vadovo projekto pavyzdinis tekstas turėtų būti pateiktas ne vėliau kaip 2024 m. gegužės mėn. pabaigoje.

2 veikla. Integruotas gebėjimų stiprinimas

1 komponentas. Patikrinimų vietoje regioninis įžanginis kursas geografiniam Afrikos regionui

Poveikis

Suteikta pamatinių žinių apie Sutartį ir jos su patikrinimais vietoje susijusias nuostatas, taip pat apžvelgta patikrinimų vietoje veikla ir įranga, rengiant praktinius mokymus ekspertams iš Sutartį pasirašiusių valstybių, besivystančiose šalyse, taip padidinant siūlomų kandidatų skaičių ir dalyvavimą vykdomose patikrinimų vietoje linijinėse mokymo programose.

Bendra informacija

Kaip pajėgumų stiprinimo veikla regioniniai įvadiniai kursai (RĮK) patikrinimų vietoje tema pasitvirtino kaip itin svarbi priemonė stiprinant CTBT tikrinimo režimą, konkrečiai plėtojant patikrinimų vietoje inspektorių mokymo programą ir siūlant kandidatus iš Sutartį pasirašiusių valstybių, kurie būtų apmokomi pagal tą programą, kad taptų pakaitiniais inspektoriais.

Turimais duomenimis tam tikrame geografiniame regione surengti RĮK koreliuoja su padidėjusiu siūlomų kandidatų iš to geografinio regiono skaičiumi. Komisija inicijavo patikrinimų vietoje mokymo linijinę programą (2022–2025 m.), kuria siekiama integruoti mokymą į visus mokymo ciklus ir užtikrinti veiksmingesnį įgūdžių palaikymo mokymą.

Pagal projektą turi būti įgyvendintas 1 RĮK CTBT geografiniame Afrikos regione, siekiant sutelkti kuo platesnę geografiniu ir lyties atžvilgiu besimokančiųjų grupę pagal patikrinimų vietoje mokymo linijinę programą.

Regioninis įvadinis kursas bus surengtas 2024 m. kovo mėn.

RĮK rengiamas kaip 8 dienų trukmės vietoje vykdomas mišrus mokymo kursas, apimantis teorinį ir, daugiausia, praktinį įvadinį mokymą patikrinimų vietoje sutarties protokolų, įrangos, technikos ir procedūrų klausimais. RĮK užbaigiamas baigiamosiomis pratybomis vietoje, kuriomis patvirtinamas mokymo programos veiksmingumas.

Numatomas rezultatas

| — | Nacionalinius techninius ekspertus ir personalą iš regione Sutartį pasirašiusių valstybių supažindinti su patikrinimų vietoje tvarka. |
| --- | --- |

—

Nacionalinius techninius ekspertus ir personalą iš regione Sutartį pasirašiusių valstybių supažindinti su patikrinimų vietoje tvarka.

| — | Išplėsti ekspertų iš regiono Sutartį pasirašiusių valstybių, galinčių dalyvauti su patikrinimais vietoje susijusioje veikloje, sąrašą ir nustatyti potencialius kandidatus į Laikinojo techninio sekretoriato (LTS) pakaitinių inspektorių sąrašą. |
| --- | --- |

—

Išplėsti ekspertų iš regiono Sutartį pasirašiusių valstybių, galinčių dalyvauti su patikrinimais vietoje susijusioje veikloje, sąrašą ir nustatyti potencialius kandidatus į Laikinojo techninio sekretoriato (LTS) pakaitinių inspektorių sąrašą.

Numatomi gaviniai

| — | Kiekybiškai didesnis ekspertų iš šio regiono dalyvavimas vykdomoje patikrinimų vietoje linijinėje mokymo programoje |
| --- | --- |

—

Kiekybiškai didesnis ekspertų iš šio regiono dalyvavimas vykdomoje patikrinimų vietoje linijinėje mokymo programoje

| — | Tikrinimo priemonė – lyginamoji analizė, atliekama pakaitinių inspektorių sąrašo patikrinimų vietoje duomenų bazėje nuo 1-ojo iki 3-iojo mokymo ciklo palyginti su sąrašu patikrinimų vietoje linijinės mokymo programos laikotarpio viduryje. |
| --- | --- |

—

Tikrinimo priemonė – lyginamoji analizė, atliekama pakaitinių inspektorių sąrašo patikrinimų vietoje duomenų bazėje nuo 1-ojo iki 3-iojo mokymo ciklo palyginti su sąrašu patikrinimų vietoje linijinės mokymo programos laikotarpio viduryje.

Veikla

| — | RĮK-26 Afrikos regione turi būti įgyvendinti 2024 m. pradžioje. |
| --- | --- |

—

RĮK-26 Afrikos regione turi būti įgyvendinti 2024 m. pradžioje.

2 komponentas. Nacionalinių duomenų centrų gebėjimų stiprinimas

Poveikis

Stiprinti ir palaikyti paramą Sutarties tikrinimo režimui sukuriant ir tobulinant Sutartį pasirašiusių valstybių nacionalinių duomenų centrų (NDC) pajėgumus, visų pirma besivystančiose šalyse, kad jos galėtų visapusiškai pasinaudoti tikrinimo sistemos generuojamais duomenimis ir produktais.

Bendra informacija

Pasitvirtino, kad pajėgumų stiprinimas yra itin svarbus siekiant sustiprinti CTBT tikrinimo režimą. Komisija toliau remia Sutartį pasirašiusias valstybes padėdama plėtoti pajėgimus ir tam teikdama priemones, siekiant aktyviai dalyvauti CTBT tikrinimo režime. Besivystančios šalys įvairiuose žemynuose jau pradėjo naudotis iš TSS gaunamais duomenimis ir IDC produktais, nes jie naudingi ne tik tikrinimo tikslais, bet gali būti naudojami ir civilinėms, mokslinėms bei pramonės reikmėms. Komisijos pajėgumų stiprinimo strategiją teigiamai įvertino B darbo grupė. Europos Sąjungos finansavimo laikotarpiu Sutartį pasirašiusių valstybių mokslo ir technikos darbuotojai dalyvavo specializuotuose mokymuose NDC paketo programinės įrangos rinkinio naudojimo tema ir įgijo su CTBT susijusių žinių, kurios yra tiesiogiai naudingos nacionalinėms institucijoms. NDC priimančių besivystančių šalių institucijos taip pat pasinaudojo suteikta pagrindine įranga, kad įsteigtų arba toliau plėtotų duomenų apdorojimo pajėgumus.

Numatomas rezultatas

| — | Stiprinti CTBT tikrinimo režimą ir didinti TSS duomenų ir IDC produktų naudojimą besivystančių šalių nacionaliniuose duomenų centruose. |
| --- | --- |

—

Stiprinti CTBT tikrinimo režimą ir didinti TSS duomenų ir IDC produktų naudojimą besivystančių šalių nacionaliniuose duomenų centruose.

Numatomi gaviniai

| — | Pajėgumų stiprinimo sistemos įrangos tiekimas nacionaliniams duomenų centrams, siekiant remti nacionalinių gebėjimų aktyviai dalyvauti tikrinimo režime, turint prieigą prie TSS duomenų ir IDC produktų ir juos analizuojant, sukūrimą ir tolesnį plėtojimą. |
| --- | --- |

—

Pajėgumų stiprinimo sistemos įrangos tiekimas nacionaliniams duomenų centrams, siekiant remti nacionalinių gebėjimų aktyviai dalyvauti tikrinimo režime, turint prieigą prie TSS duomenų ir IDC produktų ir juos analizuojant, sukūrimą ir tolesnį plėtojimą.

| — | Techniniai vizitai vietoje į nacionalinius duomenų centrus siekiant teikti techninę pagalbą įrengiant pajėgumų stiprinimo sistemą ir (arba) atliekant jos techninę priežiūrą. |
| --- | --- |

—

Techniniai vizitai vietoje į nacionalinius duomenų centrus siekiant teikti techninę pagalbą įrengiant pajėgumų stiprinimo sistemą ir (arba) atliekant jos techninę priežiūrą.

| — | Parama tinkamo profilio ir pasirengimo ekspertams iš besivystančių šalių, siekiant palengvinti jų dalyvavimą CTBTO rengiamuose praktiniuose seminaruose ir mokymuose. |
| --- | --- |

—

Parama tinkamo profilio ir pasirengimo ekspertams iš besivystančių šalių, siekiant palengvinti jų dalyvavimą CTBTO rengiamuose praktiniuose seminaruose ir mokymuose.

| — | Regioninių praktinių seminarų ir mokymų organizavimas. |
| --- | --- |

—

Regioninių praktinių seminarų ir mokymų organizavimas.

Veikla

| — | Dveji NDC mokymai ir du regioniniai praktiniai seminarai |
| --- | --- |

—

Dveji NDC mokymai ir du regioniniai praktiniai seminarai

| — | Keturi SeisComP mokymo kursai |
| --- | --- |

—

Keturi SeisComP mokymo kursai

| — | Šeši tolesnės veiklos / techninės priežiūros vizitai |
| --- | --- |

—

Šeši tolesnės veiklos / techninės priežiūros vizitai

| — | Šešiolikos pajėgumų stiprinimo sistemų įsigijimas, įskaitant didelių laikymo pajėgumų didelės galios serverius ir standartizuotos programinės įrangos instaliavimą |
| --- | --- |

—

Šešiolikos pajėgumų stiprinimo sistemų įsigijimas, įskaitant didelių laikymo pajėgumų didelės galios serverius ir standartizuotos programinės įrangos instaliavimą

| — | Pajėgumų stiprinimo sistemų techninė priežiūra. |
| --- | --- |

—

Pajėgumų stiprinimo sistemų techninė priežiūra.

3 komponentas. Techninių ekspertų iš besivystančių šalių dalyvavimas CTBTO parengiamosios komisijos oficialiuose techniniuose posėdžiuose (paramos techniniams ekspertams projektas (TESP))
   (1)

Poveikis

Stiprinti CTBTO parengiamosios komisijos visuotinį pobūdį, didinti įtraukumą ir įvairovę gerinant besivystančių šalių ekspertų techninį pajėgumą prasmingai prisidėti prie CTBTO politikos formavimo procesų.

Bendra informacija

2006 m. lapkričio mėn. vykusioje dvidešimt septintojoje sesijoje (2006 m. lapkričio 13–17 d.) Komisija susitarė vykdyti bandomąjį projektą, kurio tikslas – remti techninių ekspertų iš besivystančių šalių dalyvavimą B darbo grupės darbe (TESP). Nuo to laiko TESP buvo kelis kartus pratęstas.

Daugeliui besivystančių šalių trūksta finansinių išteklių, kad jų ekspertai galėtų dalyvauti oficialiuose CTBTO parengiamosios komisijos techniniuose posėdžiuose vykdomame moksliniame ir techniniame darbe. Tai reiškia, kad besivystančių šalių atstovai akivaizdžiai ir sistemingai nepakankamai dalyvauja rengiant rekomendacijas ir priimant sprendimus esminiais techniniais klausimais, susijusiais su šia Sutartimi nustatytu tikrinimo režimu. Šis nepakankamai aktyvus dalyvavimas kelia itin daug problemų, nes daugelis Sutarties tarptautinės stebėsenos sistemos stočių yra arba bus besivystančių šalių teritorijoje ir jas valdo tų šalių institucijos. Be to, daug besivystančių šalių šiuo metu kuria ir tobulina savo NDC, kad jie galėtų pasinaudoti tikrinimo sistemos generuojamais duomenų produktais, kuriuos galima panaudoti ne tik tikrinimo tikslais, bet ir civilinėms bei mokslinėms reikmėms.

Šis finansavimas leis CTBTO atrinkti bent 12 geriausių techninių ekspertų iš besivystančių šalių, kurie dirba CTBT srities klausimais, ir finansuoti jų dalyvavimą du kartus per metus B darbo grupės posėdžiuose tikrinimo klausimais CTBTO būstinėje Vienoje (Austrija). Pagrindiniai atrankos kriterijai bus lyčių pusiausvyros ir geografinio pasiskirstymo užtikrinimas.

Numatomas rezultatas

| — | Gilinti techninių ekspertų iš besivystančių šalių žinias ir įgūdžius, susijusius su CTBTO tikrinimo technologijomis ir platesniu taikymu civilinėmis bei mokslinėmis reikmėms, o tai galiausiai prisidės prie ilgalaikių nacionalinių vystymosi rezultatų atitinkamose srityse. |
| --- | --- |

—

Gilinti techninių ekspertų iš besivystančių šalių žinias ir įgūdžius, susijusius su CTBTO tikrinimo technologijomis ir platesniu taikymu civilinėmis bei mokslinėmis reikmėms, o tai galiausiai prisidės prie ilgalaikių nacionalinių vystymosi rezultatų atitinkamose srityse.

| — | Gerinti politinėse diskusijose dėl CTBT tikrinimo režimo dalyvaujančių besivystančių šalių ekspertų lyčių pusiausvyrą ir geografinę įvairovę. |
| --- | --- |

—

Gerinti politinėse diskusijose dėl CTBT tikrinimo režimo dalyvaujančių besivystančių šalių ekspertų lyčių pusiausvyrą ir geografinę įvairovę.

Numatomi gaviniai

| — | Finansuojamas mažiausiai 12 techninių ekspertų iš besivystančių šalių dalyvavimas fiziškai dviejuose B darbo grupės posėdžiuose per metus Vienoje (lygiu vyrų ir moterų santykiu). |
| --- | --- |

—

Finansuojamas mažiausiai 12 techninių ekspertų iš besivystančių šalių dalyvavimas fiziškai dviejuose B darbo grupės posėdžiuose per metus Vienoje (lygiu vyrų ir moterų santykiu).

| — | Ekspertų mokymas mokslinių ir techninių aspektų, susijusių su CTBT tikrinimo technologijomis ir taikymu civilinėmis bei mokslinėmis reikmėms, klausimais. |
| --- | --- |

—

Ekspertų mokymas mokslinių ir techninių aspektų, susijusių su CTBT tikrinimo technologijomis ir taikymu civilinėmis bei mokslinėmis reikmėms, klausimais.

3 veikla. Informavimo veikla

1 komponentas. Į naująją kartą orientuota su CTBT susijusi informavimo veikla

Poveikis

Būsimų nusiginklavimo ir ginklų neplatinimo sričių lyderių rezervo formavimas skatinant kartų dialogą, tarpregionines sinergijas ir kelias dimensijas apimančius tyrimus, taip galiausiai prisidedant prie CTBT pasirašiusių valstybių pajėgumų stiprinimo.

Bendra informacija

Vienas iš kompleksinių CTBTO įsipareigojimų yra įgalinti naująją ekspertų kartą, galinčią ir politiniu, ir techniniu atžvilgiu remti CTBT misiją, bei užtikrinti pažangą siekiant Sutarties visuotinimo bei įsigaliojimo.

Nuo 2016 m. JT sistemoje CTBTO tapo pirmąja organizacija, atvėrusia savo forumus pilietinei visuomenei ir aktyviai įtraukusia naująją kartą, visų pirma vykdant pavyzdinę CTBTO jaunimo grupės informavimo programą. Pagal šią programą naujajai ekspertų (iš daugiau kaip 125 šalių) kartai suteikiama unikalių galimybių stiprinti gebėjimus, vykdyti mokslinius tyrimus ir mokytis, nors branduolinio ginklo neplatinimo ir branduolinio nusiginklavimo aplinka paprastai būna uždara.

Pagal šį komponentą bus remiama tvari, kintamo masto ir gerai valdoma jaunimo iniciatyvų ekosistema, kuria siekiama stiprinti jaunimo gebėjimus pasauliniu mastu, vis geriau įsigilinant į problemas ir darant vis didesnį poveikį. Tikslas – organizuoti gebėjimų stiprinimo veiklą, pritaikytą konkrečioms tikslinėms grupėms, pavyzdžiui, jauniems žurnalistams, mokslininkams ir būsimiems sprendimus priimantiems asmenims iš likusių CTBT neratifikavusių ir nepasirašiusių valstybių. Šis požiūris leis didinti naujosios kartos įvairių sričių ekspertų informuotumą apie CTBT ir skatinti informacija grindžiamą jos propagavimo veiklą, o taip galiausiai bus remiamas šios Sutarties visuotinimas bei įsigaliojimas.

Numatomas rezultatas

| — | Suburti naująją įgalėjusių ir aktyvių jaunų specialistų, turinčių daug žinių apie branduolinį nusiginklavimą ir CTBT, jos visuotinimą ir įsigaliojimą, kohortą. |
| --- | --- |

—

Suburti naująją įgalėjusių ir aktyvių jaunų specialistų, turinčių daug žinių apie branduolinį nusiginklavimą ir CTBT, jos visuotinimą ir įsigaliojimą, kohortą.

| — | Didinti ir įvairinti (tiek regioniniu, tiek žinomumo požiūriu) jaunų specialistų tinklą, kuris remtų Sutarties visuotinimą bei įsigaliojimą ir kartu padėtų didinti CTBT matomumą tarptautiniu mastu. |
| --- | --- |

—

Didinti ir įvairinti (tiek regioniniu, tiek žinomumo požiūriu) jaunų specialistų tinklą, kuris remtų Sutarties visuotinimą bei įsigaliojimą ir kartu padėtų didinti CTBT matomumą tarptautiniu mastu.

| — | Užtikrinti, kad socialiniuose tinkluose būtų daugiau su CTBT susijusių temų. |
| --- | --- |

—

Užtikrinti, kad socialiniuose tinkluose būtų daugiau su CTBT susijusių temų.

Numatomi gaviniai

| — | Pirmaujančių komunikacijos ekspertų vedamų paskaitų serija. |
| --- | --- |

—

Pirmaujančių komunikacijos ekspertų vedamų paskaitų serija.

| — | Stiprinami naujosios branduolinio nusiginklavimo ir branduolinio ginklo neplatinimo srityje dirbančių žurnalistų kartos gebėjimai, juos išsamiai supažindinant su CTBT ir jos vaidmeniu tarptautinės taikos ir saugumo srityje. |
| --- | --- |

—

Stiprinami naujosios branduolinio nusiginklavimo ir branduolinio ginklo neplatinimo srityje dirbančių žurnalistų kartos gebėjimai, juos išsamiai supažindinant su CTBT ir jos vaidmeniu tarptautinės taikos ir saugumo srityje.

| — | Piliečių žurnalistikos akademijos absolventai rengia informaciją žiniasklaidoje apie Mokslo ir technologijų konferenciją ir Mokslo diplomatijos simpoziumą, taip užtikrinant didesnį Sutarties žinomumą jaunimo auditorijoje. |
| --- | --- |

—

Piliečių žurnalistikos akademijos absolventai rengia informaciją žiniasklaidoje apie Mokslo ir technologijų konferenciją ir Mokslo diplomatijos simpoziumą, taip užtikrinant didesnį Sutarties žinomumą jaunimo auditorijoje.

| — | CTBTO jaunimo grupės nariai rengia ir internete skelbia socialinės žiniasklaidos ir informavimo medžiagą CTBT klausimais. |
| --- | --- |

—

CTBTO jaunimo grupės nariai rengia ir internete skelbia socialinės žiniasklaidos ir informavimo medžiagą CTBT klausimais.

Veikla

| — | CTBTO jaunimo grupės narių dalyvavimas 2024 m. ir 2026 m. Mokslo diplomatijos simpoziume. |
| --- | --- |

—

CTBTO jaunimo grupės narių dalyvavimas 2024 m. ir 2026 m. Mokslo diplomatijos simpoziume.

| — | CTBTO jaunimo grupės narių dalyvavimas 2025 m. Mokslo ir technologijų konferencijoje. |
| --- | --- |

—

CTBTO jaunimo grupės narių dalyvavimas 2025 m. Mokslo ir technologijų konferencijoje.

| — | Piliečių žurnalistikos akademija. |
| --- | --- |

—

Piliečių žurnalistikos akademija.

| — | Piliečių žurnalistikos akademija stiprins Jaunimo grupės narių komunikacijos ir socialinės žiniasklaidos įgūdžius. Profesionalūs socialinės žiniasklaidos instruktoriai organizuos praktinius seminarus CTBTO jaunimo grupės nariams ir šiuos narius kuruos, mokydami juos, kaip: |
| --- | --- |

—

Piliečių žurnalistikos akademija stiprins Jaunimo grupės narių komunikacijos ir socialinės žiniasklaidos įgūdžius. Profesionalūs socialinės žiniasklaidos instruktoriai organizuos praktinius seminarus CTBTO jaunimo grupės nariams ir šiuos narius kuruos, mokydami juos, kaip:

| — | veiksmingai rinkti informaciją iš įvairių suinteresuotųjų subjektų – diplomatų, techninių ekspertų, kitų jaunimo atstovų (t.y. kaip parengti, išsinagrinėti ir užduoti atitinkamus klausimus); |
| --- | --- |

—

veiksmingai rinkti informaciją iš įvairių suinteresuotųjų subjektų – diplomatų, techninių ekspertų, kitų jaunimo atstovų (t.y. kaip parengti, išsinagrinėti ir užduoti atitinkamus klausimus);

| — | kurti profesionalią medžiagą, kurią būtų galima skelbti socialiniuose tinkluose „Facebook“, „Twitter“, „YouTube“ ir kt., naudojant „Canva“ ir kitas mobiliosios žurnalistikos priemones garsui įrašyti ir paveikiai vaizdo medžiagai parengti; |
| --- | --- |

—

kurti profesionalią medžiagą, kurią būtų galima skelbti socialiniuose tinkluose „Facebook“, „Twitter“, „YouTube“ ir kt., naudojant „Canva“ ir kitas mobiliosios žurnalistikos priemones garsui įrašyti ir paveikiai vaizdo medžiagai parengti;

| — | organizuoti sėkmingus informavimo renginius; |
| --- | --- |

—

organizuoti sėkmingus informavimo renginius;

| — | optimizuoti socialinių tinklų naudojimą, kad būtų galima veiksmingai skleisti idėjas. |
| --- | --- |

—

optimizuoti socialinių tinklų naudojimą, kad būtų galima veiksmingai skleisti idėjas.

2 komponentas. CTBTO mentorystės programa

Poveikis

Talentų telkimo mechanizmo, apimančio 12 karjerą pradedančių moterų kandidačių eiti pareigas ginklų neplatinimo ir branduolinio nusiginklavimo srityse, sukūrimas siekiant stiprinti CTBT pasirašiusių valstybių gebėjimus vykdyti tikrinimo pareigas pagal CTBT ir sudaryti šioms valstybėms sąlygas visapusiškai pasinaudoti savo dalyvavimu taikant CTBT režimą.

