# Europeiska unionens L 222/2023

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 222 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 66 årgången8 september 2023 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 222

Svensk utgåva

Lagstiftning

66 årgången8 september 2023

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1693 av den 10 augusti 2023 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/773 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1694 av den 10 augusti 2023 om ändring av förordningar (EU) nr 321/2013, (EU) nr 1299/2014, (EU) nr 1300/2014, (EU) nr 1301/2014, (EU) nr 1302/2014 och (EU) nr 1304/2014 och genomförandeförordning (EU) 2019/777 (
  1
  ) | 88 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1695 av den 10 augusti 2023 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemen för trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av förordning (EU) 2016/919 (
  1
  ) | 380 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1696 av den 10 augusti 2023 om ändring av genomförandebeslut 2011/665/EU vad gäller specifikationen för det europeiska register över godkända typer av fordon som avses i artikel 48 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797
  [delgivet med nr C(2023) 5020]

   (
  1
  ) | 561 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1693 av den 10 augusti 2023 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/773 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1694 av den 10 augusti 2023 om ändring av förordningar (EU) nr 321/2013, (EU) nr 1299/2014, (EU) nr 1300/2014, (EU) nr 1301/2014, (EU) nr 1302/2014 och (EU) nr 1304/2014 och genomförandeförordning (EU) 2019/777 (
  1
  )

1

88

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1695 av den 10 augusti 2023 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemen för trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av förordning (EU) 2016/919 (
  1
  )

1

380

BESLUT

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1696 av den 10 augusti 2023 om ändring av genomförandebeslut 2011/665/EU vad gäller specifikationen för det europeiska register över godkända typer av fordon som avses i artikel 48 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797
  [delgivet med nr C(2023) 5020]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2023) 5020]

1

561

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 8.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 222/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1693

av den 10 augusti 2023

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/773 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (1), särskilt artikel 5.11, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 (2) fastställs den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Drift och trafikledning i unionens järnvägssystem. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 (2) fastställs den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Drift och trafikledning i unionens järnvägssystem.

| (2) | I enlighet med artikel 3.5 b och 3.5 f i kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 (3) ska översyner göras av TSD:er för att ta hänsyn till utvecklingen av unionens järnvägssystem och tillhörande forsknings- och innovationsaktiviteter, och för att uppdatera hänvisningar till standarder. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 3.5 b och 3.5 f i kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 (3) ska översyner göras av TSD:er för att ta hänsyn till utvecklingen av unionens järnvägssystem och tillhörande forsknings- och innovationsaktiviteter, och för att uppdatera hänvisningar till standarder.

| (3) | Med beaktande av den roll som järnvägarna förväntas spela i ett transportsystem med utfasade fossila bränslen i enlighet med den europeiska gröna given, och mot bakgrund av utvecklingen på detta område, särskilt i fråga om forskning och utveckling, krävs en omfattande revidering av de nuvarande tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet, särskilt i syfte att digitalisera järnvägen och göra godstrafik på järnväg mer attraktiv. |
| --- | --- |

(3)

Med beaktande av den roll som järnvägarna förväntas spela i ett transportsystem med utfasade fossila bränslen i enlighet med den europeiska gröna given, och mot bakgrund av utvecklingen på detta område, särskilt i fråga om forskning och utveckling, krävs en omfattande revidering av de nuvarande tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet, särskilt i syfte att digitalisera järnvägen och göra godstrafik på järnväg mer attraktiv.

| (4) | Den 24 januari 2020 begärde kommissionen, i enlighet med artikel 19.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 (4), att Europeiska unionens järnvägsbyrå (byrån) ska förbereda rekommendationer för genomförande av ett urval av de särskilda mål som fastställs i beslut (EU) 2017/1474. |
| --- | --- |

(4)

Den 24 januari 2020 begärde kommissionen, i enlighet med artikel 19.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 (4), att Europeiska unionens järnvägsbyrå (byrån) ska förbereda rekommendationer för genomförande av ett urval av de särskilda mål som fastställs i beslut (EU) 2017/1474.

| (5) | Den 30 juni 2022 utfärdade byrån rekommendation ERA 1175–1218 om den TSD som gäller delsystemet Drift och trafikledning i unionens järnvägssystem. Kommissionen analyserade ovannämnda rekommendation och drog slutsatsen att det är lämpligt att ändra genomförandeförordning (EU) 2019/773 för att uppnå bättre harmonisering av järnvägsdriften i unionen. |
| --- | --- |

(5)

Den 30 juni 2022 utfärdade byrån rekommendation ERA 1175–1218 om den TSD som gäller delsystemet Drift och trafikledning i unionens järnvägssystem. Kommissionen analyserade ovannämnda rekommendation och drog slutsatsen att det är lämpligt att ändra genomförandeförordning (EU) 2019/773 för att uppnå bättre harmonisering av järnvägsdriften i unionen.

| (6) | Ändringarna av genomförandeförordning (EU) 2019/773 syftar särskilt till att i) införliva nya krav för bättre harmonisering av driftsreglerna för det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS, European Rail Traffic Management System), ii) lägga till nya krav som omfattar teknisk information om markbaserad ERTMS som är relevant för driften och som infrastrukturförvaltaren är skyldig att tillhandahålla järnvägsföretagen och iii) införa ett nytt format för Europeiska instruktioner och resultat från undersökningar av nationella regler om säkerhet och drift. |
| --- | --- |

(6)

Ändringarna av genomförandeförordning (EU) 2019/773 syftar särskilt till att i) införliva nya krav för bättre harmonisering av driftsreglerna för det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS, European Rail Traffic Management System), ii) lägga till nya krav som omfattar teknisk information om markbaserad ERTMS som är relevant för driften och som infrastrukturförvaltaren är skyldig att tillhandahålla järnvägsföretagen och iii) införa ett nytt format för Europeiska instruktioner och resultat från undersökningar av nationella regler om säkerhet och drift.

| (7) | Eftersom FRMCS (Future Railway Mobile Communication System) ännu inte är fullständigt specificerat som efterträdare till GSM-R i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1695 (5)behandlas i den här förordningen GSM-R som det enda systemet för mobil radio för järnväg (RMR). |
| --- | --- |

(7)

Eftersom FRMCS (Future Railway Mobile Communication System) ännu inte är fullständigt specificerat som efterträdare till GSM-R i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1695 (5)behandlas i den här förordningen GSM-R som det enda systemet för mobil radio för järnväg (RMR).

| (8) | Informationsutbyte mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag om tågspecifikationer och tågdrift som nyligen definierats i denna förordning bör även införas i relevanta bestämmelser i TSD Telematikapplikationer för godstrafik och TSD Telematikapplikationer för persontrafik. |
| --- | --- |

(8)

Informationsutbyte mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag om tågspecifikationer och tågdrift som nyligen definierats i denna förordning bör även införas i relevanta bestämmelser i TSD Telematikapplikationer för godstrafik och TSD Telematikapplikationer för persontrafik.

| (9) | I enlighet med artikel 14.1 i direktiv (EU) 2016/797 ska medlemsstaterna anmäla nationella regler som blir överflödiga efter revideringen av de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet. Mot bakgrund av de ändringar som föreslås och för att undvika rättsosäkerhet är det lämpligt att fastställa en tydlig tidsfrist för sådana anmälningar. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 14.1 i direktiv (EU) 2016/797 ska medlemsstaterna anmäla nationella regler som blir överflödiga efter revideringen av de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet. Mot bakgrund av de ändringar som föreslås och för att undvika rättsosäkerhet är det lämpligt att fastställa en tydlig tidsfrist för sådana anmälningar.

| (10) | Infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag behöver, i enlighet med det förfarande som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/763 (6), säkerställa överensstämmelse med bilagan till genomförandeförordning (EU) 2019/773. |
| --- | --- |

(10)

Infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag behöver, i enlighet med det förfarande som fastställs i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/763 (6), säkerställa överensstämmelse med bilagan till genomförandeförordning (EU) 2019/773.

| (11) | Genomförandeförordning (EU) 2019/773 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(11)

Genomförandeförordning (EU) 2019/773 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (12) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 51.1 i direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

(12)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 51.1 i direktiv (EU) 2016/797.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) 2019/773 ska ändras på följande sätt:

| 1) | Följande artiklar ska införas som artiklarna 5a och 5b:

  ”Artikel 5a
  Senast den 28 mars 2024 ska varje medlemsstat anmäla till kommissionen och byrån alla nationella regler som blir överflödiga när kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1693 (*1) träder i kraft, tillsammans med en tidplan för hur reglerna ska dras tillbaka, om detta inte redan skett.


  Artikel 5b
  Senast den 28 juni 2024 ska järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ändra sina säkerhetsstyrningssystem så som definieras i artikel 9 i direktiv (EU) 2016/798, i enlighet med de krav som fastställs i bilagan till den här förordningen. Om sådana ändringar begränsas till vad som är strikt nödvändigt för att tillämpa den här förordningen, i dess ändrade lydelse, ska de inte anses vara omfattande ändringar i säkerhetsregelverket, i den mening som avses i artikel 10.15 i direktiv (EU) 2016/798.


  (*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1693 av den 10 augusti 2023 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/773 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen (EUT L 222, 8.9.2023, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

1)

Följande artiklar ska införas som artiklarna 5a och 5b:

”Artikel 5a

Senast den 28 mars 2024 ska varje medlemsstat anmäla till kommissionen och byrån alla nationella regler som blir överflödiga när kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1693 (*1) träder i kraft, tillsammans med en tidplan för hur reglerna ska dras tillbaka, om detta inte redan skett.

Artikel 5b

Senast den 28 juni 2024 ska järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ändra sina säkerhetsstyrningssystem så som definieras i artikel 9 i direktiv (EU) 2016/798, i enlighet med de krav som fastställs i bilagan till den här förordningen. Om sådana ändringar begränsas till vad som är strikt nödvändigt för att tillämpa den här förordningen, i dess ändrade lydelse, ska de inte anses vara omfattande ändringar i säkerhetsregelverket, i den mening som avses i artikel 10.15 i direktiv (EU) 2016/798.

(*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1693 av den 10 augusti 2023 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/773 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen (EUT L 222, 8.9.2023, s. 1).”
  "

*1

| 2) | Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2019/773 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

2)

Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2019/773 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 augusti 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 138, 26.5.2016, s. 44.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 av den 16 maj 2019 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av beslut 2012/757/EU (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 5).

2

(3)  Kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 av den 8 juni 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 vad gäller särskilda mål för utarbetande, antagande och översyn av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (EUT L 210, 15.8.2017, s. 5).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens järnvägsbyrå och om upphävande av förordning (EG) nr 881/2004 (EUT L 138, 26.5.2016, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1695 av den 10 augusti 2023 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemen för trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av förordning (EU) 2016/919 (se sidan 380 i detta nummer av EUT).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/763 av den 9 april 2018 om fastställande av praktiska arrangemang för utfärdande av gemensamma säkerhetsintyg till järnvägsföretag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 653/2007 (EUT L 129, 25.5.2018, s. 49).

6

---

BILAGA

Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2019/773 ska ändras på följande sätt:

| 1) | Punkt 1.3 ska ersättas med följande:
  ”1.3   
  Innehåll


  I enlighet med artikel 4.3 i direktiv (EU) 2016/797 fastställs i denna TSD de väsentliga kraven för delsystemet Drift och trafikledning och de grundläggande driftsprinciperna och gemensamma driftsreglerna för unionens järnvägssystem. Dessutom fastställs kraven för gränssnitt mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag.” |
| --- | --- |

1)

Punkt 1.3 ska ersättas med följande:

”1.3   
  Innehåll

I enlighet med artikel 4.3 i direktiv (EU) 2016/797 fastställs i denna TSD de väsentliga kraven för delsystemet Drift och trafikledning och de grundläggande driftsprinciperna och gemensamma driftsreglerna för unionens järnvägssystem. Dessutom fastställs kraven för gränssnitt mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag.”

| 2) | Kapitel 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   BESKRIVNING AV TILLÄMPNINGSOMRÅDET
  Denna TSD gäller unionens järnvägssystem, vilket omfattar både fordon och fasta installationer som överensstämmer med TSD:n och fordon och fasta installationer som inte överensstämmer med TSD:n.
  TSD:n omfattar processer och förfaranden, samt fysiska delar hos fordon och fasta installationer som är av vikt för deras operativa funktion inom ramen för TSD:n, och även krav som gäller personal som utför säkerhetskritiska uppgifter.
  Järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren ska säkerställa att alla krav i denna TSD blir en relevant del av järnvägsföretagets eller infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem i enlighet med kraven i direktiv (EU) 2016/798.” |
| --- | --- |

2)

Kapitel 2 ska ersättas med följande:

”2.   BESKRIVNING AV TILLÄMPNINGSOMRÅDET

Denna TSD gäller unionens järnvägssystem, vilket omfattar både fordon och fasta installationer som överensstämmer med TSD:n och fordon och fasta installationer som inte överensstämmer med TSD:n.

TSD:n omfattar processer och förfaranden, samt fysiska delar hos fordon och fasta installationer som är av vikt för deras operativa funktion inom ramen för TSD:n, och även krav som gäller personal som utför säkerhetskritiska uppgifter.

Järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren ska säkerställa att alla krav i denna TSD blir en relevant del av järnvägsföretagets eller infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem i enlighet med kraven i direktiv (EU) 2016/798.”

| 3) | Punkt 3.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Första och andra styckena ska utgå. |
| --- | --- | --- |

3)

Punkt 3.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Första och andra styckena ska utgå.

| b) | Rad 4.2.1.2 i tabellen ska ersättas med följande:


























  ”4.2.1.2 | Dokumentation för personal som utför säkerhetskritiska uppgifter | | | | | | X | | | | | | x | | | | | X | X | X” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Rad 4.2.1.2 i tabellen ska ersättas med följande:

”4.2.1.2

Dokumentation för personal som utför säkerhetskritiska uppgifter

X

x

X

X

X”

| c) | Rad 4.2.1.2.1 i tabellen ska ersättas med följande:


























  ”4.2.1.2.1 | Regelbok | | | | | | X | | | | | | X | | | | | X | | X” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Rad 4.2.1.2.1 i tabellen ska ersättas med följande:

”4.2.1.2.1

Regelbok

X

X

X

X”

| d) | Punkterna 4.2.1.2.2.1, 4.2.1.2.2.2 och 4.2.1.2.2.3 i tabellen ska utgå. |
| --- | --- |

d)

Punkterna 4.2.1.2.2.1, 4.2.1.2.2.2 och 4.2.1.2.2.3 i tabellen ska utgå.

| e) | Rad 4.2.1.2.3 i tabellen ska ersättas med följande:


























  ”4.2.1.2.3 | Tågföringsinformation för förare | | | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

Rad 4.2.1.2.3 i tabellen ska ersättas med följande:

”4.2.1.2.3

Tågföringsinformation för förare

X

X

X”

| f) | Rad 4.2.1.2.4 i tabellen ska ersättas med följande:”


























  ”4.2.1.2.4 | Information till föraren i realtid under tågdrift | | | | | | | | | | | | | | | | | X | X | X” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

Rad 4.2.1.2.4 i tabellen ska ersättas med följande:”

”4.2.1.2.4

Information till föraren i realtid under tågdrift

X

X

X”

| g) | Punkterna 4.2.1.3 och 4.2.1.4 i tabellen ska utgå. |
| --- | --- |

g)

Punkterna 4.2.1.3 och 4.2.1.4 i tabellen ska utgå.

| h) | Rad 4.2.3.1 i tabellen ska ersättas med följande:


























  ”4.2.3.1 | Tågplanering och körplan | | X | | | | | | | | | | | | | | | | X | X” | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

h)

Rad 4.2.3.1 i tabellen ska ersättas med följande:

”4.2.3.1

Tågplanering och körplan

X

X

X”

| i) | Raderna 4.2.3.5.1 och 4.2.3.5.2 i tabellen ska ersättas med följande:


























  ”4.2.3.5.1 | Registrering av övervakningsdata utanför tåget | | | | | | X | | | | | | | | | | | | X | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.3.5.2 | Registrering av övervakningsdata ombord på tåget | | | | | | X | | | | | | | | | | | | X” | | |

i)

Raderna 4.2.3.5.1 och 4.2.3.5.2 i tabellen ska ersättas med följande:

”4.2.3.5.1

Registrering av övervakningsdata utanför tåget

X

X

4.2.3.5.2

Registrering av övervakningsdata ombord på tåget

X

X”

| 4) | Punkt 4.1 ska ersättas med följande:
  ”4.1   
  Inledning


  I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU (*1) är det infrastrukturförvaltarens övergripande ansvar att ange alla de tillämpliga parametrar och egenskaper hos infrastrukturen som ska användas av järnvägsföretaget för att kontrollera driftskompatibiliteten hos järnvägsföretagets tåg som trafikerar infrastrukturförvaltarens järnvägsnät, med beaktande av geografiska säregenheter för enskilda linjer och de funktionella och tekniska specifikationer som anges i detta avsnitt.
  De grundläggande driftsprinciperna och gemensamma driftsreglerna som är tillämpliga på unionens järnvägsnät definieras i tillägg B.

  (*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32).”
  " |
| --- | --- |

4)

Punkt 4.1 ska ersättas med följande:

”4.1   
  Inledning

I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU (*1) är det infrastrukturförvaltarens övergripande ansvar att ange alla de tillämpliga parametrar och egenskaper hos infrastrukturen som ska användas av järnvägsföretaget för att kontrollera driftskompatibiliteten hos järnvägsföretagets tåg som trafikerar infrastrukturförvaltarens järnvägsnät, med beaktande av geografiska säregenheter för enskilda linjer och de funktionella och tekniska specifikationer som anges i detta avsnitt.

De grundläggande driftsprinciperna och gemensamma driftsreglerna som är tillämpliga på unionens järnvägsnät definieras i tillägg B.

(*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32).”
  "

| 5) | Punkt 4.2 ska ersättas med följande:
  ”4.2   
  Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet


  I de funktionella och tekniska specifikationerna för delsystemet Drift och trafikledning definieras specifikationer som säkerställer säker och effektiv drift och tillförlitlighet och tillgänglighet i unionens järnvägssystem, med fokus särskilt på specifikationer som rör






  — | personal som utför säkerhetskritiska uppgifter, |
| --- | --- | --- |

5)

Punkt 4.2 ska ersättas med följande:

”4.2   
  Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet

I de funktionella och tekniska specifikationerna för delsystemet Drift och trafikledning definieras specifikationer som säkerställer säker och effektiv drift och tillförlitlighet och tillgänglighet i unionens järnvägssystem, med fokus särskilt på specifikationer som rör

—

personal som utför säkerhetskritiska uppgifter,

| — | tåg, |
| --- | --- |

—

tåg,

| — | tågdrift, |
| --- | --- |

—

tågdrift,

| — | harmoniserad drift baserad på ERTMS.” |
| --- | --- |

—

harmoniserad drift baserad på ERTMS.”

| 6) | Punkt 4.2.1.1 ska ersättas med följande:
  ”4.2.1.1   Allmänna krav

  Varje järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska i sina säkerhetsstyrningssystem, som inrättats i enlighet med bilagorna I och II till kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/762 (*2), identifiera sina säkerhetskritiska uppgifter och säkerhetsrelaterade funktioner samt den personal som ansvarar för att utföra respektive upprätthålla dessa. Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska i sina förfaranden och krav för säkerhetsstyrningssystem definiera och beskriva kompetensen hos sin personal som utför säkerhetskritiska uppgifter, med undantag av de krav som fastställs i följande bestämmelser:






  i) | Krav på utbildning, lämplighet och behörighetsprövning för lokförare (behandlas i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG (*3). |
| --- | --- | --- |

6)

Punkt 4.2.1.1 ska ersättas med följande:

”4.2.1.1   Allmänna krav

Varje järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska i sina säkerhetsstyrningssystem, som inrättats i enlighet med bilagorna I och II till kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/762 (*2), identifiera sina säkerhetskritiska uppgifter och säkerhetsrelaterade funktioner samt den personal som ansvarar för att utföra respektive upprätthålla dessa. Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska i sina förfaranden och krav för säkerhetsstyrningssystem definiera och beskriva kompetensen hos sin personal som utför säkerhetskritiska uppgifter, med undantag av de krav som fastställs i följande bestämmelser:

i)

Krav på utbildning, lämplighet och behörighetsprövning för lokförare (behandlas i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG (*3).

| ii) | Krav som är relevanta för yrkeskvalifikationer och som är tillämpliga på annan personal som medföljer tåg än lokföraren (tillägg F till denna bilaga ska tillämpas). |
| --- | --- |

ii)

Krav som är relevanta för yrkeskvalifikationer och som är tillämpliga på annan personal som medföljer tåg än lokföraren (tillägg F till denna bilaga ska tillämpas).

| iii) | Krav som är relevanta för yrkeskvalifikationer och som är tillämpliga på annan personal som klargör (iordningställer) tåg än lokföraren (tillägg G till denna bilaga ska tillämpas). |
| --- | --- |

iii)

Krav som är relevanta för yrkeskvalifikationer och som är tillämpliga på annan personal som klargör (iordningställer) tåg än lokföraren (tillägg G till denna bilaga ska tillämpas).

Alla kvalifikationer som erhållits på grundval av de förfaranden och regler som definieras i järnvägsföretagets eller infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem ska registreras i det berörda säkerhetsstyrningssystemet.

De handlingar som styrker utbildning, erfarenhet och yrkeskompetens ska på begäran överlämnas till berörd personal som utför säkerhetskritiska uppgifter.

En sådan kvalifikation ska göra det möjligt för den personal som utför säkerhetskritiska uppgifter att utföra liknande uppgifter för ett annat järnvägsföretag eller en annan infrastrukturförvaltare, förutsatt att ytterligare utbildningsbehov avseende geografiska och tekniska specifikationer och järnvägsföretagets eller infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem identifieras i enlighet med punkt 4.6.3.2 och att utbildningen slutförs på ett tillfredsställande sätt.

(*2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/762 av den 8 mars 2018 om upprättande av gemensamma säkerhetsmetoder för krav på säkerhetsstyrningssystem i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordningar (EU) nr 1158/2010 och (EU) nr 1169/2010 (EUT L 129, 25.5.2018, s. 26)."

(*3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG av den 23 oktober 2007 om behörighetsprövning av lokförare som framför lok och tåg på järnvägssystemet i gemenskapen (EUT L 315, 3.12.2007, s. 51).”
  "

| 7) | Punkt 4.2.1.2 ska ersättas med följande:
  ”4.2.1.2   Informationsutbyte mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag, inklusive information för personal som utför säkerhetskritiska uppgifter

  Infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag ska planera, förbereda och utföra tågtrafik och instruera personalen i enlighet med informationen i regelboken och linjeboken.
  Deras personal som utför säkerhetskritiska uppgifter ska utbildas och lokförarna behörighetsprövas, på grundval av den information som ges i regelboken och linjeboken, i enlighet med deras säkerhetsstyrningssystem.
  Infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag ska samarbeta för att utbyta information och följa en process för att upprätta och regelbundet uppdatera regelboken och linjeboken, beroende på vad som är lämpligt. Sådan information ska vara tillämplig vid normal drift, vid driftstörningar och i nödsituationer.
  Infrastrukturförvaltaren ska, i samråd med de järnvägsföretag som är verksamma på dess nät, fastställa lämpliga förfaranden för kommunikation i realtid och i nödsituationer som säkerställer att information som är relevant för verksamheten lämnas till järnvägsföretaget och/eller föraren så snart den finns tillgänglig.
  Infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag ska säkerställa att all infrastrukturinformation och alla regler som är relevanta för planering, förberedelse och utförande av tågtrafik utväxlas och spridas till personal som utför säkerhetskritiska uppgifter i enlighet med varje individs arbetsuppgifter, på infrastrukturförvaltarens respektive järnvägsföretagets samtliga arbetsspråk.
  Infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag får gruppera information från regelboken och linjeboken som stöd till individer i personalen och/eller enskilda delar av verksamheten.
  Infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag ska förse varje individ i sin respektive personal som utför säkerhetskritiska uppgifter, inklusive lokförare, med versioner av regelboken och linjeboken som omfattar information som är anpassad till vad som är nödvändigt för deras uppgifter. Detta ska omfatta gränssnittsinformation om personalen utför säkerhetskritiska uppgifter med ett direkt gränssnitt mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag, särskilt för att säkerställa säkerhetsrelaterad kommunikation mellan personal som ger tillstånd för tåg-/växlingsrörelser och ombordpersonalen.
  Framtida utveckling:






  1. | 12 månader efter det att byrån har levererat uppdateringarna av RINF-applikationen i enlighet med artikel 6.1 i genomförandeförordning (EU) 2019/777, ändrad genom genomförandeförordning (EU) 2023/1694 och infrastrukturförvaltarna har gjort uppgifterna tillgängliga via infrastrukturregistret (RINF) ska järnvägsföretagen basera sina linjeböcker på den information som finns i RINF. |
| --- | --- | --- |

7)

Punkt 4.2.1.2 ska ersättas med följande:

”4.2.1.2   Informationsutbyte mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag, inklusive information för personal som utför säkerhetskritiska uppgifter

Infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag ska planera, förbereda och utföra tågtrafik och instruera personalen i enlighet med informationen i regelboken och linjeboken.

Deras personal som utför säkerhetskritiska uppgifter ska utbildas och lokförarna behörighetsprövas, på grundval av den information som ges i regelboken och linjeboken, i enlighet med deras säkerhetsstyrningssystem.

Infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag ska samarbeta för att utbyta information och följa en process för att upprätta och regelbundet uppdatera regelboken och linjeboken, beroende på vad som är lämpligt. Sådan information ska vara tillämplig vid normal drift, vid driftstörningar och i nödsituationer.

Infrastrukturförvaltaren ska, i samråd med de järnvägsföretag som är verksamma på dess nät, fastställa lämpliga förfaranden för kommunikation i realtid och i nödsituationer som säkerställer att information som är relevant för verksamheten lämnas till järnvägsföretaget och/eller föraren så snart den finns tillgänglig.

Infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag ska säkerställa att all infrastrukturinformation och alla regler som är relevanta för planering, förberedelse och utförande av tågtrafik utväxlas och spridas till personal som utför säkerhetskritiska uppgifter i enlighet med varje individs arbetsuppgifter, på infrastrukturförvaltarens respektive järnvägsföretagets samtliga arbetsspråk.

Infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag får gruppera information från regelboken och linjeboken som stöd till individer i personalen och/eller enskilda delar av verksamheten.

Infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag ska förse varje individ i sin respektive personal som utför säkerhetskritiska uppgifter, inklusive lokförare, med versioner av regelboken och linjeboken som omfattar information som är anpassad till vad som är nödvändigt för deras uppgifter. Detta ska omfatta gränssnittsinformation om personalen utför säkerhetskritiska uppgifter med ett direkt gränssnitt mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag, särskilt för att säkerställa säkerhetsrelaterad kommunikation mellan personal som ger tillstånd för tåg-/växlingsrörelser och ombordpersonalen.

Framtida utveckling:

1.

12 månader efter det att byrån har levererat uppdateringarna av RINF-applikationen i enlighet med artikel 6.1 i genomförandeförordning (EU) 2019/777, ändrad genom genomförandeförordning (EU) 2023/1694 och infrastrukturförvaltarna har gjort uppgifterna tillgängliga via infrastrukturregistret (RINF) ska järnvägsföretagen basera sina linjeböcker på den information som finns i RINF.

| 2. | 12 månader efter punkt 1 ska infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag digitalisera regelboken och linjeboken. |
| --- | --- |

2.

12 månader efter punkt 1 ska infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag digitalisera regelboken och linjeboken.

| 3. | Senast den 15 december 2025 ska byrån lämna en rekommendation om hur utbyte av realtidsinformation mellan infrastrukturförvaltares och järnvägsföretags respektive personal kan digitaliseras på ett harmoniserat sätt, på grundval av tillägg C.” |
| --- | --- |

3.

Senast den 15 december 2025 ska byrån lämna en rekommendation om hur utbyte av realtidsinformation mellan infrastrukturförvaltares och järnvägsföretags respektive personal kan digitaliseras på ett harmoniserat sätt, på grundval av tillägg C.”

| 8) | Punkt 4.2.1.2.1 ska ersättas med följande:
  ”4.2.1.2.1   
  Regelbok


  Järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren ska ansvara för sammanställningen av deras respektive regelbok som en integrerad del av sitt säkerhetsstyrningssystem för att instruera personal som utför säkerhetskritiska uppgifter om driftsregler som är tillämpliga på deras respektive roll.
  Regelboken är en beskrivning av driftsregler och driftsförfaranden för ett järnvägsnät eller en del av nätet, och för fordon som används på järnvägsnätet eller dess del(ar) vid normal drift, vid driftstörningar och i nödsituationer. Den ska vara enhetlig för alla linjer som ett järnvägsföretag trafikerar och den ska vara enhetlig för alla linjer som förvaltas av en infrastrukturförvaltare.
  Regelboken ska omfatta följande:






  a) | För ett järnvägsföretag:






  i) | EU:s gemensamma regler och förfaranden för säkerhet och drift i enlighet med tilläggen A, B, C och D. |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Punkt 4.2.1.2.1 ska ersättas med följande:

”4.2.1.2.1   
  Regelbok

Järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren ska ansvara för sammanställningen av deras respektive regelbok som en integrerad del av sitt säkerhetsstyrningssystem för att instruera personal som utför säkerhetskritiska uppgifter om driftsregler som är tillämpliga på deras respektive roll.

Regelboken är en beskrivning av driftsregler och driftsförfaranden för ett järnvägsnät eller en del av nätet, och för fordon som används på järnvägsnätet eller dess del(ar) vid normal drift, vid driftstörningar och i nödsituationer. Den ska vara enhetlig för alla linjer som ett järnvägsföretag trafikerar och den ska vara enhetlig för alla linjer som förvaltas av en infrastrukturförvaltare.

Regelboken ska omfatta följande:

a)

För ett järnvägsföretag:

i)

EU:s gemensamma regler och förfaranden för säkerhet och drift i enlighet med tilläggen A, B, C och D.

| ii) | Kompletterande nationella regler som omfattar områden som definieras i tillägg I, inklusive infrastrukturförvaltarens instruktioner till järnvägsföretagen för deras verksamhet på förvaltarens infrastruktur och reglerna för hantering av gränssnitt mellan infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretagen; samtliga dessa regler måste kommuniceras till järnvägsföretagen i enlighet med infrastrukturförvaltarens gränssnittsförfaranden i säkerhetsstyrningssystemet. |
| --- | --- |

ii)

Kompletterande nationella regler som omfattar områden som definieras i tillägg I, inklusive infrastrukturförvaltarens instruktioner till järnvägsföretagen för deras verksamhet på förvaltarens infrastruktur och reglerna för hantering av gränssnitt mellan infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretagen; samtliga dessa regler måste kommuniceras till järnvägsföretagen i enlighet med infrastrukturförvaltarens gränssnittsförfaranden i säkerhetsstyrningssystemet.

| iii) | Järnvägsföretagets instruktioner till den personal som utför säkerhetskritiska uppgifter, inklusive lokförare, som fastställs i dess säkerhetsstyrningssystem. |
| --- | --- |

iii)

Järnvägsföretagets instruktioner till den personal som utför säkerhetskritiska uppgifter, inklusive lokförare, som fastställs i dess säkerhetsstyrningssystem.

| iv) | Information som är relevant för de fordon och tåg som järnvägsföretaget använder i sin trafik. |
| --- | --- |

iv)

Information som är relevant för de fordon och tåg som järnvägsföretaget använder i sin trafik.

| v) | Samtliga linjer som järnvägsföretaget trafikerar. |
| --- | --- |

v)

Samtliga linjer som järnvägsföretaget trafikerar.

| b) | För en infrastrukturförvaltare:






  i) | EU:s gemensamma regler och förfaranden för säkerhet och drift i enlighet med tilläggen A, B, C och D. |
| --- | --- | --- |

b)

För en infrastrukturförvaltare:

i)

EU:s gemensamma regler och förfaranden för säkerhet och drift i enlighet med tilläggen A, B, C och D.

| ii) | Kompletterande nationella regler som omfattar de områden som definieras i tillägg I, inklusive reglerna för att hantera gränssnitt mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag. |
| --- | --- |

ii)

Kompletterande nationella regler som omfattar de områden som definieras i tillägg I, inklusive reglerna för att hantera gränssnitt mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag.

| iii) | Infrastrukturförvaltarens instruktioner till den personal som utför säkerhetskritiska uppgifter som fastställs i dess säkerhetsstyrningssystem. |
| --- | --- |

iii)

Infrastrukturförvaltarens instruktioner till den personal som utför säkerhetskritiska uppgifter som fastställs i dess säkerhetsstyrningssystem.

| iv) | Information som är relevant för de fordon som används av infrastrukturförvaltaren, i tillämpliga fall och när infrastrukturförvaltaren inte agerar som järnvägsföretag. |
| --- | --- |

iv)

Information som är relevant för de fordon som används av infrastrukturförvaltaren, i tillämpliga fall och när infrastrukturförvaltaren inte agerar som järnvägsföretag.

| v) | Samtliga linjer som infrastrukturförvaltaren förvaltar. |
| --- | --- |

v)

Samtliga linjer som infrastrukturförvaltaren förvaltar.

Regelboken ska innehålla förfaranden som, åtminstone, täcker in följande områden:

| — | Personalens säkerhet och trygghet. |
| --- | --- |

—

Personalens säkerhet och trygghet.

| — | Signalering och trafikstyrning (system av klass A och klass B). |
| --- | --- |

—

Signalering och trafikstyrning (system av klass A och klass B).

| — | Tågdrift, även vid driftstörning, relaterad till linjeegenskaper och fordonsegenskaper. |
| --- | --- |

—

Tågdrift, även vid driftstörning, relaterad till linjeegenskaper och fordonsegenskaper.

| — | Tillbud och olyckor, inklusive rapporteringssystem, plan för hantering av tillbud eller olyckor och de detaljerade åtgärder som ska vidtas i händelse av en olycka eller ett tillbud. |
| --- | --- |

—

Tillbud och olyckor, inklusive rapporteringssystem, plan för hantering av tillbud eller olyckor och de detaljerade åtgärder som ska vidtas i händelse av en olycka eller ett tillbud.

| — | Driftstörningar och nödsituationer. |
| --- | --- |

—

Driftstörningar och nödsituationer.

| — | För järnvägsföretag: dragfordon och annan rullande materiel, inklusive all information som är relevant för drift av rullande materiel i vid normal drift och vid driftstörning (t.ex. när tåg behöver assistans). Denna dokumentation ska i dessa fall också ha fokus på det specifika gränssnittet mot infrastrukturförvaltarens personal. |
| --- | --- |

—

För järnvägsföretag: dragfordon och annan rullande materiel, inklusive all information som är relevant för drift av rullande materiel i vid normal drift och vid driftstörning (t.ex. när tåg behöver assistans). Denna dokumentation ska i dessa fall också ha fokus på det specifika gränssnittet mot infrastrukturförvaltarens personal.