Bendra informacija

2022 m. CTBT metinių ir planuojamo Mokslo ir diplomatijos simpoziumo kontekste CTBTO pradėjo specialią mentorystės programą, kurioje dalyvauja 12 karjerą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje pradedančių moterų. CTBTO tikslas yra užmegzti karjerą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje pradedančių moterų bendradarbiavimą su LTS techniniais ekspertais. Mentorystė suteikia moterims galimybę kurti tinklus, stiprinti norimus įgūdžius ir aiškiau suprasti savo asmeninius ir profesinius tikslus. Mentorystė – tai galimybė visiems dalyvaujantiesiems – mentoriams ir kuruojamoms moterims – mokytis ir tobulinti savo įgūdžius. Tačiau CTBTO parengiamoji komisija pripažįsta, kad siekiant lyčių lygybės ir sprendžiant esamos nelygybės problemą svarbus vaidmuo tenka vyrams. LTS mentoriai yra ir moterys, ir vyrai.

Ši virtuali mentorystės programa, skirta visoms karjerą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje pradedančioms moterims (pirmenybė teikiama kandidatėms iš Afrikos, Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono, Artimųjų Rytų ir Pietų Azijos, Pietryčių Azijos, Ramiojo vandenyno regiono ir Tolimųjų Rytų), yra vienas iš pavyzdžių, kaip CTBTO iniciatyvomis siekiama sukurti talentų telkimo mechanizmą remiant lyčių lygybę, įvairovę ir naujosios kartos įgalėjimą.

Pagal 2022 m. bandomąją mentorystės programą kuruojamos moterys dalyvavo, be kita ko, individualiose mentorystės sesijose kas mėnesį rengiamuose teminiuose seminaruose, taip pat papildomo įgūdžių ugdymo seminaruose ir informuotumo apie CTBTO misiją ir veiklą didinimui skirtose sesijose. Vienas iš jų tikslų taip pat buvo parengti tiriamuosius darbus, skirtus pristatyti 2023 m. birželio 19–23 d. Mokslo ir technologijų konferencijoje. Kuruojamos moterys taip pat turėjo galimybę dalyvauti 2022 m. Mokslo ir diplomatijos simpoziume.

Kita pagal šią programą parengta iniciatyva – suteikti šioms kuruojamoms moterims daugiau galimybių siekti karjeros. Vienos kuruojamos moters šalies nuolatinė atstovybė paskyrė ją dalyvauti CTBTO gebėjimų stiprinimo veikloje, skirtoje pakaitiniams inspektoriams, kurių reikės vėlesniuose mentorystės programos cikluose, mokyti; CTBTO siekia išplėsti kuruojamoms moterims suteiktą stebėtojų statusą, kad jis aprėptų ir kitas CTBTO gebėjimų stiprinimo veiklos sritis.

CTBTO tikisi, kad, be oficialios įvadinės programos, šios moterys bus įtrauktos į talentų telkimo mechanizmą, pagal kurį sutelkiami konkurencingi ir itin gerai pasirengę kandidatai ateityje eiti technines pareigas sekretoriate.

Nauda mentoriams:

| — | keičiamasi patirtimi ir žiniomis, |
| --- | --- |

—

keičiamasi patirtimi ir žiniomis,

| — | įgūdžiai taikomi praktikoje ir tobulinami, |
| --- | --- |

—

įgūdžiai taikomi praktikoje ir tobulinami,

| — | mokomasi ir tobulėjama profesinėje ir asmeninėje sferoje, |
| --- | --- |

—

mokomasi ir tobulėjama profesinėje ir asmeninėje sferoje,

| — | pažvelgiama iš kitokios perspektyvos ir mokomasi iš kitų patirties, |
| --- | --- |

—

pažvelgiama iš kitokios perspektyvos ir mokomasi iš kitų patirties,

| — | užmezgami nauji ryšiai plačiame specialistų tinkle, |
| --- | --- |

—

užmezgami nauji ryšiai plačiame specialistų tinkle,

| — | prisidedama prie palankios darbo aplinkos CTBTO ir už jos ribų kūrimo, |
| --- | --- |

—

prisidedama prie palankios darbo aplinkos CTBTO ir už jos ribų kūrimo,

| — | gaunamas pasitenkinimas dėl to, kad prisidedama prie kitų tobulėjimo ir sėkmės, kartu galbūt iš tikrųjų pakeičiant savo kuruojamų moterų gyvenimą. |
| --- | --- |

—

gaunamas pasitenkinimas dėl to, kad prisidedama prie kitų tobulėjimo ir sėkmės, kartu galbūt iš tikrųjų pakeičiant savo kuruojamų moterų gyvenimą.

Nauda kuruojamoms moterims:

| — | dalijamasi patirtimi, mokomasi ir gaunamas individualiai pritaikytas profesinis orientavimas, |
| --- | --- |

—

dalijamasi patirtimi, mokomasi ir gaunamas individualiai pritaikytas profesinis orientavimas,

| — | didinamas pasitikėjimas, ugdomi įgūdžiai ir stiprinama kompetencija, |
| --- | --- |

—

didinamas pasitikėjimas, ugdomi įgūdžiai ir stiprinama kompetencija,

| — | didinama motyvacija, |
| --- | --- |

—

didinama motyvacija,

| — | parengiamos strategijos, kaip patenkinti profesinius poreikius saugioje ir palankioje erdvėje, |
| --- | --- |

—

parengiamos strategijos, kaip patenkinti profesinius poreikius saugioje ir palankioje erdvėje,

| — | mokomasi ir tobulėjama profesinėje ir asmeninėje sferoje, |
| --- | --- |

—

mokomasi ir tobulėjama profesinėje ir asmeninėje sferoje,

| — | pažvelgiama iš kitokios perspektyvos ir mokomasi iš kitų patirties, |
| --- | --- |

—

pažvelgiama iš kitokios perspektyvos ir mokomasi iš kitų patirties,

| — | skatinamas didesnis saviveiksmingumas, |
| --- | --- |

—

skatinamas didesnis saviveiksmingumas,

| — | užmezgami nauji ryšiai plačiame specialistų tinkle. |
| --- | --- |

—

užmezgami nauji ryšiai plačiame specialistų tinkle.

| — | Nauda komisijai ir šalims: |
| --- | --- |

—

Nauda komisijai ir šalims:

| — | sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija apie karjeros galimybes ir atitinkamus renginius ir, teikiant specialią paramą, tikslinė auditorija skatinama teikti paraiškas laisvoms darbo vietoms užimti, |
| --- | --- |

—

sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija apie karjeros galimybes ir atitinkamus renginius ir, teikiant specialią paramą, tikslinė auditorija skatinama teikti paraiškas laisvoms darbo vietoms užimti,

| — | formuojamas potencialių techninių ekspertų, padedančių Organizacijai, rezervas, |
| --- | --- |

—

formuojamas potencialių techninių ekspertų, padedančių Organizacijai, rezervas,

| — | užtikrinama, kad profesinę karjerą pradedantys asmenys galėtų įgyti prasmingos darbo patirties, kuri atveria jiems galimybes prisidėti prie tarptautinių organizacijų misijos, |
| --- | --- |

—

užtikrinama, kad profesinę karjerą pradedantys asmenys galėtų įgyti prasmingos darbo patirties, kuri atveria jiems galimybes prisidėti prie tarptautinių organizacijų misijos,

| — | stiprinama palanki darbo aplinka CTBTO ir už jos ribų. |
| --- | --- |

—

stiprinama palanki darbo aplinka CTBTO ir už jos ribų.

Numatomas rezultatas

| — | Sukurti potencialių kompetentingų kandidačių į karjeros pradžios pareigybes ginklų neplatinimo ir branduolinio nusiginklavimo srityse rezervą. |
| --- | --- |

—

Sukurti potencialių kompetentingų kandidačių į karjeros pradžios pareigybes ginklų neplatinimo ir branduolinio nusiginklavimo srityse rezervą.

| — | Remti profesinę karjerą pradedančias specialistes, kurios domisi CTBT. |
| --- | --- |

—

Remti profesinę karjerą pradedančias specialistes, kurios domisi CTBT.

| — | Didinti informuotumą apie CTBT tikrinimo režimą. |
| --- | --- |

—

Didinti informuotumą apie CTBT tikrinimo režimą.

| — | Identifikuoti moteris technines ekspertes ir su jomis bendradarbiauti. |
| --- | --- |

—

Identifikuoti moteris technines ekspertes ir su jomis bendradarbiauti.

| — | Padidinti ekspertų talentų rezervą (įskaitant ekspertus iš NDC), kurie gali svarstyti galimybę teikti paraiškas darbo vietoms užimti pagal įprastą įdarbinimo procesą. |
| --- | --- |

—

Padidinti ekspertų talentų rezervą (įskaitant ekspertus iš NDC), kurie gali svarstyti galimybę teikti paraiškas darbo vietoms užimti pagal įprastą įdarbinimo procesą.

| — | Pagerinti ataskaitų horizontaliaisiais klausimais teikimą B darbo grupei, jose aptariant nepakankamą atstovavimą moterims B darbo grupei priskiriamų sričių veikloje. |
| --- | --- |

—

Pagerinti ataskaitų horizontaliaisiais klausimais teikimą B darbo grupei, jose aptariant nepakankamą atstovavimą moterims B darbo grupei priskiriamų sričių veikloje.

Numatomi gaviniai

| — | Nustatoma, suburiama ir remiama dar viena kohorta, kurią sudarytų 12 profesinę karjerą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje pradedančių moterų iš nepakankamai atstovaujamų geografinių regionų, kurios, geriau supratusios CTBT ir jos tikrinimo režimą, gali tapti kandidatėmis dalyvauti CTBTO organizuojamuose renginiuose ir eiti joje pareigas. |
| --- | --- |

—

Nustatoma, suburiama ir remiama dar viena kohorta, kurią sudarytų 12 profesinę karjerą gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityje pradedančių moterų iš nepakankamai atstovaujamų geografinių regionų, kurios, geriau supratusios CTBT ir jos tikrinimo režimą, gali tapti kandidatėmis dalyvauti CTBTO organizuojamuose renginiuose ir eiti joje pareigas.

| — | Pasibaigus mentorystės programai pateikiamas kvietimas atvykti į Vieną ir dalyvauti CTBTO vykdomoje darbo stebėjimo programoje, kad būtų įgyta daugiau žinių apie sekretoriato veiklą. Kuruojamos moterys pristatys savo pažangą, padarytą įgyvendinant mentorystės programą. |
| --- | --- |

—

Pasibaigus mentorystės programai pateikiamas kvietimas atvykti į Vieną ir dalyvauti CTBTO vykdomoje darbo stebėjimo programoje, kad būtų įgyta daugiau žinių apie sekretoriato veiklą. Kuruojamos moterys pristatys savo pažangą, padarytą įgyvendinant mentorystės programą.

| — | Platformoje „LinkedIn“ sukuriama erdvė, kurioje skatinamas ir palengvinamas kuruojamų moterų ir mentorių ryšys ir padedama jiems nuolat gauti informaciją apie CTBTO karjeros galimybes ir veiklą. |
| --- | --- |

—

Platformoje „LinkedIn“ sukuriama erdvė, kurioje skatinamas ir palengvinamas kuruojamų moterų ir mentorių ryšys ir padedama jiems nuolat gauti informaciją apie CTBTO karjeros galimybes ir veiklą.

Veikla

| — | Karjeros praktiniai mokymai (virtualūs), kuriuos sudaro 3 dalys (įgūdžių ugdymo seminarai). |
| --- | --- |

—

Karjeros praktiniai mokymai (virtualūs), kuriuos sudaro 3 dalys (įgūdžių ugdymo seminarai).

| — | Komunikacijos praktiniai mokymai (virtualūs), kuriuos sudaro 3 dalys (įgūdžių ugdymo seminarai). |
| --- | --- |

—

Komunikacijos praktiniai mokymai (virtualūs), kuriuos sudaro 3 dalys (įgūdžių ugdymo seminarai).

| — | Tarptautinio duomenų centro rengiami praktiniai mokymai (virtualūs), kuriuos sudaro 3 dalys (įgūdžių ugdymo seminarai). |
| --- | --- |

—

Tarptautinio duomenų centro rengiami praktiniai mokymai (virtualūs), kuriuos sudaro 3 dalys (įgūdžių ugdymo seminarai).

| — | Tarptautinės stebėsenos sistemos skyriaus rengiami praktiniai mokymai (virtualūs), kuriuos sudaro 3 dalys (įgūdžių ugdymo seminarai). |
| --- | --- |

—

Tarptautinės stebėsenos sistemos skyriaus rengiami praktiniai mokymai (virtualūs), kuriuos sudaro 3 dalys (įgūdžių ugdymo seminarai).

| — | Patikrinimų vietoje skyriaus rengiami praktiniai mokymai (virtualūs), kuriuos sudaro 3 dalys (įgūdžių ugdymo seminarai). |
| --- | --- |

—

Patikrinimų vietoje skyriaus rengiami praktiniai mokymai (virtualūs), kuriuos sudaro 3 dalys (įgūdžių ugdymo seminarai).

| — | Kuruojamoms moterims skirta darbo stebėjimo programa dalyvaujant fiziškai. |
| --- | --- |

—

Kuruojamoms moterims skirta darbo stebėjimo programa dalyvaujant fiziškai.

---

(1)  Siūloma pakeisti nuorodos santrumpą į „Paramos techniniams ekspertams projektas [TESP], nes po 16 metų egzistavimo tai nebėra „bandomasis projektas“.

---

| 2023 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/140 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/140

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2023/2065

2023 m. rugsėjo 25 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/710, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis Artimųjų Rytų taikos procese

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 33 straipsnį ir 31 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2021 m. balandžio 29 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2021/710 (1), kuriuo Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Artimųjų Rytų taikos procese skiriamas Sven KOOPMANS. ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas baigiasi 2025 m. vasario 28 d.; |
| --- | --- |

(1)

2021 m. balandžio 29 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2021/710 (1), kuriuo Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (toliau – ES specialusis įgaliotinis) Artimųjų Rytų taikos procese skiriamas Sven KOOPMANS. ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų terminas baigiasi 2025 m. vasario 28 d.;

| (2) | siekiant Sprendime (BUSP) 2021/710 išdėstyto politikos tikslo siekti teisingos, ilgalaikės ir visapusiškos taikos, kuri turėtų būti pasiekta remiantis dviejų valstybių sambūviu pagrįstu sprendimu, ir atsižvelgiant į intensyvesnes su regiono partneriais dedamas pastangas pasiekti tą tikslą, į ES specialiojo įgaliotino darbuotojų grupę turėtų būti įdarbinta papildomų darbuotojų. Todėl orientacinė finansavimo suma turėtų būti atitinkamai pakoreguota; |
| --- | --- |

(2)

siekiant Sprendime (BUSP) 2021/710 išdėstyto politikos tikslo siekti teisingos, ilgalaikės ir visapusiškos taikos, kuri turėtų būti pasiekta remiantis dviejų valstybių sambūviu pagrįstu sprendimu, ir atsižvelgiant į intensyvesnes su regiono partneriais dedamas pastangas pasiekti tą tikslą, į ES specialiojo įgaliotino darbuotojų grupę turėtų būti įdarbinta papildomų darbuotojų. Todėl orientacinė finansavimo suma turėtų būti atitinkamai pakoreguota;

| (3) | ES specialusis įgaliotinis vykdys savo įgaliojimus tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų sutrukdyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus, |
| --- | --- |

(3)

ES specialusis įgaliotinis vykdys savo įgaliojimus tokiomis aplinkybėmis, kurios gali pablogėti ir galėtų sutrukdyti pasiekti Sutarties 21 straipsnyje nustatytus Sąjungos išorės veiksmų tikslus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo (BUSP) 2021/710 5 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Su ES specialiojo įgaliotinio įgaliojimų vykdymu laikotarpiu nuo 2023 m. kovo 1 d. iki 2025 m. vasario 28 d. susijusioms išlaidoms padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 289 782,33 EUR.“.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  
  2021 m. balandžio 29 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2021/710, kuriuo skiriamas Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis Artimųjų Rytų taikos procese (OL L 147, 2021 4 30, p. 12).

1

---

| 2023 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/141

---

TARYBOS SPRENDIMAS (BUSP) 2023/2066

2023 m. rugsėjo 25 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (BUSP) 2023/1599 dėl Europos Sąjungos saugumo ir gynybos iniciatyvos remiant Vakarų Afrikos Gvinėjos įlankos šalis

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 42 straipsnio 4 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 2023 m. birželio 29 d. Taryba patvirtino krizių valdymo koncepciją dėl galimos saugumo ir gynybos partnerystės su Vakarų Afrikos Gvinėjos įlankos šalimis. Ta koncepcija grindžiama integruotu požiūriu dėl saugumo ir gynybos partnerystės su Beninu, Dramblio Kaulo Krantu, Gana ir Togu, įskaitant misijos pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP), t. y. Europos Sąjungos saugumo ir gynybos iniciatyva remiant Vakarų Afrikos Gvinėjos įlankos šalis (toliau – Iniciatyva), įsteigimą, kurį papildo patarėjų kariniais klausimais dislokavimas Sąjungos delegacijose, kartu su paramos priemonėmis pagal Europos taikos priemonę siekiant tiekti karinę įrangą ir užtikrinant sinergiją su projektais, susijusiais su saugumu; |
| --- | --- |

(1)

2023 m. birželio 29 d. Taryba patvirtino krizių valdymo koncepciją dėl galimos saugumo ir gynybos partnerystės su Vakarų Afrikos Gvinėjos įlankos šalimis. Ta koncepcija grindžiama integruotu požiūriu dėl saugumo ir gynybos partnerystės su Beninu, Dramblio Kaulo Krantu, Gana ir Togu, įskaitant misijos pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP), t. y. Europos Sąjungos saugumo ir gynybos iniciatyva remiant Vakarų Afrikos Gvinėjos įlankos šalis (toliau – Iniciatyva), įsteigimą, kurį papildo patarėjų kariniais klausimais dislokavimas Sąjungos delegacijose, kartu su paramos priemonėmis pagal Europos taikos priemonę siekiant tiekti karinę įrangą ir užtikrinant sinergiją su projektais, susijusiais su saugumu;

| (2) | 2023 m. rugpjūčio 3 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2023/1599 (1), kuriuo Iniciatyva įsteigta Benine ir Ganoje, remiantis iš tų šalių gautais kvietimais; |
| --- | --- |

(2)

2023 m. rugpjūčio 3 d. Taryba priėmė Sprendimą (BUSP) 2023/1599 (1), kuriuo Iniciatyva įsteigta Benine ir Ganoje, remiantis iš tų šalių gautais kvietimais;

| (3) | 2023 m. liepos 17 d. laišku Togo Respublikos ministras pirmininkas pakvietė Sąjungą įsteigti Iniciatyvą jos teritorijoje; |
| --- | --- |

(3)

2023 m. liepos 17 d. laišku Togo Respublikos ministras pirmininkas pakvietė Sąjungą įsteigti Iniciatyvą jos teritorijoje;

| (4) | 2023 m. liepos 20 d. laišku Dramblio Kaulo Kranto ministras pirmininkas pakvietė Sąjungą įsteigti Iniciatyvą jos teritorijoje; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. liepos 20 d. laišku Dramblio Kaulo Kranto ministras pirmininkas pakvietė Sąjungą įsteigti Iniciatyvą jos teritorijoje;

| (5) | todėl Iniciatyva taip pat turėtų būti įsteigta Dramblio Kaulo Krante ir Toge; |
| --- | --- |

(5)

todėl Iniciatyva taip pat turėtų būti įsteigta Dramblio Kaulo Krante ir Toge;

| (6) | todėl Sprendimas (BUSP) 2023/1599 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(6)

todėl Sprendimas (BUSP) 2023/1599 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo (BUSP) 2023/1599 1 straipsnis pakeičiamas taip:

„1 straipsnis

Įsteigimas

1.   Sąjunga vykdo misiją pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP); tos misijos strateginis tikslas – padėti Vakarų Afrikos Gvinėjos įlankos šalims, kuriose misija yra įsteigta, plėtoti tinkamus jų saugumo ir gynybos pajėgų pajėgumus, kad būtų sustabdytas teroristinių ginkluotų grupių daromas spaudimas ir į jį reaguojama.

2.   1 dalyje nurodyta misija pavadinama „Europos Sąjungos saugumo ir gynybos iniciatyva remiant Vakarų Afrikos Gvinėjos įlankos šalis“ (toliau – Iniciatyva).

3.   Iniciatyva įsteigiama Benine, Dramblio Kaulo Krante, Ganoje ir Toge.“.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo 2023 m. rugpjūčio 16 d.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

H. GÓMEZ HERNÁNDEZ

---

(1)  
  2023 m. rugpjūčio 3 d. Tarybos sprendimas (BUSP) 2023/1599 dėl Europos Sąjungos saugumo ir gynybos iniciatyvos remiant Vakarų Afrikos Gvinėjos įlankos šalis (OL L 196, 2023 8 4, p. 25).