Den ska ha två tillägg:

| — | Tillägg 1 Manual för kommunikationsförfaranden i enlighet med tillägg C1. |
| --- | --- |

—

Tillägg 1 Manual för kommunikationsförfaranden i enlighet med tillägg C1.

| — | Tillägg 2 Samling med europeiska och nationella instruktioner i enlighet med tillägg C2. |
| --- | --- |

—

Tillägg 2 Samling med europeiska och nationella instruktioner i enlighet med tillägg C2.

I förväg fastställda meddelanden och formulär ska finnas på, åtminstone, infrastrukturförvaltarens eller infrastrukturförvaltarnas arbetsspråk.

Om det språk som järnvägsföretaget har valt för regelboken inte är detsamma som det på vilket den relevanta informationen ursprungligen tillhandahölls, är det järnvägsföretagets ansvar att sörja för eventuell nödvändig översättning och/eller att tillhandahålla förklarande anmärkningar på ett annat språk.”

| 9) | Punkt 4.2.1.2.2 ska ersättas med följande:
  ”4.2.1.2.2   
  Linjebok


  Infrastrukturförvaltaren ska fastställa den infrastrukturinformation som omfattar dess järnvägsnät, att användas för eget bruk och av de järnvägsföretag som trafikerar detta nät. Infrastrukturförvaltaren ska förse varje järnvägsföretag med information för järnvägsföretaget linjebok enligt definitionen i tillägg D2, inklusive permanenta eller tillfälliga begränsningar och ändringar.
  Infrastrukturförvaltaren ska säkerställa att informationen om infrastrukturen är fullständig och korrekt. Informationen ska hanteras i enlighet med punkt 4.4.3 i bilaga II till kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/762.
  Järnvägsföretaget ansvarar för att linjeboken sammanställs på ett fullständigt och korrekt sätt, genom att använda den information som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren eller infrastrukturförvaltarna, i enlighet med punkt 4.4.3 i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/762. Järnvägsföretaget ska säkerställa att linjeboken på ett korrekt sätt beskriver de driftsförhållanden som gäller till följd av linjens och fordonens egenskaper.
  Infrastrukturförvaltaren ska informera järnvägsföretaget om alla ändringar av infrastrukturinformationen närhelst sådan information blir tillgänglig och påverkar tågdriften, inklusive permanenta eller tillfälliga begränsningar och ändringar.
  Infrastrukturförvaltaren ska, i samråd med de järnvägsföretag som är verksamma på dess nät, fastställa lämpliga förfaranden när ändringar av linjeboken inte överförs från infrastrukturförvaltaren till ett järnvägsföretag inom den överenskomna lämpliga tidsfrist som definieras i infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem och återspeglas i järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, och i så fall ska infrastrukturförvaltaren även informera föraren direkt.
  Järnvägsföretagets linjebok: | Med hjälp av den mottagna informationen ansvarar järnvägsföretaget för en fullständig och korrekt sammanställning av linjeboken, omfattande den infrastruktur som berörs av järnvägsföretagets tågdrift. |
| --- | --- | --- |

9)

Punkt 4.2.1.2.2 ska ersättas med följande:

”4.2.1.2.2   
  Linjebok

Infrastrukturförvaltaren ska fastställa den infrastrukturinformation som omfattar dess järnvägsnät, att användas för eget bruk och av de järnvägsföretag som trafikerar detta nät. Infrastrukturförvaltaren ska förse varje järnvägsföretag med information för järnvägsföretaget linjebok enligt definitionen i tillägg D2, inklusive permanenta eller tillfälliga begränsningar och ändringar.

Infrastrukturförvaltaren ska säkerställa att informationen om infrastrukturen är fullständig och korrekt. Informationen ska hanteras i enlighet med punkt 4.4.3 i bilaga II till kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/762.

Järnvägsföretaget ansvarar för att linjeboken sammanställs på ett fullständigt och korrekt sätt, genom att använda den information som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren eller infrastrukturförvaltarna, i enlighet med punkt 4.4.3 i bilaga I till kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/762. Järnvägsföretaget ska säkerställa att linjeboken på ett korrekt sätt beskriver de driftsförhållanden som gäller till följd av linjens och fordonens egenskaper.

Infrastrukturförvaltaren ska informera järnvägsföretaget om alla ändringar av infrastrukturinformationen närhelst sådan information blir tillgänglig och påverkar tågdriften, inklusive permanenta eller tillfälliga begränsningar och ändringar.

Infrastrukturförvaltaren ska, i samråd med de järnvägsföretag som är verksamma på dess nät, fastställa lämpliga förfaranden när ändringar av linjeboken inte överförs från infrastrukturförvaltaren till ett järnvägsföretag inom den överenskomna lämpliga tidsfrist som definieras i infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem och återspeglas i järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem, och i så fall ska infrastrukturförvaltaren även informera föraren direkt.

Järnvägsföretagets linjebok:

Med hjälp av den mottagna informationen ansvarar järnvägsföretaget för en fullständig och korrekt sammanställning av linjeboken, omfattande den infrastruktur som berörs av järnvägsföretagets tågdrift.

| | Järnvägsföretaget ska säkerställa att den linjeinformation som sammanställs i linjeboken består av en beskrivning av linjerna och tillhörande utrustning utmed banan för de linjer som föraren kommer att trafikera och som är relevanta för uppgiften att framföra tåget. |
| --- | --- |

Järnvägsföretaget ska säkerställa att den linjeinformation som sammanställs i linjeboken består av en beskrivning av linjerna och tillhörande utrustning utmed banan för de linjer som föraren kommer att trafikera och som är relevanta för uppgiften att framföra tåget.

| | Linjeboken ska ha samma format för all infrastruktur som trafikeras med ett visst järnvägsföretags tåg. |
| --- | --- |

Linjeboken ska ha samma format för all infrastruktur som trafikeras med ett visst järnvägsföretags tåg.

| | Järnvägsföretaget ska, när det underrättas av infrastrukturförvaltaren om ändringar i infrastrukturinformationen, uppdatera linjeboken och kommunicera ändringen i enlighet med de förfaranden som anges i dess säkerhetsstyrningssystem, inklusive att instruera sina förare som påverkas av ändringen. |
| --- | --- |

Järnvägsföretaget ska, när det underrättas av infrastrukturförvaltaren om ändringar i infrastrukturinformationen, uppdatera linjeboken och kommunicera ändringen i enlighet med de förfaranden som anges i dess säkerhetsstyrningssystem, inklusive att instruera sina förare som påverkas av ändringen.

Infrastrukturförvaltarens linjebok:

| | Infrastrukturförvaltaren ska, i enlighet med sitt säkerhetsstyrningssystem, i sin linjebok sammanställa den infrastrukturinformation som ska spridas till den personal som utför säkerhetskritiska uppgifter. |
| --- | --- |

Infrastrukturförvaltaren ska, i enlighet med sitt säkerhetsstyrningssystem, i sin linjebok sammanställa den infrastrukturinformation som ska spridas till den personal som utför säkerhetskritiska uppgifter.

| | Infrastrukturförvaltaren ska uppdatera sin linjebok närhelst sådan information blir tillgänglig och påverkar uppgifterna för den personal som utför säkerhetskritiska uppgifter, inklusive permanenta eller tillfälliga begränsningar och ändringar.” |
| --- | --- |

Infrastrukturförvaltaren ska uppdatera sin linjebok närhelst sådan information blir tillgänglig och påverkar uppgifterna för den personal som utför säkerhetskritiska uppgifter, inklusive permanenta eller tillfälliga begränsningar och ändringar.”

| 10) | Punkterna 4.2.1.2.2.1, 4.2.1.2.2.2 och 4.2.1.2.2.3 ska utgå. |
| --- | --- |

10)

Punkterna 4.2.1.2.2.1, 4.2.1.2.2.2 och 4.2.1.2.2.3 ska utgå.

| 11) | Punkt 4.2.1.2.3 ska ersättas med följande:
  ”4.2.1.2.3   
  Tågföringsinformation för förare


  När järnvägsföretaget förser förarna med deras arbetsplaner ska det tillhandahålla information som krävs för normal drift av tåget, vilket åtminstone ska innefatta






  — | tågidentitet, |
| --- | --- | --- |

11)

Punkt 4.2.1.2.3 ska ersättas med följande:

”4.2.1.2.3   
  Tågföringsinformation för förare

När järnvägsföretaget förser förarna med deras arbetsplaner ska det tillhandahålla information som krävs för normal drift av tåget, vilket åtminstone ska innefatta

—

tågidentitet,

| — | dagar då tåget går i trafik (vid behov), |
| --- | --- |

—

dagar då tåget går i trafik (vid behov),

| — | uppehållsplatser och de aktiviteter som är förbundna med dessa platser, |
| --- | --- |

—

uppehållsplatser och de aktiviteter som är förbundna med dessa platser,

| — | andra tidmätningspunkter, |
| --- | --- |

—

andra tidmätningspunkter,

| — | ankomst-/avgångs-/passeringstider för var och en av dessa platser. |
| --- | --- |

—

ankomst-/avgångs-/passeringstider för var och en av dessa platser.

Sådan tågföringsinformation måste uppdateras närhelst det är lämpligt före avgång och ska baseras på och komplettera informationen i regelboken och linjeboken. Informationen ska tillhandahållas lokförarna digitalt senast den 15 december 2026.”

| 12) | Punkt 4.2.1.2.4 ska ersättas med följande:
  ”4.2.1.2.4   
  Information till föraren i realtid under tågdrift


  Infrastrukturförvaltaren ska i realtid informera och instruera förare om sena driftsändringar som rör linjen eller relevant utrustning utmed banan, i enlighet med den kommunikationsmetod som fastställts mellan infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretaget i enlighet med tillägg C.
  Realtidsinformation ska begränsas till situationer och ändringar som omfattas av punkterna 4.2.1.2.2 och 4.2.1.2.3, men som inte hanterats i enlighet med förfarandena i infrastrukturförvaltarens och järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem och som direkt påverkar förarens rutt.
  För nödsituationer ska lämpliga alternativa kommunikationsmedel vara inrättade mellan infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretaget för att säkerställa att relevant information görs tillgänglig.
  Infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag ska, i händelse av omledningsvägar, ha ett förfarande för att i realtid kunna bekräfta fordonens kompatibilitet med linjen och förarnas lämplighet med avseende på linjekännedom.” |
| --- | --- |

12)

Punkt 4.2.1.2.4 ska ersättas med följande:

”4.2.1.2.4   
  Information till föraren i realtid under tågdrift

Infrastrukturförvaltaren ska i realtid informera och instruera förare om sena driftsändringar som rör linjen eller relevant utrustning utmed banan, i enlighet med den kommunikationsmetod som fastställts mellan infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretaget i enlighet med tillägg C.

Realtidsinformation ska begränsas till situationer och ändringar som omfattas av punkterna 4.2.1.2.2 och 4.2.1.2.3, men som inte hanterats i enlighet med förfarandena i infrastrukturförvaltarens och järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem och som direkt påverkar förarens rutt.

För nödsituationer ska lämpliga alternativa kommunikationsmedel vara inrättade mellan infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretaget för att säkerställa att relevant information görs tillgänglig.

Infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag ska, i händelse av omledningsvägar, ha ett förfarande för att i realtid kunna bekräfta fordonens kompatibilitet med linjen och förarnas lämplighet med avseende på linjekännedom.”

| 13) | Punkterna 4.2.1.3 och 4.2.1.4 ska ersättas med ”Används inte”. |
| --- | --- |

13)

Punkterna 4.2.1.3 och 4.2.1.4 ska ersättas med ”Används inte”.

| 14) | I punkt 4.2.2.1.2 ska det femte stycket ersättas med följande:

  ”För att få tillträde till de linjer som identifieras i infrastrukturregistret (RINF) där permissiv körning (permissive driving) används ska fordonsstrålkastarnas ljusintensitet, senast de datum som nämns nedan för harmonisering av slutsignalen enligt punkt 4.2.2.1.3.2, vara i enlighet med den nivå som fastställs för helljus i punkt 5 i avsnitt 4.2.7.1.1 i bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 1302/2014 (*4) (TSD Lok och passagerarfordon).

  (*4)  Kommissionens förordning (EU) nr 1302/2014 av den 18 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i Europeiska unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 228).”
  " |
| --- | --- |

14)

I punkt 4.2.2.1.2 ska det femte stycket ersättas med följande:

”För att få tillträde till de linjer som identifieras i infrastrukturregistret (RINF) där permissiv körning (permissive driving) används ska fordonsstrålkastarnas ljusintensitet, senast de datum som nämns nedan för harmonisering av slutsignalen enligt punkt 4.2.2.1.3.2, vara i enlighet med den nivå som fastställs för helljus i punkt 5 i avsnitt 4.2.7.1.1 i bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 1302/2014 (*4) (TSD Lok och passagerarfordon).

(*4)  Kommissionens förordning (EU) nr 1302/2014 av den 18 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i Europeiska unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 228).”
  "

| 15) | I punkt 4.2.2.1.3.2 ska följande text utgå:

  ”Rapporter:
  Senast den 31 december 2020 ska de berörda medlemsstaterna lämna rapporter till kommissionen om respektive stats användning av reflekterande plattor, med identifiering av eventuella allvarliga hinder för den planerade utfasningen av nationella regler.” |
| --- | --- |

15)

I punkt 4.2.2.1.3.2 ska följande text utgå:

”Rapporter:

Senast den 31 december 2020 ska de berörda medlemsstaterna lämna rapporter till kommissionen om respektive stats användning av reflekterande plattor, med identifiering av eventuella allvarliga hinder för den planerade utfasningen av nationella regler.”

| 16) | Punkt 4.2.2.5.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt B ska ersättas med följande:






  ”B) | Infrastrukturförvaltaren ska tillhandahålla den information gällande ruttkompatibilitet som definieras i tillägg D1 via infrastrukturregistret (RINF).
  I tillägg D1 fastställs alla parametrar som ska användas i järnvägsföretagets process före första användning av ett fordon eller en tågkonfiguration för att säkerställa att alla fordon i ett tåg är kompatibla med den rutt eller de rutter där tåget är planerat att köra, inklusive när så är lämpligt, omledningsvägar eller färdvägar till verkstäder. Ändringar gällande rutten och ändringar av infrastrukturens egenskaper måste tas i beaktande. När en parameter i tillägg D1 är harmoniserad på järnvägsnätsnivå för ett område för användning, kan överensstämmelse med denna parameter förutsättas för varje fordon som är godkänt för detta område för användning. Nationella regler eller ytterligare nationella krav för tillträde till järnvägsnät i fråga om ruttkompatibilitet anses i princip oförenliga med tillägg D1. Infrastrukturförvaltaren får inte kräva ytterligare tekniska kontroller för att uppnå ruttkompatibilitet utöver den förteckning som fastställs i tillägg D1.
  Senast den 15 december 2026, och till dess att infrastrukturregistret (RINF) omfattar följande nya parametrar, nämligen:






  a) | Särskild kontroll för kombitransporter







  i) | 1.1.1.1.3.4 | Nummer för standardprofil för kombitransport med växelflak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ii) | 1.1.1.1.3.9 | Nummer för standardprofil för kombitransport med rullflak |
| iii) | 1.1.1.1.3.8 | Nummer för standardprofil för kombitransport med container |
| iv) | 1.1.1.1.3.5 | Nummer för standardprofil för kombitransport med påhängsvagnar |
| v) | (Linjens CT-kod) |

16)

Punkt 4.2.2.5.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt B ska ersättas med följande:

”B)

Infrastrukturförvaltaren ska tillhandahålla den information gällande ruttkompatibilitet som definieras i tillägg D1 via infrastrukturregistret (RINF).

I tillägg D1 fastställs alla parametrar som ska användas i järnvägsföretagets process före första användning av ett fordon eller en tågkonfiguration för att säkerställa att alla fordon i ett tåg är kompatibla med den rutt eller de rutter där tåget är planerat att köra, inklusive när så är lämpligt, omledningsvägar eller färdvägar till verkstäder. Ändringar gällande rutten och ändringar av infrastrukturens egenskaper måste tas i beaktande. När en parameter i tillägg D1 är harmoniserad på järnvägsnätsnivå för ett område för användning, kan överensstämmelse med denna parameter förutsättas för varje fordon som är godkänt för detta område för användning. Nationella regler eller ytterligare nationella krav för tillträde till järnvägsnät i fråga om ruttkompatibilitet anses i princip oförenliga med tillägg D1. Infrastrukturförvaltaren får inte kräva ytterligare tekniska kontroller för att uppnå ruttkompatibilitet utöver den förteckning som fastställs i tillägg D1.

Senast den 15 december 2026, och till dess att infrastrukturregistret (RINF) omfattar följande nya parametrar, nämligen:

a)

Särskild kontroll för kombitransporter

i)

1.1.1.1.3.4

Nummer för standardprofil för kombitransport med växelflak

ii)

1.1.1.1.3.9

Nummer för standardprofil för kombitransport med rullflak

iii)

1.1.1.1.3.8

Nummer för standardprofil för kombitransport med container

iv)

1.1.1.1.3.5

Nummer för standardprofil för kombitransport med påhängsvagnar

v)

(Linjens CT-kod)

| b) | Tågdetekteringssystem, påverkande enhet (influencing unit)







  i) | 1.1.1.3.4 | Tågdetekteringssystem definierade på grundval av frekvensband |
| --- | --- | --- | --- |
| ii) | 1.1.1.3.4.2 | Frekvensband för detektering |
| iii) | 1.1.1.3.4.2.1 | Högsta störström |
| iv) | 1.1.1.3.4.2.2 | Minsta ingående impedans |
| v) | 1.1.1.3.4.2.3. | Största magnetfält |

b)

Tågdetekteringssystem, påverkande enhet (influencing unit)

i)

1.1.1.3.4

Tågdetekteringssystem definierade på grundval av frekvensband

ii)

1.1.1.3.4.2

Frekvensband för detektering

iii)

1.1.1.3.4.2.1

Högsta störström

iv)

1.1.1.3.4.2.2

Minsta ingående impedans

v)

1.1.1.3.4.2.3.

Största magnetfält

| c) | 1.1.1.3.2.11 Fordonsbaserad säker information om sammansättningens längd (safe consist length information) som är nödvändig för tillträde till linjen, samt SIL (Safety Integrity Level) |
| --- | --- |

c)

1.1.1.3.2.11 Fordonsbaserad säker information om sammansättningens längd (safe consist length information) som är nödvändig för tillträde till linjen, samt SIL (Safety Integrity Level)

ska infrastrukturförvaltaren kostnadsfritt tillhandahålla denna information på andra sätt, så snart som möjligt och i elektroniskt format, till järnvägsföretag, behöriga sökande för begäran av tågläge och, när så är tillämpligt, den sökande som avses i artikel 2.22 i direktiv (EU) 2016/797.

Infrastrukturförvaltaren ska via infrastrukturregistret (RINF) informera järnvägsföretaget om ändringar av linjeegenskaper, närhelst information om sådana ändringar blir tillgänglig och påverkar tågtrafiken.”

| b) | Följande punkt ska läggas till som punkt D:






  ”D) | Specifika punkter avseende ruttkompatibilitet för kombitransporttåg:






  — | Ett kombitransporttåg som inte överskrider lastprofilen på något av linjens spår, och vars CT-kod inte överskrider linjens kodifiering som omfattar samtliga dess spår, ska anses vara en normal transport. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till som punkt D:

”D)

Specifika punkter avseende ruttkompatibilitet för kombitransporttåg:

—

Ett kombitransporttåg som inte överskrider lastprofilen på något av linjens spår, och vars CT-kod inte överskrider linjens kodifiering som omfattar samtliga dess spår, ska anses vara en normal transport.

| — | Ett kombitransporttåg som överskrider lastprofilen, och för vilket CT-koden inte överskrider linjens kodifiering, ska anses vara en transport med specifika krav som avses i tillägg I. Sådana krav ska vara allmänt tillämpliga på alla tåg i denna kategori och inget ytterligare tillståndsförfarande mellan järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren ska behövas för att uppfylla kraven. |
| --- | --- |

—

Ett kombitransporttåg som överskrider lastprofilen, och för vilket CT-koden inte överskrider linjens kodifiering, ska anses vara en transport med specifika krav som avses i tillägg I. Sådana krav ska vara allmänt tillämpliga på alla tåg i denna kategori och inget ytterligare tillståndsförfarande mellan järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren ska behövas för att uppfylla kraven.

| — | Om CT-koden överskrider linjens kodifiering, eller om linjen inte är kodifierad, ska infrastrukturförvaltaren utfärda ett särskilt tillstånd (specialtransport), baserat på en utvärdering av genomförbarheten ur drifts- och teknikperspektiv. |
| --- | --- |

—

Om CT-koden överskrider linjens kodifiering, eller om linjen inte är kodifierad, ska infrastrukturförvaltaren utfärda ett särskilt tillstånd (specialtransport), baserat på en utvärdering av genomförbarheten ur drifts- och teknikperspektiv.

Driftsförfaranden som är tillämpliga på kombitransporter ska överensstämma med de specifikationer som fastställs i punkt 3 i ERA:s tekniska dokument om kodifiering av kombitransporter (ERA/TD/2023–01/CCT v1.1 21/03/2023 (1).

| (1) | ERA:s tekniska dokument om kodifiering av kombitransporter finns allmänt tillgängliga på ERA:s webbplats.” |
| --- | --- |

(1)

| 17) | Punkt 4.2.2.5.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt d ska utgå. |
| --- | --- | --- |

17)

Punkt 4.2.2.5.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt d ska utgå.

| b) | Följande stycke ska införas som andra stycket:

  ”Järnvägsföretaget ansvarar för att se till att alla fordon som ingår i tågsammansättningen, inklusive deras laster, är tekniskt lämpade för den planerade resan och förblir så under hela färden.” |
| --- | --- |

b)

Följande stycke ska införas som andra stycket:

”Järnvägsföretaget ansvarar för att se till att alla fordon som ingår i tågsammansättningen, inklusive deras laster, är tekniskt lämpade för den planerade resan och förblir så under hela färden.”

| 18) | Punkt 4.2.2.6 ska ersättas med följande:
  ”4.2.2.6   Bromsning av tåg

  Järnvägsföretaget ska upprätta och införa bromskrav i enlighet med punkterna 4.2.2.6.1 och 4.2.2.6.2 och förvalta dessa i sitt säkerhetsstyrningssystem.” |
| --- | --- |

18)

Punkt 4.2.2.6 ska ersättas med följande:

”4.2.2.6   Bromsning av tåg

Järnvägsföretaget ska upprätta och införa bromskrav i enlighet med punkterna 4.2.2.6.1 och 4.2.2.6.2 och förvalta dessa i sitt säkerhetsstyrningssystem.”

| 19) | Punkt 4.2.2.6.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:






  ”1) | Infrastrukturförvaltaren ska förse järnvägsföretaget med alla relevanta linjeegenskaper för varje sträcka via infrastrukturregistret (RINF), enligt följande:






  i) | Signalavstånd (varning, stopp), inklusive relevanta säkerhetsmarginaler, som tillhandahålls genom respektive platser för ’stoppsignal’ och ’varningssignal’ som krävs i tillägg D2 via parametern 1.1.1.3.14.3. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

19)

Punkt 4.2.2.6.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1)

Infrastrukturförvaltaren ska förse järnvägsföretaget med alla relevanta linjeegenskaper för varje sträcka via infrastrukturregistret (RINF), enligt följande:

i)

Signalavstånd (varning, stopp), inklusive relevanta säkerhetsmarginaler, som tillhandahålls genom respektive platser för ’stoppsignal’ och ’varningssignal’ som krävs i tillägg D2 via parametern 1.1.1.3.14.3.

| ii) | Lutningar. |
| --- | --- |

ii)

Lutningar.

| iii) | Största tillåtna hastigheter. |
| --- | --- |

iii)

Största tillåtna hastigheter.

| iv) | Användningsvillkor för bromssystem som kan påverka infrastrukturen, såsom magnetbroms, regenerativ broms och virvelströmsbroms. |
| --- | --- |

iv)

Användningsvillkor för bromssystem som kan påverka infrastrukturen, såsom magnetbroms, regenerativ broms och virvelströmsbroms.

Infrastrukturförvaltaren ska säkerställa att den information som lämnas till järnvägsföretagen är fullständig och korrekt och ska via RINF informera järnvägsföretagen om ändringar av linjeegenskaper närhelst information om sådana ändringar blir tillgänglig och påverkar tågtrafiken.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:






  ”3) | Järnvägsföretaget ska på planeringsstadiet fastställa tågets bromsgrupp, bromsförmåga och motsvarande största tillåtna hastighet, med beaktande av följande:






  i) | De berörda linjeegenskaperna som anges i punkt 1 och, i förekommande fall, den information som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren i enlighet med punkt 2. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3)

Järnvägsföretaget ska på planeringsstadiet fastställa tågets bromsgrupp, bromsförmåga och motsvarande största tillåtna hastighet, med beaktande av följande:

i)

De berörda linjeegenskaperna som anges i punkt 1 och, i förekommande fall, den information som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren i enlighet med punkt 2.

| ii) | De marginaler avseende rullande materiel som härletts från bromssystemets tillförlitlighet och tillgänglighet. |
| --- | --- |

ii)

De marginaler avseende rullande materiel som härletts från bromssystemets tillförlitlighet och tillgänglighet.

Järnvägsföretaget ska dessutom säkerställa att varje tåg som är i drift uppnår, åtminstone, den nödvändiga bromsprestandan. Järnvägsföretaget måste i synnerhet fastställa regler som ska användas om ett tåg inte uppnår den bromsprestanda som krävs under drift. När så är fallet ska järnvägsföretaget omedelbart informera infrastrukturförvaltaren. Infrastrukturförvaltaren får vidta lämpliga åtgärder för att minska påverkan på den totala trafiken på sitt nät.”

| 20) | Punkt 4.2.2.8 ska ändras på följande sätt:
  ”4.2.2.8   Krav för signalers och tavlors synbarhet utmed banan

  Oavsett vad som definieras i fråga om ERTMS-drift i tillägg A ska föraren kunna observera signaler och tavlor utmed banan. Signaler och tavlor längs spåret samt alla andra typer av skyltar utmed banan som är säkerhetsrelaterade ska kunna observeras av föraren när så är tillämpligt.
  Av den anledningen ska signaler, tavlor, skyltar och informationstavlor utmed banan vara utformade och placerade på ett sådant enhetligt sätt att detta underlättas. Faktorer som ska beaktas (se hänvisningar till TSD Trafikstyrning och signalering i punkt 4.3.2) är






  i) | att de är lämpligt placerade, så att tågets strålkastare gör att föraren kan läsa informationen, |
| --- | --- | --- |

20)

Punkt 4.2.2.8 ska ändras på följande sätt:

”4.2.2.8   Krav för signalers och tavlors synbarhet utmed banan

Oavsett vad som definieras i fråga om ERTMS-drift i tillägg A ska föraren kunna observera signaler och tavlor utmed banan. Signaler och tavlor längs spåret samt alla andra typer av skyltar utmed banan som är säkerhetsrelaterade ska kunna observeras av föraren när så är tillämpligt.

Av den anledningen ska signaler, tavlor, skyltar och informationstavlor utmed banan vara utformade och placerade på ett sådant enhetligt sätt att detta underlättas. Faktorer som ska beaktas (se hänvisningar till TSD Trafikstyrning och signalering i punkt 4.3.2) är

i)

att de är lämpligt placerade, så att tågets strålkastare gör att föraren kan läsa informationen,

| ii) | att lämplig och tillräckligt stark belysning finns där så krävs för att lysa upp informationen, |
| --- | --- |

ii)

att lämplig och tillräckligt stark belysning finns där så krävs för att lysa upp informationen,

| iii) | att, i de fall reflextavlor används, de reflekterande egenskaperna hos materialet överensstämmer med tillämpliga specifikationer och att skyltarna är konstruerade så att tågets strålkastare gör att föraren lätt kan läsa informationen. |
| --- | --- |

iii)

att, i de fall reflextavlor används, de reflekterande egenskaperna hos materialet överensstämmer med tillämpliga specifikationer och att skyltarna är konstruerade så att tågets strålkastare gör att föraren lätt kan läsa informationen.

Förarhytter ska vara utformade på ett sådant enhetligt sätt att föraren lätt kan se den information som visas för honom eller henne (se hänvisningar till TSD Lok och passagerarfordon i punkt 4.3.3.1).”

| 21) | Punkt 4.2.2.9 ska ersättas med följande:
  ”4.2.2.9   Förarens vaksamhet

  Förarens agerande ombord ska övervakas för att automatiskt stoppa tåget när frånvaro av sådant agerande detekteras. Kraven avseende anordningar för att övervaka förarens agerande ombord specificeras i punkt 4.2.9.3.1 i TSD Lok och passagerarfordon.” |
| --- | --- |

21)

Punkt 4.2.2.9 ska ersättas med följande:

”4.2.2.9   Förarens vaksamhet

Förarens agerande ombord ska övervakas för att automatiskt stoppa tåget när frånvaro av sådant agerande detekteras. Kraven avseende anordningar för att övervaka förarens agerande ombord specificeras i punkt 4.2.9.3.1 i TSD Lok och passagerarfordon.”

| 22) | Punkt 4.2.3 ska ersättas med följande:
  ”4.2.3   Specifikationer som rör tågdrift, inklusive drift baserad på ERTMS

  Utöver detta kapitel ska de grundläggande driftsprinciper och gemensamma driftsregler som fastställs i tillägg B tillämpas för tågdrift i unionens järnvägssystem.
  De driftsprinciper och driftsregler för ERTMS som anges i tillägg A till denna TSD ska tillämpas om ERTMS införs.” |
| --- | --- |

22)

Punkt 4.2.3 ska ersättas med följande:

”4.2.3   Specifikationer som rör tågdrift, inklusive drift baserad på ERTMS

Utöver detta kapitel ska de grundläggande driftsprinciper och gemensamma driftsregler som fastställs i tillägg B tillämpas för tågdrift i unionens järnvägssystem.

De driftsprinciper och driftsregler för ERTMS som anges i tillägg A till denna TSD ska tillämpas om ERTMS införs.”

| 23) | Punkt 4.2.3.1 ska ersättas med följande:
  ”4.2.3.1   Tågplanering och körplan

  Infrastrukturförvaltaren ska, i enlighet med direktiv 2012/34/EU, informera om vilka data som måste tillhandahållas vid begäran av ett tågläge.
  Varje tåg ska följa en körplan, överenskommen mellan infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretaget under processen för tilldelning av tåglägen, och infrastrukturförvaltaren ska vid utarbetandet av körplanen säkerställa punktlig tågdrift och bidra till en välfungerande tågtrafik.” |
| --- | --- |

23)

Punkt 4.2.3.1 ska ersättas med följande:

”4.2.3.1   Tågplanering och körplan

Infrastrukturförvaltaren ska, i enlighet med direktiv 2012/34/EU, informera om vilka data som måste tillhandahållas vid begäran av ett tågläge.

Varje tåg ska följa en körplan, överenskommen mellan infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretaget under processen för tilldelning av tåglägen, och infrastrukturförvaltaren ska vid utarbetandet av körplanen säkerställa punktlig tågdrift och bidra till en välfungerande tågtrafik.”

| 24) | Punkt 4.2.3.3.1 ska ersättas med följande:
  ”4.2.3.3.1   
  Kontroll och provning före avgång


  Järnvägsföretaget ska fastställa kontroller och prov som ska utföras för att säkerställa att alla tågavgångar sker på ett säkert sätt.” |
| --- | --- |

24)

Punkt 4.2.3.3.1 ska ersättas med följande:

”4.2.3.3.1   
  Kontroll och provning före avgång

Järnvägsföretaget ska fastställa kontroller och prov som ska utföras för att säkerställa att alla tågavgångar sker på ett säkert sätt.”

| 25) | (Berör ej den svenska versionen.) |
| --- | --- |

25)

(Berör ej den svenska versionen.)

| 26) | (Berör ej den svenska versionen.) |
| --- | --- |

26)

(Berör ej den svenska versionen.)

| 27) | I punkt 4.3.1 ska raden ”Ändring av information i linjeboken – Driftstörning” ersättas med följande:








  ”Linjebok | 4.2.1.2.2 | Driftsregler | 4.4” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Driftstörning | 4.2.3.6 |

27)

I punkt 4.3.1 ska raden ”Ändring av information i linjeboken – Driftstörning” ersättas med följande:

”Linjebok

4.2.1.2.2

Driftsregler

4.4”

Driftstörning

4.2.3.6

| 28) | I punkt 4.3.2 ska tabellen ändras på följande sätt:






  i) | Raden ”Förarens regelbok – Driftsregler” ska ersättas med följande:








  ”Regelbok | 4.2.1.2.1 | Driftsregler (normal drift och driftstörningar)
  Förteckning över harmoniserade textindikationer och textmeddelanden som visas i förarpanelen för ETCS (DMI) | 4.4
  Tillägg E” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Driftsregler | 4.4 |
| Teknisk information om markbaserad ERTMS som är relevant för driften | Tillägg D3 |

28)

I punkt 4.3.2 ska tabellen ändras på följande sätt:

i)

Raden ”Förarens regelbok – Driftsregler” ska ersättas med följande:

”Regelbok

4.2.1.2.1

Driftsregler (normal drift och driftstörningar)

Förteckning över harmoniserade textindikationer och textmeddelanden som visas i förarpanelen för ETCS (DMI)

4.4

Tillägg E”

Driftsregler

4.4

Teknisk information om markbaserad ERTMS som är relevant för driften

Tillägg D3

| ii) | Raden ”Krav för signalers och tavlors synbarhet utmed banan” ska ersättas med följande:








  ”Krav på yttre signalinrättningars och signaltavlors synbarhet | 4.2.2.8 | Markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt | 4.2.15
  4.2.18” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Raden ”Krav för signalers och tavlors synbarhet utmed banan” ska ersättas med följande:

”Krav på yttre signalinrättningars och signaltavlors synbarhet

4.2.2.8

Markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt

4.2.15

4.2.18”

| iii) | Raden ”Förarens regelbok” ska ersättas med följande:








  ”Regelbok | 4.2.1.2.1 | Användning av sandningsutrustning
  Fordonsbaserad flänssmörjning
  Användning av kompositbromsblock | 4.2.10” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

Raden ”Förarens regelbok” ska ersättas med följande:

”Regelbok

4.2.1.2.1

Användning av sandningsutrustning

Fordonsbaserad flänssmörjning

Användning av kompositbromsblock

4.2.10”

| 29) | Punkt 4.3.3.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Raden ”Registrering av övervakningsdata ombord på tåget” ska ersättas med följande:








  ”Registrering av övervakningsdata ombord på tåget | 4.2.3.5
  Tillägg I | Registreringsenhet | 4.2.9.6” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

29)

Punkt 4.3.3.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Raden ”Registrering av övervakningsdata ombord på tåget” ska ersättas med följande:

”Registrering av övervakningsdata ombord på tåget

4.2.3.5

Tillägg I

Registreringsenhet

4.2.9.6”

| b) | Raden ”Ruttkompatibilitet och tågsammansättning – Minimikrav i fråga om yrkeskvalifikationer för de uppgifter som är förknippade med att ’medfölja ett tåg’” ska ersättas med följande:








  ”Ruttkompatibilitet och tågsammansättning
  Krav i fråga om yrkeskvalifikationer för de uppgifter som är förknippade med att ’medfölja ett tåg’ | 4.2.2.5
  Tillägg F | Driftsdokumentation | 4.2.12.4” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Raden ”Ruttkompatibilitet och tågsammansättning – Minimikrav i fråga om yrkeskvalifikationer för de uppgifter som är förknippade med att ’medfölja ett tåg’” ska ersättas med följande:

”Ruttkompatibilitet och tågsammansättning

Krav i fråga om yrkeskvalifikationer för de uppgifter som är förknippade med att ’medfölja ett tåg’

4.2.2.5

Tillägg F

Driftsdokumentation

4.2.12.4”

| 30) | I punkt 4.3.4 ska tabellen ersättas med följande:









  ”Hänvisning till denna förordning | Hänvisning till TSD Energi |
| --- | --- | --- |
| Parameter | Punkt | Parameter | Punkt |
| Ruttkompatibilitet och tågsammansättning | 4.2.2.5 | Maximalt strömuttag per tåg | 4.2.4.1 |
| Linjebok | 4.2.1.2.2 |
| Ruttkompatibilitet och tågsammansättning | 4.2.2.5 | Skiljande sektioner | Fas | 4.2.15 |
| Linjebok | 4.2.1.2.2 | System | 4.2.16 |
| Parametrar för fordonets och tågets ruttkompatibilitet för den linje som tåget är avsett att framföras på | Tillägg D1 | Kontroller av ruttkompatibilitet före användning av godkända fordon | 7.3.5” |

30)

I punkt 4.3.4 ska tabellen ersättas med följande:

”Hänvisning till denna förordning

Hänvisning till TSD Energi

Parameter

Punkt

Parameter

Punkt

Ruttkompatibilitet och tågsammansättning

4.2.2.5

Maximalt strömuttag per tåg

4.2.4.1

Linjebok

4.2.1.2.2

Ruttkompatibilitet och tågsammansättning

4.2.2.5

Skiljande sektioner

Fas

4.2.15

Linjebok

4.2.1.2.2

System

4.2.16

Parametrar för fordonets och tågets ruttkompatibilitet för den linje som tåget är avsett att framföras på

Tillägg D1

Kontroller av ruttkompatibilitet före användning av godkända fordon

7.3.5”

| 31) | I punkt 4.3.6 ska raden ”Tågplanering” ersättas med följande:








  ”Tågplanering och körplan | 4.2.3.1 | Tystare sträckor | Tillägg D” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

31)

I punkt 4.3.6 ska raden ”Tågplanering” ersättas med följande:

”Tågplanering och körplan

4.2.3.1

Tystare sträckor

Tillägg D”

| 32) | I punkt 4.4.3 ska tredje och fjärde styckena utgå. |
| --- | --- |

32)

I punkt 4.4.3 ska tredje och fjärde styckena utgå.

| 33) | I punkt 4.6.1 ska sista stycket ersättas med följande:

  ”Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska definiera sina egna riskbaserade kompetensstyrningssystem inom sina processer i säkerhetsstyrningssystemen, i enlighet med bilaga I och bilaga II till kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/762.
  I tilläggen F och G definieras de yrkeskvalifikationer som är relevanta för kompetensstyrningssystemet.” |
| --- | --- |

33)

I punkt 4.6.1 ska sista stycket ersättas med följande:

”Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska definiera sina egna riskbaserade kompetensstyrningssystem inom sina processer i säkerhetsstyrningssystemen, i enlighet med bilaga I och bilaga II till kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/762.