1

---

| 2023 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/143 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/143

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2023/2067

2023 m. rugsėjo 26 d.

dėl tam tikrų laikinųjų neatidėliotinų priemonių, susijusių su avių ir ožkų raupais Bulgarijoje

(pranešta dokumentu Nr. C(2023) 6575)

(Tekstas autentiškas tik bulgarų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktas“) (1), ypač į jo 259 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | avių ir ožkų raupai yra infekcinė virusinė liga, kuria serga ožkos ir avys ir kuri gali turėti didelį poveikį atitinkamų gyvūnų populiacijai ir ūkininkavimo pelningumui, dėl to gali būti sutrikdomas tų gyvūnų ir jų produktų siuntų vežimas Sąjungoje ir eksportas į trečiąsias šalis; |
| --- | --- |

(1)

avių ir ožkų raupai yra infekcinė virusinė liga, kuria serga ožkos ir avys ir kuri gali turėti didelį poveikį atitinkamų gyvūnų populiacijai ir ūkininkavimo pelningumui, dėl to gali būti sutrikdomas tų gyvūnų ir jų produktų siuntų vežimas Sąjungoje ir eksportas į trečiąsias šalis;

| (2) | kilus avių ir ožkų raupų protrūkiui tarp ožkų ar avių, kyla didelis pavojus, kad ši liga išplis į kitus ožkų ar avių ūkius; |
| --- | --- |

(2)

kilus avių ir ožkų raupų protrūkiui tarp ožkų ar avių, kyla didelis pavojus, kad ši liga išplis į kitus ožkų ar avių ūkius;

| (3) | Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/687 (2) papildomos į sąrašą įtrauktų ligų, nurodytų Reglamento (ES) 2016/429 9 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose ir Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2018/1882 (3) apibrėžtų kaip A, B ir C kategorijų ligos, kontrolės taisyklės. Visų pirma, Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 21 ir 22 straipsniuose nustatyta, kad kilus A kategorijos ligos, įskaitant avių ir ožkų raupus, protrūkiui nustatoma apribojimų taikymo zona ir tam tikros joje taikytinos priemonės. Be to, to deleguotojo reglamento 21 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad apribojimų taikymo zoną sudaro apsaugos zona, priežiūros zona ir prireikus papildomos apribojimų taikymo zonos aplink apsaugos ir priežiūros zonas arba greta jų; |
| --- | --- |

(3)

Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2020/687 (2) papildomos į sąrašą įtrauktų ligų, nurodytų Reglamento (ES) 2016/429 9 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose ir Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2018/1882 (3) apibrėžtų kaip A, B ir C kategorijų ligos, kontrolės taisyklės. Visų pirma, Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 21 ir 22 straipsniuose nustatyta, kad kilus A kategorijos ligos, įskaitant avių ir ožkų raupus, protrūkiui nustatoma apribojimų taikymo zona ir tam tikros joje taikytinos priemonės. Be to, to deleguotojo reglamento 21 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad apribojimų taikymo zoną sudaro apsaugos zona, priežiūros zona ir prireikus papildomos apribojimų taikymo zonos aplink apsaugos ir priežiūros zonas arba greta jų;

| (4) | Bulgarija pranešė Komisijai apie dabartinę avių raupų ir ožkų raupų padėtį jos teritorijoje po 2023 m. rugsėjo 16 d. patvirtinto šios ligos protrūkio tarp laikomų ožkų ir avių Burgaso regione ir pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2020/687 nustatė apribojimų taikymo zoną, kurią sudaro apsaugos ir priežiūros zonos, kuriose taikomos Deleguotajame reglamente (ES) 2020/687 nustatytos bendrosios ligų kontrolės priemonės, ir papildomą apribojimų taikymo zoną, kurioje taip pat taikomos tam tikros kontrolės priemonės, kad būtų užkirstas kelias tolesniam tos ligos plitimui; |
| --- | --- |

(4)

Bulgarija pranešė Komisijai apie dabartinę avių raupų ir ožkų raupų padėtį jos teritorijoje po 2023 m. rugsėjo 16 d. patvirtinto šios ligos protrūkio tarp laikomų ožkų ir avių Burgaso regione ir pagal Deleguotąjį reglamentą (ES) 2020/687 nustatė apribojimų taikymo zoną, kurią sudaro apsaugos ir priežiūros zonos, kuriose taikomos Deleguotajame reglamente (ES) 2020/687 nustatytos bendrosios ligų kontrolės priemonės, ir papildomą apribojimų taikymo zoną, kurioje taip pat taikomos tam tikros kontrolės priemonės, kad būtų užkirstas kelias tolesniam tos ligos plitimui;

| (5) | kad būtų išvengta bet kokių nereikalingų Sąjungos vidaus prekybos trikdymų ir trečiųjų šalių sudaromų nepagrįstų prekybos kliūčių, būtina bendradarbiaujant su Bulgarija Sąjungos lygmeniu skubiai nustatyti apribojimų dėl avių raupų ir ožkų raupų taikymo zoną, kurią sudarytų apsaugos ir priežiūros zonos, ir papildomą apribojimų taikymo zoną šioje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

(5)

kad būtų išvengta bet kokių nereikalingų Sąjungos vidaus prekybos trikdymų ir trečiųjų šalių sudaromų nepagrįstų prekybos kliūčių, būtina bendradarbiaujant su Bulgarija Sąjungos lygmeniu skubiai nustatyti apribojimų dėl avių raupų ir ožkų raupų taikymo zoną, kurią sudarytų apsaugos ir priežiūros zonos, ir papildomą apribojimų taikymo zoną šioje valstybėje narėje;

| (6) | todėl šio sprendimo priede turėtų būti nurodytos teritorijos, nustatytos kaip apsaugos ir priežiūros ir papildomos apribojimų taikymo zonos Bulgarijoje, ir turėtų būti nustatyta šio skirstymo į regionus trukmė; |
| --- | --- |

(6)

todėl šio sprendimo priede turėtų būti nurodytos teritorijos, nustatytos kaip apsaugos ir priežiūros ir papildomos apribojimų taikymo zonos Bulgarijoje, ir turėtų būti nustatyta šio skirstymo į regionus trukmė;

| (7) | atsižvelgiant į tai, kad reikia skubiai reaguoti į epizootinę padėtį Sąjungoje, susijusią su avių ir ožkų raupų plitimu, ir į poreikį užkirsti kelią ligos plitimui iš užkrėsto ūkio Bulgarijoje į kitas tos valstybės narės dalis arba į kitas valstybes nares, tikslinga, kad šiame įgyvendinimo sprendime nustatytos priemonės būtų pradėtos taikyti kuo greičiau; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgiant į tai, kad reikia skubiai reaguoti į epizootinę padėtį Sąjungoje, susijusią su avių ir ožkų raupų plitimu, ir į poreikį užkirsti kelią ligos plitimui iš užkrėsto ūkio Bulgarijoje į kitas tos valstybės narės dalis arba į kitas valstybes nares, tikslinga, kad šiame įgyvendinimo sprendime nustatytos priemonės būtų pradėtos taikyti kuo greičiau;

| (8) | todėl, kol Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas priims nuomonę, turėtų būti nedelsiant nustatytos ir į šio sprendimo priedą įtrauktos Bulgarijos apsaugos ir priežiūros ir papildomos apribojimų taikymo zonos ir nustatyta šio zonavimo taikymo trukmė; |
| --- | --- |

(8)

todėl, kol Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas priims nuomonę, turėtų būti nedelsiant nustatytos ir į šio sprendimo priedą įtrauktos Bulgarijos apsaugos ir priežiūros ir papildomos apribojimų taikymo zonos ir nustatyta šio zonavimo taikymo trukmė;

| (9) | šis sprendimas bus persvarstytas kitame Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto posėdyje, |
| --- | --- |

(9)

šis sprendimas bus persvarstytas kitame Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto posėdyje,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Bulgarija užtikrina, kad:

| a) | tos valstybės narės kompetentinga institucija pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 21 straipsnį ir tame straipsnyje nustatytomis sąlygomis nedelsdama nustatytų apribojimų taikymo zonas, kurias sudaro apsaugos ir priežiūros zonos, ir papildomą apribojimų taikymo zoną; |
| --- | --- |

a)

tos valstybės narės kompetentinga institucija pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 21 straipsnį ir tame straipsnyje nustatytomis sąlygomis nedelsdama nustatytų apribojimų taikymo zonas, kurias sudaro apsaugos ir priežiūros zonos, ir papildomą apribojimų taikymo zoną;

| b) | a punkte nurodytos apsaugos ir priežiūros ir papildomos apribojimų taikymo zonos apimtų bent šio sprendimo priede išvardytas teritorijas; |
| --- | --- |

b)

a punkte nurodytos apsaugos ir priežiūros ir papildomos apribojimų taikymo zonos apimtų bent šio sprendimo priede išvardytas teritorijas;

| c) | kiekvienoje apribojimų taikymo zonoje priemonės būtų taikomos bent iki šio sprendimo priede nurodytų datų. |
| --- | --- |

c)

kiekvienoje apribojimų taikymo zonoje priemonės būtų taikomos bent iki šio sprendimo priede nurodytų datų.

2 straipsnis

1.   Avis ir ožkas iš papildomos apribojimų taikymo zonos į paskirties vietą, esančią už tos papildomos apribojimų taikymo zonos ribų, galima vežti tik tuo atveju, jei tai leidžia kompetentinga institucija ir laikomasi 2, 3 ir 4 dalyse nustatytų sąlygų.

2.   Kompetentinga institucija gali leisti vežti papildomoje apribojimų taikymo zonoje laikomas avis ir ožkas į paskirties vietą, esančią už tos papildomos apribojimų taikymo zonos ribų, jei avys ir ožkos vežamos tiesiai į skerdyklą, esančią Bulgarijos teritorijoje, nedelsiant paskersti.

3.   Transporto priemonės, naudojamos avims ir ožkoms vežti iš papildomos apribojimų taikymo zonos, nurodytos 2 dalyje:

| a) | atitinka Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 24 straipsnio 1 dalyje nustatytus transporto priemonėms taikomus reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

atitinka Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 24 straipsnio 1 dalyje nustatytus transporto priemonėms taikomus reikalavimus;

| b) | prieš vežant gyvūnus išvalomos ir išdezinfekuojamos kontroliuojant arba prižiūrint kompetentingai institucijai; |
| --- | --- |

b)

prieš vežant gyvūnus išvalomos ir išdezinfekuojamos kontroliuojant arba prižiūrint kompetentingai institucijai;

| c) | išvalomos ir išdezinfekuojamos pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 24 straipsnio 2 dalyje nustatytus transporto priemonėms taikomus reikalavimus, kontroliuojant arba prižiūrint kompetentingai institucijai; |
| --- | --- |

c)

išvalomos ir išdezinfekuojamos pagal Deleguotojo reglamento (ES) 2020/687 24 straipsnio 2 dalyje nustatytus transporto priemonėms taikomus reikalavimus, kontroliuojant arba prižiūrint kompetentingai institucijai;

| d) | jose vežamos tik tos pačios sveikatos būklės avys ir ožkos, laikomos tame pačiame ūkyje; |
| --- | --- |

d)

jose vežamos tik tos pačios sveikatos būklės avys ir ožkos, laikomos tame pačiame ūkyje;

| e) | po gyvūnų pakrovimo kilmės ūkyje kompetentinga institucija jas užplombuoja, o paskirties skerdykloje kompetentinga institucija plombą nuima. |
| --- | --- |

e)

po gyvūnų pakrovimo kilmės ūkyje kompetentinga institucija jas užplombuoja, o paskirties skerdykloje kompetentinga institucija plombą nuima.

4.   Iki vežimo dienos likus ne daugiau kaip 24 val. kompetentinga institucija atlieka vežtinų avių ir ožkų klinikinį patikrinimą.

3 straipsnis

Šis sprendimas taikomas iki 2023 m. gruodžio 31 d.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Bulgarijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2023 m. rugsėjo 26 d.

Komisijos vardu

Stella KYRIAKIDES

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 84, 2016 3 31, p. 1.

1

(2)  
  2019 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/687, kuriuo dėl tam tikrų į sąrašą įtrauktų ligų prevencijos ir kontrolės taisyklių papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/429 (OL L 174, 2020 6 3, p. 64).

2

(3)  
  2018 m. gruodžio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1882 dėl tam tikrų ligų prevencijos ir kontrolės taisyklių taikymo į sąrašą įtrauktų ligų kategorijoms, kuriuo nustatomas rūšių ir rūšių grupių, keliančių didelę tų į sąrašą įtrauktų ligų plitimo riziką, sąrašas (OL L 308, 2018 12 4, p. 21).

3

---

PRIEDAS

A.   Apsaugos ir priežiūros zonos, nustatytos aplink patvirtintų protrūkių vietas

| Regionas ir protrūkio ADIS nuorodos numeris | Teritorijos, nustatytos kaip 1 straipsnyje nurodytos apsaugos ir priežiūros zonos, apribojimų taikymo zonų dalis Bulgarijoje | Data, iki kurios taikoma |
| --- | --- | --- |
| Burgaso regionas


  BG-CAPRIPOX-2023-00001 | Apsaugos zona:

  Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1) | 2023 10 10 |
| Priežiūros zona:

  Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1) | 2023 10 19 |
| Priežiūros zona:

  Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1) | 2023 10 11–2023 10 19 |

Regionas ir protrūkio ADIS nuorodos numeris

Teritorijos, nustatytos kaip 1 straipsnyje nurodytos apsaugos ir priežiūros zonos, apribojimų taikymo zonų dalis Bulgarijoje

Data, iki kurios taikoma

Burgaso regionas

BG-CAPRIPOX-2023-00001

Apsaugos zona:

Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1)

2023 10 10

Priežiūros zona:

Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 10 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1)

2023 10 19

Priežiūros zona:

Those parts of the region of Burgas, contained within a circle of a radius of 3 kilometres, centred on UTM 30, ETRS89 coordinates Lat. 42.1137, Long. 27.1012 (2023/1)

2023 10 11–2023 10 19

B.   Papildoma apribojimų taikymo zona

| Regionas | Teritorijos, nustatytos kaip 1 straipsnyje nurodyta papildoma apribojimų taikymo zona Bulgarijoje | Data, iki kurios taikoma |
| --- | --- | --- |
| Burgaso, Haskovo ir Jambolo regionai | Papildoma apribojimų taikymo zona, į kurią įeina šios teritorijos:
  Burgaso regiono savivaldybės:






  — | Malko Tarnovo |

Regionas

Teritorijos, nustatytos kaip 1 straipsnyje nurodyta papildoma apribojimų taikymo zona Bulgarijoje

Data, iki kurios taikoma

Burgaso, Haskovo ir Jambolo regionai

Papildoma apribojimų taikymo zona, į kurią įeina šios teritorijos:

Burgaso regiono savivaldybės:

—

Malko Tarnovo

| — | Sredets |
| --- | --- |

—

Sredets

| — | Tsarevo |
| --- | --- |

—

Tsarevo

Haskovo regiono savivaldybės:

| — | Svilengrad |
| --- | --- |

—

Svilengrad

| — | Topolovgrad |
| --- | --- |

—

Topolovgrad

Jampolo regiono savivaldybės:

| — | Bolyarovo |
| --- | --- |

—

Bolyarovo

| — | Elhovo |
| --- | --- |

—

Elhovo

2023 11 30

---

| 2023 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/147 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/147

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) 2023/2068

2023 m. rugsėjo 12 d.

kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas (ES) 2022/2278 dėl monetų emisijos apimties 2023 metais patvirtinimo (ECB/2022/40) (ECB/2023/23)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VYKDOMOJI VALDYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 128 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2015 m. gruodžio 4 d. Europos Centrinio Banko sprendimą (ES) 2015/2332 dėl eurų monetų emisijos apimties patvirtinimo procedūrų sistemos (ECB/2015/43) (1), ypač į jo 3 straipsnio 7 dalį,

kadangi:

| (1) | nuo 1999 m. sausio 1 d. Europos Centrinis Bankas (ECB) turi išimtinę teisę tvirtinti monetų, kurias gali išleisti valstybės narės, kurių valiuta yra euro, emisijos apimtį; |
| --- | --- |

(1)

nuo 1999 m. sausio 1 d. Europos Centrinis Bankas (ECB) turi išimtinę teisę tvirtinti monetų, kurias gali išleisti valstybės narės, kurių valiuta yra euro, emisijos apimtį;

| (2) | ECB, remdamasis valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ECB pateiktais eurų monetų poreikio 2023 metais vertinimais, Europos Centrinio Banko sprendimu (ES) 2022/2278 (ECB/2022/40) (2) patvirtino bendrą apyvartai skirtų eurų monetų ir kolekcinių (apyvartai neskirtų) eurų monetų emisijos apimtį 2023 metais; |
| --- | --- |

(2)

ECB, remdamasis valstybių narių, kurių valiuta yra euro, ECB pateiktais eurų monetų poreikio 2023 metais vertinimais, Europos Centrinio Banko sprendimu (ES) 2022/2278 (ECB/2022/40) (2) patvirtino bendrą apyvartai skirtų eurų monetų ir kolekcinių (apyvartai neskirtų) eurų monetų emisijos apimtį 2023 metais;

| (3) | pagal Sprendimo (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43) 3 straipsnį, jei panašu, kad valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro, faktinis eurų monetų poreikis viršys patvirtintą monetų emisijos apimtį tiems kalendoriniams metams, šios valstybės narės privalo apie tai pranešti ECB ir, jeigu padidėjęs monetų poreikis tebesitęsia, privalo pateikti ad hoc patvirtinimo prašymą dėl papildomos monetų emisijos apimties tiems kalendoriniams metams; |
| --- | --- |

(3)

pagal Sprendimo (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43) 3 straipsnį, jei panašu, kad valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro, faktinis eurų monetų poreikis viršys patvirtintą monetų emisijos apimtį tiems kalendoriniams metams, šios valstybės narės privalo apie tai pranešti ECB ir, jeigu padidėjęs monetų poreikis tebesitęsia, privalo pateikti ad hoc patvirtinimo prašymą dėl papildomos monetų emisijos apimties tiems kalendoriniams metams;

| (4) | 2023 m. liepos 31 d. ECB gavo Austrijos vardu pateiktą Oesterreichische Nationalbank prašymą padidinti eurų monetų apimtį, kurią Austrija gali išleisti 2023 metais, papildoma 35,00 mln. EUR suma, nuo 81,00 mln. EUR iki 116,00 mln. EUR. 2023 metais bendra Austrijoje išleidžiamų eurų monetų apimtis atitinkamai padidės iki 291,51 mln. EUR, iš kurių 116,00 mln. EUR apyvartinių monetų ir 175,51 mln. EUR kolekcinių monetų. Prašymas pateiktas reaguojant į didesnę eurų monetų paklausą sektoriuose, kuriuose naudojama daug grynųjų pinigų, ypač didelės vertės eurų monetų, kartu su ad hoc euro monetų paklausa iš Austrijoje veikiančių didmeninių bankų ir padidėjusia tarpvalstybine monetų paklausa iš kaimyninių šalių; |
| --- | --- |

(4)

2023 m. liepos 31 d. ECB gavo Austrijos vardu pateiktą Oesterreichische Nationalbank prašymą padidinti eurų monetų apimtį, kurią Austrija gali išleisti 2023 metais, papildoma 35,00 mln. EUR suma, nuo 81,00 mln. EUR iki 116,00 mln. EUR. 2023 metais bendra Austrijoje išleidžiamų eurų monetų apimtis atitinkamai padidės iki 291,51 mln. EUR, iš kurių 116,00 mln. EUR apyvartinių monetų ir 175,51 mln. EUR kolekcinių monetų. Prašymas pateiktas reaguojant į didesnę eurų monetų paklausą sektoriuose, kuriuose naudojama daug grynųjų pinigų, ypač didelės vertės eurų monetų, kartu su ad hoc euro monetų paklausa iš Austrijoje veikiančių didmeninių bankų ir padidėjusia tarpvalstybine monetų paklausa iš kaimyninių šalių;

| (5) | vadovaujantis Sprendimo (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43) 3 straipsnio 7 dalimi, tais atvejais, kai ad hoc prašymo keisti nereikia, Vykdomoji valdyba turi priimti atskirą sprendimą dėl ad hoc patvirtinimo prašymo; |
| --- | --- |

(5)

vadovaujantis Sprendimo (ES) 2015/2332 (ECB/2015/43) 3 straipsnio 7 dalimi, tais atvejais, kai ad hoc prašymo keisti nereikia, Vykdomoji valdyba turi priimti atskirą sprendimą dėl ad hoc patvirtinimo prašymo;

| (6) | todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą (ES) 2022/2278 (ECB/2022/40), |
| --- | --- |

(6)

todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą (ES) 2022/2278 (ECB/2022/40),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Pakeitimai

Sprendimo (ES) 2022/2278 (ECB/2022/40) 2 straipsnyje pateikta lentelė iš dalies keičiama taip:

| 1) | su Austrija susijusi eilutė pakeičiama taip:








  „Austrija | 116,00 | 175,51 | 291,51 “ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1)

su Austrija susijusi eilutė pakeičiama taip:

„Austrija

116,00

175,51

291,51 “

| 2) | eilutė „Iš viso“ pakeičiama taip:








  „Iš viso | 2 135,94 | 496,18 | 2 632,12 “ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2)

eilutė „Iš viso“ pakeičiama taip:

„Iš viso

2 135,94

496,18

2 632,12 “

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja tą dieną, kai apie jį pranešama adresatams.

3 straipsnis

Adresatai

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro.

Priimta Frankfurte prie Maino 2023 m. rugsėjo 12 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  
  OL L 328, 2015 12 12, p. 123.

1

(2)  
  2022 m. lapkričio 8 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) 2022/2278 dėl monetų emisijos apimties 2023 metais patvirtinimo (ECB/2022/40) (OL L 300, 2022 11 21, p. 46).

2

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 2023 9 27 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 238/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 9 27

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 238/149

---

TRANSPORTO BENDRIJOS REGIONINIO VALDYMO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 2022/01

2022 m. lapkričio 15 d.

dėl Transporto bendrijos steigimo sutarties I priedo peržiūros [2023/2069]

TRANSPORTO BENDRIJOS REGIONINIS VALDYMO KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Transporto bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 20 straipsnio 3 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | remiantis Transporto bendrijos steigimo sutarties (toliau – Transporto bendrijos sutartis) 20 straipsnio 3 dalies a punktu, kiek tai susiję su naujais teisiškai privalomais Europos Sąjungos teisės aktais, Transporto bendrijos Regioninis valdymo komitetas turi priimti, inter alia, sprendimus, kuriais, siekiant tuos aktus įtraukti į Transporto bendrijos sutartį, patikslinamas Transporto bendrijos sutarties I priedas; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Transporto bendrijos steigimo sutarties (toliau – Transporto bendrijos sutartis) 20 straipsnio 3 dalies a punktu, kiek tai susiję su naujais teisiškai privalomais Europos Sąjungos teisės aktais, Transporto bendrijos Regioninis valdymo komitetas turi priimti, inter alia, sprendimus, kuriais, siekiant tuos aktus įtraukti į Transporto bendrijos sutartį, patikslinamas Transporto bendrijos sutarties I priedas;

| (2) | nuo Transporto bendrijos sutarties pasirašymo dienos I priedas jau buvo kartą atnaujintas – 2021 m. birželio 28 d. (1) Po šio atnaujinimo srityse, kurioms taikoma Transporto bendrijos sutartis, priimta daug naujų Europos Sąjungos teisės aktų, o kai kurie kiti teisės aktai buvo panaikinti. Todėl, siekiant atsižvelgti į šiuos pokyčius, I priedas turėtų būti patikslintas; |
| --- | --- |

(2)

nuo Transporto bendrijos sutarties pasirašymo dienos I priedas jau buvo kartą atnaujintas – 2021 m. birželio 28 d. (1) Po šio atnaujinimo srityse, kurioms taikoma Transporto bendrijos sutartis, priimta daug naujų Europos Sąjungos teisės aktų, o kai kurie kiti teisės aktai buvo panaikinti. Todėl, siekiant atsižvelgti į šiuos pokyčius, I priedas turėtų būti patikslintas;

| (3) | siekiant teisinio aiškumo ir supaprastinimo, tikslinga pakeisti Transporto bendrijos sutarties I priedo tekstą šio sprendimo priedo tekstu. Reikėtų pažymėti, kad I.1 priedas, įskaitant TEN-T orientacinės plėtros į Vakarų Balkanus pagrindinio ir visuotinio tinklų žemėlapius, iš esmės lieka nepakitęs. |
| --- | --- |

(3)

siekiant teisinio aiškumo ir supaprastinimo, tikslinga pakeisti Transporto bendrijos sutarties I priedo tekstą šio sprendimo priedo tekstu. Reikėtų pažymėti, kad I.1 priedas, įskaitant TEN-T orientacinės plėtros į Vakarų Balkanus pagrindinio ir visuotinio tinklų žemėlapius, iš esmės lieka nepakitęs.

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Transporto bendrijos sutarties I priedo tekstas pakeičiamas šio sprendimo priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo pasirašymo dieną.