I tilläggen F och G definieras de yrkeskvalifikationer som är relevanta för kompetensstyrningssystemet.”

| 34) | I punkt 4.6.2.2 a ska tredje strecksatsen ersättas med följande:






  ”– | fylla i de formulär som krävs i samband med användning av samlingen med europeiska och nationella instruktioner.” |
| --- | --- | --- |

34)

I punkt 4.6.2.2 a ska tredje strecksatsen ersättas med följande:

”–

fylla i de formulär som krävs i samband med användning av samlingen med europeiska och nationella instruktioner.”

| 35) | I punkterna 4.6.3.1 och 4.6.3.2 ska följande text utgå:

  ”eller kommissionens förordningar (EU) nr 1158/2010 (15) och (EU) nr 1169/2010 (16)






  (15) | Kommissionens förordning (EU) nr 1158/2010 av den 9 december 2010 om en gemensam säkerhetsmetod för bedömning av överensstämmelse med kraven för att erhålla säkerhetsintyg för järnväg (EUT L 326, 10.12.2010, s. 11). |
| --- | --- | --- |

35)

I punkterna 4.6.3.1 och 4.6.3.2 ska följande text utgå:

”eller kommissionens förordningar (EU) nr 1158/2010 (15) och (EU) nr 1169/2010 (16)

(15)

| (16) | Kommissionens förordning (EU) nr 1169/2010 av den 10 december 2010 om en gemensam säkerhetsmetod för bedömning av överensstämmelse med kraven för att erhålla säkerhetsintyg för järnväg, EUT L 327, 11.12.2010, s. 13.” |
| --- | --- |

(16)

| 36) | Punkt 4.7.1 ska ersättas med följande:
  ”4.7.1   Inledning

  Den personal som identifieras i punkt 4.2.1.1 och som utför säkerhetskritiska uppgifter, enligt vad som specificeras i ett järnvägsföretags eller en infrastrukturförvaltares säkerhetstyrningssystem, ska vara lämplig, för att säkerställa att övergripande drifts- och säkerhetsstandarder uppfylls.
  Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska fastställa och dokumentera den process som de inför för att uppfylla de medicinska, psykologiska och hälsorelaterade kraven för sin personal inom ramen för sitt säkerhetsstyrningssystem, i enlighet med den delegerade förordningen (EU) 2018/762 om gemensamma säkerhetsmetoder för krav på säkerhetsstyrningssystem.
  Medicinska undersökningar enligt punkterna 4.7.2 och 4.7.3 angående personalens individuella lämplighet ska utföras av en person som är etablerad som läkare eller psykolog och är behörig att utföra sådana undersökningar. Resultaten måste godtas av varje infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag som bevis på personalens eller den potentiella personalens lämplighet.
  En sådan undersökning ska göra det möjligt för den personal som utför säkerhetskritiska uppgifter att utföra liknande uppgifter för ett annat järnvägsföretag eller en annan infrastrukturförvaltare, med förbehåll för identifierade ytterligare medicinska, psykologiska och hälsorelaterade krav i järnvägsföretagets respektive infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem och förutsatt att personalen eller den potentiella personalen uppvisar tillfredsställande lämplighet.
  De lämplighetskrav som fastställs i punkterna 4.7.2 och 4.7.3 är tillämpliga på följande:






  — | Personal som medföljer tåg, dock inte lokföraren. |
| --- | --- | --- |

36)

Punkt 4.7.1 ska ersättas med följande:

”4.7.1   Inledning

Den personal som identifieras i punkt 4.2.1.1 och som utför säkerhetskritiska uppgifter, enligt vad som specificeras i ett järnvägsföretags eller en infrastrukturförvaltares säkerhetstyrningssystem, ska vara lämplig, för att säkerställa att övergripande drifts- och säkerhetsstandarder uppfylls.

Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska fastställa och dokumentera den process som de inför för att uppfylla de medicinska, psykologiska och hälsorelaterade kraven för sin personal inom ramen för sitt säkerhetsstyrningssystem, i enlighet med den delegerade förordningen (EU) 2018/762 om gemensamma säkerhetsmetoder för krav på säkerhetsstyrningssystem.

Medicinska undersökningar enligt punkterna 4.7.2 och 4.7.3 angående personalens individuella lämplighet ska utföras av en person som är etablerad som läkare eller psykolog och är behörig att utföra sådana undersökningar. Resultaten måste godtas av varje infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag som bevis på personalens eller den potentiella personalens lämplighet.

En sådan undersökning ska göra det möjligt för den personal som utför säkerhetskritiska uppgifter att utföra liknande uppgifter för ett annat järnvägsföretag eller en annan infrastrukturförvaltare, med förbehåll för identifierade ytterligare medicinska, psykologiska och hälsorelaterade krav i järnvägsföretagets respektive infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem och förutsatt att personalen eller den potentiella personalen uppvisar tillfredsställande lämplighet.

De lämplighetskrav som fastställs i punkterna 4.7.2 och 4.7.3 är tillämpliga på följande:

—

Personal som medföljer tåg, dock inte lokföraren.

| — | Personal som utför uppgiften att klargöra (iordningställa) tåg. |
| --- | --- |

—

Personal som utför uppgiften att klargöra (iordningställa) tåg.

| — | Personal som utför uppgiften att ge avgångssignal och körtillstånd för tågrörelser. |
| --- | --- |

—

Personal som utför uppgiften att ge avgångssignal och körtillstånd för tågrörelser.

4.7.1.1   Gränsvärden för alkohol, droger och psykotropa läkemedel

Personal får inte utföra säkerhetskritiska uppgifter då uppmärksamheten är nedsatt på grund av substanser som alkohol, droger eller psykotropa läkemedel. Därför ska järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren ha etablerade förfaranden för att kontrollera risken för att personal kommer till arbetet under påverkan av sådana substanser eller att de konsumerar sådana substanser på arbetet.

Europeiska regler, eller nationella regler i den medlemsstat där tågtrafiken bedrivs, är tillämpliga när det gäller gränsvärden för tillåtna mängder av ovan nämnda substanser.”

| 37) | Rubriken till punkt 4.7.2.1.1 ska ändras på följande sätt:
  ”4.7.2.1.1   Omfattning av den medicinska undersökningen” |
| --- | --- |

37)

Rubriken till punkt 4.7.2.1.1 ska ändras på följande sätt:

”4.7.2.1.1   Omfattning av den medicinska undersökningen”

| 38) | Punkt 4.7.2.1.2 andra stycket ska ändras på följande sätt:

  ”åtminstone” ska utgå. |
| --- | --- |

38)

Punkt 4.7.2.1.2 andra stycket ska ändras på följande sätt:

”åtminstone” ska utgå.

| 39) | Rubriken till punkt 4.7.2.2.2 ska ändras på följande sätt:
  ”4.7.2.2.2   Omfattning av den återkommande medicinska undersökningen” |
| --- | --- |

39)

Rubriken till punkt 4.7.2.2.2 ska ändras på följande sätt:

”4.7.2.2.2   Omfattning av den återkommande medicinska undersökningen”

| 40) | Punkt 4.7.2.2.2 första stycket ska ändras på följande sätt:

  ”åtminstone” ska utgå. |
| --- | --- |

40)

Punkt 4.7.2.2.2 första stycket ska ändras på följande sätt:

”åtminstone” ska utgå.

| 41) | Punkt 4.8.1 ska ersättas med följande:
  ”4.8.1   Infrastruktur

  Kraven gällande data om infrastrukturen med avseende på delsystemet Drift och trafikledning, som ska göras tillgängliga för järnvägsföretag genom RINF, anges i tillägg D.
  Infrastrukturförvaltaren ska via RINF informera järnvägsföretaget om ändringar av data som rör infrastruktur, närhelst information om sådana ändringar blir tillgänglig och påverkar tågtrafiken. Infrastrukturförvaltaren ansvarar för att data är korrekta.
  Förutsatt att byrån har genomfört de nödvändiga anpassningarna av RINF-applikationen ska infrastrukturförvaltaren fram till den 15 december 2026 kostnadsfritt tillhandahålla denna information på andra sätt, så snart som möjligt och i elektroniskt format, till järnvägsföretag, behöriga sökande för begäran av tågläge och, när så är tillämpligt, den sökande som avses i artikel 2.22 i direktiv (EU) 2016/797.” |
| --- | --- |

41)

Punkt 4.8.1 ska ersättas med följande:

”4.8.1   Infrastruktur

Kraven gällande data om infrastrukturen med avseende på delsystemet Drift och trafikledning, som ska göras tillgängliga för järnvägsföretag genom RINF, anges i tillägg D.

Infrastrukturförvaltaren ska via RINF informera järnvägsföretaget om ändringar av data som rör infrastruktur, närhelst information om sådana ändringar blir tillgänglig och påverkar tågtrafiken. Infrastrukturförvaltaren ansvarar för att data är korrekta.

Förutsatt att byrån har genomfört de nödvändiga anpassningarna av RINF-applikationen ska infrastrukturförvaltaren fram till den 15 december 2026 kostnadsfritt tillhandahålla denna information på andra sätt, så snart som möjligt och i elektroniskt format, till järnvägsföretag, behöriga sökande för begäran av tågläge och, när så är tillämpligt, den sökande som avses i artikel 2.22 i direktiv (EU) 2016/797.”

| 42) | I punkt 6.2.1 ska andra och tredje styckena ersättas med följande:

  ”I enlighet med artiklarna 9 och 10 i direktiv (EU) 2016/798 ska järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare styrka att deras säkerhetsstyrningssystem uppfyller kraven i denna förordning när de ansöker om ett nytt eller ändrat säkerhetsintyg eller säkerhetstillstånd i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/763 (*5).
  Enligt de gemensamma säkerhetsmetoder för krav på säkerhetsstyrningssystem som fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/762 ska de nationella säkerhetsmyndigheterna inrätta ett inspektionssystem för tillsyn och övervakning av att säkerhetsstyrningssystemet efterlevs i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/761 (*6), inklusive alla TSD:er. Inga krav i denna förordning kräver en separat bedömning av ett anmält organ.

  (*5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/763 av den 9 april 2018 om fastställande av praktiska arrangemang för utfärdande av gemensamma säkerhetsintyg till järnvägsföretag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 653/2007 (EUT L 129, 25.5.2018, s. 49)."


  (*6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/761 av den 16 februari 2018 om fastställande av gemensamma säkerhetsmetoder för de nationella säkerhetsmyndigheternas tillsyn efter utfärdandet av ett gemensamt säkerhetsintyg eller säkerhetstillstånd i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 1077/2012 (EUT L 129, 25.5.2018, s. 16).”
  " |
| --- | --- |

42)

I punkt 6.2.1 ska andra och tredje styckena ersättas med följande:

”I enlighet med artiklarna 9 och 10 i direktiv (EU) 2016/798 ska järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare styrka att deras säkerhetsstyrningssystem uppfyller kraven i denna förordning när de ansöker om ett nytt eller ändrat säkerhetsintyg eller säkerhetstillstånd i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/763 (*5).

Enligt de gemensamma säkerhetsmetoder för krav på säkerhetsstyrningssystem som fastställs i kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/762 ska de nationella säkerhetsmyndigheterna inrätta ett inspektionssystem för tillsyn och övervakning av att säkerhetsstyrningssystemet efterlevs i enlighet med kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/761 (*6), inklusive alla TSD:er. Inga krav i denna förordning kräver en separat bedömning av ett anmält organ.

(*5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/763 av den 9 april 2018 om fastställande av praktiska arrangemang för utfärdande av gemensamma säkerhetsintyg till järnvägsföretag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 653/2007 (EUT L 129, 25.5.2018, s. 49)."

(*6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/761 av den 16 februari 2018 om fastställande av gemensamma säkerhetsmetoder för de nationella säkerhetsmyndigheternas tillsyn efter utfärdandet av ett gemensamt säkerhetsintyg eller säkerhetstillstånd i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 1077/2012 (EUT L 129, 25.5.2018, s. 16).”
  "

| 43) | Punkt 7.1 ska ersättas med följande:
  ”7.1   
  Allmänna bestämmelser för genomförandet


  I enlighet med artikel 9 i direktiv (EU) 2016/798 och artikel 5b i denna förordning ska järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare säkerställa att denna förordning efterlevs inom ramen för deras säkerhetsstyrningssystem, vilket inrättats i enlighet med den delegerade förordningen (EU) 2018/762.
  7.1.1   Särskilda övergångsregler för tillägg A och C

  Infrastrukturförvaltare får, i samordning med järnvägsföretag som trafikerar deras järnvägsnät och i enlighet med punkt 5.1.1 i bilaga II till kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/762, senarelägga genomförandet av tilläggen A och C till senast den 16 december 2025. Detta gäller under förutsättning att byrån och den berörda nationella säkerhetsmyndigheten senast den 16 juni 2024 får följande:






  a) | Ett åtagande om genomförande som utfärdats av infrastrukturförvaltarens ledning. |
| --- | --- | --- |

43)

Punkt 7.1 ska ersättas med följande:

”7.1   
  Allmänna bestämmelser för genomförandet

I enlighet med artikel 9 i direktiv (EU) 2016/798 och artikel 5b i denna förordning ska järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare säkerställa att denna förordning efterlevs inom ramen för deras säkerhetsstyrningssystem, vilket inrättats i enlighet med den delegerade förordningen (EU) 2018/762.

7.1.1   Särskilda övergångsregler för tillägg A och C

Infrastrukturförvaltare får, i samordning med järnvägsföretag som trafikerar deras järnvägsnät och i enlighet med punkt 5.1.1 i bilaga II till kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/762, senarelägga genomförandet av tilläggen A och C till senast den 16 december 2025. Detta gäller under förutsättning att byrån och den berörda nationella säkerhetsmyndigheten senast den 16 juni 2024 får följande:

a)

Ett åtagande om genomförande som utfärdats av infrastrukturförvaltarens ledning.

| b) | En genomförandeplan, inklusive utbildningsprogram, från infrastrukturförvaltaren, med fastställda tidsfrister för tillämpningen av de ändrade driftsförfaranden som är nödvändiga och, om så är relevant, för införandet av de respektive it-verktyg som är lämpliga. |
| --- | --- |

b)

En genomförandeplan, inklusive utbildningsprogram, från infrastrukturförvaltaren, med fastställda tidsfrister för tillämpningen av de ändrade driftsförfaranden som är nödvändiga och, om så är relevant, för införandet av de respektive it-verktyg som är lämpliga.

Järnvägsföretag ska tillhandahålla utbildning för förare och relevant personal som arbetar med tågdrift i enlighet med tilläggen A och C senast den 16 december 2025 eller ett tidigare datum som fastställs av infrastrukturförvaltaren.”

| 44) | Punkt 7.2.2.1 ska ersättas med följande:
  ”7.2.2.1   Permanent specialfall (P) för Estland, Lettland, Litauen, Polen, Ungern och Slovakien

  För genomförandet av punkt 4.2.2.1.3.2 får godståg som enbart trafikerar järnvägsnätet med spårvidden 1 520 mm i Estland, Lettland, Litauen, Polen, Ungern och Slovakien använda följande slutsignal:





  Den reflekterande skivan ska ha en diameter på 185 mm med en röd cirkel vars diameter ska vara 140 mm. Om det är motiverat av driftpraxis får den reflekterande skivan ersättas med en reflekterande platta i enlighet med tillägg E till TSD Godsvagnar.
  För genomförandet av punkt 4.2.2.1.3.1 får persontåg som enbart trafikerar järnvägsnätet med spårvidden 1 520 mm i Estland, Lettland, Litauen, Polen, Ungern och Slovakien som slutsignal använda tre röda ljus med fast sken och följande placering:





  Detta specialfall förhindrar inte tillträde till deras järnvägsnät för rullande materiel som överensstämmer med TSD:n.” |
| --- | --- |

44)

Punkt 7.2.2.1 ska ersättas med följande:

”7.2.2.1   Permanent specialfall (P) för Estland, Lettland, Litauen, Polen, Ungern och Slovakien

För genomförandet av punkt 4.2.2.1.3.2 får godståg som enbart trafikerar järnvägsnätet med spårvidden 1 520 mm i Estland, Lettland, Litauen, Polen, Ungern och Slovakien använda följande slutsignal:

Image 1

Den reflekterande skivan ska ha en diameter på 185 mm med en röd cirkel vars diameter ska vara 140 mm. Om det är motiverat av driftpraxis får den reflekterande skivan ersättas med en reflekterande platta i enlighet med tillägg E till TSD Godsvagnar.

För genomförandet av punkt 4.2.2.1.3.1 får persontåg som enbart trafikerar järnvägsnätet med spårvidden 1 520 mm i Estland, Lettland, Litauen, Polen, Ungern och Slovakien som slutsignal använda tre röda ljus med fast sken och följande placering:

Image 2

Detta specialfall förhindrar inte tillträde till deras järnvägsnät för rullande materiel som överensstämmer med TSD:n.”

| 45) | Tillägg A ska ersättas med följande:


  ””Tillägg A
  Driftsprinciper och driftsregler för ERTMS – version 61.
  1.   AVSIKTLIGT UTELÄMNAD
  2.   AVSIKTLIGT UTELÄMNAD
  3.   INLEDNING
  3.1   Dokumentets syfte och uppbyggnad

  I detta tillägg fastställs principer och harmoniserade regler för ERTMS-drift.
  Strukturen för varje regel är






  i) | rubrik, |
| --- | --- | --- |

45)

Tillägg A ska ersättas med följande:

””Tillägg A

Driftsprinciper och driftsregler för ERTMS – version 61.

1.   AVSIKTLIGT UTELÄMNAD

2.   AVSIKTLIGT UTELÄMNAD

3.   INLEDNING

3.1   Dokumentets syfte och uppbyggnad

I detta tillägg fastställs principer och harmoniserade regler för ERTMS-drift.

Strukturen för varje regel är

i)

rubrik,

| ii) | vid behov, situationer där regeln gäller, visade inom en ram och med tillämpliga ETCS-nivåer angivna; ibland beskrivs situationen för vissa specifika delaspekter av regeln, |
| --- | --- |

ii)

vid behov, situationer där regeln gäller, visade inom en ram och med tillämpliga ETCS-nivåer angivna; ibland beskrivs situationen för vissa specifika delaspekter av regeln,

| iii) | själva regeln. |
| --- | --- |

iii)

själva regeln.

Hänvisningar till ETCS nivå 1 i detta tillägg gäller båda tillämpningarna, med eller utan yttre signalinrättningar, om inte annat anges.

Hänvisningar till ETCS nivå 2 i detta tillägg gäller båda tillämpningarna, med eller utan yttre signalinrättningar, om inte annat anges.

De europeiska instruktioner som det hänvisas till i detta tillägg förtecknas i tillägg C2 till denna TSD.

Alla formuleringar om personer avser både kvinnor och män i lika hög grad.

Del A är avsiktligt utelämnad.

Del B innehåller de olika tågdriftskategorierna för ETCS.

Del C innehåller en förteckning med hänvisningar till icke-harmoniserade regler. I vissa situationer rör ett förfarande inte ERTMS, och det är därför beroende av icke-harmoniserade regler.

Beskrivningen av de tekniska funktionerna för ETCS och GSM-R finns i motsvarande systemkravspecifikation.

Endast information som visas i förarpanelen och som kräver någon åtgärd från föraren tas upp i reglerna.

OMFATTNING OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Detta tillägg är fullt tillämpligt på tåg som är utrustade med fordonsbaserade ETCS-enheter som överensstämmer med de gemensamma specifikationsuppsättningarna i genomförandeförordning (EU) 2023/1695 och som är i drift med systemversion X.Y upp till och med 2.2. Det är också tillämpligt på fordonsbaserade enheter som överensstämmer med specifikationsuppsättning #2 eller specifikationsuppsättning #3, och till stor del tillämpligt på fordonsbaserade ETCS-enheter som uppfyller specifikationsuppsättning #1 i förordning (EU) 2016/919, förutsatt att den förarpanel som används överensstämmer med specifikationen ERA_ERTMS_015560.

Omfattningen är följande:

| i) | Tillämpning av ETCS-nivå 0. |
| --- | --- |

i)

Tillämpning av ETCS-nivå 0.

| ii) | Tillämpning av ETCS-nivå 1, med eller utan yttre signalinrättningar eller radioburen hastighetshöjning. |
| --- | --- |

ii)

Tillämpning av ETCS-nivå 1, med eller utan yttre signalinrättningar eller radioburen hastighetshöjning.

| iii) | Tillämpning av ETCS-nivå 2, med eller utan yttre signalinrättningar. |
| --- | --- |

iii)

Tillämpning av ETCS-nivå 2, med eller utan yttre signalinrättningar.

| iv) | Nivåskifte mellan ETCS-nivå 0, 1 och 2. |
| --- | --- |

iv)

Nivåskifte mellan ETCS-nivå 0, 1 och 2.

| v) | Tillämpning av ETCS-nivå NTC. |
| --- | --- |

v)

Tillämpning av ETCS-nivå NTC.

| vi) | Nivåskifte till/från ETCS-nivå NTC. |
| --- | --- |

vi)

Nivåskifte till/från ETCS-nivå NTC.

| vii) | GSM-R. |
| --- | --- |

vii)

GSM-R.

System av klass B (även när de används via förarpanelen för ETCS) omfattas inte.

Reglerna har utvecklats oberoende av andra eventuella befintliga trafikstyrningssystem, inklusive där linjerna är utrustade med ETCS på nivå 1 eller 2.

När ETCS på nivå 1 eller nivå 2 införs på linjer som är utrustade med andra trafikstyrningssystem är det nödvändigt att bedöma tillämpligheten för dessa regler och vid behov komplettera dem med icke-harmoniserade regler. Detta inbegriper de linjer som är utrustade med både ETCS-nivå 1 och ETCS-nivå 2.

Driftsregler för talradio via GSM-R är tillämpliga på linjer som är utrustade med GSM-R, oberoende av vilket trafikstyrningssystem som används. Omvänt är driftsregler för ETCS tillämpliga på linjer som är utrustade med ETCS, oberoende av vilket talradiosystem som används.

Reglernas tillämplighet beror vidare på de tekniska lösningar som antagits för ERTMS som markbaserat delsystem. I detta sammanhang kanske vissa regler inte är tillämpliga om de relevanta markbaserade funktionerna inte har införts (t.ex. när spåregenskaper inte överförs eller förfarandet för plankorsningar inte är infört), men när en regel behöver tillämpas så görs det alltid på det sätt som beskrivs i detta tillägg.

Alla åtgärder som rör föraren förutsätter att föraren är fysiskt närvarande i förarhytten, med undantag när föraren måste undersöka ett tekniskt fel i ett stillastående tåg eller få instruktioner från tågklareraren via en fast telefon utmed banan, eller på begäran av tågklareraren eller i enlighet med icke-harmoniserade regler.

I hela detta tillägg antas den fordonsbaserade ETCS-enheten vara tillslagen om inget annat anges. Förarplatsen i den aktiva förarhytten antas vara aktiverad om inget annat anges.

En slutpunkt för körtillstånd (EOA, End of Authority) kan identifieras fysiskt med hjälp av en ETCS-signalpunktstavla (ETCS Stop Marker) eller en ETCS-positionstavla (ETCS Location Marker). EOA kan också identifieras med en yttre signalinrättning eller en annan signaltavla som innebär stopp. Under vissa omständigheter kan EOA också finnas vid tågets främre ände.

4.   REFERENSER, TERMER OCH FÖRKORTNINGAR

4.1   (Används inte)

4.2   Termer och förkortningar

Tabell 1

Termer *

| Term | Definition |
| --- | --- |
| Kvittering (Acknowledgement) | Bekräftelse från föraren på en begäran från fordonsbaserad ETCS att föraren har mottagit information som måste beaktas. |
| Tillämplig största tillåtna hastighet (i driftläge SR) | Största tillåtna hastighet, som är den lägsta av följande:






  — | Största tillåtna hastighet för driftläge SR. |

Term

Definition

Kvittering (Acknowledgement)

Bekräftelse från föraren på en begäran från fordonsbaserad ETCS att föraren har mottagit information som måste beaktas.

Tillämplig största tillåtna hastighet (i driftläge SR)

Största tillåtna hastighet, som är den lägsta av följande:

—

Största tillåtna hastighet för driftläge SR.

| — | Tågets största tillåtna hastighet. |
| --- | --- |

—

Tågets största tillåtna hastighet.

| — | Enligt körplan/linjebok. |
| --- | --- |

—

Enligt körplan/linjebok.

| — | Tillfälliga hastighetsnedsättningar (förmedlade på annat sätt än genom europeisk instruktion 1, 2, 5, 6, 7 eller 8). |
| --- | --- |

—

Tillfälliga hastighetsnedsättningar (förmedlade på annat sätt än genom europeisk instruktion 1, 2, 5, 6, 7 eller 8).

| — | Europeisk instruktion. |
| --- | --- |

—

Europeisk instruktion.

ERTMS-körtillstånd för tåg

Tillstånd att framföra ett tåg, lämnat i form av

| — | en yttre signalinrättning som visar körsignal, |
| --- | --- |

—

en yttre signalinrättning som visar körsignal,

| — | ett MA, |
| --- | --- |

—

ett MA,

| — | en europeisk instruktion,






  — | för att starta efter förberedelse av en rörelse, |
| --- | --- | --- |

—

en europeisk instruktion,

—

för att starta efter förberedelse av en rörelse,

| — | för att passera EOA, eller |
| --- | --- |

—

för att passera EOA, eller

| — | för att fortsätta efter nödstopp. |
| --- | --- |

—

för att fortsätta efter nödstopp.

Gränsövergång

Plats där tåg passerar från ett järnvägsnät i en medlemsstat till ett järnvägsnät i en annan medlemsstat.

Avregistrering

Avslutande av tillfällig sammankoppling av telefonnummer och tågnummer. Detta kan initieras av den som använder en GSM-R-enhet, av automatiska system eller av nätmyndigheten. Avregistreringen innebär att det avregistrerade tågnumret kan återanvändas.

Förarpanel (DMI, Driver Machine Interface)

Utrustning i tåg som möjliggör kommunikation mellan fordonsbaserad ETCS och föraren.

Nödbackningsområde

Område där backning i driftläge RV kan ske.

Nödstoppskommando

ETCS-kommando om att bromsa ett tåg med maximal bromskraft tills det är stillastående.

ETCS-positionstavla

Harmoniserad signaltavla för markbaserad ETCS som definieras i EN 16494:2015 ((2)) och som används för att identifiera en potentiell EOA, t.ex. slutpunkten för en blocksträcka.

Fordonsbaserad ETCS

Den del av ETCS som installeras i ett järnvägsfordon.

ETCS-signalpunktstavla

Harmoniserad signaltavla för markbaserad ETCS som definieras i EN 16494:2015 och som används för att

| — | identifiera en potentiell EOA och |
| --- | --- |

—

identifiera en potentiell EOA och

| — | ange den plats där en förare måste stanna tåget, om inget MA finns. |
| --- | --- |

—

ange den plats där en förare måste stanna tåget, om inget MA finns.

Tågdriftskategori för ETCS

Uppsättning egenskaper ur teknik- och/eller driftperspektiv hos ett tåg, för vilken en specifik ETCS-hastighetsprofil gäller.

Funktionsnummer

(GSM-R)

Fullständigt nummer som används i schemat för funktionell adressering för att identifiera en slutanvändare eller ett system utifrån funktion eller roll snarare än genom en specifik del av en radioutrustning eller ett användarabonnemang.

Funktionsnummer kan uppdelas i två kategorier:

| — | Funktionell adressering (processen att adressera ett anrop med hjälp av ett specifikt nummer, som representerar en användares funktion snarare än ett nummer som identifierar fordonsbaserad GSM-R-utrustning). |
| --- | --- |

—

Funktionell adressering (processen att adressera ett anrop med hjälp av ett specifikt nummer, som representerar en användares funktion snarare än ett nummer som identifierar fordonsbaserad GSM-R-utrustning).

| — | Positionsberoende samtalsstyrning (location dependent addressing; processen att anropa en viss funktion – oftast en tågklarerare – baserat på användarens nuvarande plats – oftast ett tåg). |
| --- | --- |

—

Positionsberoende samtalsstyrning (location dependent addressing; processen att anropa en viss funktion – oftast en tågklarerare – baserat på användarens nuvarande plats – oftast ett tåg).

GSM-R-läge

Status för fordonsbaserad GSM-R som har funktioner för

| — | tågrörelse eller |
| --- | --- |

—

tågrörelse eller

| — | växlingsrörelse. |
| --- | --- |

—

växlingsrörelse.

GSM-R-nät

Radionät med GSM-R-funktioner.

GSM-R-nättavla

Harmoniserad yttre signaltavla för GSM-R, definierad i EN 16494:2015, som anger vilket nät som ska väljas.

Fordonsbaserad GSM-R

Den del av GSM-R som är installerad i ett järnvägsfordon.

Största tillåtna hastighet för driftläge RV (backning)

Största tillåtna hastighet för driftläge RV som anges av markbaserad ETCS.

Största tillåtna hastighet för driftläge SR (särskilt ansvar)

Största tillåtna hastighet för driftläge SR som anges av markbaserad ETCS.

Tekniskt körbesked (MA)

Tillstånd att framföra ett tåg eller ett växlingssätt till en specifik plats med övervakning av hastigheten.

Stoppförbudsområde

Ett område, definierat av infrastrukturförvaltaren, där det kan vara osäkert eller olämpligt att stanna ett tåg.

Hastighet för funktionen ’Passera’ (EOA)

Största tillåtna hastighet när funktionen ’Passera’ (EOA) är aktiverad.

Största tillåtna hastighet

Största tillåtna hastighet som ett tåg kan köras med utan ETCS-varning och/eller bromsingrepp.

Körsignal

Alla signalbilder som tillåter föraren att passera signalen.

Backning

Tågrörelse där föraren inte befinner sig i den främsta hytten i det främsta fordonet.

Radiokommunikation

Informationsutbyte mellan fordonsbaserad ETCS och RBC (radioblockcentral) eller enhet för radioburen hastighetshöjning.

Radioblockcentral (RBC)

Central enhet för markbaserad ETCS som kontrollerar tågrörelser på nivå 2.

Område med radioskugga

Ett fördefinierat område där det inte är möjligt att upprätta en tillförlitlig förbindelse för radiokommunikation.

Registrering

Tillfällig sammankoppling av telefonnummer och tågnummer.

Frisläppningshastighet

Största tillåtna hastighet för ett tåg när det närmar sig slutpunkten för sitt MA.

Återkallande av MA

Återkallande av ett tidigare givet MA (tekniskt körbesked).

Linjebok

Beskrivning av linjer och tillhörande utrustning utmed banan för de linjer som föraren ska trafikera och där beskrivningen är relevant för uppgiften att köra tåget.

Säkrande av fordon

Åtgärder som ska vidtas för att undvika att järnvägsfordon rör sig oavsiktligt.

Växlingsrörelse

Sätt att flytta fordon utan tågdata, kontrollerat genom signalbesked för växling.

Tandem

Två eller flera dragfordon som är mekaniskt och pneumatiskt men inte elektriskt ihopkopplade i samma tåg, och som vart och ett kräver en egen förare.