Priimta Briuselyje 2022 m. lapkričio 15 d.

Regioninio valdymo komiteto vardu

Pirmininkė

Emina MUJEVIC KARA

---

(1)  Transporto bendrijos Regioninio valdymo komiteto sprendimas Nr. 2021/05 dėl Transporto bendrijos steigimo sutarties I priedo peržiūros.

1

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

TRANSPORTO SEKTORIUI TAIKOMOS TAISYKLĖS IR SUSIJĘ KLAUSIMAIμ

„I.1 PRIEDAS

TAISYKLĖS, TAIKOMOS PIETRYČIŲ EUROPOS PAGRINDINĮ TINKLĄ SUDARANČIAI TRANSPORTO INFRASTRUKTŪRAI

Jei šiame priede arba I–VI protokoluose nenurodyta kitaip, toliau nurodytų Europos Sąjungos teisės aktų taikytinos nuostatos yra taikomos laikantis pagrindinės sutarties ir II priedo dėl horizontaliojo pritaikymo. Prireikus toliau nurodoma, kaip konkrečiai pritaikomas kiekvienas teisės aktas.

Toliau daroma nuoroda į paskutinę Europos Sąjungos teisės aktų versiją su paskutiniais pakeitimais.

| Reguliuojama sritis | Teisės aktai |
| --- | --- |
| TEN-T plėtra | 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (OL L 348, 2013 12 20, p. 1).
  2016 m. vasario 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/758, kuriuo dėl III priedo pritaikymo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 (OL L 126, 2016 5 14, p. 3). |
| Alternatyviųjų degalų infrastruktūra | 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1). |

Reguliuojama sritis

Teisės aktai

TEN-T plėtra

2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES (OL L 348, 2013 12 20, p. 1).

2016 m. vasario 4 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/758, kuriuo dėl III priedo pritaikymo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 (OL L 126, 2016 5 14, p. 3).

Alternatyviųjų degalų infrastruktūra

2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1).

TEN-T ORIENTACINĖS PLĖTROS Į VAKARŲ BALKANUS ŽEMĖLAPIAI (PAGRINDINIS IR VISUOTINIS TINKLAI)

Image 6

Image 7

Image 8

Image 9

„I.2 PRIEDAS

GELEŽINKELIŲ TRANSPORTUI TAIKOMOS TAISYKLĖS

Jei šiame priede arba I–VI protokoluose nenurodyta kitaip, toliau nurodytų Europos Sąjungos teisės aktų taikytinos nuostatos yra taikomos laikantis pagrindinės sutarties ir II priedo dėl horizontaliojo pritaikymo. Prireikus toliau nurodoma, kaip konkrečiai pritaikomas kiekvienas teisės aktas.

Toliau daroma nuoroda į paskutinę Europos Sąjungos teisės aktų versiją su paskutiniais pakeitimais.

| Reguliuojama sritis | Teisės aktai |
| --- | --- |
| Patekimas į rinką | Reglamentas Nr. 11 dėl diskriminacijos panaikinimo transporto įkainių ir sąlygų atžvilgiu įgyvendinant Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 79 straipsnio 3 dalį (OL 52, 1960 8 16, p. 1121).
  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (OL L 343, 2012 12 14, p. 32).
  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2370, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/34/ES, kiek tai susiję su keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimu ir geležinkelių infrastruktūros valdymu (OL L 352, 2016 12 23, p. 1).
  2017 m. rugsėjo 4 d. Komisijos deleguotasis sprendimas (ES) 2017/2075, kuriuo pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė, VII priedas (OL L 295, 2017 11 14, p. 69).
  2014 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 869/2014 dėl naujų keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų (OL L 239, 2014 8 12, p. 1).
  2015 m. sausio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/10 dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų prašantiems pareiškėjams taikomų kriterijų, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 870/2014 (OL L 3, 2015 1 7, p. 34).
  2015 m. vasario 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/171 dėl tam tikrų geležinkelio įmonių licencijavimo procedūros aspektų (OL L 29, 2015 2 5, p. 3).
  2015 m. kovo 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/429, kuriuo nustatoma mokesčių už sąnaudas, patiriamas dėl triukšmo poveikio, taikymo tvarka (OL L 70, 2015 3 14, p. 36).
  2015 m. birželio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/909 dėl išlaidų, kurios tiesiogiai patiriamos dėl traukinių eksploatavimo, apskaičiavimo tvarkos (OL L 148, 2015 6 13, p. 17).
  2015 m. liepos 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1100 dėl valstybių narių pareigų teikti geležinkelių rinkos stebėjimo ataskaitas (OL L 181, 2015 7 9, p. 1).
  2016 m. balandžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/545 dėl procedūrų ir kriterijų, susijusių su pamatiniais susitarimais dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo (OL L 94, 2016 4 8, p. 1).
  2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/2177 dėl galimybės naudotis geležinkelių paslaugų įrenginiais ir su geležinkeliais susijusiomis paslaugomis (OL L 307, 2017 11 23, p. 1).
  2018 m. lapkričio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1795, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/34/ES 11 straipsnį nustatoma ekonominės pusiausvyros įvertinimo tvarka ir kriterijai (OL L 294, 2018 11 21, p. 5).
  2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 913/2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo (OL L 276, 2010 10 20, p. 22).
  2018 m. kovo 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/500 dėl pasiūlymo sukurti Alpių–Vakarų Balkanų krovinių vežimo geležinkeliais koridorių atitikties Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 913/2010 5 straipsniui (OL L 82, 2018 3 26, p. 13).
  2018 m. kovo 21 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/491 dėl bendro susijusių valstybių narių pasiūlymo pratęsti Šiaurės jūros–Viduržemio jūros krovinių vežimo geležinkeliais koridorių atitikties Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 913/2010 5 straipsniui (OL L 81, 2018 3 23, p. 23).
  2018 m. sausio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/300 dėl pateikto bendro atitinkamų valstybių narių pasiūlymo pratęsti Atlanto vandenyno krovinių vežimo geležinkeliais koridorių atitikties Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 913/2010 5 straipsniui (OL L 56, 2018 2 28, p. 60).
  2017 m. sausio 31 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/178, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1111 dėl jungtinio valstybių narių pasiūlymo dėl Šiaurės jūros–Baltijos jūros krovinių vežimo geležinkelių koridoriaus pratęsimo atitikties Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 913/2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo 5 straipsniui (OL L 28, 2017 2 2, p. 71).
  2017 m. sausio 31 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/177 dėl bendro pasiūlymo sukurti krovinių vežimo geležinkeliais koridorių „Amber“ atitikties Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 913/2010 5 straipsniui (OL L 28, 2017 2 2, p. 69).
  2015 m. liepos 7 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1111 dėl jungtinio valstybių narių pasiūlymo dėl Šiaurės jūros–Baltijos jūros krovinių vežimo geležinkelių koridoriaus pratęsimo atitikties Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 913/2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo 5 straipsniui (OL L 181, 2015 7 9, p. 82).
  2022 m. birželio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/1036, kuriuo dėl aptariamojo laikotarpio pratęsimo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1429 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 173, 2022 6 30, p. 50). |
| Traukinio mašinisto pažymėjimų išdavimas | 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo (OL L 315, 2007 12 3, p. 51).
  2019 m. balandžio 5 d. Komisijos reglamentas (ES) 2019/554, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo VI priedas (OL L 97, 2019 4 8, p. 1).
  2009 m. gruodžio 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 36/2010 dėl traukinio mašinisto pažymėjimų, papildomų sertifikatų, patvirtintų papildomų sertifikatų nuorašų ir prašymo išduoti traukinio mašinisto pažymėjimą formų Bendrijos modelių pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/59/EB (OL L 13, 2010 1 19, p. 1).
  2009 m. spalio 29 d. Komisijos sprendimas 2010/17/EB patvirtinti pagrindinius traukinio mašinisto pažymėjimų ir papildomų sertifikatų, numatytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/59/EB, registrų parametrus (OL L 8, 2010 1 13, p. 17).
  2011 m. lapkričio 22 d. Komisijos sprendimas 2011/765/ES dėl kriterijų, kuriais remiantis pripažįstami traukinių mašinistų mokymo centrai bei traukinių mašinistų egzaminuotojai ir organizuojami egzaminai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/59/EB (OL L 314, 2011 11 29, p. 36). |
| Sąveikumas | 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (OL L 138, 2016 5 26, p. 44).
  2018 m. balandžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/545, kuriuo nustatomos geležinkelių transporto priemonių patvirtinimo ir geležinkelių transporto priemonių tipų patvirtinimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/797 praktinės priemonės (OL L 90, 2018 4 6, p. 66).
  2017 m. birželio 8 d. Komisijos deleguotasis sprendimas (ES) 2017/1474, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 papildoma konkrečiais techninių sąveikos specifikacijų rengimo, tvirtinimo ir peržiūros tikslais (OL L 210, 2017 8 15, p. 5).
  2018 m. spalio 25 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1614, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/797 47 straipsnyje nurodytų transporto priemonių registrų specifikacijos ir iš dalies keičiamas ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2007/756/EB (OL L 268, 2018 10 26, p. 53).
  2009 m. lapkričio 30 d. Komisijos sprendimas 2009/965/EB dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje 27 straipsnio 4 dalyje nurodyto informacinio dokumento (OL L 341, 2009 12 22, p. 1).
  2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1299/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos infrastruktūros posistemio techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 1).
  2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1300/2014 dėl Sąjungos geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims techninių sąveikos specifikacijų (OL L 356, 2014 12 12, p. 110).
  2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/772, kuriuo dėl inventorinio aprašo, daromo siekiant nustatyti prieinamumo kliūtis, teikti informaciją naudotojams ir stebėti bei vertinti prieinamumo pažangą, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1300/2014 (OL L 139I, 2019 5 27, p. 1).
  2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1301/2014 dėl Sąjungos geležinkelių sistemos energijos posistemio techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 179).
  2018 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/868, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1301/2014 ir (ES) Nr. 1302/2014 nuostatos dėl energijos matavimo sistemos ir duomenų rinkimo sistemos (OL L 149, 2018 6 14, p. 16).
  2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1302/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos posistemio „Lokomotyvai ir keleiviniai riedmenys“ techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 228).
  2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1303/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos geležinkelių tunelių saugos techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 394).
  2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1304/2014 dėl posistemio „Geležinkelių riedmenys. Triukšmas“ techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/232/EB ir panaikinamas Sprendimas 2011/229/ES (OL L 356, 2014 12 12, p. 421).
  2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/774, kuriuo dėl posistemio „Geležinkelių riedmenys. Triukšmas“ techninės sąveikos specifikacijos taikymo turimiems prekiniams vagonams iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1304/2014 (OL L 139I, 2019 5 27, p. 89).
  2014 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1305/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, posistemio techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 62/2006 (OL L 356, 2014 12 12, p. 438).
  2018 m. vasario 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/278, kuriuo dėl pranešimų struktūros, duomenų ir pranešimų pavyzdžio, vagonų ir įvairiarūšio vežimo vienetų judėjimo duomenų bazės ir dėl to, kad būtų priimtas bendrosios sąsajos ryšio lygmens IT standartas, iš dalies keičiamas Reglamento (ES) Nr. 1305/2014 priedas (OL L 54, 2018 2 24, p. 11).
  2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/778, kuriuo dėl pakeitimų valdymo tvarkos iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1305/2014 (OL L 139I, 2019 5 27, p. 356).
  2021 m. kovo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/541, kuriuo dėl duomenų skaičiavimo ir keitimosi jais supaprastinimo bei tobulinimo ir pakeitimų valdymo tvarkos atnaujinimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1305/2014 (OL L 108, 2021 3 29, p. 19–56).
  2011 m. spalio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2011/665/ES dėl Europos patvirtintų geležinkelio transporto priemonių tipų registro (OL L 64, 2011 10 8, p. 32).
  2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/777 dėl geležinkelio infrastruktūros registro bendrųjų specifikacijų, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo sprendimas 2014/880/ES (OL L 139I, 2019 5 27, p. 312).
  2012 m. lapkričio 14 d. Komisijos sprendimas 2012/757/ES dėl Europos Sąjungos traukinių eismo organizavimo ir valdymo posistemio techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/756/EB (OL L 345, 2012 12 15, p. 1).
  2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/773 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos traukinių eismo organizavimo ir valdymo posistemio techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo panaikinimas Sprendimas 2012/757/ES (OL L 139I, 2019 5 27, p. 5).
  2021 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2238, kuriuo dėl laipsniško galinių ženklų specifinių atvejų panaikinimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/773 (OL L 450, 2021 12 16, p. 57)
  2011 m. gegužės 5 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 454/2011 dėl transeuropinės geležinkelių sistemos telematikos priemonių keleivių vežimo paslaugoms posistemio techninės sąveikos specifikacijos (OL L 123, 2011 5 12, p. 11).
  2019 m. vasario 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/250 dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/797 nurodytų geležinkelių sąveikos sudedamųjų dalių ir posistemių EB deklaracijų ir sertifikatų šablonų, atitikties patvirtintam geležinkelių transporto priemonių tipui deklaracijos pavyzdžio ir posistemių EB patikros procedūrų, kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 201/2011 (OL L 42, 2019 2 13, p. 9).
  2016 m. gegužės 27 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/919 dėl geležinkelių sistemos Europos Sąjungoje kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemių techninės sąveikos specifikacijos (OL L 158, 2016 6 15, p. 1).
  2013 m. kovo 13 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 321/2013 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos posistemio „Riedmenys. Prekiniai vagonai“ techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 2006/861/EB (OL L 104, 2013 4 12, p. 1).
  2010 m. lapkričio 9 d. Komisijos sprendimas 2010/713/ES dėl atitikties ir tinkamumo naudoti vertinimo ir EB patikros procedūrų modulių, skirtų naudoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/57/EB priimtose techninėse sąveikos specifikacijose (OL L 319, 2010 12 4, p. 1).
  2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/776, kuriuo dėl suderinimo su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 ir konkrečių tikslų, išdėstytų Komisijos deleguotajame sprendime (ES) 2017/1474, įgyvendinimo iš dalies keičiami Komisijos reglamentai (ES) Nr. 321/2013, (ES) Nr. 1299/2014, (ES) Nr. 1301/2014, (ES) Nr. 1302/2014 ir (ES) Nr. 1303/2014, Komisijos reglamentas (ES) 2016/919 ir Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2011/665/ES (OL L 139I, 2019 5 27, p. 108).
  2020 m. kovo 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/387, kuriuo dėl naudojimo teritorijos išplėtimo ir pereinamųjų etapų iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 321/2013, (ES) Nr. 1302/2014 ir (ES) 2016/919 (OL L 73, 2020 3 10, p. 6)
  2020 m. kovo 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/424 dėl informacijos, susijusios su techninių sąveikos specifikacijų netaikymu, teikimo Komisijai pagal Direktyvą (ES) 2016/797 (OL L 84, 2020 3 20, p. 20). |
| Europos Sąjungos geležinkelių agentūra | 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/796 dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (OL L 138, 2016 5 26, p. 1).
  2018 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/867, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos geležinkelių agentūros apeliacinės tarybos (-ų) darbo tvarkos taisyklės (OL L 149, 2018 6 14, p. 3).
  2018 m. gegužės 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/764 dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūrai mokamų mokesčių bei rinkliavų ir jų mokėjimo sąlygų (OL L 129, 2018 5 25, p. 68).
  2021 m. spalio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1903, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/764 dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūrai mokamų mokesčių bei rinkliavų ir jų mokėjimo sąlygų (OL L 387, 2021 11 3, p. 126) |
| Geležinkelių sauga | 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/798 dėl geležinkelių saugos (OL L 138, 2016 5 26, p. 102).
  2020 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1530, kuriuo siekiant, kad geležinkelių saugos ir sąveikos taisyklės būtų taikomos Lamanšo sąsiaurio nuolatinei transporto jungčiai, iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2016/798 (OL L 352, 2020 10 22, p. 1).
  2018 m. balandžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/763, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/798 nustatomos bendrų saugos sertifikatų išdavimo geležinkelio įmonėms praktinės taisyklės ir panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 653/2007 (OL L 129, 2018 5 25, p. 49).
  2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/779, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/798 nustatomos išsamios už transporto priemonių techninę priežiūrą atsakingų subjektų sertifikavimo sistemos nuostatos ir panaikinamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 445/2011 (OL L 139I, 2019 5 27, p. 360).
  2010 m. gruodžio 9 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1158/2010 dėl bendrojo saugos būdo, skirto įvertinti, kaip laikomasi reikalavimų geležinkelių saugos sertifikatui gauti (OL L 326, 2010 12 10, p. 11).
  2018 m. kovo 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/762, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/798 nustatomi su saugos valdymo sistemų reikalavimais susiję bendrieji saugos būdai ir panaikinami Komisijos reglamentai (ES) Nr. 1158/2010 ir (ES) Nr. 1169/2010 (OL L 129, 2018 5 25, p. 26).
  2010 m. gruodžio 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1169/2010 dėl bendrojo saugos būdo, skirto įvertinti, kaip laikomasi reikalavimų įgaliojimams geležinkelių saugos srityje gauti (OL L 327, 2010 12 11, p. 13). 2012 m. lapkričio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1078/2012 dėl bendrojo stebėsenos saugos būdo, kurį, gavę saugos sertifikatą arba saugos įgaliojimus, taiko geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai, taip pat už techninę priežiūrą atsakingi subjektai (OL L 320, 2012 11 17, p. 8).
  2018 m. vasario 16 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/761, kuriuo nustatomi nacionalinių saugos institucijų, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/798 išdavusių bendrą saugos sertifikatą arba saugos leidimą, vykdomos priežiūros bendrieji saugos būdai ir panaikinamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1077/2012 (OL L 129, 2018 5 25, p. 16).
  2009 m. birželio 5 d. Komisijos sprendimas 2009/460/EB dėl bendrojo saugos būdo, kaip įvertinti pasiektus saugos tikslus, priėmimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/49/EB 6 straipsnį (OL L 150, 2009 6 13, p. 11).
  2019 m. gegužės 16 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2019/780 dėl saugos leidimų išdavimo infrastruktūros valdytojams praktinių taisyklių (OL L 139I, 2019 5 27, p. 390). |
| Pavojingųjų krovinių vežimas vidaus keliais | 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13). |
| Gabenamieji slėginiai įrenginiai | 2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/35/ES dėl gabenamųjų slėginių įrenginių ir panaikinanti Tarybos direktyvas 76/767/EEB, 84/525/EEB, 84/526/EEB, 84/527/EEB ir 1999/36/EB (OL L 165, 2010 6 30, p. 1). |
| Socialinė sritis. Darbo laikas ir (arba) valandos | 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų (OL L 299, 2003 11 18, p. 9).
  2005 m. liepos 18 d. Tarybos direktyva 2005/47/EB, dėl Europos Geležinkelių Bendrijos (CER) ir Europos Transporto Darbuotojų Federacijos (ETF) susitarimo dėl mobiliųjų darbuotojų, teikiančių su sąveika susijusias tarpvalstybines paslaugas geležinkelių transporto sektoriuje, darbo sąlygų tam tikrų aspektų (OL L 195, 2005 7 27, p. 15) – Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) ir Europos geležinkelių bendrijos (CER) sudarytas susitarimas dėl mobiliųjų darbuotojų, teikiančių su sąveika susijusias tarpvalstybines paslaugas, darbo sąlygų tam tikrų aspektų. |
| Keleivių teisės | 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (OL L 315, 2007 12 3, p. 14).
  2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/782 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (OL L 172, 2021 5 17, p. 1–52), taikomas nuo 2023 m. birželio 7 d. |
| Elektroninė krovinių vežimo informacija | 2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1056 dėl elektroninės krovinių vežimo informacijos (OL L 249, 2020 7 31, p. 33). |

Reguliuojama sritis

Teisės aktai

Patekimas į rinką

Reglamentas Nr. 11 dėl diskriminacijos panaikinimo transporto įkainių ir sąlygų atžvilgiu įgyvendinant Europos ekonominės bendrijos steigimo sutarties 79 straipsnio 3 dalį (OL 52, 1960 8 16, p. 1121).

2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė (OL L 343, 2012 12 14, p. 32).

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2370, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/34/ES, kiek tai susiję su keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimu ir geležinkelių infrastruktūros valdymu (OL L 352, 2016 12 23, p. 1).

2017 m. rugsėjo 4 d. Komisijos deleguotasis sprendimas (ES) 2017/2075, kuriuo pakeičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė, VII priedas (OL L 295, 2017 11 14, p. 69).

2014 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 869/2014 dėl naujų keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų (OL L 239, 2014 8 12, p. 1).

2015 m. sausio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/10 dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų prašantiems pareiškėjams taikomų kriterijų, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 870/2014 (OL L 3, 2015 1 7, p. 34).

2015 m. vasario 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/171 dėl tam tikrų geležinkelio įmonių licencijavimo procedūros aspektų (OL L 29, 2015 2 5, p. 3).

2015 m. kovo 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/429, kuriuo nustatoma mokesčių už sąnaudas, patiriamas dėl triukšmo poveikio, taikymo tvarka (OL L 70, 2015 3 14, p. 36).

2015 m. birželio 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/909 dėl išlaidų, kurios tiesiogiai patiriamos dėl traukinių eksploatavimo, apskaičiavimo tvarkos (OL L 148, 2015 6 13, p. 17).

2015 m. liepos 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1100 dėl valstybių narių pareigų teikti geležinkelių rinkos stebėjimo ataskaitas (OL L 181, 2015 7 9, p. 1).

2016 m. balandžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/545 dėl procedūrų ir kriterijų, susijusių su pamatiniais susitarimais dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo (OL L 94, 2016 4 8, p. 1).

2017 m. lapkričio 22 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/2177 dėl galimybės naudotis geležinkelių paslaugų įrenginiais ir su geležinkeliais susijusiomis paslaugomis (OL L 307, 2017 11 23, p. 1).

2018 m. lapkričio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1795, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2012/34/ES 11 straipsnį nustatoma ekonominės pusiausvyros įvertinimo tvarka ir kriterijai (OL L 294, 2018 11 21, p. 5).

2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 913/2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo (OL L 276, 2010 10 20, p. 22).

2018 m. kovo 22 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/500 dėl pasiūlymo sukurti Alpių–Vakarų Balkanų krovinių vežimo geležinkeliais koridorių atitikties Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 913/2010 5 straipsniui (OL L 82, 2018 3 26, p. 13).

2018 m. kovo 21 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/491 dėl bendro susijusių valstybių narių pasiūlymo pratęsti Šiaurės jūros–Viduržemio jūros krovinių vežimo geležinkeliais koridorių atitikties Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 913/2010 5 straipsniui (OL L 81, 2018 3 23, p. 23).

2018 m. sausio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/300 dėl pateikto bendro atitinkamų valstybių narių pasiūlymo pratęsti Atlanto vandenyno krovinių vežimo geležinkeliais koridorių atitikties Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 913/2010 5 straipsniui (OL L 56, 2018 2 28, p. 60).