Tillfällig hastighetsnedsättning

Sänkning av linjehastigheten under en begränsad tidsperiod.

Textmeddelande

Skriftlig information som visas i förarpanelen.

Tågdata

Information som beskriver egenskaper hos ett tåg.

Tågklargörare

Personal som ansvarar för att klargöra (iordningsställa) ett tåg.

Nivåskifte

Kontrollerad övergång mellan de olika ETCS-nivåerna.

Nivåskiftespunkt

Punkt där ett skifte mellan ETCS-nivåer sker.

Nödstopp

Tillsättning av nödbromsarna genom ETCS som kan upphävas först när tåget/växlingssättet är stillastående.

Tabell 2

Förkortningar*

| Förkortning | |
| --- | --- |
| AD | Driftläge för automatisk körning (Automatic Driving mode) |
| ATO | Automatiserad tågdrift (Automated Train Operation) |
| BMM | Stor metallmassa (Big Metal Mass) |
| BTM | Balisöverföringsmodul, vanligen benämnd ’BTM’ (Balise Transmission Module) |
| DAS | Förarstödsystem (Driver Advisory System) |
| DMI | Förarpanel (Driver Machine Interface) |
| EOA | Slutpunkt för körtillstånd (End Of Authority) |
| ERTMS | Europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (European Rail Traffic Management System) |
| ETCS | Europeiska tågkontrollsystemet (European Train Control System) |
| FS | Driftläge ’Full övervakning’ (Full Supervision mode) |
| G | Bromskategori ’Godstågsbroms’ (Goods train braking mode) |
| GSM-R | Globalt system för mobilkommunikation för järnväg (Global System for Mobile Communications – Railway) |
| IM | Infrastrukturförvaltare (Infrastructure Manager) |
| LS | Driftläge ’Begränsad övervakning’ (Limited Supervision mode) |
| MA | Tekniskt körbesked (Movement Authority) |
| NL | Driftläge ’Assisterande’ (Non-Leading mode). |
| NTC | Nationellt tågskyddssystem (National Train Control system) |
| OS | Driftläge ’På sikt’ (On Sight mode) |
| P | Bromskategori ’Persontågsbroms’ (Passenger train braking mode) |
| RBC | Radioblockcentral (Radio Block Centre) |
| REC | Nödanrop (Radio Emergency Call) |
| RU | Järnvägsföretag (Railway Undertaking) |
| RV | Driftläge ’Nödbackning’ (Reversing mode) |
| SH | Driftläge ’Skiftning’ (Shunting mode) |
| SL | Driftläge ’Passiv’ (Sleeping mode) |
| SN | Driftläge ’Nationellt system’ (National System) |
| SR | Driftläge ’Särskilt ansvar’ (Staff Responsible) |
| STM | Särskild överföringsmodul, vanligen benämnd ’STM’ (Specific Transmission Module) |
| TIMS | System för övervakning av tågintegritet (Train Integrity Monitoring System) |
| UN | Driftläge ’Outrustat’ (Unfitted mode) |
| VBC | Virtuellt balishölje (Virtual Balise Cover) |
| * | För en fullständig förteckning över ERTMS-termer och ERTMS-förkortningar hänvisas till SUBSET 023 Glossary of Terms and Abbreviations i tillägg A till genomförandeförordning (EU) 2023/1695 (TSD Trafikstyrning och signalering). |

Förkortning

AD

Driftläge för automatisk körning (Automatic Driving mode)

ATO

Automatiserad tågdrift (Automated Train Operation)

BMM

Stor metallmassa (Big Metal Mass)

BTM

Balisöverföringsmodul, vanligen benämnd ’BTM’ (Balise Transmission Module)

DAS

Förarstödsystem (Driver Advisory System)

DMI

Förarpanel (Driver Machine Interface)

EOA

Slutpunkt för körtillstånd (End Of Authority)

ERTMS

Europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (European Rail Traffic Management System)

ETCS

Europeiska tågkontrollsystemet (European Train Control System)

FS

Driftläge ’Full övervakning’ (Full Supervision mode)

G

Bromskategori ’Godstågsbroms’ (Goods train braking mode)

GSM-R

Globalt system för mobilkommunikation för järnväg (Global System for Mobile Communications – Railway)

IM

Infrastrukturförvaltare (Infrastructure Manager)

LS

Driftläge ’Begränsad övervakning’ (Limited Supervision mode)

MA

Tekniskt körbesked (Movement Authority)

NL

Driftläge ’Assisterande’ (Non-Leading mode).

NTC

Nationellt tågskyddssystem (National Train Control system)

OS

Driftläge ’På sikt’ (On Sight mode)

P

Bromskategori ’Persontågsbroms’ (Passenger train braking mode)

RBC

Radioblockcentral (Radio Block Centre)

REC

Nödanrop (Radio Emergency Call)

RU

Järnvägsföretag (Railway Undertaking)

RV

Driftläge ’Nödbackning’ (Reversing mode)

SH

Driftläge ’Skiftning’ (Shunting mode)

SL

Driftläge ’Passiv’ (Sleeping mode)

SN

Driftläge ’Nationellt system’ (National System)

SR

Driftläge ’Särskilt ansvar’ (Staff Responsible)

STM

Särskild överföringsmodul, vanligen benämnd ’STM’ (Specific Transmission Module)

TIMS

System för övervakning av tågintegritet (Train Integrity Monitoring System)

UN

Driftläge ’Outrustat’ (Unfitted mode)

VBC

Virtuellt balishölje (Virtual Balise Cover)

*

För en fullständig förteckning över ERTMS-termer och ERTMS-förkortningar hänvisas till SUBSET 023 Glossary of Terms and Abbreviations i tillägg A till genomförandeförordning (EU) 2023/1695 (TSD Trafikstyrning och signalering).

5.   PRINCIPER

5.1   Principer för ETCS

5.1.1   Hyttsignalering

Föraren ska observera den information som visas i förarpanelen och reagera i enlighet med kraven i detta tillägg.

Föraren kan, beroende på installationen av markbaserad ETCS, åläggas att ta hänsyn till de harmoniserade signaltavlor som definieras i EN 16494:2015: Järnvägar – Krav på tavlor för ERTMS Marksystem, samt annan icke-harmoniserad markbaserad information.

5.1.2   Kännedom om systemnivå

Föraren och tågklareraren ska alltid agera enligt de ETCS-regler som gäller för den specifika systemnivån för ETCS.

När mer än en ETCS-nivå samexisterar ska tågklareraren förvissa sig om vilken ETCS-nivå som gäller för det berörda tåget innan någon instruktion utfärdas till föraren.

5.1.3   (Används inte)

5.1.4   (Används inte)

5.1.5   (Används inte)

5.1.6   Tillstånd att starta en rörelse i driftläge SR

Föraren ska få tillstånd av tågklareraren att starta en rörelse i driftläge SR i form av en europeisk instruktion 7, utom vid start av en rörelse på ETCS-nivå 1 eller 2 med yttre signalinrättningar.

5.1.7   Hastighetsnedsättningar i driftläge SR

Tågklareraren ska informera föraren av ett tåg som framförs i driftläge SR om alla hastighetsnedsättningar som är lägre än den största tillåtna hastigheten för driftläge SR genom en europeisk instruktion 1, 2, 5, 6, 7 eller 8, dock inte om föraren informeras genom ett särskilt dokument/datamedium om dessa hastighetsnedsättningar.

5.1.8   Tillstånd att passera EOA

Föraren ska inte ges tillstånd från tågklareraren att passera en EOA på annat sätt än i form av en europeisk instruktion 1 eller 7.

5.1.9   Nödstopp för tåg/växlingssätt

Efter att ett nödstopp har inträffat får föraren återstarta i den ursprungliga eller den motsatta riktningen endast om föraren har fått tillstånd från tågklareraren genom en europeisk instruktion 2.

5.1.10   ETCS-signalpunktstavla

Föraren ska stanna vid en ETCS-signalpunktstavla

| i) | som anger EOA för gällande MA, eller |
| --- | --- |

i)

som anger EOA för gällande MA, eller

| ii) | vid körning utan MA, såvida föraren inte har fått ett särskilt tillstånd från tågklareraren i form av en europeisk instruktion 1 eller 7. |
| --- | --- |

ii)

vid körning utan MA, såvida föraren inte har fått ett särskilt tillstånd från tågklareraren i form av en europeisk instruktion 1 eller 7.

5.1.11   ETCS-positionstavla

Föraren ska stanna vid en ETCS-positionstavla

| i) | som anger EOA för gällande MA, eller |
| --- | --- |

i)

som anger EOA för gällande MA, eller

| ii) | vid körning utan MA om föraren har fått en särskild order från tågklareraren. |
| --- | --- |

ii)

vid körning utan MA om föraren har fått en särskild order från tågklareraren.

5.2   (Används inte)

6.   DRIFTSREGLER FÖR ETCS

6.1   Starta fordonsbaserad ETCS

| Föraren aktiverar fordonsbaserad ETCS.
  Nivåer 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Föraren aktiverar fordonsbaserad ETCS.

Nivåer 0, 1, 2, NTC

6.1.1   Inmatning av data före färd

På begäran av fordonsbaserad ETCS ska föraren mata in, och vid behov åter mata in eller validera, föraridentitet, tågnummer, ETCS-nivå, identifierare för radionät och identifierare och telefonnummer för RBC.

Om följande textmeddelande visas:

’Registrering av radionät misslyckades’

ska föraren mata in identifierare för radionät.

6.1.2   Manuell ändring av data

Manuell ändring av data

Om en ändring krävs ska föraren mata in/ändra och validera

| i) | tågnummer, |
| --- | --- |

i)

tågnummer,

| ii) | föraridentitet, vid stillastående eller, om det är tillåtet enligt det nationella värdet, under körning, |
| --- | --- |

ii)

föraridentitet, vid stillastående eller, om det är tillåtet enligt det nationella värdet, under körning,

| iii) | ETCS-nivå, identifierare för radionät och identifierare och telefonnummer för RBC, vid stillastående. |
| --- | --- |

iii)

ETCS-nivå, identifierare för radionät och identifierare och telefonnummer för RBC, vid stillastående.

6.2   Förbereda rörelse

Förbereda rörelse

| Fordonsbaserad ETCS är i drift.
  Nivåer 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Fordonsbaserad ETCS är i drift.

Nivåer 0, 1, 2, NTC

För ETCS nivå 2 ska föraren, om tåget avvisas, tillämpa regeln ’Åtgärda oväntade situationer vid förberedelse för tågrörelse’ (avsnitt 6.40.2).

6.2.1   Dragfordonet ska framföras som tågrörelse

Dragfordonet ska framföras som tågrörelse

Föraren ska

| i) | tillämpa regeln ’Inmatning av tågdata vid klargöring av tåg’ (avsnitt 6.4.1), |
| --- | --- |

i)

tillämpa regeln ’Inmatning av tågdata vid klargöring av tåg’ (avsnitt 6.4.1),

| ii) | välja Start. |
| --- | --- |

ii)

välja Start.

Om kvittering (Ack[nowledgement]) för driftläge SR begärs ska föraren tillämpa regeln ’Dragfordonet ska framföras som tågrörelse och kvittering (Ack[nowledgement]) för driftläge SR begärs’ (avsnitt 6.2.4).

För ETCS-nivå 2: Om kvittering (Ack[nowledgement]) för driftläge SH begärs ska föraren tillämpa regeln ’Åtgärda oväntade situationer vid förberedelse för tågrörelse’ (avsnitt 6.40.1).

6.2.2   Dragfordonet ska framföras i driftläge SH

Dragfordonet ska framföras i driftläge SH

Föraren ska förbereda för skiftning (växling) och tillämpa regeln ’Utföra växlingsrörelser i driftläge SH’ (avsnitt 6.3).

6.2.3   Dragfordonet ska framföras i driftläge NL

Dragfordonet ska framföras i driftläge NL

Föraren av det assisterande dragfordonet ska förbereda färd i tandem och tillämpa regeln ’Genomföra färd i tandem’ (avsnitt 6.32).

6.2.4   Dragfordonet ska framföras som tågrörelse och kvittering (Ack[nowledgement]) för driftläge SR begärs

Dragfordonet ska framföras som tågrörelse och kvittering (Ack[nowledgement]) för driftläge SR begärs

| Nivåer: 1 utan yttre signalinrättningar, 2 utan yttre signalinrättningar |
| --- |

Nivåer: 1 utan yttre signalinrättningar, 2 utan yttre signalinrättningar

När följande symbol visas med en blinkande ram

Image 3

ska föraren informera tågklareraren, få tillstånd att starta i driftläge SR i form av en europeisk instruktion 7 och kvittera detta.

Innan en förare får tillstånd att starta i driftläge SR ska tågklareraren, enligt icke-harmoniserade regler,

| i) | kontrollera att alla villkor för tågets färdväg är uppfyllda, |
| --- | --- |

i)

kontrollera att alla villkor för tågets färdväg är uppfyllda,

| ii) | kontrollera alla begränsningar och/eller instruktioner som är nödvändiga och ange dem i europeisk instruktion 7, |
| --- | --- |

ii)

kontrollera alla begränsningar och/eller instruktioner som är nödvändiga och ange dem i europeisk instruktion 7,

| iii) | kontrollera om det finns tillfälliga hastighetsnedsättningar som ska tas med i europeisk instruktion 7. |
| --- | --- |

iii)

kontrollera om det finns tillfälliga hastighetsnedsättningar som ska tas med i europeisk instruktion 7.

Om tåget står vid en ETCS-signalpunktstavla:

Tågklareraren ska ge föraren tillstånd att passera ETCS-signalpunktstavlan i form av en europeisk instruktion 7. Detta tillstånd är giltigt från denna ETCS-signalpunktstavla till nästa ETCS-signalpunktstavla. Om förhållandena tillåter det kan tågklareraren ge föraren tillstånd att passera även denna andra ETCS-signalpunktstavla med samma europeiska instruktion 7. Tillståndet är då giltigt fram till den ETCS-signalpunktstavla som följer efter den andra ETCS-signalpunktstavlan i färdriktningen.

Föraren ska

| i) | ta emot europeisk instruktion 7 från tågklareraren, |
| --- | --- |

i)

ta emot europeisk instruktion 7 från tågklareraren,

| ii) | kontrollera tillämplig största tillåtna hastighet, |
| --- | --- |

ii)

kontrollera tillämplig största tillåtna hastighet,

| iii) | använda funktionen ’Passera’, såvida inte någon instruktion ges att inte använda den, för var och en av ETCS-signalpunktstavlorna som ska passeras, och vänta på följande symbol, |
| --- | --- |

iii)

använda funktionen ’Passera’, såvida inte någon instruktion ges att inte använda den, för var och en av ETCS-signalpunktstavlorna som ska passeras, och vänta på följande symbol,

Image 4

| iv) | starta tåget, |
| --- | --- |

iv)

starta tåget,

| v) | inte överskrida hastigheten för funktionen ’Passera’ (EOA) så länge denna symbol visas. |
| --- | --- |

v)

inte överskrida hastigheten för funktionen ’Passera’ (EOA) så länge denna symbol visas.

Om tåget inte står vid en ETCS-signalpunktstavla:

Tågklareraren ska ge föraren tillstånd att starta i form av en europeisk instruktion 7. Detta tillstånd är giltigt från tågets nuvarande plats till den första ETCS-signalpunktstavlan i färdriktningen. Om förhållandena tillåter det kan tågklareraren ge föraren tillstånd att passera både denna och nästa ETCS-signalpunktstavla med samma europeiska instruktion 7. Detta tillstånd är då giltigt fram till den ETCS-signalpunktstavla som följer efter den sista ETCS-signalpunktstavlan som den europeiska instruktionen 7 ger tillstånd att passera.

Föraren ska

| i) | ta emot europeisk instruktion 7 från tågklareraren, |
| --- | --- |

i)

ta emot europeisk instruktion 7 från tågklareraren,

| ii) | kontrollera tillämplig största tillåtna hastighet, |
| --- | --- |

ii)

kontrollera tillämplig största tillåtna hastighet,

| iii) | starta tåget, |
| --- | --- |

iii)

starta tåget,

| iv) | använda funktionen ’Passera’, såvida inte någon instruktion ges att inte använda den, när en ETCS-signalpunktstavla närmar sig och en europeisk instruktion 7 ger tillstånd att passera denna, och vänta på följande symbol, |
| --- | --- |

iv)

använda funktionen ’Passera’, såvida inte någon instruktion ges att inte använda den, när en ETCS-signalpunktstavla närmar sig och en europeisk instruktion 7 ger tillstånd att passera denna, och vänta på följande symbol,

Image 5

| v) | starta tåget eller fortsätta körningen, |
| --- | --- |

v)

starta tåget eller fortsätta körningen,

| vi) | inte överskrida hastigheten för funktionen ’Passera’ (EOA) så länge denna symbol visas. |
| --- | --- |

vi)

inte överskrida hastigheten för funktionen ’Passera’ (EOA) så länge denna symbol visas.

Det är möjligt att ge fler än en europeisk instruktion för passage av ett lika stort antal på varandra följande ETCS-signalpunktstavlor.

Om tågklareraren kan fastställa att spåret fram till slutpunkten för det tillstånd som ska utfärdas är hinderfritt får tågklareraren ge föraren undantag från körning med siktfart i driftläge SR.

| Nivåer: 1 med yttre signalinrättningar, 2 med yttre signalinrättningar |
| --- |

Nivåer: 1 med yttre signalinrättningar, 2 med yttre signalinrättningar

När följande symbol visas med en blinkande ram

Image 6

ska föraren tillämpa regeln ’Körning i driftläge SR’ (avsnitt 6.14).

6.2.5   Dragfordonet ska framföras i driftläge SL

Dragfordonet ska framföras i driftläge SL

Föraren eller tågklargöraren ska säkerställa att alla förarplatser i varje assisterande dragfordon som är elektriskt anslutet till och fjärrstyrs från det främsta dragfordonet är och förblir avaktiverade så länge som detta dragfordon fjärrstyrs från det främsta dragfordonet.

6.3   Genomföra växlingsrörelse i driftläge SH

Genomföra växlingsrörelse i driftläge SH

| Rullande materiel ska framföras i driftläge SH.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Rullande materiel ska framföras i driftläge SH.

Nivåer: 1, 2

6.3.1   Manuell övergång till driftläge SH

Manuell övergång till driftläge SH

Föraren ska välja ’Skiftning’ enligt icke-harmoniserade regler.

6.3.2   Automatisk övergång till driftläge SH

Automatisk övergång till driftläge SH

När följande symbol visas med en blinkande ram

Image 7

ska föraren

| i) | först säkerställa att korrekt information finns tillgänglig om den rörelse som ska genomföras, och |
| --- | --- |

i)

först säkerställa att korrekt information finns tillgänglig om den rörelse som ska genomföras, och

| ii) | sedan kvittera (Ack[nowledge]). |
| --- | --- |

ii)

sedan kvittera (Ack[nowledge]).

6.3.3   Körning i driftläge SH

Körning i driftläge SH

När följande symbol visas

Image 8

ska föraren tillämpa icke-harmoniserade regler.

6.3.4   Bibehålla driftläge SH vid byte av hytt

Bibehålla driftläge SH vid byte av hytt

När tillvägagångssättet vid växling kräver användning av olika förarhytter får föraren välja ’Behåll skiftning’ innan förarplatsen avaktiveras.

6.3.5   Avsluta driftläge SH

Avsluta driftläge SH

När alla växlingsrörelser som ska genomföras i driftläge SH är avslutade ska föraren

| i) | välja ’Avsluta skiftning’, |
| --- | --- |

i)

välja ’Avsluta skiftning’,

| ii) | säkerställa att inget dragfordon fortfarande har status ’Behåll skiftning’. |
| --- | --- |

ii)

säkerställa att inget dragfordon fortfarande har status ’Behåll skiftning’.

6.3.6   SH ej beviljat

SH ej beviljat

| Nivå 2 |
| --- |

Nivå 2

När något av följande textmeddelanden visas

’SH nekad’

’SH-begäran misslyckades’

ska föraren informera tågklareraren om situationen.

Föraren och tågklareraren ska tillämpa icke-harmoniserade regler.

6.3.7   Passage av en bestämd gränsplats för ett växlingsområde

Passage av en bestämd gränsplats för ett växlingsområde

När ett växlingssätt behöver passera en bestämd gränsplats för ett växlingsområde ska föraren och tågklareraren tillämpa icke-harmoniserade regler.

6.4   Mata in tågdata

Mata in tågdata

| Tågdata måste matas in eller ändras.
  Nivåer 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Tågdata måste matas in eller ändras.

Nivåer 0, 1, 2, NTC

6.4.1   Inmatning av tågdata vid klargöring av tåg

Inmatning av tågdata vid klargöring av tåg

Föraren eller tågklargöraren ska mata in/ändra och bekräfta alla följande tågdata om dessa data inte är förkonfigurerade ombord eller mottagna från externa ETCS-källor:

| i) | Tågdriftskategori för ETCS. |
| --- | --- |

i)

Tågdriftskategori för ETCS.

| ii) | Tåglängd. |
| --- | --- |

ii)

Tåglängd.

| iii) | Bromsprocent. |
| --- | --- |

iii)

Bromsprocent.

| iv) | Tågets största tillåtna hastighet. |
| --- | --- |

iv)

Tågets största tillåtna hastighet.

| v) | Axellastkategori. |
| --- | --- |

v)

Axellastkategori.

| vi) | Tågets utrustning för lufttätt system. |
| --- | --- |

vi)

Tågets utrustning för lufttätt system.

| vii) | Lastprofil. |
| --- | --- |

vii)

Lastprofil.

| viii) | Ytterligare data för tillgängliga STM:er. |
| --- | --- |

viii)

Ytterligare data för tillgängliga STM:er.

| ix) | Särskilda data för ATO, om så begärs. |
| --- | --- |

ix)

Särskilda data för ATO, om så begärs.

Innan tågklargöraren bekräftar tågdata som är förkonfigurerade ombord eller som tagits emot från externa ETCS-källor och som kan ändras av föraren, ska tågklargöraren säkerställa att tågdata stämmer med tågsammansättningen.

6.4.2   Manuell ändring av tågdata

Manuell ändring av tågdata

Efter varje ändring av tågets sammansättning och efter ett tekniskt problem som leder till en ändring av tågdata ska tågklargöraren eller föraren

| i) | fastställa nya tågdata, |
| --- | --- |

i)

fastställa nya tågdata,

| ii) | mata in nya tågdata, |
| --- | --- |

ii)

mata in nya tågdata,

| iii) | bekräfta nya tågdata. |
| --- | --- |

iii)

bekräfta nya tågdata.

6.4.3   Ändring av tågdata med hjälp av externa ETCS-källor

Ändring av tågdata med hjälp av externa ETCS-källor

När följande textmeddelande visas i förarpanelen

’Tågdata ändrade’

a)   Om ändringen av tågdata medför tillsättning av broms:

Om ändringen av tågdata medför tillsättning av broms:

Föraren ska vid stillastående

| i) | kvittera (Ack[nowledge]) bromsansättningen, |
| --- | --- |

i)

kvittera (Ack[nowledge]) bromsansättningen,

| ii) | ändra och/eller bekräfta tågdata om det begärs av det fordonsbaserade systemet, |
| --- | --- |

ii)

ändra och/eller bekräfta tågdata om det begärs av det fordonsbaserade systemet,

| iii) | ta hänsyn till ändrade tågdata. |
| --- | --- |

iii)

ta hänsyn till ändrade tågdata.

På ETCS-nivå 1, och på ETCS-nivå 2 om inget nytt MA tas emot, ska tågklareraren ge föraren tillstånd att passera EOA (regeln ’Ge tillstånd att passera EOA’ – avsnitt 6.39).

b)   I alla andra fall

I alla andra fall

Föraren ska ta hänsyn till ändrade tågdata.

6.5   (Används inte)

(Används inte)

6.6   (Används inte)

(Används inte)

6.7   Aktivering av och körning på ETCS-nivå 0

Aktivering av och körning på ETCS-nivå 0

6.7.1   Förvarning

Förvarning

| Tåget närmar sig ett område med ETCS-nivå 0.
  Nivåer 1, 2, NTC |
| --- |

Tåget närmar sig ett område med ETCS-nivå 0.

Nivåer 1, 2, NTC

Vid förvarning om skifte till ETCS-nivå 0 genom att följande symbol visas

Image 9

ska föraren tillämpa icke-harmoniserade regler.

6.7.2   Kvittering (Ack[nowledgement])

Kvittering (Ack[nowledgement])

När följande symbol visas med en blinkande ram

Image 10

ska föraren kvittera (Ack[nowledge]).

6.7.3   Körning

| Tåget körs i ett område med ETCS-nivå 0. |
| --- |

Tåget körs i ett område med ETCS-nivå 0.

När följande symbol visas

Image 11

ska föraren tillämpa icke-harmoniserade regler.

6.8   Aktivering av och körning på ETCS-nivå 1

Aktivering av och körning på ETCS-nivå 1

6.8.1   Förvarning

Förvarning

| Tåget närmar sig ett område med ETCS-nivå 1.
  Nivåer 0, 2, NTC |
| --- |

Tåget närmar sig ett område med ETCS-nivå 1.

Nivåer 0, 2, NTC

Vid förvarning om skifte till ETCS-nivå 1 genom att följande symbol visas

Image 12

ska föraren förbereda sig för att tillämpa regler för ETCS-nivå 1.

6.8.2   (Används inte)

(Används inte)

6.8.3   Körning

Körning

| Tåget körs i ett område med ETCS-nivå 1. |
| --- |

Tåget körs i ett område med ETCS-nivå 1.

När följande symbol visas

Image 13

ska föraren tillämpa regler för ETCS-nivå 1.

6.9   Aktivering av och körning på ETCS-nivå 2

6.9.1   Förvarning

| Tåget närmar sig ett område med ETCS-nivå 2.
  Nivåer 0, 1, NTC |
| --- |

Tåget närmar sig ett område med ETCS-nivå 2.

Nivåer 0, 1, NTC

Vid förvarning om skifte till ETCS-nivå 2 genom att följande symbol visas

Image 14

ska föraren förbereda sig för att tillämpa regler för ETCS-nivå 2.

6.9.2   (Används inte)

(Används inte)

6.9.3   Körning

Körning

| Tåget körs i ett område med ETCS-nivå 2. |
| --- |

Tåget körs i ett område med ETCS-nivå 2.

När följande symbol visas

Image 15

ska föraren tillämpa regler för ETCS-nivå 2.

När tågklareraren begär en manuell bekräftelse av tågintegritet i förarpanelen ska föraren göra detta endast vid stillastående och i enlighet med järnvägsföretagets regler.

6.10   (Används inte)

(Används inte)

6.11   Aktivering av och körning på ETCS-nivå NTC

Aktivering av och körning på ETCS-nivå NTC

6.11.1   Förvarning

Förvarning

| Tåget närmar sig ett område med ETCS-nivå NTC.
  Nivåer: 0, 1, 2 |
| --- |

Tåget närmar sig ett område med ETCS-nivå NTC.

Nivåer: 0, 1, 2

Vid förvarning om skifte till ETCS-nivå NTC genom att en symbol som anger namnet på tillämpligt NTC visas, t.ex.

Image 16

ska föraren tillämpa icke-harmoniserade regler.

Det finns en specifik symbol för varje NTC.

6.11.2   Kvittering (Ack[nowledgement])

Kvittering (Ack[nowledgement])

När symbolen som anger tillämpligt NTC visas med en blinkande ram, t.ex.

Image 17

ska föraren kvittera (Ack[nowledge]).

Det finns en specifik symbol för varje NTC.

6.11.3   Körning

Körning

| Tåget körs i ett område med ETCS-nivå NTC. |
| --- |

Tåget körs i ett område med ETCS-nivå NTC.

När symbolen som anger inmatad NTC visas, t.ex.

Image 18

ska föraren tillämpa icke-harmoniserade regler.

Det finns en specifik symbol för varje NTC.

6.12   Körning i driftläge FS

Körning i driftläge FS

| Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Nivåer: 1, 2

När följande symbol visas

Image 19

gäller att föraren

| i) | inte får överskrida den största tillåtna hastigheten, |
| --- | --- |

i)

inte får överskrida den största tillåtna hastigheten,

| ii) | om DAS-information finns tillgänglig ombord, får






  — | följa den rekommenderade målhastigheten när den visas i förarpanelen, |
| --- | --- | --- |

ii)

om DAS-information finns tillgänglig ombord, får

—

följa den rekommenderade målhastigheten när den visas i förarpanelen,

| — | frirulla när

  visas, |
| --- | --- |

—

frirulla när
  Image 20
  visas,

| — | iaktta uppehållsplatserna om sådana anges, |
| --- | --- |

—

iaktta uppehållsplatserna om sådana anges,

| — | begära att en uppehållsplats ska slopas om instruktion ges och detta alternativ finns tillgängligt i förarpanelen, |
| --- | --- |

—

begära att en uppehållsplats ska slopas om instruktion ges och detta alternativ finns tillgängligt i förarpanelen,

| — | manövrera dörrarna vid uppmaning att göra detta genom indikering i förarpanelen. |
| --- | --- |

—

manövrera dörrarna vid uppmaning att göra detta genom indikering i förarpanelen.

För ETCS-nivå 1 med yttre signalinrättningar: föraren har tillstånd att fortsätta utan nytt MA när den yttre signalinrättningen visar körsignal.

Om skärmen dessutom visar textmeddelandet

’Ingång till FS’

får föraren inte överskrida hastighetsnedsättningarna som gäller för den del av tåget som inte omfattas av FS MA.

6.13   Körning i driftläge OS

Körning i driftläge OS

| Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Nivåer: 1, 2

När följande symbol visas med en blinkande ram

Image 21

ska föraren

| i) | kvittera (Ack[nowledge]), |
| --- | --- |

i)

kvittera (Ack[nowledge]),

| ii) | starta eller fortsätta att tillämpa regel 9 i tillägg B2. |
| --- | --- |

ii)

starta eller fortsätta att tillämpa regel 9 i tillägg B2.

När följande symbol visas

Image 22

ska föraren

| i) | tillämpa regel 9 i tillägg B2 så länge denna symbol visas, |
| --- | --- |

i)

tillämpa regel 9 i tillägg B2 så länge denna symbol visas,

| ii) | inte överskrida den största tillåtna hastigheten. |
| --- | --- |

ii)

inte överskrida den största tillåtna hastigheten.

Om skärmen dessutom visar textmeddelandet

’Ingång till OS’

får föraren inte överskrida hastighetsnedsättningarna som gäller för den del av tåget som inte omfattas av OS MA.

6.14   Körning i driftläge SR

| Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Nivåer: 1, 2

När följande symbol visas med en blinkande ram

Image 23

ska föraren

| i) | först få ERTMS-körtillstånd för tåg, |
| --- | --- |

i)

först få ERTMS-körtillstånd för tåg,

| ii) | kontrollera tillämplig största tillåtna hastighet, |
| --- | --- |

ii)

kontrollera tillämplig största tillåtna hastighet,

| iii) | sedan kvittera (Ack[nowledge]). |
| --- | --- |

iii)

sedan kvittera (Ack[nowledge]).

När följande symbol visas

Image 24

ska föraren

| i) | köra med siktfart, såvida inte en europeisk instruktion 1, 2 eller 7 medger undantag från körning med siktfart i driftläge SR, |
| --- | --- |

i)

köra med siktfart, såvida inte en europeisk instruktion 1, 2 eller 7 medger undantag från körning med siktfart i driftläge SR,

| ii) | inte överskrida tillämplig största tillåtna hastighet, |
| --- | --- |

ii)

inte överskrida tillämplig största tillåtna hastighet,

| iii) | när det gäller ETCS-nivå 1 utan yttre signalinrättningar och ETCS-nivå 2 utan yttre signalinrättningar och tåget närmar sig nästa ETCS-signalpunktstavla, informera tågklareraren och tillämpa regeln ’Ge tillstånd att passera EOA’ (avsnitt 6.39), såvida inte föraren redan har tillstånd att passera denna ETCS-signalpunktstavla genom en europeisk instruktion. |
| --- | --- |

iii)

när det gäller ETCS-nivå 1 utan yttre signalinrättningar och ETCS-nivå 2 utan yttre signalinrättningar och tåget närmar sig nästa ETCS-signalpunktstavla, informera tågklareraren och tillämpa regeln ’Ge tillstånd att passera EOA’ (avsnitt 6.39), såvida inte föraren redan har tillstånd att passera denna ETCS-signalpunktstavla genom en europeisk instruktion.

Det är möjligt att ge fler än en europeisk instruktion för passage av ett lika stort antal på varandra följande ETCS-signalpunktstavlor.

6.15   Körning i driftläge LS

Körning i driftläge LS

| Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Nivåer: 1, 2

När följande symbol visas med en blinkande ram

Image 25

ska föraren kvittera (Ack[nowledge]) enligt icke-harmoniserade regler.

När följande symbol visas

Image 26

ska föraren tillämpa icke-harmoniserade regler.

6.16   Körning i driftläge UN

Körning i driftläge UN

| Nivå 0 |
| --- |

Nivå 0

När följande symbol visas med en blinkande ram

Image 27

ska föraren kvittera (Ack[nowledge]) enligt icke-harmoniserade regler.

När följande symbol visas

Image 28

ska föraren tillämpa icke-harmoniserade regler.

6.17   Körning i driftläge SN

Körning i driftläge SN

| Nivå: NTC |
| --- |

Nivå: NTC

När följande symbol visas med en blinkande ram

Image 29

ska föraren kvittera (Ack[nowledge]) enligt icke-harmoniserade regler.

När följande symbol visas

Image 30

ska föraren tillämpa icke-harmoniserade regler.

6.18   Närma sig EOA med indikering om frisläppningshastighet

Närma sig EOA med indikering om frisläppningshastighet

| Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Nivåer: 1, 2

När tåget närmar sig en EOA och en frisläppningshastighet visas i förarpanelen har föraren tillstånd att

| i) | närma sig en signal, en ETCS-signalpunktstavla, en ETCS-positionstavla eller en stoppbock som finns en kort sträcka bortom det EOA som anges i förarpanelen utan att överskrida frisläppningshastigheten och, |
| --- | --- |

i)

närma sig en signal, en ETCS-signalpunktstavla, en ETCS-positionstavla eller en stoppbock som finns en kort sträcka bortom det EOA som anges i förarpanelen utan att överskrida frisläppningshastigheten och,

| ii) | när det gäller ETCS-nivå 1 med yttre signalinrättningar, fortsätta utan att överskrida frisläppningshastigheten när den yttre signalinrättningen visar körsignal. |
| --- | --- |

ii)

när det gäller ETCS-nivå 1 med yttre signalinrättningar, fortsätta utan att överskrida frisläppningshastigheten när den yttre signalinrättningen visar körsignal.

6.19   Hantera förfrågan om hinderfritt spår

Hantera förfrågan om hinderfritt spår

| Tåget står stilla eller närmar sig en yttre signalinrättning, en ETCS-signalpunktstavla eller en ETCS-positionstavla.
  Nivå 2 |
| --- |

Tåget står stilla eller närmar sig en yttre signalinrättning, en ETCS-signalpunktstavla eller en ETCS-positionstavla.