2017 m. sausio 31 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/178, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1111 dėl jungtinio valstybių narių pasiūlymo dėl Šiaurės jūros–Baltijos jūros krovinių vežimo geležinkelių koridoriaus pratęsimo atitikties Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 913/2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo 5 straipsniui (OL L 28, 2017 2 2, p. 71).

2017 m. sausio 31 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2017/177 dėl bendro pasiūlymo sukurti krovinių vežimo geležinkeliais koridorių „Amber“ atitikties Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 913/2010 5 straipsniui (OL L 28, 2017 2 2, p. 69).

2015 m. liepos 7 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/1111 dėl jungtinio valstybių narių pasiūlymo dėl Šiaurės jūros–Baltijos jūros krovinių vežimo geležinkelių koridoriaus pratęsimo atitikties Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 913/2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo 5 straipsniui (OL L 181, 2015 7 9, p. 82).

2022 m. birželio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/1036, kuriuo dėl aptariamojo laikotarpio pratęsimo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1429 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 173, 2022 6 30, p. 50).

Traukinio mašinisto pažymėjimų išdavimas

2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo (OL L 315, 2007 12 3, p. 51).

2019 m. balandžio 5 d. Komisijos reglamentas (ES) 2019/554, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo VI priedas (OL L 97, 2019 4 8, p. 1).

2009 m. gruodžio 3 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 36/2010 dėl traukinio mašinisto pažymėjimų, papildomų sertifikatų, patvirtintų papildomų sertifikatų nuorašų ir prašymo išduoti traukinio mašinisto pažymėjimą formų Bendrijos modelių pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/59/EB (OL L 13, 2010 1 19, p. 1).

2009 m. spalio 29 d. Komisijos sprendimas 2010/17/EB patvirtinti pagrindinius traukinio mašinisto pažymėjimų ir papildomų sertifikatų, numatytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2007/59/EB, registrų parametrus (OL L 8, 2010 1 13, p. 17).

2011 m. lapkričio 22 d. Komisijos sprendimas 2011/765/ES dėl kriterijų, kuriais remiantis pripažįstami traukinių mašinistų mokymo centrai bei traukinių mašinistų egzaminuotojai ir organizuojami egzaminai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/59/EB (OL L 314, 2011 11 29, p. 36).

Sąveikumas

2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (OL L 138, 2016 5 26, p. 44).

2018 m. balandžio 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/545, kuriuo nustatomos geležinkelių transporto priemonių patvirtinimo ir geležinkelių transporto priemonių tipų patvirtinimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/797 praktinės priemonės (OL L 90, 2018 4 6, p. 66).

2017 m. birželio 8 d. Komisijos deleguotasis sprendimas (ES) 2017/1474, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 papildoma konkrečiais techninių sąveikos specifikacijų rengimo, tvirtinimo ir peržiūros tikslais (OL L 210, 2017 8 15, p. 5).

2018 m. spalio 25 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1614, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/797 47 straipsnyje nurodytų transporto priemonių registrų specifikacijos ir iš dalies keičiamas ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2007/756/EB (OL L 268, 2018 10 26, p. 53).

2009 m. lapkričio 30 d. Komisijos sprendimas 2009/965/EB dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/57/EB dėl geležinkelių sistemos sąveikos Bendrijoje 27 straipsnio 4 dalyje nurodyto informacinio dokumento (OL L 341, 2009 12 22, p. 1).

2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1299/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos infrastruktūros posistemio techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 1).

2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1300/2014 dėl Sąjungos geležinkelių sistemos prieinamumo neįgaliesiems ir riboto judumo asmenims techninių sąveikos specifikacijų (OL L 356, 2014 12 12, p. 110).

2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/772, kuriuo dėl inventorinio aprašo, daromo siekiant nustatyti prieinamumo kliūtis, teikti informaciją naudotojams ir stebėti bei vertinti prieinamumo pažangą, iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1300/2014 (OL L 139I, 2019 5 27, p. 1).

2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1301/2014 dėl Sąjungos geležinkelių sistemos energijos posistemio techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 179).

2018 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/868, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1301/2014 ir (ES) Nr. 1302/2014 nuostatos dėl energijos matavimo sistemos ir duomenų rinkimo sistemos (OL L 149, 2018 6 14, p. 16).

2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1302/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos posistemio „Lokomotyvai ir keleiviniai riedmenys“ techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 228).

2014 m. lapkričio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1303/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos geležinkelių tunelių saugos techninės sąveikos specifikacijos (OL L 356, 2014 12 12, p. 394).

2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1304/2014 dėl posistemio „Geležinkelių riedmenys. Triukšmas“ techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2008/232/EB ir panaikinamas Sprendimas 2011/229/ES (OL L 356, 2014 12 12, p. 421).

2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/774, kuriuo dėl posistemio „Geležinkelių riedmenys. Triukšmas“ techninės sąveikos specifikacijos taikymo turimiems prekiniams vagonams iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1304/2014 (OL L 139I, 2019 5 27, p. 89).

2014 m. gruodžio 11 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1305/2014 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos telematikos priemonių, skirtų krovinių vežimo paslaugoms teikti, posistemio techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 62/2006 (OL L 356, 2014 12 12, p. 438).

2018 m. vasario 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/278, kuriuo dėl pranešimų struktūros, duomenų ir pranešimų pavyzdžio, vagonų ir įvairiarūšio vežimo vienetų judėjimo duomenų bazės ir dėl to, kad būtų priimtas bendrosios sąsajos ryšio lygmens IT standartas, iš dalies keičiamas Reglamento (ES) Nr. 1305/2014 priedas (OL L 54, 2018 2 24, p. 11).

2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/778, kuriuo dėl pakeitimų valdymo tvarkos iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1305/2014 (OL L 139I, 2019 5 27, p. 356).

2021 m. kovo 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/541, kuriuo dėl duomenų skaičiavimo ir keitimosi jais supaprastinimo bei tobulinimo ir pakeitimų valdymo tvarkos atnaujinimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1305/2014 (OL L 108, 2021 3 29, p. 19–56).

2011 m. spalio 4 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2011/665/ES dėl Europos patvirtintų geležinkelio transporto priemonių tipų registro (OL L 64, 2011 10 8, p. 32).

2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/777 dėl geležinkelio infrastruktūros registro bendrųjų specifikacijų, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo sprendimas 2014/880/ES (OL L 139I, 2019 5 27, p. 312).

2012 m. lapkričio 14 d. Komisijos sprendimas 2012/757/ES dėl Europos Sąjungos traukinių eismo organizavimo ir valdymo posistemio techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2007/756/EB (OL L 345, 2012 12 15, p. 1).

2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/773 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos traukinių eismo organizavimo ir valdymo posistemio techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo panaikinimas Sprendimas 2012/757/ES (OL L 139I, 2019 5 27, p. 5).

2021 m. gruodžio 15 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/2238, kuriuo dėl laipsniško galinių ženklų specifinių atvejų panaikinimo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/773 (OL L 450, 2021 12 16, p. 57)

2011 m. gegužės 5 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 454/2011 dėl transeuropinės geležinkelių sistemos telematikos priemonių keleivių vežimo paslaugoms posistemio techninės sąveikos specifikacijos (OL L 123, 2011 5 12, p. 11).

2019 m. vasario 12 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/250 dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/797 nurodytų geležinkelių sąveikos sudedamųjų dalių ir posistemių EB deklaracijų ir sertifikatų šablonų, atitikties patvirtintam geležinkelių transporto priemonių tipui deklaracijos pavyzdžio ir posistemių EB patikros procedūrų, kuriuo panaikinamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 201/2011 (OL L 42, 2019 2 13, p. 9).

2016 m. gegužės 27 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/919 dėl geležinkelių sistemos Europos Sąjungoje kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemių techninės sąveikos specifikacijos (OL L 158, 2016 6 15, p. 1).

2013 m. kovo 13 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 321/2013 dėl Europos Sąjungos geležinkelių sistemos posistemio „Riedmenys. Prekiniai vagonai“ techninės sąveikos specifikacijos, kuriuo panaikinamas Komisijos sprendimas 2006/861/EB (OL L 104, 2013 4 12, p. 1).

2010 m. lapkričio 9 d. Komisijos sprendimas 2010/713/ES dėl atitikties ir tinkamumo naudoti vertinimo ir EB patikros procedūrų modulių, skirtų naudoti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/57/EB priimtose techninėse sąveikos specifikacijose (OL L 319, 2010 12 4, p. 1).

2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/776, kuriuo dėl suderinimo su Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/797 ir konkrečių tikslų, išdėstytų Komisijos deleguotajame sprendime (ES) 2017/1474, įgyvendinimo iš dalies keičiami Komisijos reglamentai (ES) Nr. 321/2013, (ES) Nr. 1299/2014, (ES) Nr. 1301/2014, (ES) Nr. 1302/2014 ir (ES) Nr. 1303/2014, Komisijos reglamentas (ES) 2016/919 ir Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2011/665/ES (OL L 139I, 2019 5 27, p. 108).

2020 m. kovo 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/387, kuriuo dėl naudojimo teritorijos išplėtimo ir pereinamųjų etapų iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 321/2013, (ES) Nr. 1302/2014 ir (ES) 2016/919 (OL L 73, 2020 3 10, p. 6)

2020 m. kovo 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/424 dėl informacijos, susijusios su techninių sąveikos specifikacijų netaikymu, teikimo Komisijai pagal Direktyvą (ES) 2016/797 (OL L 84, 2020 3 20, p. 20).

Europos Sąjungos geležinkelių agentūra

2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/796 dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros ir kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004 (OL L 138, 2016 5 26, p. 1).

2018 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/867, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos geležinkelių agentūros apeliacinės tarybos (-ų) darbo tvarkos taisyklės (OL L 149, 2018 6 14, p. 3).

2018 m. gegužės 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/764 dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūrai mokamų mokesčių bei rinkliavų ir jų mokėjimo sąlygų (OL L 129, 2018 5 25, p. 68).

2021 m. spalio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1903, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/764 dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūrai mokamų mokesčių bei rinkliavų ir jų mokėjimo sąlygų (OL L 387, 2021 11 3, p. 126)

Geležinkelių sauga

2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/798 dėl geležinkelių saugos (OL L 138, 2016 5 26, p. 102).

2020 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1530, kuriuo siekiant, kad geležinkelių saugos ir sąveikos taisyklės būtų taikomos Lamanšo sąsiaurio nuolatinei transporto jungčiai, iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2016/798 (OL L 352, 2020 10 22, p. 1).

2018 m. balandžio 9 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/763, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/798 nustatomos bendrų saugos sertifikatų išdavimo geležinkelio įmonėms praktinės taisyklės ir panaikinamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 653/2007 (OL L 129, 2018 5 25, p. 49).

2019 m. gegužės 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/779, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/798 nustatomos išsamios už transporto priemonių techninę priežiūrą atsakingų subjektų sertifikavimo sistemos nuostatos ir panaikinamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 445/2011 (OL L 139I, 2019 5 27, p. 360).

2010 m. gruodžio 9 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1158/2010 dėl bendrojo saugos būdo, skirto įvertinti, kaip laikomasi reikalavimų geležinkelių saugos sertifikatui gauti (OL L 326, 2010 12 10, p. 11).

2018 m. kovo 8 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/762, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/798 nustatomi su saugos valdymo sistemų reikalavimais susiję bendrieji saugos būdai ir panaikinami Komisijos reglamentai (ES) Nr. 1158/2010 ir (ES) Nr. 1169/2010 (OL L 129, 2018 5 25, p. 26).

2010 m. gruodžio 10 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1169/2010 dėl bendrojo saugos būdo, skirto įvertinti, kaip laikomasi reikalavimų įgaliojimams geležinkelių saugos srityje gauti (OL L 327, 2010 12 11, p. 13). 2012 m. lapkričio 16 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1078/2012 dėl bendrojo stebėsenos saugos būdo, kurį, gavę saugos sertifikatą arba saugos įgaliojimus, taiko geležinkelio įmonės ir infrastruktūros valdytojai, taip pat už techninę priežiūrą atsakingi subjektai (OL L 320, 2012 11 17, p. 8).

2018 m. vasario 16 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2018/761, kuriuo nustatomi nacionalinių saugos institucijų, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/798 išdavusių bendrą saugos sertifikatą arba saugos leidimą, vykdomos priežiūros bendrieji saugos būdai ir panaikinamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1077/2012 (OL L 129, 2018 5 25, p. 16).

2009 m. birželio 5 d. Komisijos sprendimas 2009/460/EB dėl bendrojo saugos būdo, kaip įvertinti pasiektus saugos tikslus, priėmimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/49/EB 6 straipsnį (OL L 150, 2009 6 13, p. 11).

2019 m. gegužės 16 d. Komisijos rekomendacija (ES) 2019/780 dėl saugos leidimų išdavimo infrastruktūros valdytojams praktinių taisyklių (OL L 139I, 2019 5 27, p. 390).

Pavojingųjų krovinių vežimas vidaus keliais

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).

Gabenamieji slėginiai įrenginiai

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/35/ES dėl gabenamųjų slėginių įrenginių ir panaikinanti Tarybos direktyvas 76/767/EEB, 84/525/EEB, 84/526/EEB, 84/527/EEB ir 1999/36/EB (OL L 165, 2010 6 30, p. 1).

Socialinė sritis. Darbo laikas ir (arba) valandos

2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų (OL L 299, 2003 11 18, p. 9).

2005 m. liepos 18 d. Tarybos direktyva 2005/47/EB, dėl Europos Geležinkelių Bendrijos (CER) ir Europos Transporto Darbuotojų Federacijos (ETF) susitarimo dėl mobiliųjų darbuotojų, teikiančių su sąveika susijusias tarpvalstybines paslaugas geležinkelių transporto sektoriuje, darbo sąlygų tam tikrų aspektų (OL L 195, 2005 7 27, p. 15) – Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) ir Europos geležinkelių bendrijos (CER) sudarytas susitarimas dėl mobiliųjų darbuotojų, teikiančių su sąveika susijusias tarpvalstybines paslaugas, darbo sąlygų tam tikrų aspektų.

Keleivių teisės

2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (OL L 315, 2007 12 3, p. 14).

2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/782 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų (OL L 172, 2021 5 17, p. 1–52), taikomas nuo 2023 m. birželio 7 d.

Elektroninė krovinių vežimo informacija

2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1056 dėl elektroninės krovinių vežimo informacijos (OL L 249, 2020 7 31, p. 33).

„I.3 PRIEDAS

KELIŲ TRANSPORTUI TAIKOMOS TAISYKLĖS

Jei šiame priede arba I–VI protokoluose nenurodyta kitaip, toliau nurodytų Europos Sąjungos teisės aktų taikytinos nuostatos yra taikomos laikantis pagrindinės sutarties ir II priedo dėl horizontaliojo pritaikymo. Prireikus toliau nurodoma, kaip konkrečiai pritaikomas kiekvienas teisės aktas.

Toliau daroma nuoroda į paskutinę Europos Sąjungos teisės aktų versiją su paskutiniais pakeitimais.

| Reguliuojama sritis | Teisės aktai |
| --- | --- |
| Kelių apmokestinimo infrastruktūra. Metiniai transporto priemonių mokesčiai | 1999 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra (OL L 187, 1999 7 20, p. 42). |
| Leidimas verstis profesine vežimo kelių transportu veikla | 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantis Tarybos direktyvą 96/26/EB (OL L 300, 2009 11 14, p. 51).
  2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1055, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1071/2009, (EB) Nr. 1072/2009 ir (ES) Nr. 1024/2012, siekiant juos suderinti su pokyčiais kelių transporto sektoriuje (OL L 249, 2020 7 31, p. 17). |
| Socialinės nuostatos. Vairavimo trukmės ir poilsio laikotarpiai | 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo ir iš dalies keičiančio Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 3821/85 ir (EB) Nr. 2135/98 bei panaikinančio Reglamentą (EEB) Nr. 3820/85 (OL L 102, 2006 4 11, p. 1).
  2022 m. balandžio 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/1012, kuriuo dėl standartų, kuriuose išsamiai aprašoma saugiose ir apsaugotose stovėjimo aikštelėse teikiamų paslaugų kokybė ir tų aikštelių saugumo lygis, nustatymo ir tų aikštelių sertifikavimo procedūrų papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 (OL L 170, 2022 6 28, p. 27).
  2010 m. liepos 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 581/2010 dėl ilgiausių leistinų laikotarpių, per kuriuos turi būti perkelti susiję duomenys iš transporto priemonių ir vairuotojų kortelių (OL L 168, 2010 7 2, p. 16).
  2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1054, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 561/2006, kiek tai susiję su būtiniausiais reikalavimais dėl maksimalios kasdienio bei kassavaitinio vairavimo trukmės, minimalių pertraukų ir kasdienio bei kassavaitinio poilsio laikotarpių, ir Reglamentas (ES) Nr. 165/2014, kiek tai susiję su vietos nustatymu tachografais (OL L 249, 2020 7 31, p. 1). |
| Tachografas | 2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 165/2014 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (OL L 60, 2014 2 28, p. 1).
  2016 m. sausio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/68 dėl elektroniniams vairuotojų kortelių registrams sujungti reikalingų bendrų procedūrų ir specifikacijų (OL L 15, 2016 1 22, p. 51).
  2016 m. kovo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/799, kuriuo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 165/2014 ir nustatomi tachografų ir jų komponentų konstrukcijos, bandymo, įrengimo, naudojimo ir remonto reikalavimai (OL L 139, 2016 5 26, p. 1).
  2021 m. liepos 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1228, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) 2016/799 nuostatos dėl išmaniųjų tachografų ir jų komponentų konstrukcijos, bandymo, įrengimo, naudojimo ir remonto reikalavimų (OL L 273, 2021 7 30, p. 1–140).
  2018 m. vasario 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/502, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/799, kuriuo nustatomi tachografų ir jų komponentų konstrukcijos, bandymo, įrengimo, naudojimo ir remonto reikalavimai (OL L 85, 2018 3 28, p. 1).
  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų (OL L 370, 1985 12 31, p. 8).
  (Tačiau žr. Reglamento (ES) Nr. 165/2014 46 straipsnį)
  2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1054, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 561/2006, kiek tai susiję su būtiniausiais reikalavimais dėl maksimalios kasdienio bei kassavaitinio vairavimo trukmės, minimalių pertraukų ir kasdienio bei kassavaitinio poilsio laikotarpių, ir Reglamentas (ES) Nr. 165/2014, kiek tai susiję su vietos nustatymu tachografais (OL L 249, 2020 7 31, p. 1). |
| Socialinės teisės aktų vykdymo užtikrinimas | 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/22/EB dėl būtiniausių sąlygų Tarybos reglamentams (EEB) Nr. 3820/85 ir (EEB) Nr. 3821/85 dėl su kelių transporto veikla susijusių socialinių teisės aktų įgyvendinti ir panaikinanti Direktyvą 88/599/EEB (OL L 102, 2006 4 11, p. 35) su pakeitimais, padarytais:
  2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2020/1057, kuria nustatomos konkrečios su Direktyva 96/71/EB ir Direktyva 2014/67/ES susijusios kelių transporto vairuotojų komandiravimo taisyklės ir iš dalies keičiami Direktyva 2006/22/EB, kiek tai susiję su vykdymo užtikrinimo reikalavimais, ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 (OL L 249, 2020 7 31, p. 49). |
| Veiklos patvirtinimo blankas | 2007 m. balandžio 12 d. Komisijos sprendimas 2007/230/EB dėl blanko, naudojamo įgyvendinant socialinius teisės aktus, susijusius su kelių transporto veikla (OL L 99, 2007 4 14, p. 14). |
| Darbo laikas | 2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/15/EB dėl asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimo
  (OL L 80, 2002 3 23, p. 35). |
| Gabenamieji slėginiai įrenginiai | 2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/35/ES dėl gabenamųjų slėginių įrenginių ir panaikinanti Tarybos direktyvas 76/767/EEB, 84/525/EEB, 84/526/EEB, 84/527/EEB ir 1999/36/EB (OL L 165, 2010 6 30, p. 1). |
| Techninė apžiūra | 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/45/ES dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuria panaikinama Direktyva 2009/40/EB (OL L 127, 2014 4 29, p. 51).
  2021 m. liepos 9 d. Komisijos deleguotoji direktyva (ES) 2021/1717, kuria dėl tam tikrų transporto priemonių kategorijų pavadinimų atnaujinimo ir pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ įtraukimo į I ir III prieduose pateiktą tikrinimo pozicijų, metodų, apžiūros nepraėjimo priežasčių ir trūkumų vertinimo sąrašą iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/45/ES (OL L 342, 2021 9 27, p. 48–51).
  2019 m. balandžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/621 dėl tikrinamų pozicijų techninei apžiūrai atlikti būtinos techninės informacijos ir dėl rekomenduojamų tikrinimo metodų naudojimo, kuriuo nustatomos išsamios taisyklės dėl duomenų formato ir prieigos prie atitinkamos techninės informacijos tvarka (OL L 108, 2019 4 23, p. 5–28). |
| Patikrinimas kelyje | 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/47/ES dėl Sąjungoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninio patikrinimo kelyje, kuria panaikinama Direktyva 2000/30/EB (OL L 127, 2014 4 29, p. 134).
  2021 m. birželio 29 d. Komisijos deleguotoji direktyva (ES) 2021/1716, kuria dėl transporto priemonių kategorijų pavadinimų pakeitimų, padarytų iš dalies keičiant tipo patvirtinimo teisės aktus, iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/47/ES (OL L 342, 2021 9 27, p. 45–47).
  2017 m. lapkričio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/2205, kuriuo nustatomos išsamios pranešimo apie komercines transporto priemones, turinčias didelių arba pavojingų trūkumų, nustatytų per techninį patikrinimą kelyje, teikimo tvarkos taisyklės (OL L 314, 2017 11 30, p. 3–11). |
| Greičio ribotuvai | 1992 m. vasario 10 d. Tarybos direktyva 92/6/EEB dėl greičio ribotuvų įrengimo ir naudojimo kai kurių kategorijų transporto priemonėse Bendrijoje (OL L 57, 1992 3 2, p. 27). |
| Saugos diržai | 1991 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyva 91/671/EEB dėl saugos diržų ir vaikų tvirtinimo sistemų transporto priemonėse privalomojo naudojimo (OL L 373, 1991 12 31, p. 26). |
| Veidrodžiai | 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/38/EB dėl Bendrijoje įregistruotose sunkiasvorėse krovininėse transporto priemonėse įrengtų veidrodėlių modifikavimo (OL L 184, 2007 7 14, p. 25). |
| Registracijos dokumentai | 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 1999/37/EB dėl transporto priemonių registracijos dokumentų (OL L 138, 1999 6 1, p. 57).
  2006 m. lapkričio 20 d. Tarybos direktyva 2006/103/EB dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo adaptuojanti tam tikras direktyvas transporto politikos srityje (OL L 363, 2006 12 20, p. 344) |
| Vairuotojų mokymas | 2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo, iš dalies keičianti Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3820/85 ir Tarybos direktyvą 91/439/EEB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 76/914/EEB (OL L 226, 2003 9 10, p. 4).
  2018 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/645, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir kvalifikacijos kėlimo ir Direktyva 2006/126/EB dėl vairuotojo pažymėjimų (OL L 112, 2018 5 2, p. 29). |
| Vairuotojo pažymėjimas | 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/126/EB dėl vairuotojo pažymėjimų (OL L 403, 2006 12 30, p. 18).
  2012 m. gegužės 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 383/2012, kuriuo nustatomi lustinių vairuotojo pažymėjimų techniniai reikalavimai (OL L 120, 2012 5 5, p. 1). |
| Keitimasis informacija tarpvalstybiniu lygmeniu | 2015 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/413, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygmeniu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus (OL L 68, 2015 3 13, p. 9). |
| Pavojingųjų krovinių vežimas vidaus keliais | 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13). |
| Pavojingųjų krovinių vežimo tikrinimas | 1995 m. spalio 6 d. Tarybos direktyva 95/50/EB dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų (OL L 249, 1995 10 17, p. 35). |
| Tuneliai | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/54/EB dėl transeuropinio kelių tinklo tunelių būtiniausių saugos reikalavimų (OL L 167, 2004 4 30, p. 39). |
| Kelių infrastruktūros saugumo valdymas | 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo (OL L 319, 2008 11 29, p. 59). |
| Transporto priemonių matmenys ir masė | 1996 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva 96/53/EB, nustatanti tam tikrų Bendrijoje nacionaliniam ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausius leistinus matmenis ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausią leistiną masę (OL L 235, 1996 9 17, p. 59).
  2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2019/984, kuriuo dėl maksimalaus transporto priemonės ilgio, kai dėl kabinų pagerėja aerodinaminės savybės, energijos vartojimo efektyvumas ir saugos savybės, specialių taisyklių įgyvendinimo termino iš dalies keičiama Tarybos direktyva 96/53/EB (OL L 164, 2019 6 20, p. 30–31).
  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1242, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai ir iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2018/956 bei Tarybos direktyva 96/53/EB (OL L 198, 2019 7 25, p. 202–24) (susiję tik su Tarybos direktyvos 96/53/EB pakeitimu). |
| Keleivių teisės | 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 181/2011 dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 (OL L 55, 2011 2 28, p. 1). |
| Netaršios transporto priemonės ir (arba) alternatyviųjų degalų infrastruktūra | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones (OL L 120, 2009 5 15, p. 5).
  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1). |
| Intelektinės transporto sistemos | 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (OL L 207, 2010 8 6, p. 1).
  2011 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2011/453/ES, kuriuo patvirtinamos valstybių narių ataskaitų rengimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/40/ES gairės (OL L 193, 2011 7 23, p. 48).
  2016 m. vasario 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/209 dėl standartizacijos prašymo Europos standartizacijos organizacijoms dėl miestų teritorijų intelektinių transporto sistemų (ITS), siekiant užtikrinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos įgyvendinimą (OL L 39, 2016 2 16, p. 48).
  2012 m. lapkričio 26 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 305/2013, kuriuo dėl sąveikios europinės pagalbos iškvietos paslaugos suderinto teikimo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES (OL L 91, 2013 4 3, p. 1).
  2013 m. gegužės 15 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 885/2013, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos ITS direktyvos 2010/40/ES nuostatos dėl informavimo apie saugias sunkvežimių ir komercinių transporto priemonių stovėjimo vietas paslaugų teikimo (OL L 247, 2013 9 18, p. 1).
  2013 m. gegužės 15 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 886/2013, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES papildoma nuostatomis dėl duomenų, kurių reikia, kad vartotojams, kai įmanoma, nemokamai galima būtų teikti su eismo sauga susijusią būtinąją universalią eismo informaciją, ir tos informacijos teikimo procedūrų (OL L 247, 2013 9 18, p. 6).
  2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/962, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/40/ES nuostatos, susijusios su visoje Europos Sąjungoje teikiamomis tikralaikės eismo informacijos paslaugomis (OL L 157, 2015 6 23, p. 21).
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 585/2014/ES dėl sąveikios visos ES pagalbos iškvietos paslaugos „eCall“ diegimo (OL L 164, 2014 6 3, p. 6). |
| Kelių rinkliavos sistemos | 2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/520 dėl elektroninių kelių rinkliavos sistemų sąveikumo, kuria sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniu lygmeniu keistis informacija apie kelių rinkliavų nesumokėjimo atvejus Sąjungoje (OL L 91, 2019 3 29, p. 45).
  2019 m. lapkričio 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/203 dėl transporto priemonių klasifikavimo, Europos elektroninės rinkliavos paslaugos gavėjų pareigų, sąveikos sudedamosioms dalims taikomų reikalavimų ir paskelbtųjų įstaigų būtinųjų tinkamumo kriterijų (OL L 43, 2020 2 17, p. 41–48).
  2019 m. lapkričio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/204 dėl Europos elektroninės rinkliavos paslaugos teikėjų detalizuotų pareigų, Europos elektroninės rinkliavos paslaugos teritorijos dokumento būtinojo turinio, elektroninių sąsajų ir sąveikos sudedamosioms dalims taikomų reikalavimų, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2009/750/EB (OL L 43, 2020 2 17, p. 49–62). |
| Tipo patvirtinimas | 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo ir rinkos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 bei panaikinama Direktyva 2007/46/EB (OL L 151, 2018 6 14, p. 1).
  2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 167/2013 dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (OL L 60, 2013 3 2, p. 1).
  2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 168/2013 dėl dviračių ir triračių transporto priemonių bei keturračių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (OL L 60, 2013 3 2, p. 52). |
| Elektroninė krovinių vežimo informacija | 2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1056 dėl elektroninės krovinių vežimo informacijos (OL L 249, 2020 7 31, p. 33) (kiek tai susiję su aktais, patenkančiais į šio priedo taikymo sritį) (1). |