Nivå 2

När följande symbol visas

Image 31

får föraren bekräfta att spåret är hinderfritt om föraren kan förvissa sig om att spåravsnittet mellan tågets främre ände och nästa yttre signalinrättning, ETCS-signalpunktstavla eller ETCS-positionstavla är hinderfritt.

6.20   Passera ett avsnitt med sänkt(a) strömavtagare

Passera ett avsnitt med sänkt(a) strömavtagare

| Tåget närmar sig ett linjeavsnitt som ska passeras med sänkt(a) strömavtagare.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Tåget närmar sig ett linjeavsnitt som ska passeras med sänkt(a) strömavtagare.

Nivåer: 1, 2

När följande symbol visas

Image 32

eller, vid körning utan MA eller om denna funktion inte stöds av markbaserad utrustning, när följande signaltavla observeras

Image 33
   (*)

ska föraren sänka strömavtagaren/strömavtagarna, med hänsyn tagen till deras position.

När följande symbol visas

Image 34

eller, vid körning utan MA eller om denna funktion inte stöds av markbaserad utrustning, när följande signaltavla observeras

Image 35
   (*)

ska föraren hålla strömavtagaren/strömavtagarna sänkt(a).

När följande symbol visas

Image 36

eller, vid körning utan MA eller om denna funktion inte stöds av markbaserad utrustning, när följande signaltavla observeras

Image 37
   (*)

har föraren tillstånd att höja strömavtagaren/strömavtagarna, med hänsyn tagen till deras position.

| (*) | För signaltavlornas exakta mått och utformning måste EN 16494:2015 användas. |
| --- | --- |

(*)

För signaltavlornas exakta mått och utformning måste EN 16494:2015 användas.

6.21   Ändra strömförsörjning

Ändra strömförsörjning

| Ett tåg närmar sig ett linjeavsnitt där strömförsörjningen måste ändras.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Ett tåg närmar sig ett linjeavsnitt där strömförsörjningen måste ändras.

Nivåer: 1, 2

När någon av följande symboler visas

Image 38

eller, vid körning utan MA eller om denna funktion inte stöds av markbaserad utrustning, när någon av följande signaltavlor observeras

Image 39

ska föraren ändra strömförsörjningen i enlighet med detta.

När någon av följande symboler visas

Image 40

eller, vid körning utan MA eller om denna funktion inte stöds av markbaserad utrustning, när någon av följande signaltavlor observeras

Image 41

ska föraren säkerställa att strömförsörjningen ändrats i enlighet med detta.

När följande symbol visas

Image 42

eller, vid körning utan MA eller om denna funktion inte stöds av markbaserad utrustning, när följande signaltavla observeras

Image 43

informeras föraren om att tåget närmar sig en linje utan något traktionssystem.

När följande symbol visas

Image 44

eller, vid körning utan MA eller om denna funktion inte stöds av markbaserad utrustning, när följande signaltavla observeras

Image 45

informeras föraren om att tåget når en linje utan något traktionssystem.

6.22   Passera ett avsnitt med öppen huvudbrytare

Passera ett avsnitt med öppen huvudbrytare

| Tåget närmar sig ett linjeavsnitt där huvudbrytaren måste vara öppen.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Tåget närmar sig ett linjeavsnitt där huvudbrytaren måste vara öppen.

Nivåer: 1, 2

När följande symbol visas

Image 46

eller, vid körning utan MA eller om denna funktion inte stöds av markbaserad utrustning, när följande signaltavla observeras

Image 47
   (*)

ska föraren öppna huvudbrytaren, med beaktande av strömavtagarnas position eller, om infrastrukturförvaltaren tillåter det, hålla huvudbrytaren stängd och avstå från att använda någon dragkraft.

När följande symbol visas

Image 48

eller, vid körning utan MA eller om denna funktion inte stöds av markbaserad utrustning, när följande signaltavla observeras

Image 49
   (*)

ska föraren hålla huvudbrytaren öppen eller, om infrastrukturförvaltaren tillåter det, fortsätta att avstå från att använda någon dragkraft.

När följande symbol visas

Image 50

eller, vid körning utan MA eller om denna funktion inte stöds av markbaserad utrustning, när följande signaltavla observeras

Image 51
   (*)

har föraren tillstånd att stänga huvudbrytaren, med beaktande av strömavtagarnas position, och tillåtelse att på nytt använda dragkraft.

| * | För signaltavlornas exakta mått och utformning måste EN 16494:2015 användas. |
| --- | --- |

*

För signaltavlornas exakta mått och utformning måste EN 16494:2015 användas.

6.23   Passera ett stoppförbudsområde

Passera ett stoppförbudsområde

| Tåget närmar sig ett stoppförbudsområde.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Tåget närmar sig ett stoppförbudsområde.

Nivåer: 1, 2

När följande symbol visas

Image 52

underrättas föraren om ett kommande område där stopp ska undvikas.

När följande symbol visas

Image 53

ska föraren undvika att stanna.

6.24   Passera ett avsnitt med förbud mot magnetskenbroms

Passera ett avsnitt med förbud mot magnetskenbroms

| Ett tåg närmar sig ett linjeavsnitt där magnetskenbromsen inte får användas.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Ett tåg närmar sig ett linjeavsnitt där magnetskenbromsen inte får användas.

Nivåer: 1, 2

När följande symbol visas

Image 54

ska föraren lossa magnetskenbromsen om den är tillsatt, förutom i en nödsituation.

När följande symbol visas

Image 55

får föraren inte använda magnetskenbromsen, förutom i en nödsituation.

6.25   Passera ett avsnitt med förbud mot virvelströmsbroms

Passera ett avsnitt med förbud mot virvelströmsbroms

| Tåget närmar sig ett linjeavsnitt där virvelströmsbromsen inte får användas.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Tåget närmar sig ett linjeavsnitt där virvelströmsbromsen inte får användas.

Nivåer: 1, 2

När följande symbol visas

Image 56

ska föraren lossa virvelströmsbromsen om den är tillsatt, förutom i en nödsituation.

När följande symbol visas

Image 57

får föraren inte använda virvelströmsbromsen, förutom i en nödsituation.

6.26   Passera ett avsnitt med förbud mot återmatande broms

Passera ett avsnitt med förbud mot återmatande broms

| Tåget närmar sig en ett linjeavsnitt där den återmatande bromsen inte får användas.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Tåget närmar sig en ett linjeavsnitt där den återmatande bromsen inte får användas.

Nivåer: 1, 2

När följande symbol visas

Image 58

ska föraren lossa den återmatande bromsen om den är tillsatt, förutom i en nödsituation.

När följande symbol visas

Image 59

får föraren inte använda den återmatande bromsen, förutom i en nödsituation.

6.27   Passera ett avsnitt med tryckförsegling

Passera ett avsnitt med tryckförsegling

| Tåget närmar sig ett linjeavsnitt där luftintagen till klimatanläggningen ska vara stängda.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Tåget närmar sig ett linjeavsnitt där luftintagen till klimatanläggningen ska vara stängda.

Nivåer: 1, 2

När följande symbol visas

Image 60

ska föraren stänga luftintagen till klimatanläggningen.

När följande symbol visas

Image 61

ska föraren hålla luftintagen till klimatanläggningen stängda.

När följande symbol visas

Image 62

har föraren tillstånd att öppna luftintagen till klimatanläggningen.

6.28   Signalera med ljudvarningsanordning

Signalera med ljudvarningsanordning

| Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Nivåer: 1, 2

När följande symbol visas

Image 63

eller, vid körning utan MA eller om denna funktion inte stöds av markbaserad utrustning, när följande signaltavla observeras

Image 64

ska föraren aktivera ljudvarningsanordningen om detta inte förhindras av icke-harmoniserade regler.

6.29   Ändra adhesionsfaktor

Ändra adhesionsfaktor

| Ett tåg befinner sig på ett linjeavsnitt där adhesionsfaktorn kan ändras.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Ett tåg befinner sig på ett linjeavsnitt där adhesionsfaktorn kan ändras.

Nivåer: 1, 2

Om det nationella värdet medger att föraren väljer ’Låg adhesion’ kan föraren göra det när adhesionsförhållandena är dåliga eller när tågklareraren informerar om detta. Om tågklareraren inte informerar föraren innan föraren väljer ’Låg adhesion’ ska föraren informera tågklareraren.

När en tågklarerare informeras om dåliga adhesionsförhållanden ska tågklareraren, om så är möjligt, aktivera ETCS-funktionen för dålig adhesion, och om detta inte är möjligt ska tågklareraren vidta de åtgärder som föreskrivs av infrastrukturförvaltaren tills normal drift är återställd.

När följande symbol visas

Image 65

ska föraren tillämpa järnvägsföretagets interna regler.

6.30   Passera ett område med radioskugga

Passera ett område med radioskugga

| Tåget befinner sig på ett linjeavsnitt utan radiotäckning.
  Nivå 2 |
| --- |

Tåget befinner sig på ett linjeavsnitt utan radiotäckning.

Nivå 2

När följande symbol visas

Image 66

får föraren fortsätta baserat på det för tillfället giltiga körtillståndet.

Om föraren når slutpunkten för körtillståndet och symbolen fortfarande visas ska föraren informera tågklareraren. Tågklareraren och föraren ska tillämpa regeln ’Ge tillstånd att passera EOA’ (avsnitt 6.39).

6.31   (Används inte)

(Används inte)

6.32   Genomföra färd i tandem

Genomföra färd i tandem

| Ett assisterande dragfordon är kopplat till det främsta dragfordonet (eller till ett tåg som har ett främsta dragfordon).
  Nivåer 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Ett assisterande dragfordon är kopplat till det främsta dragfordonet (eller till ett tåg som har ett främsta dragfordon).

Nivåer 0, 1, 2, NTC

6.32.1   Övergång till driftläge NL

Övergång till driftläge NL

Föraren av det assisterande dragfordonet ska välja ’Assisterande’.

När följande symbol visas i förarpanelen

Image 67

ska föraren av det assisterande dragfordonet bekräfta för föraren av det främsta dragfordonet att det assisterande dragfordonet är i driftläge NL.

6.32.2   Genomföra färd i tandem

Genomföra färd i tandem

Båda förarna ska tillämpa järnvägsföretagets interna regler.

6.32.3   Avsluta driftläge NL

Avsluta driftläge NL

När tåget står stilla ska föraren av det assisterande dragfordonet

| i) | tillsätta bromsarna, |
| --- | --- |

i)

tillsätta bromsarna,

| ii) | bekräfta för föraren av det främsta dragfordonet att det assisterande dragfordonet inte längre är i driftläge NL. |
| --- | --- |

ii)

bekräfta för föraren av det främsta dragfordonet att det assisterande dragfordonet inte längre är i driftläge NL.

6.33   Återkalla ERTMS-körtillstånd för tåg

Återkalla ERTMS-körtillstånd för tåg

| Tågklareraren beslutar att ändra befintliga trafikarrangemang.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Tågklareraren beslutar att ändra befintliga trafikarrangemang.

Nivåer: 1, 2

6.33.1   Åtgärder innan trafikarrangemang ändras

Åtgärder innan trafikarrangemang ändras

| a) | Om en avkortning av MA är möjlig i både fordonsbaserad och markbaserad ETCS:
  Om det är möjligt på ETCS-nivå 2 ska tågklareraren återkalla MA genom ETCS-funktionen co-operative shortening of MA. |
| --- | --- |

a)

Om en avkortning av MA är möjlig i både fordonsbaserad och markbaserad ETCS:

Om det är möjligt på ETCS-nivå 2 ska tågklareraren återkalla MA genom ETCS-funktionen co-operative shortening of MA.

| b) | I alla andra fall:
  I alla andra fall ska tågklareraren tillämpa icke-harmoniserade regler för att stoppa tåget om det inte redan står stilla.
  När tåget står stilla och innan trafikarrangemang ändras ska tågklareraren ge föraren order att stå stilla i form av en europeisk instruktion 3 eller på annat sätt och, vid behov, att ta bort eventuellt MA som kvarstår ombord. |
| --- | --- |

b)

I alla andra fall:

I alla andra fall ska tågklareraren tillämpa icke-harmoniserade regler för att stoppa tåget om det inte redan står stilla.

När tåget står stilla och innan trafikarrangemang ändras ska tågklareraren ge föraren order att stå stilla i form av en europeisk instruktion 3 eller på annat sätt och, vid behov, att ta bort eventuellt MA som kvarstår ombord.

6.33.2   Återstarta tåg

Återstarta tåg

För att återstarta tågen ska tågklareraren

| i) | utfärda ett ERTMS-körtillstånd för tåg, |
| --- | --- |

i)

utfärda ett ERTMS-körtillstånd för tåg,

| ii) | återkalla europeisk instruktion 3 om en sådan har utfärdats. |
| --- | --- |

ii)

återkalla europeisk instruktion 3 om en sådan har utfärdats.

6.34   Vidta åtgärder i nödsituation

Vidta åtgärder i nödsituation

| En nödsituation inträffar.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

En nödsituation inträffar.

Nivåer: 1, 2

6.34.1   Skydda tåg

Skydda tåg

När någon i personalen upptäcker en nödsituation ska den personen tillämpa regel 14 i tillägg B2.

För att stoppa tåg på ETCS-nivå 2 får tågklareraren använda nödstoppskommandot. Nödstoppskommandot får inte återkallas förrän det är säkert att återstarta dessa tåg.

Tågklareraren får vid behov använda europeisk instruktion 3 för att de stoppade tågen ska förbli stillastående.

När följande textmeddelande visas:

’Nödstopp’

och tåget har nödstoppats ska föraren tillämpa regeln ’Åtgärder efter nödstopp’ (avsnitt 6.41).

6.34.2   Återstarta tåg

Återstarta tåg

Tågklareraren ska

| i) | besluta om det är möjligt att ge tillstånd till tågrörelse, |
| --- | --- |

i)

besluta om det är möjligt att ge tillstånd till tågrörelse,

| ii) | besluta om huruvida instruktioner och/eller begränsningar för tågrörelse är nödvändiga, |
| --- | --- |

ii)

besluta om huruvida instruktioner och/eller begränsningar för tågrörelse är nödvändiga,

| iii) | återkalla nödstoppskommandot om ett sådant har utfärdats, |
| --- | --- |

iii)

återkalla nödstoppskommandot om ett sådant har utfärdats,

| iv) | återkalla europeisk instruktion 3 om en sådan har utfärdats, |
| --- | --- |

iv)

återkalla europeisk instruktion 3 om en sådan har utfärdats,

| v) | ge förarna tillstånd att återstarta. |
| --- | --- |

v)

ge förarna tillstånd att återstarta.

För att återstarta tåg som inte har nödstoppats ska tågklareraren, och om instruktioner och/eller begränsningar är nödvändiga, utfärda en eller flera europeiska instruktioner. När det gäller ETCS-nivå 1 med yttre signalinrättningar ska föraren köra med siktfart fram till nästa yttre signalinrättning.

För att återstarta tåg som har nödstoppats ska tågklareraren och föraren tillämpa regeln ’Åtgärder efter nödstopp – återstart’ (avsnitt 6.41.2).

6.34.3   Skydda och återstarta växlingsrörelser

Skydda och återstarta växlingsrörelser

Tågklareraren och föraren ska tillämpa icke-harmoniserade regler.

6.35   Stanna på säker plats

Stanna på säker plats

| Föraren behöver stanna tåget på en säker plats.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Föraren behöver stanna tåget på en säker plats.

Nivåer: 1, 2

Föraren ska växla till indikering av säkra platser där tåget kan stanna.

När följande symbol visas

Image 68

eller, vid körning utan MA eller om denna funktion inte stöds av markbaserad utrustning, när följande signaltavla observeras

Image 69

och föraren beslutar att stanna vid den indikerade säkra platsen, ska föraren ta hänsyn till den återstående sträcka som visas i förarpanelen eller sträckan fram till den signaltavla som markerar början av den säkra platsen.

När följande symbol visas

Image 70

eller, vid körning utan MA eller om denna funktion inte stöds av markbaserad utrustning, när följande signaltavla observeras

Image 71

och föraren beslutar att stanna vid den indikerade säkra platsen ska föraren stanna tåget och ta hänsyn till tåglängden.

När följande signaltavla observeras

Image 72

informeras föraren om att slutet av den säkra platsen har nåtts.

6.36   Backning i driftläge RV

Backning i driftläge RV

| Ett tåg måste flyttas i motsatt riktning inom ett nödbackningsområde.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Ett tåg måste flyttas i motsatt riktning inom ett nödbackningsområde.

Nivåer: 1, 2

6.36.1   Förberedelse för rörelse i driftläge RV

Förberedelse för rörelse i driftläge RV

När tåget är stillastående och följande symbol visas

Image 73

ska föraren utlösa övergången till driftläge RV och samtidigt informera tågklareraren om så är möjligt och ta hänsyn till eventuella ytterligare instruktioner.

6.36.2   Backning

Backning

När följande symbol visas med en blinkande ram

Image 74

ska föraren

| i) | kvittera (Ack[nowledge]), |
| --- | --- |

i)

kvittera (Ack[nowledge]),

| ii) | backa tåget, i förekommande fall enligt instruktioner från tågklareraren så snart följande symbol visas, |
| --- | --- |

ii)

backa tåget, i förekommande fall enligt instruktioner från tågklareraren så snart följande symbol visas,

Image 75

| iii) | inte överskrida den största tillåtna hastigheten för driftläge RV, |
| --- | --- |

iii)

inte överskrida den största tillåtna hastigheten för driftläge RV,

| iv) | inte överskrida den tillåtna körsträckan. |
| --- | --- |

iv)

inte överskrida den tillåtna körsträckan.

6.36.3   Överskridande av den tillåtna sträckan för driftläge RV

Överskridande av den tillåtna sträckan för driftläge RV

När följande textmeddelande visas med en blinkande ram:

’RV-distans överskriden’

ska föraren

| i) | rapportera till tågklareraren, |
| --- | --- |

i)

rapportera till tågklareraren,

| ii) | kvittera (Ack[nowledge]) vid stillastående om den tillåtna sträckan för driftläge RV inte har förlängts, |
| --- | --- |

ii)

kvittera (Ack[nowledge]) vid stillastående om den tillåtna sträckan för driftläge RV inte har förlängts,

| iii) | lossa bromsen. |
| --- | --- |

iii)

lossa bromsen.

6.36.4   Avsluta RV

Avsluta RV

Efter att tåget har avslutat sin backning och så snart det står stilla ska föraren rapportera till tågklareraren. Om ingen ytterligare rörelse i driftläge RV krävs ska föraren avaktivera förarplatsen för att avsluta driftläge RV.

6.37   Åtgärda oavsiktliga rörelser

Åtgärda oavsiktliga rörelser

| Efter stillastående har tåget/växlingssättet oavsiktligt rört sig och fordonsbaserad ETCS har utlöst bromstillsättning.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Efter stillastående har tåget/växlingssättet oavsiktligt rört sig och fordonsbaserad ETCS har utlöst bromstillsättning.

Nivåer: 1, 2

När följande textmeddelande visas:

’Oavsiktlig rullning’

ska föraren säkra tåget/växlingssättet i enlighet med järnvägsföretagets interna regler och kvittera (Ack[nowledge]) bromsansättningen.

6.38   Hantera inkompatibel färdväg som detekteras av fordonsbaserat system

Hantera inkompatibel färdväg som detekteras av fordonsbaserat system

| Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Nivåer: 1, 2

När något av följande textmeddelanden visas

’Inkompatibel färdväg – lastprofil’,

’Inkompatibel färdväg – traktionssystem’,

’Inkompatibel färdväg – axellastkategori’,

har en inkompatibel färdväg detekterats.

Föraren ska stanna tåget med driftbroms.

Föraren ska informera tågklareraren och följa alla instruktioner som ges.

6.39   Ge tillstånd att passera EOA

Ge tillstånd att passera EOA

| Förare måste ges tillstånd att passera en EOA.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Förare måste ges tillstånd att passera en EOA.

Nivåer: 1, 2

Innan tågklareraren ger föraren tillstånd att passera EOA i form av en europeisk instruktion 1 ska tågklareraren, i enlighet med icke-harmoniserade regler

| i) | kontrollera att alla villkor för tågets färdväg är uppfyllda, |
| --- | --- |

i)

kontrollera att alla villkor för tågets färdväg är uppfyllda,

| ii) | kontrollera alla begränsningar och/eller instruktioner som är nödvändiga och ange dem i europeisk instruktion 1, |
| --- | --- |

ii)

kontrollera alla begränsningar och/eller instruktioner som är nödvändiga och ange dem i europeisk instruktion 1,

| iii) | kontrollera om det finns tillfälliga hastighetsnedsättningar som ska tas med i europeisk instruktion 1. |
| --- | --- |

iii)

kontrollera om det finns tillfälliga hastighetsnedsättningar som ska tas med i europeisk instruktion 1.

Om tågklareraren kan fastställa att spåret fram till slutpunkten för det tillstånd som ska utfärdas är hinderfritt får tågklareraren ge föraren undantag från körning med siktfart i driftläge SR.

Det är möjligt att ge fler än en europeisk instruktion för passage av ett lika stort antal på varandra följande ETCS-signalpunktstavlor.

För att passera EOA, ska föraren

| iv) | ta emot europeisk instruktion 1 från tågklareraren för denna EOA, |
| --- | --- |

iv)

ta emot europeisk instruktion 1 från tågklareraren för denna EOA,

| v) | kontrollera tillämplig största tillåtna hastighet, |
| --- | --- |

v)

kontrollera tillämplig största tillåtna hastighet,

| vi) | använda funktionen ’Passera’, och |
| --- | --- |

vi)

använda funktionen ’Passera’, och

| vii) | när följande symbol visas |
| --- | --- |

vii)

när följande symbol visas

Image 76

starta tåget eller fortsätta körningen,

inte överskrida hastigheten för funktionen ’Passera’ (EOA) så länge denna symbol visas.

6.40   Åtgärda oväntade situationer vid förberedelse för tågrörelse

Åtgärda oväntade situationer vid förberedelse för tågrörelse

| Nivå 2 |
| --- |

Nivå 2

6.40.1   Dragfordonet ska framföras som tågrörelse men kvittering (Ack[nowledgement]) för driftläge SH begärs

Dragfordonet ska framföras som tågrörelse men kvittering (Ack[nowledgement]) för driftläge SH begärs

När följande symbol visas med en blinkande ram

Image 77

ska föraren informera tågklareraren om situationen och sedan kvittera (Ack[nowledge]) och fortsätta i enlighet med instruktionerna från tågklareraren.

6.40.2   Tåget avvisas

Tåget avvisas

När följande textmeddelande visas i förarpanelen

’Tåget avvisas’

ska föraren informera tågklareraren om situationen. Föraren och tågklareraren ska tillämpa icke-harmoniserade regler.

6.41   Åtgärder efter nödstopp

Åtgärder efter nödstopp

| Ett tåg eller ett växlingssätt nödstoppas.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Ett tåg eller ett växlingssätt nödstoppas.

Nivåer: 1, 2

6.41.1   Omedelbara åtgärder

Omedelbara åtgärder

När följande symbol visas

Image 78

ska föraren anta att det föreligger en potentiellt farlig situation och vidta alla nödvändiga åtgärder för att undvika eller minska effekterna av denna situation. Detta kan innefatta att tåget/växlingssättet backas.

När följande symbol visas med en blinkande ram

Image 79

ska föraren kvittera (Ack[nowledge]) och tillsätta bromsarna.

a)   Om omedelbar backning krävs i en nödsituation

Om omedelbar backning krävs i en nödsituation

När föraren beslutar eller instrueras av tågklareraren att backa tåget/växlingssättet i en nödsituation

och

när följande symbol visas

Image 80

ska föraren backa tåget/växlingssättet enligt eventuella instruktioner från tågklareraren.

Så snart tåget/växlingssättet står stilla ska föraren informera tågklareraren om situationen.

b)   I alla andra fall

I alla andra fall

När följande symbol visas

Image 81

ska föraren informera tågklareraren om situationen och följa eventuella instruktioner som ges.

6.41.2   Återstart

Återstart

a)   I ursprunglig riktning

I ursprunglig riktning

Innan tågklareraren ger föraren tillstånd att fortsätta efter nödstopp i form av en europeisk instruktion 2 ska tågklareraren, i enlighet med icke-harmoniserade regler

| i) | kontrollera att alla villkor för tågets färdväg är uppfyllda, |
| --- | --- |

i)

kontrollera att alla villkor för tågets färdväg är uppfyllda,

| ii) | kontrollera alla begränsningar och/eller instruktioner som är nödvändiga och ange dem i europeisk instruktion 2, |
| --- | --- |

ii)

kontrollera alla begränsningar och/eller instruktioner som är nödvändiga och ange dem i europeisk instruktion 2,

| iii) | kontrollera om det finns tillfälliga hastighetsnedsättningar som ska tas med i europeisk instruktion 2. |
| --- | --- |

iii)

kontrollera om det finns tillfälliga hastighetsnedsättningar som ska tas med i europeisk instruktion 2.

Om tågklareraren kan fastställa att spåret är hinderfritt fram till slutpunkten för körtillståndet får tågklareraren ge föraren undantag från körning med siktfart i driftläge SR.

För att fortsätta ska föraren

| i) | ta emot europeisk instruktion 2 med alla ytterligare instruktioner från tågklareraren, |
| --- | --- |

i)

ta emot europeisk instruktion 2 med alla ytterligare instruktioner från tågklareraren,

| ii) | välja ’Start’ eller ’Skiftning’ beroende på vilken uppgift som ska utföras och följa de instruktioner som ges i europeisk instruktion 2, |
| --- | --- |

ii)

välja ’Start’ eller ’Skiftning’ beroende på vilken uppgift som ska utföras och följa de instruktioner som ges i europeisk instruktion 2,

| iii) | återstarta tåget/växlingsrörelsen. |
| --- | --- |

iii)

återstarta tåget/växlingsrörelsen.

Om följande textmeddelande visas för ETCS-nivå 2, i något steg av förfarandet,

’Kommunikationsfel’

ska föraren informera tågklareraren om situationen. Tågklareraren och föraren ska tillämpa regeln ’Ge tillstånd att passera EOA’ (avsnitt 6.39). I detta fall ska europeisk instruktion 1 utfärdas av tågklareraren i stället för europeisk instruktion 2.

b)   I motsatt riktning

I motsatt riktning

Tågklareraren ska genom att använda europeisk instruktion 3 ge föraren order att stå stilla och att avsluta färden i ETCS (End of Mission) i form av en europeisk instruktion 3, och att därefter återstarta i motsatt riktning i form av en europeisk instruktion 7.

Föraren ska avsluta färden i ETCS (End of Mission) och sedan tillämpa regeln ’Starta fordonsbaserad ETCS’ (avsnitt 6.1) och regeln ’Förbereda rörelse’ (avsnitt 6.2). Om föraren inte kör i den främsta hytten i färdriktningen ska föraren tillämpa järnvägsföretagets interna regler för att säkerställa säker körning.

6.41.3   Ingen rörelse krävs efter ett nödstopp

Ingen rörelse krävs efter ett nödstopp

Om ett tåg eller ett växlingssätt inte behöver förflyttas efter ett nödstopp ska tågklareraren ge föraren order att stå stilla och att avsluta färden i ETCS (End of Mission) i form av en europeisk instruktion 3.

6.41.4   Nödstopp i driftläge SH vid passage av en bestämd gränsplats för ett växlingsområde

Nödstopp i driftläge SH vid passage av en bestämd gränsplats för ett växlingsområde

| Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Nivåer: 1, 2

När ett växlingssätt får nödstopp vid passage av en bestämd gränsplats för ett växlingsområde ska föraren och tågklareraren tillämpa icke-harmoniserade regler.

6.42   Hantera fel i markbaserad ETCS-utrustning

Hantera fel i markbaserad ETCS-utrustning

| Det fordonsbaserade systemet får information om fel i markbaserad ETCS-utrustning.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Det fordonsbaserade systemet får information om fel i markbaserad ETCS-utrustning.

Nivåer: 1, 2

När följande textmeddelande visas:

’Fel i markutrustning’

ska föraren informera tågklareraren om situationen.

6.43   Hantera inkompatibilitet mellan markbaserad ETCS och fordonsbaserad ETCS

Hantera inkompatibilitet mellan markbaserad ETCS och fordonsbaserad ETCS

| En inkompatibilitet mellan markbaserad ETCS och fordonsbaserad ETCS detekteras av systemet och tåget nödstoppas.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

En inkompatibilitet mellan markbaserad ETCS och fordonsbaserad ETCS detekteras av systemet och tåget nödstoppas.

Nivåer: 1, 2

När följande textmeddelande visas:

’Marksystem ej kompatibelt’

kan tåget inte fortsätta i ETCS-läge.

Föraren ska tillämpa regeln ’Åtgärder efter nödstopp’ (avsnitt 6.41).

6.44   Hantera ej skyddad plankorsning

Hantera ej skyddad plankorsning

| Tåget närmar sig en plankorsning som inte är skyddad.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Tåget närmar sig en plankorsning som inte är skyddad.

Nivåer: 1, 2

6.44.1   För driftläge FS, OS eller LS

För driftläge FS, OS eller LS

När följande symbol visas

Image 82

ska föraren tillämpa regel 7 i tillägg B2.

6.44.2   För driftläge SR

För driftläge SR

När följande textmeddelande visas:

’Plankorsning ej skyddad’

ska föraren tillämpa regel 7 i tillägg B2.

6.45   Hantera balisläsningsfel

Hantera balisläsningsfel

| Ett balisläsningsfel inträffar och bromsarna utlöses av fordonsbaserad ETCS (tåget nödstoppas inte).
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Ett balisläsningsfel inträffar och bromsarna utlöses av fordonsbaserad ETCS (tåget nödstoppas inte).

Nivåer: 1, 2

När följande textmeddelande visas:

’Balisläsningsfel’

och tåget inte nödstoppas ska föraren informera tågklareraren om situationen.

Om inget nytt MA tas emot när tåget står stilla ska tågklareraren ge föraren tillstånd att passera EOA genom att tillämpa regeln ’Ge tillstånd att passera EOA’ (avsnitt 6.39).

Om situationen upprepas ska föraren och tågklareraren tillämpa icke-harmoniserade regler.

6.46   Hantera misslyckat nivåskifte

Hantera misslyckat nivåskifte

| Nivåskiftet sker men inget MA som är giltigt bortom nivåskiftespunkten tas emot ombord, eller nivåskiftet sker inte när nivåskiftespunkten passeras.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Nivåskiftet sker men inget MA som är giltigt bortom nivåskiftespunkten tas emot ombord, eller nivåskiftet sker inte när nivåskiftespunkten passeras.

Nivåer: 1, 2

Nivåskiftespunkten för ETCS kan markeras med följande yttre signaltavla:

Nivåskiftespunkten för ETCS kan markeras med följande yttre signaltavla:

Image 83
   (*)

| (*) | För signaltavlornas exakta mått och utformning måste EN 16494:2015 användas. |
| --- | --- |

(*)

För signaltavlornas exakta mått och utformning måste EN 16494:2015 användas.

6.46.1   Efter nödstopp av tåg

Efter nödstopp av tåg

Föraren och tågklareraren ska tillämpa regeln ’Åtgärder efter nödstopp’ (avsnitt 6.41).

Efter att först ha valt ’Start’ ska föraren

| i) | kontrollera vilken ETCS-nivå som ska väljas, |
| --- | --- |

i)

kontrollera vilken ETCS-nivå som ska väljas,

| ii) | ändra ETCS-nivån (regeln ’Manuell ändring av data’, avsnitt 6.1.2), och
  därefter återstarta tåget. |
| --- | --- |

ii)

ändra ETCS-nivån (regeln ’Manuell ändring av data’, avsnitt 6.1.2), och

därefter återstarta tåget.

Om den ETCS-nivå som ska väljas inte är tillgänglig ombord ska föraren och tågklareraren tillämpa regel 15 i tillägg B2.

6.46.2   För driftläge SR

För driftläge SR

Föraren ska

| i) | stanna tåget, |
| --- | --- |

i)

stanna tåget,

| ii) | tillämpa regeln ’I alla andra fall’ (avsnitt 6.46.3). |
| --- | --- |

ii)

tillämpa regeln ’I alla andra fall’ (avsnitt 6.46.3).

6.46.3   I alla andra fall

I alla andra fall

Föraren ska

| i) | informera tågklareraren om situationen, |
| --- | --- |

i)

informera tågklareraren om situationen,

| ii) | vid stillastående kontrollera vilken ETCS-nivå som ska väljas, |
| --- | --- |

ii)

vid stillastående kontrollera vilken ETCS-nivå som ska väljas,

| iii) | ändra ETCS-nivån (regeln ’Manuell ändring av data’, avsnitt 6.1.2), och
  därefter återstarta tåget. |
| --- | --- |

iii)

ändra ETCS-nivån (regeln ’Manuell ändring av data’, avsnitt 6.1.2), och

därefter återstarta tåget.

Om den ETCS-nivå som ska väljas inte är tillgänglig ombord ska föraren och tågklareraren tillämpa regel 15 i tillägg B2.

6.47   Hantera avsaknad av RBC-information

Hantera avsaknad av RBC-information

| Ingen RBC-information har tagits emot i ett område som inte identifieras som ett område med radioskugga och bromsarna utlöses av fordonsbaserad ETCS (tåget nödstoppas inte).
  Nivå 2 |
| --- |

Ingen RBC-information har tagits emot i ett område som inte identifieras som ett område med radioskugga och bromsarna utlöses av fordonsbaserad ETCS (tåget nödstoppas inte).

Nivå 2

När följande textmeddelande visas:

’Kommunikationsfel’

ska föraren informera tågklareraren om situationen när tåget står stilla.

Om inget nytt MA tas emot när tåget står stilla ska tågklareraren ge föraren tillstånd att passera EOA genom att tillämpa regeln ’Ge tillstånd att passera EOA’ (avsnitt 6.39).

6.48   Hantera fel i radiokommunikation

Hantera fel i radiokommunikation

| Ett fel inträffar i radiokommunikationen för ETCS.
  Nivåer 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Ett fel inträffar i radiokommunikationen för ETCS.

Nivåer 0, 1, 2, NTC

När följande symbol visas

Image 84

ska föraren kontrollera ETCS-nivå, identifierare för radionät och identifierare och telefonnummer för RBC, och korrigera dem vid behov (regeln ’Manuell ändring av data’ (avsnitt 6.1.2)).