Reguliuojama sritis

Teisės aktai

Kelių apmokestinimo infrastruktūra. Metiniai transporto priemonių mokesčiai

1999 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra (OL L 187, 1999 7 20, p. 42).

Leidimas verstis profesine vežimo kelių transportu veikla

2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1071/2009, nustatantis bendrąsias profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų taisykles ir panaikinantis Tarybos direktyvą 96/26/EB (OL L 300, 2009 11 14, p. 51).

2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1055, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1071/2009, (EB) Nr. 1072/2009 ir (ES) Nr. 1024/2012, siekiant juos suderinti su pokyčiais kelių transporto sektoriuje (OL L 249, 2020 7 31, p. 17).

Socialinės nuostatos. Vairavimo trukmės ir poilsio laikotarpiai

2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo ir iš dalies keičiančio Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 3821/85 ir (EB) Nr. 2135/98 bei panaikinančio Reglamentą (EEB) Nr. 3820/85 (OL L 102, 2006 4 11, p. 1).

2022 m. balandžio 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/1012, kuriuo dėl standartų, kuriuose išsamiai aprašoma saugiose ir apsaugotose stovėjimo aikštelėse teikiamų paslaugų kokybė ir tų aikštelių saugumo lygis, nustatymo ir tų aikštelių sertifikavimo procedūrų papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 (OL L 170, 2022 6 28, p. 27).

2010 m. liepos 1 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 581/2010 dėl ilgiausių leistinų laikotarpių, per kuriuos turi būti perkelti susiję duomenys iš transporto priemonių ir vairuotojų kortelių (OL L 168, 2010 7 2, p. 16).

2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1054, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 561/2006, kiek tai susiję su būtiniausiais reikalavimais dėl maksimalios kasdienio bei kassavaitinio vairavimo trukmės, minimalių pertraukų ir kasdienio bei kassavaitinio poilsio laikotarpių, ir Reglamentas (ES) Nr. 165/2014, kiek tai susiję su vietos nustatymu tachografais (OL L 249, 2020 7 31, p. 1).

Tachografas

2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 165/2014 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų ir iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 561/2006 dėl tam tikrų su kelių transportu susijusių socialinių teisės aktų suderinimo (OL L 60, 2014 2 28, p. 1).

2016 m. sausio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/68 dėl elektroniniams vairuotojų kortelių registrams sujungti reikalingų bendrų procedūrų ir specifikacijų (OL L 15, 2016 1 22, p. 51).

2016 m. kovo 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/799, kuriuo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 165/2014 ir nustatomi tachografų ir jų komponentų konstrukcijos, bandymo, įrengimo, naudojimo ir remonto reikalavimai (OL L 139, 2016 5 26, p. 1).

2021 m. liepos 16 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1228, kuriuo iš dalies keičiamos Įgyvendinimo reglamento (ES) 2016/799 nuostatos dėl išmaniųjų tachografų ir jų komponentų konstrukcijos, bandymo, įrengimo, naudojimo ir remonto reikalavimų (OL L 273, 2021 7 30, p. 1–140).

2018 m. vasario 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/502, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/799, kuriuo nustatomi tachografų ir jų komponentų konstrukcijos, bandymo, įrengimo, naudojimo ir remonto reikalavimai (OL L 85, 2018 3 28, p. 1).

Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3821/85 dėl kelių transporto priemonėse naudojamų tachografų (OL L 370, 1985 12 31, p. 8).

(Tačiau žr. Reglamento (ES) Nr. 165/2014 46 straipsnį)

2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1054, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (EB) Nr. 561/2006, kiek tai susiję su būtiniausiais reikalavimais dėl maksimalios kasdienio bei kassavaitinio vairavimo trukmės, minimalių pertraukų ir kasdienio bei kassavaitinio poilsio laikotarpių, ir Reglamentas (ES) Nr. 165/2014, kiek tai susiję su vietos nustatymu tachografais (OL L 249, 2020 7 31, p. 1).

Socialinės teisės aktų vykdymo užtikrinimas

2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/22/EB dėl būtiniausių sąlygų Tarybos reglamentams (EEB) Nr. 3820/85 ir (EEB) Nr. 3821/85 dėl su kelių transporto veikla susijusių socialinių teisės aktų įgyvendinti ir panaikinanti Direktyvą 88/599/EEB (OL L 102, 2006 4 11, p. 35) su pakeitimais, padarytais:

2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2020/1057, kuria nustatomos konkrečios su Direktyva 96/71/EB ir Direktyva 2014/67/ES susijusios kelių transporto vairuotojų komandiravimo taisyklės ir iš dalies keičiami Direktyva 2006/22/EB, kiek tai susiję su vykdymo užtikrinimo reikalavimais, ir Reglamentas (ES) Nr. 1024/2012 (OL L 249, 2020 7 31, p. 49).

Veiklos patvirtinimo blankas

2007 m. balandžio 12 d. Komisijos sprendimas 2007/230/EB dėl blanko, naudojamo įgyvendinant socialinius teisės aktus, susijusius su kelių transporto veikla (OL L 99, 2007 4 14, p. 14).

Darbo laikas

2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/15/EB dėl asmenų, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, darbo laiko organizavimo

(OL L 80, 2002 3 23, p. 35).

Gabenamieji slėginiai įrenginiai

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/35/ES dėl gabenamųjų slėginių įrenginių ir panaikinanti Tarybos direktyvas 76/767/EEB, 84/525/EEB, 84/526/EEB, 84/527/EEB ir 1999/36/EB (OL L 165, 2010 6 30, p. 1).

Techninė apžiūra

2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/45/ES dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų periodinės techninės apžiūros, kuria panaikinama Direktyva 2009/40/EB (OL L 127, 2014 4 29, p. 51).

2021 m. liepos 9 d. Komisijos deleguotoji direktyva (ES) 2021/1717, kuria dėl tam tikrų transporto priemonių kategorijų pavadinimų atnaujinimo ir pagalbos iškvietos sistemos „eCall“ įtraukimo į I ir III prieduose pateiktą tikrinimo pozicijų, metodų, apžiūros nepraėjimo priežasčių ir trūkumų vertinimo sąrašą iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/45/ES (OL L 342, 2021 9 27, p. 48–51).

2019 m. balandžio 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/621 dėl tikrinamų pozicijų techninei apžiūrai atlikti būtinos techninės informacijos ir dėl rekomenduojamų tikrinimo metodų naudojimo, kuriuo nustatomos išsamios taisyklės dėl duomenų formato ir prieigos prie atitinkamos techninės informacijos tvarka (OL L 108, 2019 4 23, p. 5–28).

Patikrinimas kelyje

2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/47/ES dėl Sąjungoje važinėjančių komercinių transporto priemonių techninio patikrinimo kelyje, kuria panaikinama Direktyva 2000/30/EB (OL L 127, 2014 4 29, p. 134).

2021 m. birželio 29 d. Komisijos deleguotoji direktyva (ES) 2021/1716, kuria dėl transporto priemonių kategorijų pavadinimų pakeitimų, padarytų iš dalies keičiant tipo patvirtinimo teisės aktus, iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/47/ES (OL L 342, 2021 9 27, p. 45–47).

2017 m. lapkričio 29 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2017/2205, kuriuo nustatomos išsamios pranešimo apie komercines transporto priemones, turinčias didelių arba pavojingų trūkumų, nustatytų per techninį patikrinimą kelyje, teikimo tvarkos taisyklės (OL L 314, 2017 11 30, p. 3–11).

Greičio ribotuvai

1992 m. vasario 10 d. Tarybos direktyva 92/6/EEB dėl greičio ribotuvų įrengimo ir naudojimo kai kurių kategorijų transporto priemonėse Bendrijoje (OL L 57, 1992 3 2, p. 27).

Saugos diržai

1991 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyva 91/671/EEB dėl saugos diržų ir vaikų tvirtinimo sistemų transporto priemonėse privalomojo naudojimo (OL L 373, 1991 12 31, p. 26).

Veidrodžiai

2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/38/EB dėl Bendrijoje įregistruotose sunkiasvorėse krovininėse transporto priemonėse įrengtų veidrodėlių modifikavimo (OL L 184, 2007 7 14, p. 25).

Registracijos dokumentai

1999 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 1999/37/EB dėl transporto priemonių registracijos dokumentų (OL L 138, 1999 6 1, p. 57).

2006 m. lapkričio 20 d. Tarybos direktyva 2006/103/EB dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo adaptuojanti tam tikras direktyvas transporto politikos srityje (OL L 363, 2006 12 20, p. 344)

Vairuotojų mokymas

2003 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo, iš dalies keičianti Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3820/85 ir Tarybos direktyvą 91/439/EEB bei panaikinanti Tarybos direktyvą 76/914/EEB (OL L 226, 2003 9 10, p. 4).

2018 m. balandžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/645, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir kvalifikacijos kėlimo ir Direktyva 2006/126/EB dėl vairuotojo pažymėjimų (OL L 112, 2018 5 2, p. 29).

Vairuotojo pažymėjimas

2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/126/EB dėl vairuotojo pažymėjimų (OL L 403, 2006 12 30, p. 18).

2012 m. gegužės 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 383/2012, kuriuo nustatomi lustinių vairuotojo pažymėjimų techniniai reikalavimai (OL L 120, 2012 5 5, p. 1).

Keitimasis informacija tarpvalstybiniu lygmeniu

2015 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/413, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygmeniu apie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus (OL L 68, 2015 3 13, p. 9).

Pavojingųjų krovinių vežimas vidaus keliais

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).

Pavojingųjų krovinių vežimo tikrinimas

1995 m. spalio 6 d. Tarybos direktyva 95/50/EB dėl pavojingų krovinių vežimo keliais vienodų tikrinimo procedūrų (OL L 249, 1995 10 17, p. 35).

Tuneliai

2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/54/EB dėl transeuropinio kelių tinklo tunelių būtiniausių saugos reikalavimų (OL L 167, 2004 4 30, p. 39).

Kelių infrastruktūros saugumo valdymas

2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo (OL L 319, 2008 11 29, p. 59).

Transporto priemonių matmenys ir masė

1996 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva 96/53/EB, nustatanti tam tikrų Bendrijoje nacionaliniam ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausius leistinus matmenis ir tarptautiniam vežimui naudojamų kelių transporto priemonių didžiausią leistiną masę (OL L 235, 1996 9 17, p. 59).

2019 m. birželio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2019/984, kuriuo dėl maksimalaus transporto priemonės ilgio, kai dėl kabinų pagerėja aerodinaminės savybės, energijos vartojimo efektyvumas ir saugos savybės, specialių taisyklių įgyvendinimo termino iš dalies keičiama Tarybos direktyva 96/53/EB (OL L 164, 2019 6 20, p. 30–31).

2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1242, kuriuo nustatomi naujų sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio standartai ir iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 595/2009 ir (ES) 2018/956 bei Tarybos direktyva 96/53/EB (OL L 198, 2019 7 25, p. 202–24) (susiję tik su Tarybos direktyvos 96/53/EB pakeitimu).

Keleivių teisės

2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 181/2011 dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 (OL L 55, 2011 2 28, p. 1).

Netaršios transporto priemonės ir (arba) alternatyviųjų degalų infrastruktūra

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/33/EB dėl skatinimo naudoti netaršias ir efektyviai energiją vartojančias kelių transporto priemones (OL L 120, 2009 5 15, p. 5).

2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/94/ES dėl alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimo (OL L 307, 2014 10 28, p. 1).

Intelektinės transporto sistemos

2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos (OL L 207, 2010 8 6, p. 1).

2011 m. liepos 13 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2011/453/ES, kuriuo patvirtinamos valstybių narių ataskaitų rengimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/40/ES gairės (OL L 193, 2011 7 23, p. 48).

2016 m. vasario 12 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/209 dėl standartizacijos prašymo Europos standartizacijos organizacijoms dėl miestų teritorijų intelektinių transporto sistemų (ITS), siekiant užtikrinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/40/ES dėl kelių transporto ir jo sąsajų su kitų rūšių transportu srities intelektinių transporto sistemų diegimo sistemos įgyvendinimą (OL L 39, 2016 2 16, p. 48).

2012 m. lapkričio 26 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 305/2013, kuriuo dėl sąveikios europinės pagalbos iškvietos paslaugos suderinto teikimo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES (OL L 91, 2013 4 3, p. 1).

2013 m. gegužės 15 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 885/2013, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos ITS direktyvos 2010/40/ES nuostatos dėl informavimo apie saugias sunkvežimių ir komercinių transporto priemonių stovėjimo vietas paslaugų teikimo (OL L 247, 2013 9 18, p. 1).

2013 m. gegužės 15 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 886/2013, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/40/ES papildoma nuostatomis dėl duomenų, kurių reikia, kad vartotojams, kai įmanoma, nemokamai galima būtų teikti su eismo sauga susijusią būtinąją universalią eismo informaciją, ir tos informacijos teikimo procedūrų (OL L 247, 2013 9 18, p. 6).

2014 m. gruodžio 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/962, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2010/40/ES nuostatos, susijusios su visoje Europos Sąjungoje teikiamomis tikralaikės eismo informacijos paslaugomis (OL L 157, 2015 6 23, p. 21).

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 585/2014/ES dėl sąveikios visos ES pagalbos iškvietos paslaugos „eCall“ diegimo (OL L 164, 2014 6 3, p. 6).

Kelių rinkliavos sistemos

2019 m. kovo 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/520 dėl elektroninių kelių rinkliavos sistemų sąveikumo, kuria sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybiniu lygmeniu keistis informacija apie kelių rinkliavų nesumokėjimo atvejus Sąjungoje (OL L 91, 2019 3 29, p. 45).

2019 m. lapkričio 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/203 dėl transporto priemonių klasifikavimo, Europos elektroninės rinkliavos paslaugos gavėjų pareigų, sąveikos sudedamosioms dalims taikomų reikalavimų ir paskelbtųjų įstaigų būtinųjų tinkamumo kriterijų (OL L 43, 2020 2 17, p. 41–48).

2019 m. lapkričio 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/204 dėl Europos elektroninės rinkliavos paslaugos teikėjų detalizuotų pareigų, Europos elektroninės rinkliavos paslaugos teritorijos dokumento būtinojo turinio, elektroninių sąsajų ir sąveikos sudedamosioms dalims taikomų reikalavimų, kuriuo panaikinamas Sprendimas 2009/750/EB (OL L 43, 2020 2 17, p. 49–62).

Tipo patvirtinimas

2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo ir rinkos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 bei panaikinama Direktyva 2007/46/EB (OL L 151, 2018 6 14, p. 1).

2013 m. vasario 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 167/2013 dėl žemės ir miškų ūkio transporto priemonių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (OL L 60, 2013 3 2, p. 1).

2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 168/2013 dėl dviračių ir triračių transporto priemonių bei keturračių patvirtinimo ir rinkos priežiūros (OL L 60, 2013 3 2, p. 52).

Elektroninė krovinių vežimo informacija

2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1056 dėl elektroninės krovinių vežimo informacijos (OL L 249, 2020 7 31, p. 33) (kiek tai susiję su aktais, patenkančiais į šio priedo taikymo sritį) (1).

„I.4 PRIEDAS

JŪRŲ TRANSPORTUI TAIKOMOS TAISYKLĖS

Jei šiame priede arba I–VI protokoluose nenurodyta kitaip, toliau nurodytų Europos Sąjungos teisės aktų taikytinos nuostatos yra taikomos laikantis pagrindinės sutarties ir II priedo dėl horizontaliojo pritaikymo. Prireikus toliau nurodoma, kaip konkrečiai pritaikomas kiekvienas teisės aktas.