Om radiokommunikation med RBC fortfarande inte kan etableras ska föraren informera tågklareraren om situationen.

a)   För ETCS-nivå 2 vid förberedelse av rörelse och då dragfordonet ska framföras i driftläge SH

För ETCS-nivå 2 vid förberedelse av rörelse och då dragfordonet ska framföras i driftläge SH

Föraren och tågklareraren ska tillämpa icke-harmoniserade regler.

b)   För ETCS-nivå 2 vid förberedelse av färd i tandem

För ETCS-nivå 2 vid förberedelse av färd i tandem

Föraren av det assisterande dragfordonet ska informera föraren av det främsta dragfordonet om felet i radiokommunikationen. Båda förarna ska tillämpa järnvägsföretagets interna regler.

c)   I alla andra fall

I alla andra fall

Tågklareraren ska ge föraren tillstånd att passera EOA genom att tillämpa regeln ’Ge tillstånd att passera EOA’ (avsnitt 6.39).

6.49   Hantera fel vid självtest

| Nivåer 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Nivåer 0, 1, 2, NTC

När information om fel i en ETCS-anordning visas ska föraren avaktivera det fordonsbaserade ETCS-systemet och sedan aktivera det igen för att utlösa ett nytt självtest. Om samma information visas igen ska föraren försöka lösa problemet med hjälp av tillämplig teknisk information. Om detta försök misslyckas eller inte kan genomföras ska föraren informera tågklareraren om situationen.

Föraren ska begära att dragfordonet byts ut.

Om dragfordonet måste flyttas ska föraren och tågklareraren tillämpa regel 15 i tillägg B2.

6.50   Hantera fel som påverkar fordonsbaserad radioutrustning

Hantera fel som påverkar fordonsbaserad radioutrustning

| Nivåer 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Nivåer 0, 1, 2, NTC

När ett fel i den fordonsbaserade radioutrustningen detekteras ska föraren informera tågklareraren om situationen.

6.50.1   Vid förberedelse av dragfordon

Vid förberedelse av dragfordon

| Nivå 2 |
| --- |

Nivå 2

Föraren ska begära att dragfordonet byts ut.

Om dragfordonet ska flyttas ska föraren informera tågklareraren, och tillämpa järnvägsföretagets regler och eventuella instruktioner från tågklareraren.

Om dragfordonet inte behöver flyttas ska föraren avaktivera det fordonsbaserade ETCS-systemet.

6.50.2   Vid körning

Vid körning

| Nivåer: 1 med radioburen hastighetshöjning, 2 |
| --- |

Nivåer: 1 med radioburen hastighetshöjning, 2

Föraren och tågklareraren ska tillämpa regel 15 i tillägg B2.

6.51   Hantera fel i förarpanel

Hantera fel i förarpanel

| Förarpanelen fungerar inte.
  Nivåer 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Förarpanelen fungerar inte.

Nivåer 0, 1, 2, NTC

När förarpanelen inte fungerar ska föraren och tågklareraren tillämpa regel 15 i tillägg B2, såvida inte en annan förarpanel finns tillgänglig på förarplatsen.

6.52   Hantera systemfel

Hantera systemfel

| Nivåer 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Nivåer 0, 1, 2, NTC

När följande symbol visas

Image 85

Föraren ska försöka lösa problemet med hjälp av tillämplig teknisk information.

Om detta försök misslyckas eller inte kan genomföras ska föraren och tågklareraren tillämpa regel 15 i tillägg B2.

6.53   Hantera NTC-fel

Hantera NTC-fel

| Nivåer 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Nivåer 0, 1, 2, NTC

När följande textmeddelande visas:

’Fel på [namn på NTC]’

ska föraren kvittera (Ack[nowledge]) och tillämpa icke-harmoniserade regler.

6.54   Hantera VBC

Hantera VBC

| Nivåer 0, 1, 2, NTC |
| --- |

Nivåer 0, 1, 2, NTC

Föraren och tågklareraren ska tillämpa icke-harmoniserade regler.

6.55   Körning i driftläge AD

Körning i driftläge AD

| Föraren kopplar in fordonsbaserad ATO.
  Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Föraren kopplar in fordonsbaserad ATO.

Nivåer: 1, 2

6.55.1   Aktivering av ATO

Aktivering av ATO

När följande symbol visas kan föraren välja den för att aktivera automatiserad tågdrift:

Image 86

När ATO är aktiverad visas följande symbol:

Image 87

Körning med ATO

När följande symbol visas

Image 88

gäller att föraren

| i) | ska aktivera ’slopa uppehållsplats’ (skip stopping point) när detta krävs enligt körplanen eller någon annan instruktion, |
| --- | --- |

i)

ska aktivera ’slopa uppehållsplats’ (skip stopping point) när detta krävs enligt körplanen eller någon annan instruktion,

| ii) | när tåget har stannat vid en uppehållsplats, manuellt får flytta tåget för att korrigera dess läge, framåt (när

  visas) efter att ha meddelat alla passagerare, eller bakåt (när

  visas, om tågklareraren ger sitt tillstånd och efter att ha meddelat alla passagerare om detta, tills

  visas, |
| --- | --- |

ii)

när tåget har stannat vid en uppehållsplats, manuellt får flytta tåget för att korrigera dess läge, framåt (när
  Image 89
  visas) efter att ha meddelat alla passagerare, eller bakåt (när
  Image 90
  visas, om tågklareraren ger sitt tillstånd och efter att ha meddelat alla passagerare om detta, tills
  Image 91
  visas,

| iii) | ska manövrera öppning/stängning av dörrar efter uppmaning att göra detta genom respektive indikering i förarpanelen. |
| --- | --- |

iii)

ska manövrera öppning/stängning av dörrar efter uppmaning att göra detta genom respektive indikering i förarpanelen.

6.55.2   Avaktivering av ATO

Avaktivering av ATO

Föraren kan avaktivera ATO genom att antingen

| i) | välja den knapp som är kopplad till den här ikonen:

  , |
| --- | --- |

i)

välja den knapp som är kopplad till den här ikonen:
  Image 92
  ,

| ii) | tillsätta bromsarna, |
| --- | --- |

ii)

tillsätta bromsarna,

| iii) | koppla ur ATO, |
| --- | --- |

iii)

koppla ur ATO,

| iv) | välja ’Pass stop’. |
| --- | --- |

iv)

välja ’Pass stop’.

När ATO avaktiveras ska föraren observera den ikon som visar aktuellt driftläge och följa den regel som gäller för det aktiverade driftläget.

6.56   Hantera TIMS-fel

Hantera TIMS-fel

| Nivå: 2, när tågintegritet måste bekräftas |
| --- |

Nivå: 2, när tågintegritet måste bekräftas

När tågklargöraren eller föraren av ett tåg som är planerat att framföras i ett område med ETCS-nivå 2 där tågintegriteten måste bekräftas uppmärksammar att TIMS inte fungerar ska tågklargöraren eller föraren tillämpa regel 15 i tillägg B2.

6.57   Hantera nedsatt funktion hos distansmätare

Hantera nedsatt funktion hos distansmätare

| Nivåer: 1, 2 |
| --- |

Nivåer: 1, 2

När följande textmeddelande visas:

’Nedsatt funktion hos distansmätare’

ska föraren tillämpa regel 15 i tillägg B2.

7.   Driftsregler för talradio via GSM-R

7.1   Välja läge för GSM-R

Välja läge för GSM-R

| Föraren behöver ändra GSM-R-läget. |
| --- |

Föraren behöver ändra GSM-R-läget.

När det läge för GSM-R som visas inte överensstämmer med den uppgift som ska utföras (tåg eller växlingsrörelse) ska föraren välja korrekt läge.

7.2   Mata in funktionsnummer

Mata in funktionsnummer

| Föraren eller tågklargöraren genomför registrering. |
| --- |

Föraren eller tågklargöraren genomför registrering.

Föraren eller tågklargöraren ska mata in funktionsnumret

| i) | så snart som möjligt före den första avgången, |
| --- | --- |

i)

så snart som möjligt före den första avgången,

| ii) | varje gång funktionsnumret ändras. |
| --- | --- |

ii)

varje gång funktionsnumret ändras.

7.3   Välja GSM-R-nät vid gränsövergång

Välja GSM-R-nät vid gränsövergång

| Tåget närmar sig en gränsövergång. |
| --- |

Tåget närmar sig en gränsövergång.

7.3.1   Blockering av automatiskt val av nät

Blockering av automatiskt val av nät

När föraren närmar sig ett avsnitt i närheten av en gräns mellan olika radionät ska föraren blockera den (fordonsbaserade) funktionen för automatiskt val av nät i hyttradion, om denna är aktiverad, när detta anges i linjeboken.

7.3.2   Val av ett annat GSM-R-nät

Val av ett annat GSM-R-nät

När linjeboken eller GSM-R-nättavlan anger

Image 93
   (*)

att föraren ska välja ett annat GSM-R-nät, ska föraren välja det indikerade GSM-R-nätet i hyttradion, såvida inte nätet väljs enligt ett kommando från markbaserad ETCS. Om föraren har ett pågående nödanrop får föraren inte göra ett manuellt val så länge anropet är aktivt.

| (*) | För signaltavlornas exakta mått och utformning måste EN 16494:2015 användas. |
| --- | --- |

(*)

För signaltavlornas exakta mått och utformning måste EN 16494:2015 användas.

7.4   Genomföra avregistrering

Genomföra avregistrering

| Tåget måste avregistreras manuellt. |
| --- |

Tåget måste avregistreras manuellt.

När färden slutförts eller på begäran av tågklareraren ska föraren genomföra avregistrering.

7.5   (Används inte)

(Används inte)

7.6   Hantera fel vid självtest

Hantera fel vid självtest

När ett textmeddelande som visas anger fel vid självtest av GSM-R hyttradio (t.ex. ’Misslyckat självtest’) ska föraren informera tågklareraren om situationen.

Föraren och tågklareraren ska tillämpa regel 8 i tillägg B2.

7.7   Hantera saknat GSM-R-nät när tåget är i trafik

Hantera saknat GSM-R-nät när tåget är i trafik

När ett textmeddelande som visas anger att det saknas GSM-R-nät (t.ex. ’Inget nät’ eller ’GSM-R-signal saknas’) ska föraren och tågklareraren tillämpa regel 8.2 i tillägg B2.

7.8   (Används inte)

(Används inte)

7.9   Hantera fel vid avregistrering

Hantera fel vid avregistrering

Om avregistrering inte är möjlig ska föraren informera tågklareraren om situationen, tillämpa järnvägsföretagets regler och följa de instruktioner som ges.

7.10   Vidta åtgärder om funktionsnummer inte är tillgängligt

Vidta åtgärder om funktionsnummer inte är tillgängligt

När ett textmeddelande som visas anger att det inmatade funktionsnumret inte är tillgängligt (t.ex. ’Numret ej tillgängligt’) ska tågklargöraren eller föraren kontrollera numret och försöka registrera det igen med hjälp av rätt nummer.

Om registrering misslyckas igen ska föraren eller den som förbereder tåget informera tågklareraren om situationen, tillämpa järnvägsföretagets regler och följa de instruktioner som ges.

7.11   Vidta åtgärder om funktionsnummer redan används

Vidta åtgärder om funktionsnummer redan används

När ett textmeddelande som visas anger att det inmatade funktionsnumret redan används (t.ex. ’Numret används redan’ eller ’Numret redan tilldelat’) ska tågklargöraren eller föraren kontrollera numret och försöka registrera det igen med hjälp av rätt nummer.

Om det funktionsnummer som använts var korrekt ska föraren eller tågklargöraren ringa funktionsnumret och be den andra parten att avregistrera det aktuella numret, såvida detta inte hindras av icke-harmoniserade regler.

| i) | Om anropet lyckas och den andra parten avregistrerar det aktuella numret ska föraren eller tågklargöraren på nytt inleda registreringsförfarandet för funktionsnummer. |
| --- | --- |

i)

Om anropet lyckas och den andra parten avregistrerar det aktuella numret ska föraren eller tågklargöraren på nytt inleda registreringsförfarandet för funktionsnummer.

| ii) | Om anropet inte besvaras ska föraren eller tågklargöraren initiera en påtvingad avregistrering av det specifika funktionsnumret. |
| --- | --- |

ii)

Om anropet inte besvaras ska föraren eller tågklargöraren initiera en påtvingad avregistrering av det specifika funktionsnumret.

I alla andra fall ska föraren eller tågklargöraren informera tågklareraren om problemet och följa de instruktioner som ges.

7.12   Hantera fel vid registrering av funktionsnummer

Hantera fel vid registrering av funktionsnummer

Om det inte är möjligt att registrera funktionsnumret ska föraren eller tågklargöraren informera tågklareraren om situationen, tillämpa järnvägsföretagets regler och följa de instruktioner som ges.

7.13   Publikt GSM som primär kommunikationskanal (om detta alternativ finns tillgängligt i fordonsbaserad utrustning)

Publikt GSM som primär kommunikationskanal (om detta alternativ finns tillgängligt i fordonsbaserad utrustning)

7.13.1   Övergång från GSM-R till publikt GSM

Övergång från GSM-R till publikt GSM

När föraren får instruktion om ett GSM-nät genom en signaltavla som indikerar att tåget når ett publikt GSM-nät, eller genom linjeboken, ska föraren välja det indikerade publika GSM-nätet, om det inte väljs automatiskt.

Föraren och tågklareraren ska tillämpa icke-harmoniserade regler.

7.13.2   Övergång från publikt GSM till GSM-R

Övergång från publikt GSM till GSM-R

När föraren får instruktion om ett GSM-R-nät genom en signaltavla som indikerar att tåget (åter) når ett GSM-R-nät, eller genom linjeboken, ska föraren välja det indikerade GSM-R-nätet, om det inte väljs automatiskt.

Om GSM-R-nätet inte är tillgängligt ska föraren tillämpa regel 8.2 i tillägg B2.

7.14   Publikt GSM som reservkommunikationskanal (om detta alternativ finns tillgängligt i fordonsbaserad utrustning)

Publikt GSM som reservkommunikationskanal (om detta alternativ finns tillgängligt i fordonsbaserad utrustning)

7.14.1   Övergång från GSM-R till publikt GSM

Övergång från GSM-R till publikt GSM

När anslutningen till GSM-R-nätet förloras ska föraren välja ett alternativt offentligt GSM-nät om föraren har tillstånd att göra detta i enlighet med instruktioner som tågklareraren tidigare gett eller som anges i regelboken och/eller linjeboken, såvida inte den fordonsbaserade GSM-R-terminalen är konfigurerad för att göra ett automatiskt nätval.

Föraren och tågklareraren ska tillämpa icke-harmoniserade regler.

7.14.2   Övergång från publikt GSM till GSM-R

Övergång från publikt GSM till GSM-R

Efter instruktion från tågklareraren eller genom instruktioner i regeln och/eller linjeboken ska föraren manuellt välja det indikerade GSM-R-nätet i hyttradion, såvida inte den fordonsbaserade GSM-R-terminalen är konfigurerad för att göra ett automatiskt nätval.

8.   DEL A – AVSIKTLIGT UTELÄMNAD

9.   DEL B – FÖRTECKNING ÖVER TÅGDRIFTSKATEGORIER FÖR ETCS

Tågdriftskategorierna för ETCS förtecknas i tabellen nedan.

| Märkning | Tågtyp | Bromskategori | Rälsförhöjningsbrist |
| --- | --- | --- | --- |
| PASS 1 | Persontåg | P | 80 |
| PASS 2 | 130 |
| PASS 3 | 150 |
| TILT 1 | Persontåg med korglutning | 165 |
| TILT 2 | 180 |
| TILT 3 | 210 |
| TILT 4 | 225 |
| TILT 5 | 245 |
| TILT 6 | 275 |
| TILT 7 | 300 |
| FP 1 | Godståg | 80 |
| FP 2 | 100 |
| FP 3 | 130 |
| FP 4 | 150 |
| FG 1 | G | 80 |
| FG 2 | 100 |
| FG 3 | 130 |
| FG 4 | 150 |

Märkning

Tågtyp

Bromskategori

Rälsförhöjningsbrist

PASS 1

Persontåg

P

80

PASS 2

130

PASS 3

150

TILT 1

Persontåg med korglutning

165

TILT 2

180

TILT 3

210

TILT 4

225

TILT 5

245

TILT 6

275

TILT 7

300

FP 1

Godståg

80

FP 2

100

FP 3

130

FP 4

150

FG 1

G

80

FG 2

100

FG 3

130

FG 4

150

10.   DEL C – TABELL MED HÄNVISNINGAR TILL ICKE-HARMONISERADE REGLER

I denna del förtecknas de icke-harmoniserade reglerna i tillägg A.

I tabellen anges också vilken enhet, dvs. infrastrukturförvaltare (IM, Infrastructure Manager) eller järnvägsföretag (RU, Railway Undertaking), som ansvarar för att fastställa eventuella ytterligare uppgifter om var och en av dessa regler i sina respektive säkerhetsstyrningssystem.

| Referens | Ämne | Ansvarig |
| --- | --- | --- |
| 5.1.1 | Förarens observation av linjen vid hyttsignalering | RU |
| 6.2.4
  6.39
  6.41.2 | Kontroll av färdvägens villkor | IM |
| 6.2.4
  6.39
  6.41.2 | Kontroll av nödvändiga begränsningar och/eller instruktioner för körning i driftläge SR | IM |
| 6.2.4
  6.39
  6.41.2 | Kontroll av hastighetsnedsättningar lägre än den största tillåtna hastigheten för driftläge SR | IM |
| 6.3.1 | Manuell övergång till driftläge SH | RU |
| 6.3.3 | Körning i driftläge SH | IM |
| 6.3.6 | Driftläge SH nekat av RBC eller misslyckad begäran om driftläge SH | IM |
| 6.3.7 | Passage av en bestämd gränsplats för ett växlingsområde | IM |
| 6.7.1 | Förvarning om skifte till ETCS-nivå 0 | IM |
| 6.7.3 | Körning på ETCS-nivå 0 | IM |
| 6.11.1 | Förvarning om skifte till ETCS-nivå NTC | IM |
| 6.11.3 | Körning på ETCS-nivå NTC | IM |
| 6.15 | Kvittering (Ack[nowledgement]) av driftläge LS | IM |
| 6.15 | Körning i driftläge LS | IM |
| 6.16 | Kvittering (Ack[nowledgement]) av driftläge UN | IM |
| 6.16 | Körning i driftläge UN | IM |
| 6.17 | Kvittering (Ack[nowledgement]) av driftläge SN | IM |
| 6.17 | Körning i driftläge SN | IM |
| 6.28 | Signalera med ljudvarningsanordning | IM |
| 6.33.1 | Återkalla ERTMS-körtillstånd för tåg | IM |
| 6.34.3 | Skydd och återstart av växlingsrörelser | IM |
| 6.40.2 | Tåget avvisas vid förberedelse av rörelse | IM |
| 6.41.4 | Nödstopp i driftläge SH | IM |
| 6.45 | Hantering av balisläsningsfel | IM |
| 6.48 a) | Hantering av fel i radiokommunikation när driftläge SH begärs | IM |
| 6.53 | Hantering av NTC-fel | IM |
| 6.54 | Hantering av VBC | IM |
| 7.11 | Åtgärder att vidta om funktionsnumret redan används | IM |
| 7.13.1 | Övergång från GSM-R till publikt GSM | IM |
| 7.14.1 | Övergång från GSM-R till publikt GSM | IM |

Referens

Ämne

Ansvarig

5.1.1

Förarens observation av linjen vid hyttsignalering

RU

6.2.4

6.39

6.41.2

Kontroll av färdvägens villkor

IM

6.2.4

6.39

6.41.2

Kontroll av nödvändiga begränsningar och/eller instruktioner för körning i driftläge SR

IM

6.2.4

6.39

6.41.2

Kontroll av hastighetsnedsättningar lägre än den största tillåtna hastigheten för driftläge SR

IM

6.3.1

Manuell övergång till driftläge SH

RU

6.3.3

Körning i driftläge SH

IM

6.3.6

Driftläge SH nekat av RBC eller misslyckad begäran om driftläge SH

IM

6.3.7

Passage av en bestämd gränsplats för ett växlingsområde

IM

6.7.1

Förvarning om skifte till ETCS-nivå 0

IM

6.7.3

Körning på ETCS-nivå 0

IM

6.11.1

Förvarning om skifte till ETCS-nivå NTC

IM

6.11.3

Körning på ETCS-nivå NTC

IM

6.15

Kvittering (Ack[nowledgement]) av driftläge LS

IM

6.15

Körning i driftläge LS

IM

6.16

Kvittering (Ack[nowledgement]) av driftläge UN

IM

6.16

Körning i driftläge UN

IM

6.17

Kvittering (Ack[nowledgement]) av driftläge SN

IM

6.17

Körning i driftläge SN

IM

6.28

Signalera med ljudvarningsanordning

IM

6.33.1

Återkalla ERTMS-körtillstånd för tåg

IM

6.34.3

Skydd och återstart av växlingsrörelser

IM

6.40.2

Tåget avvisas vid förberedelse av rörelse

IM

6.41.4

Nödstopp i driftläge SH

IM

6.45

Hantering av balisläsningsfel

IM

6.48 a)

Hantering av fel i radiokommunikation när driftläge SH begärs

IM

6.53

Hantering av NTC-fel

IM

6.54

Hantering av VBC

IM

7.11

Åtgärder att vidta om funktionsnumret redan används

IM

7.13.1

Övergång från GSM-R till publikt GSM

IM

7.14.1

Övergång från GSM-R till publikt GSM

IM

| 46) | Tillägg B ska ändras på följande sätt:






  a) | Titeln ska ersättas med följande:


  ”Tillägg B
  Grundläggande driftsprinciper och gemensamma driftsregler |
| --- | --- | --- |

46)

Tillägg B ska ändras på följande sätt:

a)

Titeln ska ersättas med följande:

”Tillägg B

Grundläggande driftsprinciper och gemensamma driftsregler

| b) | Punkt 11 ska ersättas med följande:
  ”11.   TILLSTÅND ATT PASSERA SLUTPUNKT FÖR KÖRTILLSTÅND
  Föraren av det berörda tåget ska ha tillstånd för att passera en EOA.
  När tågklareraren ger tillstånd ska tågklareraren ge föraren eventuella instruktioner om rörelsen. Föraren ska tillämpa instruktionerna och får inte överskrida någon hastighetsnedsättning, om någon sådan gäller, förrän tåget når den plats där normal drift kan återupptas.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 11 ska ersättas med följande:

”11.   TILLSTÅND ATT PASSERA SLUTPUNKT FÖR KÖRTILLSTÅND

Föraren av det berörda tåget ska ha tillstånd för att passera en EOA.

När tågklareraren ger tillstånd ska tågklareraren ge föraren eventuella instruktioner om rörelsen. Föraren ska tillämpa instruktionerna och får inte överskrida någon hastighetsnedsättning, om någon sådan gäller, förrän tåget når den plats där normal drift kan återupptas.”

| c) | I punkt 13 ska följande stycke läggas till som fjärde stycket:

  ”Var och en som tar emot ett nödanrop ska lyssna, men inte ingripa i den pågående kommunikationen, utom för att tillhandahålla uppgifter som är relevanta för sammanhanget.” |
| --- | --- |

c)

I punkt 13 ska följande stycke läggas till som fjärde stycket:

”Var och en som tar emot ett nödanrop ska lyssna, men inte ingripa i den pågående kommunikationen, utom för att tillhandahålla uppgifter som är relevanta för sammanhanget.”

| d) | Punkt 14 ska ersättas med följande:
  ”14.   OMEDELBARA ÅTGÄRDER FÖR ATT FÖRHINDRA FARA FÖR TÅG
  All personal från järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare som får kännedom om en fara för tåg ska vidta omedelbara åtgärder för att stoppa de tåg som kan påverkas, larma tågklareraren samt vidta alla övriga åtgärder som är nödvändiga för att undvika skada eller förlust, och i synnerhet gäller följande:






  1) | En förare som får kännedom om en fara för sitt tåg ska stanna så snart det är säkert att göra detta, och omedelbart larma tågklareraren om faran genom ett nödanrop. |
| --- | --- | --- |

d)

Punkt 14 ska ersättas med följande:

”14.   OMEDELBARA ÅTGÄRDER FÖR ATT FÖRHINDRA FARA FÖR TÅG

All personal från järnvägsföretag eller infrastrukturförvaltare som får kännedom om en fara för tåg ska vidta omedelbara åtgärder för att stoppa de tåg som kan påverkas, larma tågklareraren samt vidta alla övriga åtgärder som är nödvändiga för att undvika skada eller förlust, och i synnerhet gäller följande:

1)

En förare som får kännedom om en fara för sitt tåg ska stanna så snart det är säkert att göra detta, och omedelbart larma tågklareraren om faran genom ett nödanrop.

| 2) | En tågklarerare som får kännedom om en fara ska larma alla förare som berörs genom ett nödanrop eller något annat tillgängligt medel.” |
| --- | --- |

2)

En tågklarerare som får kännedom om en fara ska larma alla förare som berörs genom ett nödanrop eller något annat tillgängligt medel.”

| e) | Punkt 15 ska ändras på följande sätt:






  i) | Tredje stycket ska ersättas med följande:

  ”Om föraren får kännedom om ett fel i någon utrustning ombord som påverkar tågets drift ska föraren






  — | informera tågklareraren om situationen, platsen och de begränsningar som skulle gälla för tåget om det skulle tillåtas fortsätta sin färd, |
| --- | --- | --- | --- |

e)

Punkt 15 ska ändras på följande sätt:

i)

Tredje stycket ska ersättas med följande:

”Om föraren får kännedom om ett fel i någon utrustning ombord som påverkar tågets drift ska föraren

—

informera tågklareraren om situationen, platsen och de begränsningar som skulle gälla för tåget om det skulle tillåtas fortsätta sin färd,

| — | inte påbörja eller återuppta färden förrän tillstånd att göra detta har beviljats av tågklareraren.” |
| --- | --- |

—

inte påbörja eller återuppta färden förrän tillstånd att göra detta har beviljats av tågklareraren.”

| ii) | Följande stycke ska införas som fjärde stycket:

  ”Om tågklareraren ger tillstånd för tåget att starta eller fortsätta färden ska föraren fortsätta i enlighet med de begränsningar som gäller för tåget.” |
| --- | --- |

ii)

Följande stycke ska införas som fjärde stycket:

”Om tågklareraren ger tillstånd för tåget att starta eller fortsätta färden ska föraren fortsätta i enlighet med de begränsningar som gäller för tåget.”

| f) | Följande punkt ska läggas till som punkt 18:
  ”18.   TILLTRÄDE TILL ETT UPPTAGET SPÅR PÅ EN STATION






  — | I händelse av oplanerat tillträde till ett upptaget spåravsnitt ska tågklareraren, innan körtillstånd ges för det upptagna spåravsnittet, säkerställa att de berörda förarna informeras om omständigheterna. |
| --- | --- | --- |

f)

Följande punkt ska läggas till som punkt 18:

”18.   TILLTRÄDE TILL ETT UPPTAGET SPÅR PÅ EN STATION

—

I händelse av oplanerat tillträde till ett upptaget spåravsnitt ska tågklareraren, innan körtillstånd ges för det upptagna spåravsnittet, säkerställa att de berörda förarna informeras om omständigheterna.

| — | I samtliga fall då ett tåg måste köra in på ett upptaget spåravsnitt ska tågklareraren, innan körtillstånd ges för det upptagna spåravsnittet, erhålla en bekräftelse att det tåg eller fordon som finns på spåravsnittet inte kommer att röra sig i riktning mot det tåg som kör in på det upptagna spåravsnittet.” |
| --- | --- |

—

I samtliga fall då ett tåg måste köra in på ett upptaget spåravsnitt ska tågklareraren, innan körtillstånd ges för det upptagna spåravsnittet, erhålla en bekräftelse att det tåg eller fordon som finns på spåravsnittet inte kommer att röra sig i riktning mot det tåg som kör in på det upptagna spåravsnittet.”

| 47) | Tillägg C ska ändras på följande sätt:






  a) | I avsnitt C1 ska följande punkt läggas till som punkt 2.4:
  ”2.4   Ordlista med järnvägstermer

  Järnvägsföretaget ska, när så är relevant, upprätta en ordlista med järnvägstermer för varje järnvägsnät som dess tåg trafikerar. Ordlistan ska innehålla vanligt förekommande termer på det språk som järnvägsföretaget har valt samt på det eller de arbetsspråk som används av den eller de infrastrukturförvaltare vars infrastruktur järnvägsföretaget trafikerar, och ska baseras på de termer som används av respektive infrastrukturförvaltare.” |
| --- | --- | --- |

47)

Tillägg C ska ändras på följande sätt:

a)

I avsnitt C1 ska följande punkt läggas till som punkt 2.4:

”2.4   Ordlista med järnvägstermer

Ordlista med järnvägstermer

Järnvägsföretaget ska, när så är relevant, upprätta en ordlista med järnvägstermer för varje järnvägsnät som dess tåg trafikerar. Ordlistan ska innehålla vanligt förekommande termer på det språk som järnvägsföretaget har valt samt på det eller de arbetsspråk som används av den eller de infrastrukturförvaltare vars infrastruktur järnvägsföretaget trafikerar, och ska baseras på de termer som används av respektive infrastrukturförvaltare.”

| b) | (Berör ej den svenska versionen.) |
| --- | --- |

b)

(Berör ej den svenska versionen.)

| c) | Avsnitt C2 ska ändras på följande sätt:






  i) | Rubriken och punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”C2   Europeiska instruktioner

  1.   Inledning

  Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska använda europeiska instruktioner i kommunikationen i följande fall:






  1) | Tillstånd att passera EOA (slutpunkt för körtillstånd). |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Avsnitt C2 ska ändras på följande sätt:

i)

Rubriken och punkt 1 ska ersättas med följande:

”C2   Europeiska instruktioner

Europeiska instruktioner

1.   Inledning

Inledning

Järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare ska använda europeiska instruktioner i kommunikationen i följande fall:

1)

Tillstånd att passera EOA (slutpunkt för körtillstånd).

| 2) | Tillstånd att fortsätta efter nödstopp. |
| --- | --- |

2)

Tillstånd att fortsätta efter nödstopp.

| 3) | Skyldighet att stå stilla. |
| --- | --- |

3)

Skyldighet att stå stilla.

| 4) | Återkallande av en instruktion. |
| --- | --- |

4)

Återkallande av en instruktion.

| 5) | Skyldighet att köra med nedsatt hastighet. |
| --- | --- |

5)

Skyldighet att köra med nedsatt hastighet.

| 6) | Skyldighet att köra med siktfart. |
| --- | --- |

6)

Skyldighet att köra med siktfart.

| 7) | Tillstånd att starta efter förberedelse av en rörelse. |
| --- | --- |

7)

Tillstånd att starta efter förberedelse av en rörelse.

| 8) | Tillstånd att passera plankorsning med felaktig vägskyddsanläggning. |
| --- | --- |

8)

Tillstånd att passera plankorsning med felaktig vägskyddsanläggning.

| 9) | Skyldighet att köra med begränsad strömförsörjning. |
| --- | --- |

9)

Skyldighet att köra med begränsad strömförsörjning.

| 10–20) | RESERVERADE |
| --- | --- |

10–20)

RESERVERADE

Numren 1–20 är reserverade för europeiska instruktioner.

För ETCS är det obligatoriskt att använda de europeiska instruktionerna 1–4 och 7, i enlighet med reglerna i tillägg A.

När tågklareraren behöver utfärda en driftsinstruktion för vilken det finns en europeisk instruktion ska tågklareraren använda denna europeiska instruktion. Om en driftsinstruktion gällande ett klass B-system kräver mer information än vad som ingår i de europeiska instruktionerna, kan en nationell instruktion användas i stället. I så fall kan infrastrukturförvaltaren fastställa dessa krav i sina nationella instruktioner.

Om de nationella instruktioner som utarbetas av de enskilda infrastrukturförvaltarna är numrerade ska numreringen starta från 21.

De nationella instruktionerna ska åtminstone ha samma innehåll som en europeisk instruktion.”

| ii) | I punkt 2 ska ”växlingsrörelse” ersättas med ”växlingssätt” och följande stycke ska läggas till som fjärde stycke:

  ”Genom undantag får en europeisk instruktion 3 också återkallas genom en europeisk instruktion 1, 2 eller 7 utan att det krävs en särskilt riktad europeisk instruktion 4.” |
| --- | --- |

ii)

I punkt 2 ska ”växlingsrörelse” ersättas med ”växlingssätt” och följande stycke ska läggas till som fjärde stycke:

”Genom undantag får en europeisk instruktion 3 också återkallas genom en europeisk instruktion 1, 2 eller 7 utan att det krävs en särskilt riktad europeisk instruktion 4.”

| iii) | I punkt 3 ska ”växlingsrörelse” ersättas med ”växlingssätt” och första stycket ska ersättas med följande:

  ”En driftsinstruktion utgörs av information som levereras digitalt, muntligt, fysiskt på papper eller som en muntlig instruktion som ska skrivas ned av föraren, alternativt genom andra säkra kommunikationsmetoder med samma informationsnivå.” |
| --- | --- |

iii)

I punkt 3 ska ”växlingsrörelse” ersättas med ”växlingssätt” och första stycket ska ersättas med följande:

”En driftsinstruktion utgörs av information som levereras digitalt, muntligt, fysiskt på papper eller som en muntlig instruktion som ska skrivas ned av föraren, alternativt genom andra säkra kommunikationsmetoder med samma informationsnivå.”

| iv) | Punkterna 6, 7 och 8 ska ersättas med följande:
  ”6.   Europeiska instruktioner

  Varje kryssruta, fält och indataalternativ för ett fält som ingår i en europeisk instruktion ska tilldelas en egen alfabetisk eller numerisk identifierare. Numrerade identifierare som ingår i mer än en europeisk instruktion ska tilldelas en identifierare som börjar med ’x’ i stället för numret på den europeiska instruktionen. Detta ’x’ får endast ersättas med numret på den europeiska instruktionen när denna instruktion förmedlas digitalt.
  Även om innehållet och identifierarna måste användas och den alfabetiska och numeriska ordningsföljden för identifierarna måste respekteras, ska själva formatet endast vara vägledande.
  Om en specifik kryssruta eller ett specifikt fält eller specifikt indataalternativ för ett fält inte ska användas i en medlemsstat eller på en infrastrukturförvaltares järnvägsnät finns det ingen skyldighet att visa denna kryssruta eller detta fält eller indataalternativ för ett fält i den europeiska instruktionen.
  Inga kryssrutor, fält eller indataalternativ för fält får läggas till.
  Ett enskilt fält får inte användas utanför tillämpningsområdet för den europeiska instruktion som det tillhör.
  Infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretaget får lägga till vägledning om hur formulären med europeiska instruktioner ska fyllas i och läsas, under förutsättning att denna vägledning inte ingår i kommunikationsförfarandet.













































  7.   Kommunikation av en driftsinstruktion

  Följande terminologi ska användas i kommunikationen av samtliga parter:






  Situation | Terminologi |
| --- | --- | --- |
| Inledning för att lämna en driftsinstruktion | ’Förbered för instruktion ... [driftinstruktionens benämning]’ |
| Bekräftelse att en driftsinstruktion kan lämnas | ’Redo för instruktion ... [driftinstruktionens benämning]’ |
| Återkallande av en driftsinstruktion | ’Instruktion ... [driftinstruktionens benämning] återkallas’ |
| Om sändningen av meddelandet ska återupptas senare ska förfarandet tas om från början | ’Sändningsfel’ |
| När ett sändningsfel konstateras av avsändaren ska denne begära att meddelandet återkallas | ’Fel (+ förbered för ny instruktion ... [driftinstruktionens benämning]’
  eller
  ’Fel (+ jag repeterar)’ |
| Mottagaren repeterar meddelandet felaktigt | ’Fel (+ jag repeterar)’ |
| Svårighet att förstå: om någon av parterna inte förstår ett meddelande fullt ut ska meddelandet repeteras | ’Repetera (+ tala långsamt)’ |

iv)

Punkterna 6, 7 och 8 ska ersättas med följande:

”6.   Europeiska instruktioner

Europeiska instruktioner

Varje kryssruta, fält och indataalternativ för ett fält som ingår i en europeisk instruktion ska tilldelas en egen alfabetisk eller numerisk identifierare. Numrerade identifierare som ingår i mer än en europeisk instruktion ska tilldelas en identifierare som börjar med ’x’ i stället för numret på den europeiska instruktionen. Detta ’x’ får endast ersättas med numret på den europeiska instruktionen när denna instruktion förmedlas digitalt.