Toliau daroma nuoroda į paskutinę Europos Sąjungos teisės aktų versiją su paskutiniais pakeitimais.

| Reguliuojama sritis | Teisės aktai |
| --- | --- |
| Jūrų politika | 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1). |
| Patekimas į rinką | 1992 m. gruodžio 7 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3577/92, taikantis laisvės teikti paslaugas principą jūrų transportui valstybėse narėse (jūrų kabotažas) (OL L 364, 1992 12 12, p. 7).
  1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4055/86 dėl laisvės teikti paslaugas principo taikymo jūrų transporto paslaugoms tarp valstybių narių bei valstybių narių ir trečiųjų šalių (OL L 378, 1986 12 31, p. 1).
  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 789/2004 dėl krovininių ir keleivinių laivų perkėlimo Bendrijoje iš vieno registro į kitą, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 613/91 (OL L 138, 2004 4 30, p. 19).
  1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4058/86 dėl koordinuotų veiksmų siekiant užtikrinti laisvą prieigą prie krovinių okeaniniuose reisuose (OL L 378, 1986 12 31, p. 21). |
| Tarptautiniai santykiai | 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4057/86 dėl nesąžiningos kainų nustatymo veiklos jūrų transporte (OL L 378, 1986 12 31, p. 14). |
| Tarptautiniai susitarimai | 2011 m. gruodžio 12 d. Tarybos sprendimas 2012/22/ES dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2002 m. protokolo, išskyrus jo 10 ir 11 straipsnius (OL L 8, 2012 1 12, p. 1).
  2011 m. gruodžio 12 d. Tarybos sprendimas 2012/23/ES dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2002 m. protokolo, kiek tai susiję su jo 10 ir 11 straipsniais (OL L 8, 2012 1 12, p. 13). |
| Laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijos. Pripažintos organizacijos | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/15/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (OL L 131, 2009 5 28, p. 47).
  2009 m. birželio 16 d. Komisijos sprendimas 2009/491/EB dėl kriterijų, kurių turėtų būti laikomasi sprendžiant, ar gali būti laikoma, kad vėliavos valstybės vardu veikiančios organizacijos veikla kelia nepriimtiną grėsmę saugai ar aplinkai (OL L 162, 2009 6 25, p. 6).
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (OL L 131, 2009 5 28, p. 11).
  2014 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 788/2014, kuriuo nustatomos išsamios vienkartinių ir reguliariai mokamų baudų skyrimo ir laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų pripažinimo panaikinimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 391/2009 6 ir 7 straipsnius taisyklės (OL L 214, 2014 7 19, p. 12). |
| Vėliavos valstybė | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/21/EB dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi (OL L 131, 2009 5 28, p. 132). |
| Uosto valstybės kontrolė | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (OL L 131, 2009 5 28, p. 57). |
| Laivų eismo stebėsena | 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB, įdiegianti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą ir panaikinanti Tarybos direktyvą 93/75/EEB (OL L 208, 2002 8 5, p. 10). |
| Tarptautinis saugaus valdymo kodeksas | 2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 336/2006 dėl Tarptautinio saugaus valdymo kodekso įgyvendinimo Bendrijoje ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3051/95 (OL L 64, 2006 3 4, p. 1). |
| Pranešimo formalumai | 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams, kuria panaikinama Direktyva 2002/6/EB (OL L 283, 2010 10 29, p. 1). |
| Laivų įrenginiai | 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/90/ES dėl laivų įrenginių, kuria panaikinama Tarybos direktyva 96/98/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 146).
  2022 m. liepos 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1157, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/90/ES nuostatų dėl laivų įrenginių modelio, konstrukcijos ir veikimo charakteristikų reikalavimų ir bandymo standartų taikymo taisyklės ir panaikinamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1158 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 180, 2022 7 6, p. 1). |
| Keleiviniai laivai | 2003 m. balandžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/25/EB dėl specialių ro-ro keleivinių laivų stabilumo reikalavimų (OL L 123, 2003 5 17, p. 22).
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 392/2009 dėl keleivių vežėjų jūra atsakomybės avarijų atveju (OL L 131, 2009 5 28, p. 24).
  1998 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos (OL L 188, 1998 7 2, p. 35).
  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (OL L 163, 2009 6 25, p. 1).
  2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2110 dėl inspektavimo, kuriuo užtikrinamas saugus reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimas, sistemos ir kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB ir panaikinama Tarybos direktyva 1999/35/EB (OL L 315, 2017 11 30, p. 61). |
| Žvejybos laivų sauga | 1997 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyva 97/70/EB, nustatanti suderintus saugumo reikalavimus 24 metrų ilgio ir ilgesniems žvejybos laivams (OL L 34, 1998 2 9, p. 1). |
| Naftos tanklaiviai | 2012 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 530/2012 dėl dvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnio įvedimo viengubo korpuso naftos tanklaiviams (OL L 172, 2012 6 30, p. 3). |
| Sausakrūviai laivai | 2001 m. gruodžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/96/EB, nustatanti sausakrūvių laivų saugaus pakrovimo ir iškrovimo suderintus reikalavimus ir tvarką (OL L 13, 2002 1 16, p. 9). |
| Avarijų tyrimas | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/18/EB, nustatanti pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui, ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 1999/35/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/59/EB (OL L 131, 2009 5 28, p. 114).
  2011 m. liepos 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 651/2011, kuriuo patvirtinamos valstybių narių, bendradarbiaujant su Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/18/EB 10 straipsnį, sukurtos nuolatinio bendradarbiavimo sistemos darbo tvarkos taisyklės (OL L 177, 2011 7 6, p. 18).
  2011 m. gruodžio 9 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1286/2011, kuriuo priimama bendroji jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo metodika, parengta pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/18/EB 5 straipsnio 4 dalį (OL L 328, 2011 12 10, p. 36). |
| Draudimas | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/20/EB dėl laivų savininkų atsakomybės pagal jūrinius reikalavimus draudimo (OL L 131, 2009 5 28, p. 128). |
| Tarša iš laivų | 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už taršos pažeidimus, įskaitant baudžiamąsias, įvedimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 11). |
| Laivuose susidarančios atliekos | 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/883 dėl uosto priėmimo įrenginių, į kuriuos pristatomos laivų atliekos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2010/65/ES ir panaikinama Direktyva 2000/59/EB (OL L 151, 2019 6 7, p. 116). |
| Organiniai alavo junginiai | 2003 m. balandžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 782/2003 dėl draudimo naudoti laivuose organoalavo junginius (OL L 115, 2003 5 9, p. 1). |
| Jūrų saugumas | 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo (OL L 129, 2004 4 29, p. 6).
  2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/65/EB dėl uostų apsaugos stiprinimo (OL L 310, 2005 11 25, p. 28).
  2008 m. balandžio 9 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 324/2008, nustatantis iš dalies pakeistą Komisijos patikrinimų laivybos apsaugos srityje tvarką (OL L 98, 2008 4 10, p. 5). |
| Jūrininkų rengimas | 2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/993 dėl minimalaus jūrininkų rengimo (kodifikuota redakcija) (Tekstas svarbus EEE) (OL L 169, 2022 6 27, p. 45). |
| Socialiniai aspektai | 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/54/ES dėl tam tikrų vėliavos valstybės įsipareigojimų užtikrinti, kad būtų laikomasi 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ir kad ji būtų vykdoma (OL L 329, 2013 12 10, p. 1).
  1999 m. birželio 21 d. Tarybos direktyva 1999/63/EB dėl Europos bendrijos laivų savininkų asociacijos (ECSA) ir Europos Sąjungos transporto darbuotojų profesinių sąjungų federacijos (FST) susitarimo dėl jūreivių darbo laiko organizavimo (OL L 167, 1999 7 2, p. 33).
  1999 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/95/EB dėl jūrininkų darbo valandoms į Bendrijos uostus įplaukusiuose laivuose taikomų nuostatų įgyvendinimo (OL L 14, 2000 1 20, p. 29).
  2009 m. vasario 16 d. Tarybos direktyva 2009/13/EB, įgyvendinanti Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytą susitarimą dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ir iš dalies keičianti Direktyvą 1999/63/EB (OL L 124, 2009 5 20, p. 30).
  1992 m. kovo 31 d. Tarybos direktyva 92/29/EEB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, skirtų gerinti medicininį gydymą laivuose (OL L 113, 1992 4 30, p. 19). |
| Keleivių teisės | 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1177/2010 dėl jūrų ir vidaus vandenų keliais vykstančių keleivių teisių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 (OL L 334, 2010 12 17, p. 1). |
| Gabenamieji slėginiai įrenginiai | 2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/35/ES dėl gabenamųjų slėginių įrenginių ir panaikinanti Tarybos direktyvas 76/767/EEB, 84/525/EEB, 84/526/EEB, 84/527/EEB ir 1999/36/EB (OL L 165, 2010 6 30, p. 1). |
| Europos jūrų saugumo agentūra | 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą (OL L 208, 2002 8 5, p. 1). |
| Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas | 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiantis Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS) ir iš dalies keičiantis saugios laivybos ir teršimo iš laivų prevencijos reglamentus (OL L 324, 2002 11 29, p. 1). |
| Uosto paslaugos | 2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/352, kuriuo nustatoma uosto paslaugų teikimo sistema ir bendros finansinio uostų skaidrumo taisyklės (OL L 57, 2017 3 3, p. 1). |
| Jūrų sektoriaus vieno langelio sistema | 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1239, kuriuo nustatoma Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka ir panaikinama Direktyva 2010/65/ES (OL L 198, 2019 7 25, p. 64). |
| Aplinka | 2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/802 dėl sieros kiekio sumažinimo tam tikrose skystojo kuro rūšyse (OL L 132, 2016 5 21, p. 58).
  2015 m. vasario 16 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/253, kuriuo nustatomos sieros kiekio jūriniame kure mėginių ėmimo ir ataskaitų teikimo pagal Tarybos direktyvą 1999/32/EB taisyklės (OL L 41, 2015 2 17, p. 55). |

Reguliuojama sritis

Teisės aktai

Jūrų politika

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1).

Patekimas į rinką

1992 m. gruodžio 7 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3577/92, taikantis laisvės teikti paslaugas principą jūrų transportui valstybėse narėse (jūrų kabotažas) (OL L 364, 1992 12 12, p. 7).

1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4055/86 dėl laisvės teikti paslaugas principo taikymo jūrų transporto paslaugoms tarp valstybių narių bei valstybių narių ir trečiųjų šalių (OL L 378, 1986 12 31, p. 1).

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 789/2004 dėl krovininių ir keleivinių laivų perkėlimo Bendrijoje iš vieno registro į kitą, panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 613/91 (OL L 138, 2004 4 30, p. 19).

1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4058/86 dėl koordinuotų veiksmų siekiant užtikrinti laisvą prieigą prie krovinių okeaniniuose reisuose (OL L 378, 1986 12 31, p. 21).

Tarptautiniai santykiai

1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 4057/86 dėl nesąžiningos kainų nustatymo veiklos jūrų transporte (OL L 378, 1986 12 31, p. 14).

Tarptautiniai susitarimai

2011 m. gruodžio 12 d. Tarybos sprendimas 2012/22/ES dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2002 m. protokolo, išskyrus jo 10 ir 11 straipsnius (OL L 8, 2012 1 12, p. 1).

2011 m. gruodžio 12 d. Tarybos sprendimas 2012/23/ES dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie 1974 m. Atėnų konvencijos dėl keleivių ir jų bagažo vežimo jūra 2002 m. protokolo, kiek tai susiję su jo 10 ir 11 straipsniais (OL L 8, 2012 1 12, p. 13).

Laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijos. Pripažintos organizacijos

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/15/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (OL L 131, 2009 5 28, p. 47).

2009 m. birželio 16 d. Komisijos sprendimas 2009/491/EB dėl kriterijų, kurių turėtų būti laikomasi sprendžiant, ar gali būti laikoma, kad vėliavos valstybės vardu veikiančios organizacijos veikla kelia nepriimtiną grėsmę saugai ar aplinkai (OL L 162, 2009 6 25, p. 6).

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (OL L 131, 2009 5 28, p. 11).

2014 m. liepos 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 788/2014, kuriuo nustatomos išsamios vienkartinių ir reguliariai mokamų baudų skyrimo ir laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų pripažinimo panaikinimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 391/2009 6 ir 7 straipsnius taisyklės (OL L 214, 2014 7 19, p. 12).

Vėliavos valstybė

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/21/EB dėl vėliavos valstybės reikalavimų laikymosi (OL L 131, 2009 5 28, p. 132).

Uosto valstybės kontrolė

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (OL L 131, 2009 5 28, p. 57).

Laivų eismo stebėsena

2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/59/EB, įdiegianti Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą ir panaikinanti Tarybos direktyvą 93/75/EEB (OL L 208, 2002 8 5, p. 10).

Tarptautinis saugaus valdymo kodeksas

2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 336/2006 dėl Tarptautinio saugaus valdymo kodekso įgyvendinimo Bendrijoje ir panaikinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3051/95 (OL L 64, 2006 3 4, p. 1).

Pranešimo formalumai

2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams, kuria panaikinama Direktyva 2002/6/EB (OL L 283, 2010 10 29, p. 1).

Laivų įrenginiai

2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/90/ES dėl laivų įrenginių, kuria panaikinama Tarybos direktyva 96/98/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 146).

2022 m. liepos 4 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/1157, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/90/ES nuostatų dėl laivų įrenginių modelio, konstrukcijos ir veikimo charakteristikų reikalavimų ir bandymo standartų taikymo taisyklės ir panaikinamas Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2021/1158 (Tekstas svarbus EEE) (OL L 180, 2022 7 6, p. 1).

Keleiviniai laivai

2003 m. balandžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/25/EB dėl specialių ro-ro keleivinių laivų stabilumo reikalavimų (OL L 123, 2003 5 17, p. 22).

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 392/2009 dėl keleivių vežėjų jūra atsakomybės avarijų atveju (OL L 131, 2009 5 28, p. 24).

1998 m. birželio 18 d. Tarybos direktyva 98/41/EB dėl įplaukiančiuose į ir išplaukiančiuose iš Bendrijos valstybių narių uostų keleiviniuose laivuose esančių asmenų registracijos (OL L 188, 1998 7 2, p. 35).

2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų (OL L 163, 2009 6 25, p. 1).

2017 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2110 dėl inspektavimo, kuriuo užtikrinamas saugus reguliariąsias paslaugas teikiančių ro-ro keleivinių laivų ir greitaeigių keleivinių laivų eksploatavimas, sistemos ir kuria iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB ir panaikinama Tarybos direktyva 1999/35/EB (OL L 315, 2017 11 30, p. 61).

Žvejybos laivų sauga

1997 m. gruodžio 11 d. Tarybos direktyva 97/70/EB, nustatanti suderintus saugumo reikalavimus 24 metrų ilgio ir ilgesniems žvejybos laivams (OL L 34, 1998 2 9, p. 1).

Naftos tanklaiviai

2012 m. birželio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 530/2012 dėl dvigubo korpuso arba lygiaverčių dizaino reikalavimų greitesnio įvedimo viengubo korpuso naftos tanklaiviams (OL L 172, 2012 6 30, p. 3).

Sausakrūviai laivai

2001 m. gruodžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/96/EB, nustatanti sausakrūvių laivų saugaus pakrovimo ir iškrovimo suderintus reikalavimus ir tvarką (OL L 13, 2002 1 16, p. 9).

Avarijų tyrimas

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/18/EB, nustatanti pagrindinius principus, taikomus avarijų jūrų transporto sektoriuje tyrimui, ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 1999/35/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/59/EB (OL L 131, 2009 5 28, p. 114).

2011 m. liepos 5 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 651/2011, kuriuo patvirtinamos valstybių narių, bendradarbiaujant su Komisija pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/18/EB 10 straipsnį, sukurtos nuolatinio bendradarbiavimo sistemos darbo tvarkos taisyklės (OL L 177, 2011 7 6, p. 18).

2011 m. gruodžio 9 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1286/2011, kuriuo priimama bendroji jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo metodika, parengta pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/18/EB 5 straipsnio 4 dalį (OL L 328, 2011 12 10, p. 36).

Draudimas

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/20/EB dėl laivų savininkų atsakomybės pagal jūrinius reikalavimus draudimo (OL L 131, 2009 5 28, p. 128).

Tarša iš laivų

2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už taršos pažeidimus, įskaitant baudžiamąsias, įvedimo (OL L 255, 2005 9 30, p. 11).

Laivuose susidarančios atliekos

2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/883 dėl uosto priėmimo įrenginių, į kuriuos pristatomos laivų atliekos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2010/65/ES ir panaikinama Direktyva 2000/59/EB (OL L 151, 2019 6 7, p. 116).

Organiniai alavo junginiai

2003 m. balandžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 782/2003 dėl draudimo naudoti laivuose organoalavo junginius (OL L 115, 2003 5 9, p. 1).

Jūrų saugumas

2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo (OL L 129, 2004 4 29, p. 6).

2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/65/EB dėl uostų apsaugos stiprinimo (OL L 310, 2005 11 25, p. 28).

2008 m. balandžio 9 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 324/2008, nustatantis iš dalies pakeistą Komisijos patikrinimų laivybos apsaugos srityje tvarką (OL L 98, 2008 4 10, p. 5).

Jūrininkų rengimas

2022 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/993 dėl minimalaus jūrininkų rengimo (kodifikuota redakcija) (Tekstas svarbus EEE) (OL L 169, 2022 6 27, p. 45).

Socialiniai aspektai

2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/54/ES dėl tam tikrų vėliavos valstybės įsipareigojimų užtikrinti, kad būtų laikomasi 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ir kad ji būtų vykdoma (OL L 329, 2013 12 10, p. 1).

1999 m. birželio 21 d. Tarybos direktyva 1999/63/EB dėl Europos bendrijos laivų savininkų asociacijos (ECSA) ir Europos Sąjungos transporto darbuotojų profesinių sąjungų federacijos (FST) susitarimo dėl jūreivių darbo laiko organizavimo (OL L 167, 1999 7 2, p. 33).

1999 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/95/EB dėl jūrininkų darbo valandoms į Bendrijos uostus įplaukusiuose laivuose taikomų nuostatų įgyvendinimo (OL L 14, 2000 1 20, p. 29).

2009 m. vasario 16 d. Tarybos direktyva 2009/13/EB, įgyvendinanti Europos bendrijos laivų savininkų asociacijų (ECSA) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytą susitarimą dėl 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje ir iš dalies keičianti Direktyvą 1999/63/EB (OL L 124, 2009 5 20, p. 30).

1992 m. kovo 31 d. Tarybos direktyva 92/29/EEB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, skirtų gerinti medicininį gydymą laivuose (OL L 113, 1992 4 30, p. 19).

Keleivių teisės

2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1177/2010 dėl jūrų ir vidaus vandenų keliais vykstančių keleivių teisių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 (OL L 334, 2010 12 17, p. 1).

Gabenamieji slėginiai įrenginiai

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/35/ES dėl gabenamųjų slėginių įrenginių ir panaikinanti Tarybos direktyvas 76/767/EEB, 84/525/EEB, 84/526/EEB, 84/527/EEB ir 1999/36/EB (OL L 165, 2010 6 30, p. 1).

Europos jūrų saugumo agentūra

2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą (OL L 208, 2002 8 5, p. 1).

Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas

2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2099/2002, įsteigiantis Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS) ir iš dalies keičiantis saugios laivybos ir teršimo iš laivų prevencijos reglamentus (OL L 324, 2002 11 29, p. 1).

Uosto paslaugos

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/352, kuriuo nustatoma uosto paslaugų teikimo sistema ir bendros finansinio uostų skaidrumo taisyklės (OL L 57, 2017 3 3, p. 1).

Jūrų sektoriaus vieno langelio sistema

2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/1239, kuriuo nustatoma Europos jūrų sektoriaus vieno langelio aplinka ir panaikinama Direktyva 2010/65/ES (OL L 198, 2019 7 25, p. 64).

Aplinka

2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/802 dėl sieros kiekio sumažinimo tam tikrose skystojo kuro rūšyse (OL L 132, 2016 5 21, p. 58).

2015 m. vasario 16 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2015/253, kuriuo nustatomos sieros kiekio jūriniame kure mėginių ėmimo ir ataskaitų teikimo pagal Tarybos direktyvą 1999/32/EB taisyklės (OL L 41, 2015 2 17, p. 55).

„I.5 PRIEDAS

VEŽIMUI VIDAUS VANDENŲ KELIAIS TAIKOMOS TAISYKLĖS

Jei šiame priede arba I–VI protokoluose nenurodyta kitaip, toliau nurodytų Europos Sąjungos teisės aktų taikytinos nuostatos yra taikomos laikantis pagrindinės sutarties ir II priedo dėl horizontaliojo pritaikymo. Prireikus toliau nurodoma, kaip konkrečiai pritaikomas kiekvienas teisės aktas.

Toliau daroma nuoroda į paskutinę Europos Sąjungos teisės aktų versiją su paskutiniais pakeitimais.