Även om innehållet och identifierarna måste användas och den alfabetiska och numeriska ordningsföljden för identifierarna måste respekteras, ska själva formatet endast vara vägledande.

Om en specifik kryssruta eller ett specifikt fält eller specifikt indataalternativ för ett fält inte ska användas i en medlemsstat eller på en infrastrukturförvaltares järnvägsnät finns det ingen skyldighet att visa denna kryssruta eller detta fält eller indataalternativ för ett fält i den europeiska instruktionen.

Inga kryssrutor, fält eller indataalternativ för fält får läggas till.

Ett enskilt fält får inte användas utanför tillämpningsområdet för den europeiska instruktion som det tillhör.

Infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretaget får lägga till vägledning om hur formulären med europeiska instruktioner ska fyllas i och läsas, under förutsättning att denna vägledning inte ingår i kommunikationsförfarandet.

Image 94

Image 95

Image 96

Image 97

Image 98

Image 99

Image 100

Image 101

Image 102

7.   Kommunikation av en driftsinstruktion

Kommunikation av en driftsinstruktion

Följande terminologi ska användas i kommunikationen av samtliga parter:

Situation

Terminologi

Inledning för att lämna en driftsinstruktion

’Förbered för instruktion ... [driftinstruktionens benämning]’

Bekräftelse att en driftsinstruktion kan lämnas

’Redo för instruktion ... [driftinstruktionens benämning]’

Återkallande av en driftsinstruktion

’Instruktion ... [driftinstruktionens benämning] återkallas’

Om sändningen av meddelandet ska återupptas senare ska förfarandet tas om från början

’Sändningsfel’

När ett sändningsfel konstateras av avsändaren ska denne begära att meddelandet återkallas

’Fel (+ förbered för ny instruktion ... [driftinstruktionens benämning]’

eller

’Fel (+ jag repeterar)’

Mottagaren repeterar meddelandet felaktigt

’Fel (+ jag repeterar)’

Svårighet att förstå: om någon av parterna inte förstår ett meddelande fullt ut ska meddelandet repeteras

’Repetera (+ tala långsamt)’

8.   Samling med europeiska och nationella instruktioner

Samling med europeiska och nationella instruktioner

Infrastrukturförvaltaren ansvarar för att upprätta samlingen med europeiska och nationella instruktioner på sina arbetsspråk.

Alla formulär för nationella instruktioner och europeiska instruktioner som ska användas ska samlas i ett dokument eller på ett datamedium med benämningen ’Samling med europeiska och nationella instruktioner’.

Formulärsamlingen ska användas både av föraren och av den personal som ger körtillstånd för tågrörelser. Den formulärsamling som används av föraren och den formulärsamling som används av den personal som ger körtillstånd för tågrörelser ska vara strukturerade och numrerade på samma sätt.

Formulärsamlingen ska bestå av två delar.

Den första delen ska åtminstone innehålla följande delar:

| — | Ett index med de europeiska instruktioner som används av infrastrukturförvaltarna. |
| --- | --- |

—

Ett index med de europeiska instruktioner som används av infrastrukturförvaltarna.

| — | Ett index med de nationella driftsinstruktionerna. |
| --- | --- |

—

Ett index med de nationella driftsinstruktionerna.

| — | En förteckning över situationer där de olika driftsinstruktionerna ska tillämpas. |
| --- | --- |

—

En förteckning över situationer där de olika driftsinstruktionerna ska tillämpas.

| — | Förmedlingssätt för respektive driftsinstruktion, inklusive huruvida den får skrivas ned av föraren medan tåget är i rörelse. |
| --- | --- |

—

Förmedlingssätt för respektive driftsinstruktion, inklusive huruvida den får skrivas ned av föraren medan tåget är i rörelse.

| — | En tabell med det internationella bokstaveringsalfabetet. |
| --- | --- |

—

En tabell med det internationella bokstaveringsalfabetet.

Den andra delen innehåller, på infrastrukturförvaltarens arbetsspråk, formulären för

| — | de europeiska instruktionerna, |
| --- | --- |

—

de europeiska instruktionerna,

| — | de nationella driftsinstruktionerna. |
| --- | --- |

—

de nationella driftsinstruktionerna.

Dessa ska sammanställas av järnvägsföretaget för distribution till föraren. Järnvägsföretag som trafikerar mer än en infrastrukturförvaltares järnvägsnät ska förse föraren med

| — | de allmänna europeiska instruktionerna enligt beskrivningen i punkt 6 i tillägg C2, eller |
| --- | --- |

—

de allmänna europeiska instruktionerna enligt beskrivningen i punkt 6 i tillägg C2, eller

| — | förenklade formulär med de europeiska instruktionerna som åtminstone innehåller de fält som används av infrastrukturförvaltarna av de järnvägsnät som järnvägsföretaget kommer att trafikera.” |
| --- | --- |

—

förenklade formulär med de europeiska instruktionerna som åtminstone innehåller de fält som används av infrastrukturförvaltarna av de järnvägsnät som järnvägsföretaget kommer att trafikera.”

| v) | Punkt 9 ska strykas. |
| --- | --- |

v)

Punkt 9 ska strykas.

| 48) | Tillägg D ska ändras på följande sätt:






  a) | Anmärkning 3 ska ersättas med följande:






  ”3. | För att undvika dubbelarbete i fråga om testning med avseende på parametrarna ’trafiklaster och infrastrukturens bärförmåga’ och ’tågdetekteringssystem’ ska infrastrukturförvaltarna via parametern 1.1.1.5.1 eller 1.1.1.5.2 i infrastrukturregistret (RINF) tillhandahålla förteckningen över fordonstyper eller fordon som är kompatibla med den rutt för vilken de redan verifierat ruttkompatibilitet, i de fall då sådan information är tillgänglig.” |
| --- | --- | --- | --- |

48)

Tillägg D ska ändras på följande sätt:

a)

Anmärkning 3 ska ersättas med följande:

”3.

För att undvika dubbelarbete i fråga om testning med avseende på parametrarna ’trafiklaster och infrastrukturens bärförmåga’ och ’tågdetekteringssystem’ ska infrastrukturförvaltarna via parametern 1.1.1.5.1 eller 1.1.1.5.2 i infrastrukturregistret (RINF) tillhandahålla förteckningen över fordonstyper eller fordon som är kompatibla med den rutt för vilken de redan verifierat ruttkompatibilitet, i de fall då sådan information är tillgänglig.”

| b) | I avsnitt D1 ska tabellen ändras på följande sätt:






  i) | Den första raden ”Trafiklaster och infrastrukturens bärförmåga” ska ersättas med följande:










  ”Trafiklaster och infrastrukturens bärförmåga | Statiska axellaster och projekterade vikter och vikter i drift i följande belastningsfall:






  — | Projekterad vikt enligt definitionen i förordning (EU) 1302/2014:






  — | I driftsskick. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

I avsnitt D1 ska tabellen ändras på följande sätt:

i)

Den första raden ”Trafiklaster och infrastrukturens bärförmåga” ska ersättas med följande:

”Trafiklaster och infrastrukturens bärförmåga

Statiska axellaster och projekterade vikter och vikter i drift i följande belastningsfall:

—

Projekterad vikt enligt definitionen i förordning (EU) 1302/2014:

—

I driftsskick.

| — | Vid normal nyttolast. |
| --- | --- |

—

Vid normal nyttolast.

| — | Vid extrem nyttolast. |
| --- | --- |

—

Vid extrem nyttolast.

| — | Om så är relevant, vikt i drift i enlighet med EN 15663: 2017- A1 2018:






  — | I driftsskick. |
| --- | --- | --- |

—

Om så är relevant, vikt i drift i enlighet med EN 15663: 2017- A1 2018:

—

I driftsskick.

| — | Vid normal nyttolast. |
| --- | --- |

—

Vid normal nyttolast.

Högsta konstruktionshastighet.

Fordonets längd.

Axlarnas placering längs med enheten (axelavstånd).

EN-linjekategori.

För fordon som kan transportera en nyttolast av passagerare: EN-linjekategori för standardvärdet för nyttolast på ståplatser och – om så tillämpas – för varje särskilt värde för nyttolast på ståplatser, i enlighet med punkt 6.4 i EN 15528:2021.

Kontroll av statisk kompatibilitet för godsvagnar:

Tillåten nyttolast för olika linjekategorier enligt TSD Godsvagnar

| 1.1.1.1.2.4 | Lastförmåga |
| --- | --- |

1.1.1.1.2.4

Lastförmåga

| 1.1.1.1.2.4.1 | Nationell klassificering i fråga om lastförmåga |
| --- | --- |

1.1.1.1.2.4.1

Nationell klassificering i fråga om lastförmåga

| 1.1.1.1.2.4.2 | Förenlighet hos konstruktioner med lastmodellen HSLM (High Speed Load Model) |
| --- | --- |

1.1.1.1.2.4.2

Förenlighet hos konstruktioner med lastmodellen HSLM (High Speed Load Model)

High Speed Load Model

| 1.1.1.1.2.4.3 | Läge på järnväg för konstruktioner som kräver särskilda kontroller |
| --- | --- |

1.1.1.1.2.4.3

Läge på järnväg för konstruktioner som kräver särskilda kontroller

| 1.1.1.1.2.4.4 | Dokument med förfarande(n) för statiska och dynamiska kontroller av ruttkompatibilitet |
| --- | --- |

1.1.1.1.2.4.4

Dokument med förfarande(n) för statiska och dynamiska kontroller av ruttkompatibilitet

x

x

Kontrollerna av fordons statiska kompatibilitet ska utföras i enlighet med punkt 7 i EN 15528:2021, och i enlighet med ytterligare förfaranden eller relevant information som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren i infrastrukturregistret (RINF) enligt parameter 1.1.1.1.2.4.4.

För Förenade kungarikets järnvägsnät i Nordirland ska kontrollerna av fordons statiska kompatibilitet utföras enligt relevanta nationella regler i enlighet med punkt 4.2.7.4 (4) i bilagan till förordning (EU) nr1299/2014 (TSD Infrastruktur).

Alla krav som fastställs av infrastrukturförvaltaren och som avser nyttolast av passagerare, och som ska beaktas vid kontroll av ruttkompatibiliteten för fordon som kan transportera en nyttolast av passagerare, ska omfattas av förfaranden(a) eller ingå i relevant information som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren via infrastrukturregistret (RINF) under parameter 1.1.1.1.2.4.4. Ett sådant förfarande kan ta hänsyn till åtgärder ur drift- eller teknikperspektiv som påverkar nyttolasten av passagerare på ståplatser.

Kontroll av tågs dynamiska kompatibilitet, vid behov i enlighet med den information som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren, ska utföras enligt förfarandena eller ingå i den relevanta information som tillhandahålls av infrastrukturförvaltaren via infrastrukturregistret (RINF) under parameter 1.1.1.1.2.4.4.”

| ii) | Följande nya rad ska införas efter raden ”Fordonsprofiler”:










  ”Särskild kontroll för kombitransporter | Vagnkompatibilitetskod (WCC, Wagon Compatibility Code), vagnens korrigeringssiffra (WCD, Wagon Correction Digit) och tekniskt nummer för intermodal lastenhet (ILU Technical Number)
  (WCC + tekniskt nummer för intermodal lastenhet) tillsammans med vagnens korrigeringssiffra = CT-kod | 1.1.1.1.3.4 | Nummer för standardprofil för kombitransport med växelflak |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Följande nya rad ska införas efter raden ”Fordonsprofiler”:

”Särskild kontroll för kombitransporter

Vagnkompatibilitetskod (WCC, Wagon Compatibility Code), vagnens korrigeringssiffra (WCD, Wagon Correction Digit) och tekniskt nummer för intermodal lastenhet (ILU Technical Number)

Wagon Compatibility Code

Wagon Correction Digit

ILU Technical Number

(WCC + tekniskt nummer för intermodal lastenhet) tillsammans med vagnens korrigeringssiffra = CT-kod

1.1.1.1.3.4

Nummer för standardprofil för kombitransport med växelflak

| 1.1.1.1.3.9 | Nummer för standardprofil för kombitransport med rullflak |
| --- | --- |

1.1.1.1.3.9

Nummer för standardprofil för kombitransport med rullflak

| 1.1.1.1.3.8 | Nummer för standardprofil för kombitransport med container |
| --- | --- |

1.1.1.1.3.8

Nummer för standardprofil för kombitransport med container

| 1.1.1.1.3.5 | Nummer för standardprofil för kombitransport med påhängsvagnar
  (Linjens CT-kod) |
| --- | --- |

1.1.1.1.3.5

Nummer för standardprofil för kombitransport med påhängsvagnar

(Linjens CT-kod)

X

Jämförelse i enlighet med specifikationen i punkt 3.1 i ERA:s tekniska dokument om kodifiering av kombitransporter (ERA/TD/2023–01/CCT) version 1.0 av den 6 mars 2023.”

| iii) | Raden ”Tågdetekteringssystem” ska ersättas med följande:










  ”Tågdetekteringssystem | Information om huruvida fordonet har fordonsbaserad elektrisk eller elektronisk utrustning som skapar störström i rälen eller om huruvida fordonet har fordonsbaserad elektrisk eller elektronisk utrustning som skapar elektromagnetiska interferensfält nära axelräknaren.
  Typ av tågdetekteringssystem för vilka fordonet har konstruerats och bedömts genom provningar som utförts i enlighet med ERA/ERTMS/033281. | 1.1.1.3.7.1.1 | Typ av tågdetekteringssystem |
| --- | --- | --- | --- | --- |

iii)

Raden ”Tågdetekteringssystem” ska ersättas med följande:

”Tågdetekteringssystem

Information om huruvida fordonet har fordonsbaserad elektrisk eller elektronisk utrustning som skapar störström i rälen eller om huruvida fordonet har fordonsbaserad elektrisk eller elektronisk utrustning som skapar elektromagnetiska interferensfält nära axelräknaren.

Typ av tågdetekteringssystem för vilka fordonet har konstruerats och bedömts genom provningar som utförts i enlighet med ERA/ERTMS/033281.

1.1.1.3.7.1.1

Typ av tågdetekteringssystem

| 1.1.1.3.7.1.2 | Typ av spårledningar eller axelräknare för vilka särskilda kontroller behövs |
| --- | --- |

1.1.1.3.7.1.2

Typ av spårledningar eller axelräknare för vilka särskilda kontroller behövs

| 1.1.1.3.7.1.3 | Dokument med förfarande(n) som rör den typ av tåg-detekteringssystem som deklareras i punkt 1.1.1.3.7.1.2
  Specifikt för det franska järnvägsnätet: |
| --- | --- |

1.1.1.3.7.1.3

Dokument med förfarande(n) som rör den typ av tåg-detekteringssystem som deklareras i punkt 1.1.1.3.7.1.2

Specifikt för det franska järnvägsnätet:

| 1.1.1.3.7.1.4 | Avsnitt med tågdetekteringsbegränsning |
| --- | --- |

1.1.1.3.7.1.4

Avsnitt med tågdetekteringsbegränsning

X

Kontroll krävs endast i följande fall:

| — | Om värdet för 1.1.1.3.7.1.1 är ’spårledning’: endast för fordon med fordonsbaserad elektrisk eller elektronisk utrustning som skapar störström i rälen. |
| --- | --- |

—

Om värdet för 1.1.1.3.7.1.1 är ’spårledning’: endast för fordon med fordonsbaserad elektrisk eller elektronisk utrustning som skapar störström i rälen.

| — | Om värdet för 1.1.1.3.7.1.1 är ’axelräknare’: endast för fordon med fordonsbaserad elektrisk eller elektronisk utrustning som skapar elektromagnetiska interferensfält nära axelräknaren. |
| --- | --- |

—

Om värdet för 1.1.1.3.7.1.1 är ’axelräknare’: endast för fordon med fordonsbaserad elektrisk eller elektronisk utrustning som skapar elektromagnetiska interferensfält nära axelräknaren.

| — | Om värdet för 1.1.1.3.7.1.1 är ’slinga’: ingen kontroll behövs. |
| --- | --- |

—

Om värdet för 1.1.1.3.7.1.1 är ’slinga’: ingen kontroll behövs.

Jämförelse mellan fordonet och den avsedda rutten gällande den angivna typen av tågdetekteringssystem.

Anmärkning:

Anmärkning:

Vid fordonsgodkännandet verifieras, baserat på TSD:er och de dokument med specialfall som det hänvisas till i infrastrukturregistret (RINF) och som bygger på ERA/ERTMS/033281, den tekniska kompatibiliteten mellan fordonet och samtliga tågdetekteringssystem för samtliga järnvägsnät i området för användning.

I vederbörligen motiverade fall (t.ex. vid problem med att fordonet inte detekteras under drift) kan tester och/eller kontroller utföras efter fordonsgodkännandet, med deltagande av järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren.

Tågdetekteringssystem

Möjlighet att förhindra användning av smörjapparaten.

| 1.1.1.1.7.1 | Användning av flänssmörjning |
| --- | --- |

1.1.1.1.7.1

Användning av flänssmörjning

X

Verifiering av om det är tillåtet att använda flänssmörjning på den avsedda rutten.

Anmärkning:

Anmärkning:

Resultatet av kontrollen bör tas i beaktande i järnvägsföretagets säkerhetsstyrningssystem (till exempel genom att förhindra användning av flänssmörjning på banavsnitt).

Tågdetekteringssystem – påverkande enhet

Från det tekniska underlaget för varje fordon i tåget.

För varje band i den frekvenshantering som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index A till TSD Lok och passagerarfordon och i de specialfall eller tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering när de finns tillgängliga.

| — | Den högsta störströmmen (A) och tillämplig summeringsregel. |
| --- | --- |

—

Den högsta störströmmen (A) och tillämplig summeringsregel.

| — | Största magnetfält (dBμA/m), både strålningsfält och fält från returströmmen, och tillämplig summeringsregel. |
| --- | --- |

—

Största magnetfält (dBμA/m), både strålningsfält och fält från returströmmen, och tillämplig summeringsregel.

| — | Minsta ingående impedans (ohm). |
| --- | --- |

—

Minsta ingående impedans (ohm).

Andra parametrar som är jämförbara med parametrarna ovan och som finns angivna i de specialfall eller tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering när de finns tillgängliga.

| 1.1.1.3.4.2 | Frekvensband för detektering |
| --- | --- |

1.1.1.3.4.2

Frekvensband för detektering

| 1.1.1.3.4.2.1 | Högsta störström |
| --- | --- |

1.1.1.3.4.2.1

Högsta störström

| 1.1.1.3.4.2.2 | Minsta ingående impedans |
| --- | --- |

1.1.1.3.4.2.2

Minsta ingående impedans

| 1.1.1.3.4.2.3 | Största magnetfält |
| --- | --- |

1.1.1.3.4.2.3

Största magnetfält

X

Kontroll av ruttkompatibilitet, tillämplig på

| — | persontåg bestående av ett eller flera lok och personvagnar, |
| --- | --- |

—

persontåg bestående av ett eller flera lok och personvagnar,

| — | godståg där en eller flera godsvagnar har elektrisk eller elektronisk ombordutrustning som skapar störström i rälen eller elektromagnetiska interferensfält nära axelräknaren. |
| --- | --- |

—

godståg där en eller flera godsvagnar har elektrisk eller elektronisk ombordutrustning som skapar störström i rälen eller elektromagnetiska interferensfält nära axelräknaren.

De resulterande emissionernas överensstämmelse på nivån för ’påverkande enhet’ (definierad i punkt 3.2 i tillägg A index 77 i TSD Trafikstyrning och signalering) med maximala interferensvärden (gränsvärden för strömnivå och magnetfält) och minsta tillåtna impedans ska kontrolleras.

För varje frekvensband ska de resulterande emissionerna på nivån för ’påverkande enhet’ beräknas på grundval av summeringsregler som anges i

| — | punkterna 3.2.1 och 3.2.2 i tillägg A index 77 för tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD Trafikstyrning och signalering, |
| --- | --- |

—

punkterna 3.2.1 och 3.2.2 i tillägg A index 77 för tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD Trafikstyrning och signalering,

| — | specialfall som hänvisar till tekniska dokument enligt artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering för tågdetekteringssystem som inte överensstämmer med TSD:n. I väntan på anmälan av de specialfall som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering gäller de anmälda nationella reglerna.” |
| --- | --- |

—

specialfall som hänvisar till tekniska dokument enligt artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering för tågdetekteringssystem som inte överensstämmer med TSD:n. I väntan på anmälan av de specialfall som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering gäller de anmälda nationella reglerna.”

| iv) | Raden ”Spänningar och frekvenser” ska ersättas med följande:










  ”Spänningar och frekvenser | Energiförsörjningssystem:






  — | Nominell spänning och frekvens |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

Raden ”Spänningar och frekvenser” ska ersättas med följande:

”Spänningar och frekvenser

Energiförsörjningssystem:

—

Nominell spänning och frekvens

| — | Typ av kontaktledningssystem |
| --- | --- |

—

Typ av kontaktledningssystem

| 1.1.1.2.2.1.1 | Typ av kontaktledningssystem |
| --- | --- |

1.1.1.2.2.1.1

Typ av kontaktledningssystem

| 1.1.1.2.2.1.2 | Energiförsörjningssystem (spänning och frekvens) |
| --- | --- |

1.1.1.2.2.1.2

Energiförsörjningssystem (spänning och frekvens)

| 1.1.1.2.2.1.3 | Högsta ej permanenta spänning (Umax2) i Frankrike för linjer som inte överensstämmer med värdena i tabell 1 i EN 50163:2004 |
| --- | --- |

1.1.1.2.2.1.3

Högsta ej permanenta spänning (Umax2) i Frankrike för linjer som inte överensstämmer med värdena i tabell 1 i EN 50163:2004

X

Jämförelse mellan fordonet och den avsedda rutten gällande den angivna spänningen för banmatningssystemet (nominell spänning och frekvens) och typen av kontaktledningssystem.

| Anmärkning: | FörFrankrike, jämförelse av högsta ej permanenta spänning (Umax2) mellan fordonet och avsedda rutter där Umax2 inte överensstämmer med värdena i tabell 1 i EN 50163:2004.” |
| --- | --- |

Anmärkning:

Anmärkning:

FörFrankrike, jämförelse av högsta ej permanenta spänning (Umax2) mellan fordonet och avsedda rutter där Umax2 inte överensstämmer med värdena i tabell 1 i EN 50163:2004.”

| v) | Raden ”ETCS – Tågintegritet” ska ersättas med följande:










  ”ETCS | Hantering (utan förarens medverkan) av information om huruvida tågsammansättningen är intakt | 1.1.1.3.2.8 | Fordonsbaserad bekräftelse (utan förarens medverkan) av tågintegritet som krävs för tillträde till linje |
| --- | --- | --- | --- | --- |

v)

Raden ”ETCS – Tågintegritet” ska ersättas med följande:

”ETCS

Hantering (utan förarens medverkan) av information om huruvida tågsammansättningen är intakt

1.1.1.3.2.8

Fordonsbaserad bekräftelse (utan förarens medverkan) av tågintegritet som krävs för tillträde till linje

X

X

Kontroll av att fordonet/tåget (utan förarens medverkan) kan bekräfta tågintegriteten om detta krävs av markbaserad utrustning.”

| vi) | Följande två nya rader ska införas efter raden ”ETCS – Tågintegritet”:










  ”ETCS | Uppsättning av giltiga ETCS-systemversioner | 1.1.1.3.2.10 | ETCS M_version |
| --- | --- | --- | --- | --- |

vi)

Följande två nya rader ska införas efter raden ”ETCS – Tågintegritet”:

”ETCS

Uppsättning av giltiga ETCS-systemversioner

1.1.1.3.2.10

ETCS M_version

X

Kontroll av att värdet för ETCS M_version i infrastrukturregistret (RINF) ligger inom intervallet för de driftgodkända systemversioner av ETCS som stöds av fordonet.

ETCS

Fordonsbaserad säker information om sammansättningens längd (safe consist length information) som är nödvändig för tillträde till linjen, samt SIL (Safety Integrity Level)

safe consist length information

Safety Integrity Level

| 1.1.1.3.2.11 | Fordonsbaserad säker information om sammansättningens längd (safe consist length information) som är nödvändig för tillträde till linjen, samt SIL (Safety Integrity Level) |
| --- | --- |

1.1.1.3.2.11

Fordonsbaserad säker information om sammansättningens längd (safe consist length information) som är nödvändig för tillträde till linjen, samt SIL (Safety Integrity Level)

safe consist length information

Safety Integrity Level

X

X

Kontroll att fordonet/tåget kan tillhandahålla säker information om sammansättningens längd på minst den nivå som krävs i infrastrukturregistret (RINF).”

| vii) | Raden ”GSM-R – SIM-kort, GSM-R-hemmanät” ska ersättas med följande:










  ”GSM-R | GSM-R-hemmanät för SIM-kort (tal) | 1.1.1.3.3.5 | GSM-R-nät som omfattas av ett roamingavtal |
| --- | --- | --- | --- | --- |

vii)

Raden ”GSM-R – SIM-kort, GSM-R-hemmanät” ska ersättas med följande:

”GSM-R

GSM-R-hemmanät för SIM-kort (tal)

1.1.1.3.3.5

GSM-R-nät som omfattas av ett roamingavtal

X

Kontroll av att SIM-kortets GSM-R-hemmanät finns i listan över GSM-R-nät med roamingavtal för alla punkter på rutten. Detta måste göras för alla SIM-kort i fordonet.”

| viii) | Följande nya rad ska införas efter raden ”GSM-R – SIM-kort, GSM-R-hemmanät”:










  ”GSM-R | GSM-R-hemmanät för SIM-kort (data) | 1.1.1.3.3.5 | GSM-R-nät som omfattas av ett roamingavtal |
| --- | --- | --- | --- | --- |

viii)

Följande nya rad ska införas efter raden ”GSM-R – SIM-kort, GSM-R-hemmanät”:

”GSM-R

GSM-R-hemmanät för SIM-kort (data)

1.1.1.3.3.5

GSM-R-nät som omfattas av ett roamingavtal

X

Kontroll av att SIM-kortets GSM-R-hemmanät finns i listan över GSM-R-nät med roamingavtal för alla punkter på rutten. Detta måste göras för alla SIM-kort i fordonet.”

| ix) | Raden ”GSM-R – SIM-kortstöd för grupp-ID 555” ska ersättas med följande:










  ”GSM-R | SIM-kort för GSM-R (tal) med stöd för grupp-ID 555 | 1.1.1.3.3.4 | Användning av grupp-ID 555 i GSM-R |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ix)

Raden ”GSM-R – SIM-kortstöd för grupp-ID 555” ska ersättas med följande:

”GSM-R

SIM-kort för GSM-R (tal) med stöd för grupp-ID 555

1.1.1.3.3.4

Användning av grupp-ID 555 i GSM-R

X

Kontroll av att grupp-ID 555 används i markbaserad utrustning. Om detta inte konfigureras ombord bör alternativa driftsförfaranden fastställas med infrastrukturförvaltaren i förväg.”

| c) | Tillägg D2 ska ersättas med följande:


  ”Tillägg D2
  Uppgifter som infrastrukturförvaltaren måste lämna till järnvägsföretagets linjebok








  Nummer | Linjeboksinformation | Linjeboksinformation i infrastrukturregistret (RINF) | Förklaring |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Allmän information om infrastrukturförvaltaren | | |
| 1.1 | Kod för infrastrukturförvaltare | 1.1.0.0.0.1 – Banavsnitt
  1.1.1.1.8.1 – Banavsnitt, spår i tunnel
  1.2.1.0.0.1 – Trafikplats, spår
  1.2.1.0.5.1 – Trafikplats, spår i tunnel
  1.2.1.0.6.1 – Plattform
  1.2.2.0.0.1 – Sidospår | |
| 2 | Kartor och diagram | | |
| 2.1 | Karta: Schematisk översikt inklusive följande: | | |
| 2.1.1 | Banavsnitt | 1.1.1.0.1.1 | Uppgifterna i RINF är geolokaliserade. En karta över ett banavsnitt genereras genom dess geolokalisering som överlagras i en karttjänst.
  En beräknad rutt ger en karta med sammanhängande banavsnitt. |
| 2.1.2 | (Huvudsakliga) trafikplatser | 1.2.0.0.0.5 | Uppgifterna i RINF är geolokaliserade. En karta över en trafikplats genereras genom dess geolokalisering som överlagras i en karttjänst. |
| 2.2 | Ruttdiagram | | En rutt definieras genom en förteckning över på varandra följande spår på banavsnitt med motsvarande trafikplatser, så att en trafikplats A förbinds med en trafikplats B. |
| 2.2.1.1 | Angivelse av linjens huvudspår | 1.1.0.0.0.2
  1.1.1.0.0.1
  1.1.1.0.0.2 | Nationell linjeidentitet är en egenskap hos varje banavsnitt.
  Huvudspåret ges av spårets identitet och körriktningen: N (Normal), O (Opposite, dvs. motsatt) eller B (Both, dvs. båda). |
| 2.2.1.2 | Angivelse av avvikande huvudspår | 1.2.0.0.0.4 | |
| 2.2.1.3 | Angivelse av skyddsväxlar | 1.2.0.0.0.4 | |
| 2.2.1.4 | Angivelse av sidospår | 1.2.2.0.0.2 | Sidospår definieras som delar trafikplatser (geolokaliserade). |
| 2.2.2 | Viktigare platser (stationer, bangårdar, förgreningspunkter på linjen, godsterminaler) och deras position i förhållande till linjen | 1.2.0.0.0.1
  1.2.0.0.0.2
  1.2.0.0.0.3
  1.2.0.0.0.4
  1.2.0.0.0.5
  1.2.0.0.0.6 | |
| 2.2.3 | Plats, typ och namn för alla fasta signaler som är av betydelse för tåg | 1.1.1.3.14 – Signal på banavsnitt
  1.2.1.0.8 – Signal på trafikplats | Signal anges i förhållande till ett spår på ett banavsnitt eller en trafikplats. |
| 2.3 | Beskrivningar av stationer/bangårdar/depåer | | Station, bangård och depå definieras i RINF som typer av trafikplats. |
| 2.3.1 | Unik trafikplatsidentitet (UOPID) | 1.2.0.0.0.1
  1.2.0.0.0.2
  1.2.0.0.0.3 | |
| 2.3.2 | Typ av plats (passagerarterminal, godsterminal, bangård, depå) | 1.2.0.0.0.4 | |
| 2.3.3 | Plats, typ och identitet för fasta signaler som skyddar farliga punkter | 1.2.1.0.8.1
  1.2.1.0.8.2
  1.2.1.0.8.3
  1.2.1.0.8.4 | Signal anges i förhållande till en trafikplats. |
| 2.3.4 | Spåridentiteter och spårplan, inklusive växlar | 1.2.1.0.0.2
  1.2.0.0.0.7.1
  1.2.0.0.0.7.2 | Parametrar tillagda på schematisk översikt. |
| 2.3.5 | Plattformsidentiteter | 1.2.1.0.6.2 | |
| 2.3.6 | Plattformarnas längd | 1.2.1.0.6.4 | |
| 2.3.7 | Plattformarnas höjd | 1.2.1.0.6.5 | |
| 2.3.8 | Plattformarnas krökning | 1.2.1.0.6.8 | |
| 2.3.9 | Identitet för avvikande huvudspår | 1.2.0.0.0.1
  1.2.0.0.0.2
  1.2.0.0.0.3
  1.2.0.0.0.4 | |
| 2.3.10 | Fasta installationer för service av tåg (toalettömning, städning, vattenpåfyllning, tankning, sandpåfyllning, elförsörjning vid uppställning) | 1.2.2.0.4.1
  1.2.2.0.4.2
  1.2.2.0.4.3
  1.2.2.0.4.4
  1.2.2.0.4.5
  1.2.2.0.4.6 | |
| 3 | Specifik information om banavsnitt | | |
| 3.1 | Allmänna egenskaper | | |
| 3.1.1 | Banavsnitt, ändpunkt 1 | 1.1.0.0.0.3 | |
| 3.1.2 | Banavsnitt, ändpunkt 2 | 1.1.0.0.0.4 | |
| 3.1.3 | Avståndsindikationer utmed banan (frekvens, utseende och placering) | 1.1.1.0.0.3 | |
| 3.1.4 | Största tillåtna hastighet för respektive spår | 1.1.1.1.2.5 | |
| 3.1.5 | Avsiktligt utelämnad | | |
| 3.1.6 | Avsiktligt utelämnad | | |
| 3.1.7 | Kommunikationsmedel för att kommunicera med driftledningscentral vid normal drift, vid driftstörningar och i nödsituationer | 1.1.1.3.3.1 – GSM-R-version
  1.1.1.3.6.1 – Andra installerade radiosystem (befintliga radiosystem)
  1.1.1.3.3.3 – Frivilliga GSM-R-funktioner | |
| 3.2 | Särskilda tekniska egenskaper | | |
| 3.2.1 | Lutningsprofil | 1.1.1.1.3.6 | |
| 3.2.2 | Platsangivelse för lutning | 1.1.1.1.3.6 | |
| 3.2.3 | Tunnlar: platsangivelse, namn, längd, specifik information såsom förekomsten av gångbanor och utrymnings- och räddningsplatser samt platsangivelse för säkra platser där utrymning av passagerare får äga rum, brandsäkerhetskategori | 1.1.1.1.8.2
  1.1.1.1.8.3
  1.1.1.1.8.4
  1.1.1.1.8.7
  1.1.1.1.8.10
  1.1.1.1.8.11
  1.1.1.1.8.12
  1.1.1.1.8.12.1
  1.1.1.1.8.13
  1.1.1.1.8.13.1 | |
| 3.2.4 | Stoppförbudsområden: identifiering, plats, typ | 1.1.1.3.14.1
  1.1.1.3.14.2
  1.1.1.3.14.3
  1.1.1.3.14.5 | Specifik typ av signal för ’stoppförbudsområde’, samt längden på stoppförbudsområdet |
| 3.2.5 | Industriella risker – platser där det är farligt för föraren att gå ut | 1.1.0.0.1.1 | |
| 3.2.6 | Avsiktligt utelämnad | | |
| 3.2.7 | Typ av signalsystem och tillhörande driftsregler (dubbelspår, dubbelriktad trafik, vänster- eller högertrafik etc.) | 1.1.1.3.2.1 – ETCS-nivå
  1.1.1.3.2.2 – Basversion för ETCS
  1.1.1.3.5.3 – Befintligt system för tågskydd
  1.1.1.0.0.2 – Normal körriktning
  1.1.0.0.1.3 – Driftsregler | Signalsystem som redan finns i RINF i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2019/777.
  Regler för dubbelriktad trafik som redan definierats på spårnivå i RINF.
  Parameter för regler för dubbelspår och vänster- och högertrafik, definierade på banavsnittsnivå. |
| 3.2.8 | Avsiktligt utelämnad | | |
| 3.3 | Delsystemet Energi | | |
| 3.3.1 | Energiförsörjningssystem (spänning och frekvens) | 1.1.1.2.2.1.2 | |
| 3.3.2 | Maximalt strömuttag per tåg | 1.1.1.2.2.2 | |
| 3.3.3 | Restriktioner relaterade till strömförbrukning hos specifika elektriska dragfordon | 1.1.1.2.5.1
  1.1.1.2.5.4 | Ja/Nej som redan finns i RINF i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2019/777.
  Parameter i parametergruppen ’Regler och begränsningar’ för ett dokument som beskriver begränsningen. |
| 3.3.4 | Restriktioner i fråga om placeringen av dragfordon (ett eller flera) för överensstämmelse med kontaktledningens systemskiljande sektioner (strömavtagares placering) | 1.1.1.2.5.5 | Parameter i parametergruppen ’Regler och begränsningar’. |
| 3.3.5 | Platsangivelse för spänningslösa sektioner | 1.1.1.2.4.1.2 | |
| 3.3.6 | Platsangivelse för områden som ska passeras med sänkta strömavtagare | 1.1.1.2.4.1.2 | |
| 3.3.7 | Villkor som gäller i fråga om regenerativ bromsning | 1.1.1.2.2.4.1 | |
| 3.3.8 | Maximalt strömuttag per strömavtagare vid stillastående tåg | 1.1.1.2.2.3 | |
| 3.4 | Delsystemet Trafikstyrning och signalering | | |
| 3.4.1 | Behov av att ha mer än ett system aktivt samtidigt | 1.1.1.3.10.1
  1.1.1.3.10.2
  1.2.1.1.9.1
  1.2.1.1.9.2 | |
| 3.4.2 | Särskilda villkor för omkoppling mellan olika tågskydds-, styr- och varningssystem av klass B | 1.1.1.3.8.1.1
  1.2.1.1.7.1.1 | |
| 3.4.3 | Särskilda tekniska villkor som krävs för omkoppling mellan ERTMS/ETCS och system av klass B, platser som utgör gräns mellan ERTMS/ETCS och system av klass B | 1.1.1.3.8.3
  1.2.1.1.7.3 | Platsen som utgör gräns kan härledas från det spår som är kopplat till ETCS och det angränsande spår som är kopplat till system av klass B. |
| 3.4.4 | Radionät-ID som används på sträckan och särskilda instruktioner (placering) för omkoppling mellan olika radiosystem | 1.1.1.3.3.1 – GSM-R-version
  1.2.1.1.2.1
  1.1.1.3.6.1 – Andra installerade radiosystem (befintliga radiosystem)
  1.2.1.1.5.1
  1.1.1.3.8.2
  1.1.1.3.8.2.1
  1.2.1.1.7.2
  1.2.1.1.7.2.1 | Platsen för omkoppling kan härledas från det spår som är kopplat till ett radiosystem och det angränsande spår som är kopplat till ett annat radiosystem. |
| 3.4.5 | Tillåtelse att använda virvelströmsbroms | 1.1.1.1.6.2
  1.2.1.0.4.2 | |
| 3.4.6 | Tillåtelse att använda magnetskenbroms | 1.1.1.1.6.3
  1.2.1.0.4.3 | |
| 3.4.7 | Identifierare, telefonnummer och behörighetsområden (definierade genom fastställda platser som utgör gräns) för radioblockcentraler för ERTMS/ETCS som omfattar sträckan | 1.1.1.3.2.17
  1.2.1.1.1.17 | Det område som omfattas av en radioblockcentral definieras genom samtliga spår på banavsnitt som är kopplade till samma ID eller telefonnummer. |
| 3.4.8 | Automatiseringsgrad för ATO och markbaserad systemversion | 1.1.1.3.13.1
  1.1.1.3.13.2
  1.2.1.1.10.1
  1.2.1.1.10.2 | Parametrar i RINF som är kopplade till spår på banavsnitt. |
| 3.4.9 | Kommunikationssystem för ATO som stöds av markbaserad utrustning | 1.1.1.3.13.3
  1.2.1.1.10.3 | |
| 3.4.10 | Stor metallmassa (Big Metal Mass) | 1.1.1.3.2.18
  1.2.1.1.1.18 | |
| 3.4.11 | Tågintegritet, bekräftad av fordonsbaserad utrustning | 1.1.1.3.2.8
  1.2.1.1.1.8 | |
| 3.5 | Delsystemet Drift och trafikledning | | |
| 3.5.1 | Arbetsspråk | 1.1.0.0.1.2
  1.2.0.0.0.8 | |