| Reguliuojama sritis | Teisės aktai |
| --- | --- |
| Patekimas į rinką | 1996 m. liepos 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1356/96 dėl bendrųjų taisyklių, taikytinų prekių ar keleivių vežimui vidaus vandenų keliais tarp valstybių narių, siekiant užtikrinti laisvę teikti tokias transporto paslaugas (OL L 175, 1996 7 13, p. 7).
  1991 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3921/91, nustatantis sąlygas, pagal kurias vežėjai nerezidentai gali vežti krovinius arba keleivius valstybės narės vidaus vandens keliais (OL L 373, 1991 12 31, p. 1).
  1999 m. kovo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 718/1999 dėl Bendrijos laivyno pajėgumo politikos skatinti vidaus vandenų transportą (OL L 90, 1999 4 2, p. 1).
  1996 m. lapkričio 19 d. Tarybos direktyva 96/75/EB dėl frachtavimo ir kainodaros nacionaliniame ir tarptautiniame Bendrijos vidaus vandens kelių transporte (OL L 304, 1996 11 27, p. 12).
  1985 m. spalio 17 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2919/85, nustatantis peržiūrėtos Konvencijos dėl laivybos Reinu, taikomos Reinu plaukiojantiems laivams, minimų priemonių prieinamumą (OL L 280, 1985 10 22, p. 4). |
| Vertimasis profesine veikla | 1987 m. lapkričio 9 d. Tarybos direktyva Nr. 87/540/EEB dėl leidimo verstis krovinių vežėjo vandens keliais vidaus ir tarptautiniais maršrutais veikla bei abipusio diplomų, pažymėjimų ir kitų oficialią kvalifikaciją verstis šia veikla patvirtinančių dokumentų pripažinimo (OL L 322, 1987 11 12, p. 20).
  2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2397 dėl vidaus vandenų laivybos srities profesinių kvalifikacijų pripažinimo, kuria panaikinamos Tarybos direktyvos 91/672/EEB ir 96/50/EB (OL L 345, 2017 12 27, p. 53).
  2021 m. liepos 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2021/1233, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2017/2397, kiek tai susiję su trečiosios šalies pažymėjimų pripažinimo pereinamojo laikotarpio priemonėmis (OL L 274, 2021 7 30, p. 52–54).
  2021 m. lapkričio 22 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/184, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2017/2397 IV priedas (OL L 30, 2022 2 11, p. 3–4).
  2019 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos deleguotoji direktyva (ES) 2020/12, kuria Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2397 papildoma kompetencijos ir atitinkamų žinių bei įgūdžių standartais, taip pat praktinių egzaminų, treniruoklių patvirtinimo ir sveikatos būklės tinkamumo standartais (OL L 6, 2020 1 10, p. 15).
  2020 m. sausio 20 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/473, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2397 papildoma nuostatomis dėl Sąjungos kvalifikacijos pažymėjimų, tarnybos įrašų knygelių ir laivo žurnalų duomenų bazių standartų (OL L 100, 2020 4 1, p. 1).
  2020 m. sausio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/182 dėl vidaus vandenų laivybos profesinių kvalifikacijų srities dokumentų pavyzdžių (OL L 38, 2020 2 11, p. 1). |
| Saugos / techniniai reikalavimai | 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/100/EB dėl vidaus vandenų laivų tinkamumo plaukioti liudijimų abipusio pripažinimo (OL L 259, 2009 10 2, p. 8).
  2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1629, kuria nustatomi vidaus vandenų laivams taikomi techniniai reikalavimai, iš dalies keičiama Direktyva 2009/100/EB ir panaikinama Direktyva 2006/87/EB (OL L 252, 2016 9 16, p. 118).
  2021 m. balandžio 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/1308, kuriuo dėl Sąjungos vidaus vandenų kelių sąrašo ir plaukiojančiosioms priemonėms taikomų būtinųjų techninių reikalavimų pakeitimų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/1629 I ir II priedai C/2021/2853 (OL L 284, 2021 8 9, p. 1–13).
  2018 m. balandžio 18 d. Komisijos deleguotoji direktyva (ES) 2018/970, kuria iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/1629, kuria nustatomi vidaus vandenų laivams taikomi techniniai reikalavimai, II, III ir V priedai (OL L 174, 2018 7 10, p. 15).
  2020 m. sausio 20 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/474 dėl Europos laivų korpusų duomenų bazės (OL L 100, 2020 4 1, p. 12).
  2020 m. liepos 28 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1122 dėl bendrovės „DNV GL AS“ pripažinimo vidaus vandenų laivų klasifikacine bendrove pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1629 (OL L 245, 2020 7 30, p. 15).
  2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/35/ES dėl gabenamųjų slėginių įrenginių ir panaikinanti Tarybos direktyvas 76/767/EEB, 84/525/EEB, 84/526/EEB, 84/527/EEB ir 1999/36/EB (OL L 165, 2010 6 30, p. 1). |
| Pavojingųjų krovinių vežimas vidaus keliais | 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13). |
| Upių informacijos paslaugos | 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose (OL L 255, 2005 9 30, p. 152).
  2013 m. rugsėjo 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 909/2013 dėl vidaus vandenų navigacijos elektroninių žemėlapių rodymo ir informacijos sistemos (vidaus vandenų ECDIS) techninių specifikacijų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/44/EB (OL L 258, 2013 9 28, p. 1).
  2007 m. kovo 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 416/2007 dėl pranešimų kapitonams techninių specifikacijų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose 5 straipsnyje (OL L 105, 2007 4 23, p. 88).
  2007 m. kovo 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 414/2007 dėl techninių Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose 5 straipsnyje nurodytų upių informacijos paslaugų (UIP) planavimo, įgyvendinimo ir naudojimo gairių (OL L 105, 2007 4 23, p. 1).
  2018 m. lapkričio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/2032, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 416/2007 dėl pranešimų kapitonams techninių specifikacijų (OL L 332, 2018 12 28, p. 1).
  2018 m. gruodžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1973, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 909/2013 dėl vidaus vandenų navigacijos elektroninių žemėlapių rodymo ir informacijos sistemos (vidaus vandenų ECDIS) techninių specifikacijų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/44/EB (OL L 324, 2018 12 19, p. 1)
  2019 m. vasario 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/838 dėl laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistemų techninių specifikacijų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 415/2007 (OL L 138, 2019 5 24, p. 31).
  2019 m. rugsėjo 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1744 dėl vidaus vandenų laivų elektroninių pranešimų techninių specifikacijų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 164/2010 (OL L 273, 2019 10 25, p. 1). |
| Aplinka (oro kokybė) ir klimato kaita | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/30/EB, iš dalies keičianti Direktyvos 98/70/EB nuostatas dėl benzino, dyzelinių degalų (dyzelino) ir gazolių kokybės rodiklių, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų stebėsenos ir mažinimo mechanizmą, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 1999/32/EB nuostatas dėl vidaus vandens kelių laivų kuro kokybės rodiklių ir panaikinanti Direktyvą 93/12/EEB (OL L 140, 2009 6 5, p. 88).
  2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 dėl reikalavimų, susijusių su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1024/2012 ir (ES) Nr. 167/2013 ir iš dalies keičiama ir panaikinama Direktyva 97/68/EB (OL L 252, 2016 9 16, p. 53). |
| Keleivių teisės | 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1177/2010 dėl jūrų ir vidaus vandenų keliais vykstančių keleivių teisių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 (OL L 334, 2010 12 17, p. 1). |
| Elektroninė krovinių vežimo informacija | 2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1056 dėl elektroninės krovinių vežimo informacijos (OL L 249, 2020 7 31, p. 33). |
| Darbo laikas | 2014 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva 2014/112/ES, kuria įgyvendinamas Europos baržų sąjungos (EBS), Europos laivavedžių organizacijos (ELO) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytas Europos susitarimas dėl tam tikrų vežimo vidaus vandens keliais sektoriaus darbo laiko organizavimo aspektų (OL L 367, 2014 12 23, p. 86). |

Reguliuojama sritis

Teisės aktai

Patekimas į rinką

1996 m. liepos 8 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1356/96 dėl bendrųjų taisyklių, taikytinų prekių ar keleivių vežimui vidaus vandenų keliais tarp valstybių narių, siekiant užtikrinti laisvę teikti tokias transporto paslaugas (OL L 175, 1996 7 13, p. 7).

1991 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3921/91, nustatantis sąlygas, pagal kurias vežėjai nerezidentai gali vežti krovinius arba keleivius valstybės narės vidaus vandens keliais (OL L 373, 1991 12 31, p. 1).

1999 m. kovo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 718/1999 dėl Bendrijos laivyno pajėgumo politikos skatinti vidaus vandenų transportą (OL L 90, 1999 4 2, p. 1).

1996 m. lapkričio 19 d. Tarybos direktyva 96/75/EB dėl frachtavimo ir kainodaros nacionaliniame ir tarptautiniame Bendrijos vidaus vandens kelių transporte (OL L 304, 1996 11 27, p. 12).

1985 m. spalio 17 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2919/85, nustatantis peržiūrėtos Konvencijos dėl laivybos Reinu, taikomos Reinu plaukiojantiems laivams, minimų priemonių prieinamumą (OL L 280, 1985 10 22, p. 4).

Vertimasis profesine veikla

1987 m. lapkričio 9 d. Tarybos direktyva Nr. 87/540/EEB dėl leidimo verstis krovinių vežėjo vandens keliais vidaus ir tarptautiniais maršrutais veikla bei abipusio diplomų, pažymėjimų ir kitų oficialią kvalifikaciją verstis šia veikla patvirtinančių dokumentų pripažinimo (OL L 322, 1987 11 12, p. 20).

2017 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2397 dėl vidaus vandenų laivybos srities profesinių kvalifikacijų pripažinimo, kuria panaikinamos Tarybos direktyvos 91/672/EEB ir 96/50/EB (OL L 345, 2017 12 27, p. 53).

2021 m. liepos 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2021/1233, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2017/2397, kiek tai susiję su trečiosios šalies pažymėjimų pripažinimo pereinamojo laikotarpio priemonėmis (OL L 274, 2021 7 30, p. 52–54).

2021 m. lapkričio 22 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/184, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2017/2397 IV priedas (OL L 30, 2022 2 11, p. 3–4).

2019 m. rugpjūčio 2 d. Komisijos deleguotoji direktyva (ES) 2020/12, kuria Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2397 papildoma kompetencijos ir atitinkamų žinių bei įgūdžių standartais, taip pat praktinių egzaminų, treniruoklių patvirtinimo ir sveikatos būklės tinkamumo standartais (OL L 6, 2020 1 10, p. 15).

2020 m. sausio 20 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/473, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2017/2397 papildoma nuostatomis dėl Sąjungos kvalifikacijos pažymėjimų, tarnybos įrašų knygelių ir laivo žurnalų duomenų bazių standartų (OL L 100, 2020 4 1, p. 1).

2020 m. sausio 14 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2020/182 dėl vidaus vandenų laivybos profesinių kvalifikacijų srities dokumentų pavyzdžių (OL L 38, 2020 2 11, p. 1).

Saugos / techniniai reikalavimai

2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/100/EB dėl vidaus vandenų laivų tinkamumo plaukioti liudijimų abipusio pripažinimo (OL L 259, 2009 10 2, p. 8).

2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/1629, kuria nustatomi vidaus vandenų laivams taikomi techniniai reikalavimai, iš dalies keičiama Direktyva 2009/100/EB ir panaikinama Direktyva 2006/87/EB (OL L 252, 2016 9 16, p. 118).

2021 m. balandžio 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2021/1308, kuriuo dėl Sąjungos vidaus vandenų kelių sąrašo ir plaukiojančiosioms priemonėms taikomų būtinųjų techninių reikalavimų pakeitimų iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/1629 I ir II priedai C/2021/2853 (OL L 284, 2021 8 9, p. 1–13).

2018 m. balandžio 18 d. Komisijos deleguotoji direktyva (ES) 2018/970, kuria iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/1629, kuria nustatomi vidaus vandenų laivams taikomi techniniai reikalavimai, II, III ir V priedai (OL L 174, 2018 7 10, p. 15).

2020 m. sausio 20 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2020/474 dėl Europos laivų korpusų duomenų bazės (OL L 100, 2020 4 1, p. 12).

2020 m. liepos 28 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/1122 dėl bendrovės „DNV GL AS“ pripažinimo vidaus vandenų laivų klasifikacine bendrove pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1629 (OL L 245, 2020 7 30, p. 15).

2010 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/35/ES dėl gabenamųjų slėginių įrenginių ir panaikinanti Tarybos direktyvas 76/767/EEB, 84/525/EEB, 84/526/EEB, 84/527/EEB ir 1999/36/EB (OL L 165, 2010 6 30, p. 1).

Pavojingųjų krovinių vežimas vidaus keliais

2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/68/EB dėl pavojingų krovinių vežimo vidaus keliais (OL L 260, 2008 9 30, p. 13).

Upių informacijos paslaugos

2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose (OL L 255, 2005 9 30, p. 152).

2013 m. rugsėjo 10 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 909/2013 dėl vidaus vandenų navigacijos elektroninių žemėlapių rodymo ir informacijos sistemos (vidaus vandenų ECDIS) techninių specifikacijų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/44/EB (OL L 258, 2013 9 28, p. 1).

2007 m. kovo 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 416/2007 dėl pranešimų kapitonams techninių specifikacijų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose 5 straipsnyje (OL L 105, 2007 4 23, p. 88).

2007 m. kovo 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 414/2007 dėl techninių Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/44/EB dėl suderintų upių informacijos paslaugų (UIP) Bendrijos vidaus vandens keliuose 5 straipsnyje nurodytų upių informacijos paslaugų (UIP) planavimo, įgyvendinimo ir naudojimo gairių (OL L 105, 2007 4 23, p. 1).

2018 m. lapkričio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/2032, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 416/2007 dėl pranešimų kapitonams techninių specifikacijų (OL L 332, 2018 12 28, p. 1).

2018 m. gruodžio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/1973, kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 909/2013 dėl vidaus vandenų navigacijos elektroninių žemėlapių rodymo ir informacijos sistemos (vidaus vandenų ECDIS) techninių specifikacijų, nurodytų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/44/EB (OL L 324, 2018 12 19, p. 1)

2019 m. vasario 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/838 dėl laivų buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistemų techninių specifikacijų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 415/2007 (OL L 138, 2019 5 24, p. 31).

2019 m. rugsėjo 17 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1744 dėl vidaus vandenų laivų elektroninių pranešimų techninių specifikacijų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 164/2010 (OL L 273, 2019 10 25, p. 1).

Aplinka (oro kokybė) ir klimato kaita

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/30/EB, iš dalies keičianti Direktyvos 98/70/EB nuostatas dėl benzino, dyzelinių degalų (dyzelino) ir gazolių kokybės rodiklių, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų stebėsenos ir mažinimo mechanizmą, iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 1999/32/EB nuostatas dėl vidaus vandens kelių laivų kuro kokybės rodiklių ir panaikinanti Direktyvą 93/12/EEB (OL L 140, 2009 6 5, p. 88).

2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1628 dėl reikalavimų, susijusių su ne keliais judančių mechanizmų vidaus degimo variklių dujinių ir kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų ribinėmis vertėmis ir tipo patvirtinimu, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1024/2012 ir (ES) Nr. 167/2013 ir iš dalies keičiama ir panaikinama Direktyva 97/68/EB (OL L 252, 2016 9 16, p. 53).

Keleivių teisės

2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1177/2010 dėl jūrų ir vidaus vandenų keliais vykstančių keleivių teisių, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 (OL L 334, 2010 12 17, p. 1).

Elektroninė krovinių vežimo informacija

2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/1056 dėl elektroninės krovinių vežimo informacijos (OL L 249, 2020 7 31, p. 33).

Darbo laikas

2014 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyva 2014/112/ES, kuria įgyvendinamas Europos baržų sąjungos (EBS), Europos laivavedžių organizacijos (ELO) ir Europos transporto darbuotojų federacijos (ETF) sudarytas Europos susitarimas dėl tam tikrų vežimo vidaus vandens keliais sektoriaus darbo laiko organizavimo aspektų (OL L 367, 2014 12 23, p. 86).

„I.6 PRIEDAS

TRANSPORTO SEKTORIUI TAIKOMOS APLINKOSAUGOS TAISYKLĖS

Jei šiame priede arba I–VI protokoluose nenurodyta kitaip, toliau nurodytų Europos Sąjungos teisės aktų taikytinos nuostatos yra taikomos laikantis pagrindinės sutarties ir II priedo dėl horizontaliojo pritaikymo. Prireikus toliau nurodoma, kaip konkrečiai pritaikomas kiekvienas teisės aktas.

Toliau daroma nuoroda į paskutinę Europos Sąjungos teisės aktų versiją su paskutiniais pakeitimais.

| Reguliuojama sritis | Teisės aktai |
| --- | --- |
| Poveikio vertinimas | 2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo su pakeitimais, padarytais Direktyva 2014/52/ES
  (OL L 26, 2012 1 28, p. 1)
  ir 1991 m. Konvencija dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste (Espo konvencija).
  Laikantis ES PAV nuostatų atliekamas visų Poveikio aplinkai vertinimo (PAV) direktyvos I priede išvardytų projektų, kurie patenka į Sutarties taikymo sritį, poveikio aplinkai vertinimas. Visų PAV direktyvos II priede išvardytų projektų, kurie patenka į Sutarties taikymo sritį, atveju sprendžiama, ar laikantis ES PAV nuostatų turėtų būti atliekamas jų poveikio aplinkai vertinimas. Be to, tarpvalstybiniai aspektai turėtų būti nagrinėjami laikantis Espo konvencijos reikalavimų.
  2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo
  (OL L 197, 2001 7 21, p. 30)
  ir Espo konvencijos Strateginis aplinkos vertinimo protokolas (SAV protokolas).
  Laikantis Strateginio poveikio aplinkai vertinimo (SPAV) direktyvos ir Espo konvencijos SPAV protokolo nuostatų, jei taikoma, atliekamas visų transporto srities planų ir programų poveikio aplinkai vertinimas. Jei tikėtina, kad įgyvendinant planą ar programą bus daromas didelis tarpvalstybinis poveikis aplinkai, arba šalies, kuriai gali būti padarytas didelis poveikis, prašymu pagal SPAV protokolo (10 straipsnio) ir (arba) SPAV direktyvos (7 straipsnio) nuostatas turėtų būti vykdomos tarpvalstybinės konsultacijos. |
| Gamtos apsauga | 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos Direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).
  Jei tikėtina, kad projektas darys poveikį gamtos apsaugai reikšmingoms vietovėms, atliekamas tinkamas gamtos apsaugos vertinimas, atitinkantis Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnyje numatytą vertinimą.
  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7). |
| Degalai, oro kokybė ir klimato kaita | 1998 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 93/12/EEB (OL L 350, 1998 12 28, p. 58).
  2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/802 dėl sieros kiekio sumažinimo tam tikrose skystojo kuro rūšyse (OL L 132, 2016 5 21, p. 58). |
| Vandens politika | 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).
  Visi su navigacija susiję transporto projektai, patenkantys į Sutarties taikymo sritį, turėtų būti rengiami ir įgyvendinami vadovaujantis Direktyvos 2000/60/EB 4 straipsnio 7 dalimi.
  Visi su navigacija susiję transporto projektai, patenkantys į Sutarties taikymo sritį, kai taikoma, turėtų būti vykdomi vadovaujantis Bendru pranešimu dėl vidaus vandenų laivybos ir aplinkos tvarumo Dunojaus baseine, kuriam pritarė Tarptautinė Dunojaus apsaugos komisija (TDAK), Dunojaus komisija ir Savos komisija. |
| Triukšmas | 2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo – Komisijos deklaracija, pateikta Taikinimo komitete, dėl direktyvos dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo (OL L 189, 2002 7 18, p. 12). |

Reguliuojama sritis

Teisės aktai

Poveikio vertinimas

2011 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/92/ES dėl tam tikrų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai vertinimo su pakeitimais, padarytais Direktyva 2014/52/ES

(OL L 26, 2012 1 28, p. 1)

ir 1991 m. Konvencija dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste (Espo konvencija).

Laikantis ES PAV nuostatų atliekamas visų Poveikio aplinkai vertinimo (PAV) direktyvos I priede išvardytų projektų, kurie patenka į Sutarties taikymo sritį, poveikio aplinkai vertinimas. Visų PAV direktyvos II priede išvardytų projektų, kurie patenka į Sutarties taikymo sritį, atveju sprendžiama, ar laikantis ES PAV nuostatų turėtų būti atliekamas jų poveikio aplinkai vertinimas. Be to, tarpvalstybiniai aspektai turėtų būti nagrinėjami laikantis Espo konvencijos reikalavimų.

2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo

(OL L 197, 2001 7 21, p. 30)

ir Espo konvencijos Strateginis aplinkos vertinimo protokolas (SAV protokolas).

Laikantis Strateginio poveikio aplinkai vertinimo (SPAV) direktyvos ir Espo konvencijos SPAV protokolo nuostatų, jei taikoma, atliekamas visų transporto srities planų ir programų poveikio aplinkai vertinimas. Jei tikėtina, kad įgyvendinant planą ar programą bus daromas didelis tarpvalstybinis poveikis aplinkai, arba šalies, kuriai gali būti padarytas didelis poveikis, prašymu pagal SPAV protokolo (10 straipsnio) ir (arba) SPAV direktyvos (7 straipsnio) nuostatas turėtų būti vykdomos tarpvalstybinės konsultacijos.

Gamtos apsauga

1992 m. gegužės 21 d. Tarybos Direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

Jei tikėtina, kad projektas darys poveikį gamtos apsaugai reikšmingoms vietovėms, atliekamas tinkamas gamtos apsaugos vertinimas, atitinkantis Direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnyje numatytą vertinimą.

2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

Degalai, oro kokybė ir klimato kaita

1998 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 93/12/EEB (OL L 350, 1998 12 28, p. 58).

2016 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/802 dėl sieros kiekio sumažinimo tam tikrose skystojo kuro rūšyse (OL L 132, 2016 5 21, p. 58).

Vandens politika

2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

Visi su navigacija susiję transporto projektai, patenkantys į Sutarties taikymo sritį, turėtų būti rengiami ir įgyvendinami vadovaujantis Direktyvos 2000/60/EB 4 straipsnio 7 dalimi.

Visi su navigacija susiję transporto projektai, patenkantys į Sutarties taikymo sritį, kai taikoma, turėtų būti vykdomi vadovaujantis Bendru pranešimu dėl vidaus vandenų laivybos ir aplinkos tvarumo Dunojaus baseine, kuriam pritarė Tarptautinė Dunojaus apsaugos komisija (TDAK), Dunojaus komisija ir Savos komisija.

Triukšmas

2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/49/EB dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo – Komisijos deklaracija, pateikta Taikinimo komitete, dėl direktyvos dėl aplinkos triukšmo įvertinimo ir valdymo (OL L 189, 2002 7 18, p. 12).

„I.7 PRIEDAS

TRANSPORTO SEKTORIUI TAIKOMOS VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ TAISYKLĖS

Jei šiame priede arba I–VI protokoluose nenurodyta kitaip, toliau nurodytų Europos Sąjungos teisės aktų taikytinos nuostatos yra taikomos laikantis pagrindinės sutarties ir II priedo dėl horizontaliojo pritaikymo. Prireikus toliau nurodoma, kaip konkrečiai pritaikomas kiekvienas teisės aktas.

Toliau daroma nuoroda į paskutinę Europos Sąjungos teisės aktų versiją su paskutiniais pakeitimais.

| Reguliuojama sritis | Teisės aktai |
| --- | --- |
| Peržiūros procedūros | 1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos Direktyva 89/665/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su peržiūros procedūrų taikymu sudarant viešojo prekių pirkimo ir viešojo darbų pirkimo sutartis, derinimo (OL L 395, 1989 12 30, p. 33).
  1992 m. vasario 25 d. Tarybos direktyva 92/13/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių Bendrijos taisyklių taikymą viešųjų pirkimų tvarkai vandens, energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose, suderinimo (OL L 76, 1992 3 23, p. 14). |
| Viešųjų pirkimų procedūros | 2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).
  2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).
  2019 m. rugsėjo 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1780, kuriuo nustatomos viešųjų pirkimų skelbimo standartinės formos ir panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1986 (e. formos) (OL L 272, 2019 10 25, p. 7–73). |
| Viešosios paslaugos | 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir Nr. 1107/70 (OL L 315, 2007 12 3, p. 1).
  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/2338, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007, kiek tai susiję su vidaus keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkos atvėrimu (OL L 354, 2016 12 23, p. 22). |

Reguliuojama sritis

Teisės aktai

Peržiūros procedūros

1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos Direktyva 89/665/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su peržiūros procedūrų taikymu sudarant viešojo prekių pirkimo ir viešojo darbų pirkimo sutartis, derinimo (OL L 395, 1989 12 30, p. 33).

1992 m. vasario 25 d. Tarybos direktyva 92/13/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių Bendrijos taisyklių taikymą viešųjų pirkimų tvarkai vandens, energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose, suderinimo (OL L 76, 1992 3 23, p. 14).

Viešųjų pirkimų procedūros

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/23/ES dėl koncesijos sutarčių suteikimo (OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/18/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 65).

2014 m. vasario 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/25/ES dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų, kuria panaikinama Direktyva 2004/17/EB (OL L 94, 2014 3 28, p. 243).

2019 m. rugsėjo 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2019/1780, kuriuo nustatomos viešųjų pirkimų skelbimo standartinės formos ir panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1986 (e. formos) (OL L 272, 2019 10 25, p. 7–73).

Viešosios paslaugos

2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir Nr. 1107/70 (OL L 315, 2007 12 3, p. 1).

2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/2338, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007, kiek tai susiję su vidaus keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkos atvėrimu (OL L 354, 2016 12 23, p. 22).

---

(1)  Dėl taikymo srities žr. Reglamento (ES) 2020/1056 2 straipsnį. Šiame priede Direktyva 92/106/EEB ir Reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 nenurodyti. Mastas, kuriuo Reglamentas (ES) 2020/1056 apima su tais aktais susijusius aspektus, nėra svarbus.

1

---