c)

Tillägg D2 ska ersättas med följande:

”Tillägg D2

Uppgifter som infrastrukturförvaltaren måste lämna till järnvägsföretagets linjebok

Nummer

Linjeboksinformation

Linjeboksinformation i infrastrukturregistret (RINF)

Förklaring

1

Allmän information om infrastrukturförvaltaren

1.1

Kod för infrastrukturförvaltare

1.1.0.0.0.1 – Banavsnitt

1.1.1.1.8.1 – Banavsnitt, spår i tunnel

1.2.1.0.0.1 – Trafikplats, spår

1.2.1.0.5.1 – Trafikplats, spår i tunnel

1.2.1.0.6.1 – Plattform

1.2.2.0.0.1 – Sidospår

2

Kartor och diagram

2.1

Karta: Schematisk översikt inklusive följande:

2.1.1

Banavsnitt

1.1.1.0.1.1

Uppgifterna i RINF är geolokaliserade. En karta över ett banavsnitt genereras genom dess geolokalisering som överlagras i en karttjänst.

En beräknad rutt ger en karta med sammanhängande banavsnitt.

2.1.2

(Huvudsakliga) trafikplatser

1.2.0.0.0.5

Uppgifterna i RINF är geolokaliserade. En karta över en trafikplats genereras genom dess geolokalisering som överlagras i en karttjänst.

2.2

Ruttdiagram

En rutt definieras genom en förteckning över på varandra följande spår på banavsnitt med motsvarande trafikplatser, så att en trafikplats A förbinds med en trafikplats B.

2.2.1.1

Angivelse av linjens huvudspår

1.1.0.0.0.2

1.1.1.0.0.1

1.1.1.0.0.2

Nationell linjeidentitet är en egenskap hos varje banavsnitt.

Huvudspåret ges av spårets identitet och körriktningen: N (Normal), O (Opposite, dvs. motsatt) eller B (Both, dvs. båda).

2.2.1.2

Angivelse av avvikande huvudspår

1.2.0.0.0.4

2.2.1.3

Angivelse av skyddsväxlar

1.2.0.0.0.4

2.2.1.4

Angivelse av sidospår

1.2.2.0.0.2

Sidospår definieras som delar trafikplatser (geolokaliserade).

2.2.2

Viktigare platser (stationer, bangårdar, förgreningspunkter på linjen, godsterminaler) och deras position i förhållande till linjen

1.2.0.0.0.1

1.2.0.0.0.2

1.2.0.0.0.3

1.2.0.0.0.4

1.2.0.0.0.5

1.2.0.0.0.6

2.2.3

Plats, typ och namn för alla fasta signaler som är av betydelse för tåg

1.1.1.3.14 – Signal på banavsnitt

1.2.1.0.8 – Signal på trafikplats

Signal anges i förhållande till ett spår på ett banavsnitt eller en trafikplats.

2.3

Beskrivningar av stationer/bangårdar/depåer

Station, bangård och depå definieras i RINF som typer av trafikplats.

2.3.1

Unik trafikplatsidentitet (UOPID)

1.2.0.0.0.1

1.2.0.0.0.2

1.2.0.0.0.3

2.3.2

Typ av plats (passagerarterminal, godsterminal, bangård, depå)

1.2.0.0.0.4

2.3.3

Plats, typ och identitet för fasta signaler som skyddar farliga punkter

1.2.1.0.8.1

1.2.1.0.8.2

1.2.1.0.8.3

1.2.1.0.8.4

Signal anges i förhållande till en trafikplats.

2.3.4

Spåridentiteter och spårplan, inklusive växlar

1.2.1.0.0.2

1.2.0.0.0.7.1

1.2.0.0.0.7.2

Parametrar tillagda på schematisk översikt.

2.3.5

Plattformsidentiteter

1.2.1.0.6.2

2.3.6

Plattformarnas längd

1.2.1.0.6.4

2.3.7

Plattformarnas höjd

1.2.1.0.6.5

2.3.8

Plattformarnas krökning

1.2.1.0.6.8

2.3.9

Identitet för avvikande huvudspår

1.2.0.0.0.1

1.2.0.0.0.2

1.2.0.0.0.3

1.2.0.0.0.4

2.3.10

Fasta installationer för service av tåg (toalettömning, städning, vattenpåfyllning, tankning, sandpåfyllning, elförsörjning vid uppställning)

1.2.2.0.4.1

1.2.2.0.4.2

1.2.2.0.4.3

1.2.2.0.4.4

1.2.2.0.4.5

1.2.2.0.4.6

3

Specifik information om banavsnitt

3.1

Allmänna egenskaper

3.1.1

Banavsnitt, ändpunkt 1

1.1.0.0.0.3

3.1.2

Banavsnitt, ändpunkt 2

1.1.0.0.0.4

3.1.3

Avståndsindikationer utmed banan (frekvens, utseende och placering)

1.1.1.0.0.3

3.1.4

Största tillåtna hastighet för respektive spår

1.1.1.1.2.5

3.1.5

Avsiktligt utelämnad

3.1.6

Avsiktligt utelämnad

3.1.7

Kommunikationsmedel för att kommunicera med driftledningscentral vid normal drift, vid driftstörningar och i nödsituationer

1.1.1.3.3.1 – GSM-R-version

1.1.1.3.6.1 – Andra installerade radiosystem (befintliga radiosystem)

1.1.1.3.3.3 – Frivilliga GSM-R-funktioner

3.2

Särskilda tekniska egenskaper

3.2.1

Lutningsprofil

1.1.1.1.3.6

3.2.2

Platsangivelse för lutning

1.1.1.1.3.6

3.2.3

Tunnlar: platsangivelse, namn, längd, specifik information såsom förekomsten av gångbanor och utrymnings- och räddningsplatser samt platsangivelse för säkra platser där utrymning av passagerare får äga rum, brandsäkerhetskategori

1.1.1.1.8.2

1.1.1.1.8.3

1.1.1.1.8.4

1.1.1.1.8.7

1.1.1.1.8.10

1.1.1.1.8.11

1.1.1.1.8.12

1.1.1.1.8.12.1

1.1.1.1.8.13

1.1.1.1.8.13.1

3.2.4

Stoppförbudsområden: identifiering, plats, typ

1.1.1.3.14.1

1.1.1.3.14.2

1.1.1.3.14.3

1.1.1.3.14.5

Specifik typ av signal för ’stoppförbudsområde’, samt längden på stoppförbudsområdet

3.2.5

Industriella risker – platser där det är farligt för föraren att gå ut

1.1.0.0.1.1

3.2.6

Avsiktligt utelämnad

3.2.7

Typ av signalsystem och tillhörande driftsregler (dubbelspår, dubbelriktad trafik, vänster- eller högertrafik etc.)

1.1.1.3.2.1 – ETCS-nivå

1.1.1.3.2.2 – Basversion för ETCS

1.1.1.3.5.3 – Befintligt system för tågskydd

1.1.1.0.0.2 – Normal körriktning

1.1.0.0.1.3 – Driftsregler

Signalsystem som redan finns i RINF i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2019/777.

Regler för dubbelriktad trafik som redan definierats på spårnivå i RINF.

Parameter för regler för dubbelspår och vänster- och högertrafik, definierade på banavsnittsnivå.

3.2.8

Avsiktligt utelämnad

3.3

Delsystemet Energi

3.3.1

Energiförsörjningssystem (spänning och frekvens)

1.1.1.2.2.1.2

3.3.2

Maximalt strömuttag per tåg

1.1.1.2.2.2

3.3.3

Restriktioner relaterade till strömförbrukning hos specifika elektriska dragfordon

1.1.1.2.5.1

1.1.1.2.5.4

Ja/Nej som redan finns i RINF i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2019/777.

Parameter i parametergruppen ’Regler och begränsningar’ för ett dokument som beskriver begränsningen.

3.3.4

Restriktioner i fråga om placeringen av dragfordon (ett eller flera) för överensstämmelse med kontaktledningens systemskiljande sektioner (strömavtagares placering)

1.1.1.2.5.5

Parameter i parametergruppen ’Regler och begränsningar’.

3.3.5

Platsangivelse för spänningslösa sektioner

1.1.1.2.4.1.2

3.3.6

Platsangivelse för områden som ska passeras med sänkta strömavtagare

1.1.1.2.4.1.2

3.3.7

Villkor som gäller i fråga om regenerativ bromsning

1.1.1.2.2.4.1

3.3.8

Maximalt strömuttag per strömavtagare vid stillastående tåg

1.1.1.2.2.3

3.4

Delsystemet Trafikstyrning och signalering

3.4.1

Behov av att ha mer än ett system aktivt samtidigt

1.1.1.3.10.1

1.1.1.3.10.2

1.2.1.1.9.1

1.2.1.1.9.2

3.4.2

Särskilda villkor för omkoppling mellan olika tågskydds-, styr- och varningssystem av klass B

1.1.1.3.8.1.1

1.2.1.1.7.1.1

3.4.3

Särskilda tekniska villkor som krävs för omkoppling mellan ERTMS/ETCS och system av klass B, platser som utgör gräns mellan ERTMS/ETCS och system av klass B

1.1.1.3.8.3

1.2.1.1.7.3

Platsen som utgör gräns kan härledas från det spår som är kopplat till ETCS och det angränsande spår som är kopplat till system av klass B.

3.4.4

Radionät-ID som används på sträckan och särskilda instruktioner (placering) för omkoppling mellan olika radiosystem

1.1.1.3.3.1 – GSM-R-version

1.2.1.1.2.1

1.1.1.3.6.1 – Andra installerade radiosystem (befintliga radiosystem)

1.2.1.1.5.1

1.1.1.3.8.2

1.1.1.3.8.2.1

1.2.1.1.7.2

1.2.1.1.7.2.1

Platsen för omkoppling kan härledas från det spår som är kopplat till ett radiosystem och det angränsande spår som är kopplat till ett annat radiosystem.

3.4.5

Tillåtelse att använda virvelströmsbroms

1.1.1.1.6.2

1.2.1.0.4.2

3.4.6

Tillåtelse att använda magnetskenbroms

1.1.1.1.6.3

1.2.1.0.4.3

3.4.7

Identifierare, telefonnummer och behörighetsområden (definierade genom fastställda platser som utgör gräns) för radioblockcentraler för ERTMS/ETCS som omfattar sträckan

1.1.1.3.2.17

1.2.1.1.1.17

Det område som omfattas av en radioblockcentral definieras genom samtliga spår på banavsnitt som är kopplade till samma ID eller telefonnummer.

3.4.8

Automatiseringsgrad för ATO och markbaserad systemversion

1.1.1.3.13.1

1.1.1.3.13.2

1.2.1.1.10.1

1.2.1.1.10.2

Parametrar i RINF som är kopplade till spår på banavsnitt.

3.4.9

Kommunikationssystem för ATO som stöds av markbaserad utrustning

1.1.1.3.13.3

1.2.1.1.10.3

3.4.10

Stor metallmassa (Big Metal Mass)

1.1.1.3.2.18

1.2.1.1.1.18

3.4.11

Tågintegritet, bekräftad av fordonsbaserad utrustning

1.1.1.3.2.8

1.2.1.1.1.8

3.5

Delsystemet Drift och trafikledning

3.5.1

Arbetsspråk

1.1.0.0.1.2

1.2.0.0.0.8

| d) | Följande avsnitt ska läggas till som avsnitt D3:


  ”Tillägg D3
  Teknisk information om markbaserad ERTMS som är relevant för driften och som infrastrukturförvaltaren ska tillhandahålla järnvägsföretaget

  Observera:







  1. | De uppgifter som lämnas här kompletterar kontrollen av ruttkompatibilitet, som antas vara redan utförd för ett tåg som är avsett att trafikera en rutt. Infrastrukturförvaltarna måste tillhandahålla den via RINF. Dessa parametrar kan offentliggöras i RINF-applikationen genom att använda en delmängd av gemensamma egenskaper (common characteristics subset) enligt definitionen i ERA Vocabulary och genomförandeförordning (EU) 2019/777, ändrad genom genomförandeförordning (EU) 2023/1694. |
| --- | --- | --- |

d)

Följande avsnitt ska läggas till som avsnitt D3:

”Tillägg D3

Teknisk information om markbaserad ERTMS som är relevant för driften och som infrastrukturförvaltaren ska tillhandahålla järnvägsföretaget

Observera:

1.

| 2. | Merparten av den information som anges nedan är inte synlig för föraren på annat sätt, eller kan endast uppfattas indirekt under vissa driftsförhållanden, vanligtvis genom observationer av hur systemet fungerar i vissa situationer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I punkt 1.5 förtecknas den minimiuppsättning nationella värden avseende ETCS som ska göras tillgänglig för järnvägsföretagen. Infrastrukturförvaltare ska också på begäran tillhandahålla ett järnvägsföretag hela uppsättningen nationella värden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De ERTMS-termer som nämns i tabellen definieras i ordlistan och systemkravspecifikationen i TSD Trafikstyrning och signalering (index 3 respektive 4 i tillägg A). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Informationen i detta tillägg kommer att öka förarnas kunskaper om de driftsförhållanden som de måste beakta i trafik enligt ERTMS i infrastrukturförvaltarens järnvägsnät. Den kan användas i förarutbildningen och integreras i järnvägsföretagens interna regler och förfaranden. |
| --- | --- |

5.

| Nummer | Information | Förklaring |
| --- | --- | --- |
| 1 | Särdrag avseende ETCS | |
| 1.1 | Är markbaserat ETCS konstruerat för att överföra spåregenskaper, och i så fall vilka egenskaper? | Om den markbaserade utrustningen inte ger information om spåregenskaper måste föraren informeras om sådana egenskaper via alternativa metoder. |
| 1.2 | Omfattar markbaserat ETCS LX-förfarandet för plankorsning (Level Crossing) eller en likvärdig lösning? | Om den markbaserade utrustningen inte omfattar plankorsningar med fel (som normalt skyddas med hjälp av ett tekniskt system) måste förarna följa instruktioner från andra källor. |
| 1.3 | Den rälsförhöjningsbrist som används för att fastställa sträckans grundläggande statiska hastighetsprofil, och rälsförhöjningsbrist för andra tågkategorier för vilka markbaserad ETCS är konfigurerad för att tillhandahålla statiska hastighetsprofiler. | Väsentlig information för förare av tåg med en sämre (lägre) tolerans för rälsförhöjningsbrist än de för vilka markbaserad ETCS tillhandahåller statiska hastighetsprofiler. |
| 1.4 | Orsaker till att en radioblockcentral för ETCS kan neka ett tåg. | Förteckning över faktorer som är beroende av infrastrukturförvaltarens val av systemutformning. |
| 1.5 | Nationella värden avseende ETCS | Minimiuppsättning parametrar som ska meddelas järnvägsföretagen |
| 1.5.1 | D_NVROLL | Parameter som används av fordonsbaserad ETCS för att övervaka den sträcka som får tillryggaläggas inom ramen för frirullningsskyddet och backningsskyddet. |
| 1.5.2 | Q_NVEMRRLS | Parameter som anger huruvida tillsättning av nödbroms av andra skäl än nödstopp kan upphävas så snart orsakerna till tillsättningen har försvunnit eller efter det att tåget har stannat helt. |
| 1.5.3 | V_NVALLOWOVTRP | Största tillåtna hastighet vid val av funktionen ’Passera’ (EOA). |
| 1.5.4 | V_NVSUPOVTRP | Nedsättning av största tillåtna hastighet som övervakas när funktionen ’Passera’ (EOA) är aktiverad. |
| 1.5.5 | D_NVOVTRP | Maximalt avstånd vid användning av funktionen ’Passera’ för att upphäva nödstopp. |
| 1.5.6 | T_NVOVTRP | Maximal tid vid användning av funktionen ’Passera’ för att upphäva nödstopp. |
| 1.5.7 | D_NVPOTRP | Maximalt tillåtet avstånd för backning efter nödstopp. |
| 1.5.8 | T_NVCONTACT | Maximal tid utan ett säkert meddelande från radioblockcentral innan tåget reagerar. |
| 1.5.9 | M_NVCONTACT | Reaktion från fordonsbaserat system när T_NVCONTACT löper ut. |
| 1.5.10 | M_NVDERUN | Parameter som anger huruvida fordonsbaserad ETCS tillåter att ett förar-ID ändras under körning eller endast vid stillastående. |
| 1.5.11 | Q_NVDRIVER_ADHES | Parameter som anger huruvida föraren får ändra den adhesionsfaktor som används av fordonsbaserad ETCS för att beräkna bromskurvorna. |
| 1.5.12 | Q_NVSBTSMPERM | Tillstånd att använda driftbroms för övervakning av målhastighet |
| 1.5.13 | Nationella värden som används för bromsmodellen. | Uppsättning parametrar för trimning av bromskurvor som beräknats av fordonsbaserad ETCS för att matcha noggrannhet, prestanda och säkerhetsmarginaler som fastställts av infrastrukturförvaltaren. |
| 2 | Särdrag avseende GSM-R | |
| 2.1 | Huruvida GSM-R-är nätet konfigurerat så att en annan förare kan tvinga fram avregistrering av ett funktionsnummer. | Denna funktion kommer att villkora de tillämpliga driftsreglerna för förare och tågklarerare när de hanterar hyttradio som är registrerade med fel nummer. |
| 2.2 | Särskilda begränsningar som införts av GSM-R-nätets operatör för fordonsbaserade ETCS-enheter som endast kan användas för kretskopplad förbindelse. | Dessa begränsningar är, i tillämpliga fall, avsedda att hantera det begränsade antalet kretskopplade radioförbindelser som kan hanteras samtidigt av en radioblockcentral. |

Nummer

Information

Förklaring

1

Särdrag avseende ETCS

1.1

Är markbaserat ETCS konstruerat för att överföra spåregenskaper, och i så fall vilka egenskaper?

Om den markbaserade utrustningen inte ger information om spåregenskaper måste föraren informeras om sådana egenskaper via alternativa metoder.

1.2

Omfattar markbaserat ETCS LX-förfarandet för plankorsning (Level Crossing) eller en likvärdig lösning?

Om den markbaserade utrustningen inte omfattar plankorsningar med fel (som normalt skyddas med hjälp av ett tekniskt system) måste förarna följa instruktioner från andra källor.

1.3

Den rälsförhöjningsbrist som används för att fastställa sträckans grundläggande statiska hastighetsprofil, och rälsförhöjningsbrist för andra tågkategorier för vilka markbaserad ETCS är konfigurerad för att tillhandahålla statiska hastighetsprofiler.

Väsentlig information för förare av tåg med en sämre (lägre) tolerans för rälsförhöjningsbrist än de för vilka markbaserad ETCS tillhandahåller statiska hastighetsprofiler.

1.4

Orsaker till att en radioblockcentral för ETCS kan neka ett tåg.

Förteckning över faktorer som är beroende av infrastrukturförvaltarens val av systemutformning.

1.5

Nationella värden avseende ETCS

Minimiuppsättning parametrar som ska meddelas järnvägsföretagen

1.5.1

D_NVROLL

Parameter som används av fordonsbaserad ETCS för att övervaka den sträcka som får tillryggaläggas inom ramen för frirullningsskyddet och backningsskyddet.

1.5.2

Q_NVEMRRLS

Parameter som anger huruvida tillsättning av nödbroms av andra skäl än nödstopp kan upphävas så snart orsakerna till tillsättningen har försvunnit eller efter det att tåget har stannat helt.

1.5.3

V_NVALLOWOVTRP

Största tillåtna hastighet vid val av funktionen ’Passera’ (EOA).

1.5.4

V_NVSUPOVTRP

Nedsättning av största tillåtna hastighet som övervakas när funktionen ’Passera’ (EOA) är aktiverad.

1.5.5

D_NVOVTRP

Maximalt avstånd vid användning av funktionen ’Passera’ för att upphäva nödstopp.

1.5.6

T_NVOVTRP

Maximal tid vid användning av funktionen ’Passera’ för att upphäva nödstopp.

1.5.7

D_NVPOTRP

Maximalt tillåtet avstånd för backning efter nödstopp.

1.5.8

T_NVCONTACT

Maximal tid utan ett säkert meddelande från radioblockcentral innan tåget reagerar.

1.5.9

M_NVCONTACT

Reaktion från fordonsbaserat system när T_NVCONTACT löper ut.

1.5.10

M_NVDERUN

Parameter som anger huruvida fordonsbaserad ETCS tillåter att ett förar-ID ändras under körning eller endast vid stillastående.

1.5.11

Q_NVDRIVER_ADHES

Parameter som anger huruvida föraren får ändra den adhesionsfaktor som används av fordonsbaserad ETCS för att beräkna bromskurvorna.

1.5.12

Q_NVSBTSMPERM

Tillstånd att använda driftbroms för övervakning av målhastighet

1.5.13

Nationella värden som används för bromsmodellen.

Uppsättning parametrar för trimning av bromskurvor som beräknats av fordonsbaserad ETCS för att matcha noggrannhet, prestanda och säkerhetsmarginaler som fastställts av infrastrukturförvaltaren.

2

Särdrag avseende GSM-R

2.1

Huruvida GSM-R-är nätet konfigurerat så att en annan förare kan tvinga fram avregistrering av ett funktionsnummer.

Denna funktion kommer att villkora de tillämpliga driftsreglerna för förare och tågklarerare när de hanterar hyttradio som är registrerade med fel nummer.

2.2

Särskilda begränsningar som införts av GSM-R-nätets operatör för fordonsbaserade ETCS-enheter som endast kan användas för kretskopplad förbindelse.

Dessa begränsningar är, i tillämpliga fall, avsedda att hantera det begränsade antalet kretskopplade radioförbindelser som kan hanteras samtidigt av en radioblockcentral.

| 49) | Rubriken till tillägg F ska ersättas med följande i hela texten:

  ”Krav i fråga om yrkeskvalifikationer för de uppgifter som är förknippade med att ’medfölja ett tåg’
  ” |
| --- | --- |

49)

Rubriken till tillägg F ska ersättas med följande i hela texten:

”Krav i fråga om yrkeskvalifikationer för de uppgifter som är förknippade med att ’medfölja ett tåg’
  ”

| 50) | Rubriken till tillägg G ska ersättas med följande i hela texten:

  ”Krav i fråga om yrkeskvalifikationer för uppgiften att klargöra (iordningställa) ett tåg” |
| --- | --- |

50)

Rubriken till tillägg G ska ersättas med följande i hela texten:

”Krav i fråga om yrkeskvalifikationer för uppgiften att klargöra (iordningställa) ett tåg”

| 51) | Punkt 1 a i tillägg G ska ersättas av följande:






  ”a) | Detta tillägg, som ska läsas tillsammans med punkterna 4.6 och 4.7, innehåller en förteckning över de krav som anses relevanta för uppgiften att klargöra (iordningställa) ett tåg på järnvägsnätet.” |
| --- | --- | --- |

51)

Punkt 1 a i tillägg G ska ersättas av följande:

”a)

Detta tillägg, som ska läsas tillsammans med punkterna 4.6 och 4.7, innehåller en förteckning över de krav som anses relevanta för uppgiften att klargöra (iordningställa) ett tåg på järnvägsnätet.”

| 52) | Punkt 3 a i tillägg G ska ersättas av följande:






  ”a) | Tillämpning av regler för klargöring (iordningsställande) av tåg, tågsammansättning, bromsföreskrifter, lastningsregler etc. för att säkerställa att tåget är i körklart skick.” |
| --- | --- | --- |

52)

Punkt 3 a i tillägg G ska ersättas av följande:

”a)

Tillämpning av regler för klargöring (iordningsställande) av tåg, tågsammansättning, bromsföreskrifter, lastningsregler etc. för att säkerställa att tåget är i körklart skick.”

| 53) | Tillägg I ska ersättas med följande:


  ”Tillägg I
  Förteckning över områden för vilka nationella regler får fortsätta gälla enligt artikel 8 i direktiv (EU) 2016/798
  1.   OMRÅDEN FÖR NATIONELLA REGLER






  a) | Växling






  — | Undantaget är driftsregler för digitala automatkoppel (DAC). |
| --- | --- | --- | --- |

53)

Tillägg I ska ersättas med följande:

”Tillägg I

Förteckning över områden för vilka nationella regler får fortsätta gälla enligt artikel 8 i direktiv (EU) 2016/798

1.   OMRÅDEN FÖR NATIONELLA REGLER

a)

Växling

—

Undantaget är driftsregler för digitala automatkoppel (DAC).

| — | Nationella regler för växling inom ramen för ERTMS är begränsade till de områden som definieras i del C i tillägg A. |
| --- | --- |

—

Nationella regler för växling inom ramen för ERTMS är begränsade till de områden som definieras i del C i tillägg A.

| b) | Signaleringsregler






  — | Operativa regler relaterade till nationellt signalsystem. |
| --- | --- | --- |

b)

Signaleringsregler

—

Operativa regler relaterade till nationellt signalsystem.

| c) | Största tillåtna hastigheter vid driftstörning, vilket innefattar körning med siktfart |
| --- | --- |

c)

Största tillåtna hastigheter vid driftstörning, vilket innefattar körning med siktfart

| d) | Körning med varsamhet |
| --- | --- |

d)

Körning med varsamhet

| e) | Lokala driftsregler






  — | Regler av rent lokal karaktär som avser särskilda lokala förhållanden, när de inte nämns i infrastrukturregistret (RINF) i enlighet med artikel 14.11 i direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- | --- |

e)

Lokala driftsregler

—

Regler av rent lokal karaktär som avser särskilda lokala förhållanden, när de inte nämns i infrastrukturregistret (RINF) i enlighet med artikel 14.11 i direktiv (EU) 2016/797.

| f) | Drift medan arbete pågår |
| --- | --- |

f)

Drift medan arbete pågår

| g) | Säker drift av provtåg |
| --- | --- |

g)

Säker drift av provtåg

| h) | Tågs synlighet






  — | Främre ände (se punkt 4.2.2.1.2). |
| --- | --- | --- |

h)

Tågs synlighet

—

Främre ände (se punkt 4.2.2.1.2).

| — | Befintliga fordon som inte överensstämmer med TSD:n. |
| --- | --- |

—

Befintliga fordon som inte överensstämmer med TSD:n.

| i) | Hantering av nödsituationer och agerande vid nödsituationer(se 4.2.3.7)






  — | Den roll som spelas av lokala/nationella myndigheter och larmtjänsten, och deras kontaktuppgifter. |
| --- | --- | --- |

i)

Hantering av nödsituationer och agerande vid nödsituationer(se 4.2.3.7)

—

Den roll som spelas av lokala/nationella myndigheter och larmtjänsten, och deras kontaktuppgifter.

| — | Metoder och förfaranden i nödsituationer som inte omfattas av kraven i denna förordning, inklusive anmälan av olyckor och incidenter: nationella instruktioner om förfaranden för anmälningar till myndigheterna. |
| --- | --- |

—

Metoder och förfaranden i nödsituationer som inte omfattas av kraven i denna förordning, inklusive anmälan av olyckor och incidenter: nationella instruktioner om förfaranden för anmälningar till myndigheterna.

| j) | Metod för säkerhetsrelaterad kommunikation






  — | Nationella driftsinstruktioner (se tillägg C2). |
| --- | --- | --- |

j)

Metod för säkerhetsrelaterad kommunikation

—

Nationella driftsinstruktioner (se tillägg C2).

| k) | Krav på linjekännedom enligt det nationella införlivandet av direktiv 2007/59/EG |
| --- | --- |

k)

Krav på linjekännedom enligt det nationella införlivandet av direktiv 2007/59/EG

2.   FÖRTECKNING ÖVER ÖPPNA PUNKTER

| a) | Specialtransport |
| --- | --- |

a)

Specialtransport

| b) | Specifika krav för trafik med kombitransporttåg som överskrider lastprofilen men inte överskrider linjens kodifiering |
| --- | --- |

b)

Specifika krav för trafik med kombitransporttåg som överskrider lastprofilen men inte överskrider linjens kodifiering

| c) | Tågföringsinformation för förare (se punkt 4.2.1.2.3)






  — | Ytterligare information. |
| --- | --- | --- |

c)

Tågföringsinformation för förare (se punkt 4.2.1.2.3)

—

Ytterligare information.

| d) | Registrering av övervakningsdata utanför tåget (se punkt 4.2.3.5.1)






  — | Ytterligare information. |
| --- | --- | --- |

d)

Registrering av övervakningsdata utanför tåget (se punkt 4.2.3.5.1)

—

Ytterligare information.

| e) | Registrering av övervakningsdata ombord på tåget (se punkt 4.2.3.5.2)






  — | Ytterligare information. |
| --- | --- | --- |

e)

Registrering av övervakningsdata ombord på tåget (se punkt 4.2.3.5.2)

—

Ytterligare information.

| f) | Yrkeskompetens (se punkterna 4.2.1.1 och 4.6)






  — | Krav i fråga om yrkeskvalifikationer för de uppgifter som är förknippade med att ge avgångssignal och körtillstånd för tågrörelser. |
| --- | --- | --- |

f)

Yrkeskompetens (se punkterna 4.2.1.1 och 4.6)

—

Krav i fråga om yrkeskvalifikationer för de uppgifter som är förknippade med att ge avgångssignal och körtillstånd för tågrörelser.

| — | Bevis på yrkeskompetens. |
| --- | --- |

—

Bevis på yrkeskompetens.

| g) | Villkor avseende hälsa och säkerhet (se punkt 4.7)






  — | Gränsvärden för alkohol, droger och psykotropa läkemedel (se 4.7.1). |
| --- | --- | --- |

g)

Villkor avseende hälsa och säkerhet (se punkt 4.7)

—

Gränsvärden för alkohol, droger och psykotropa läkemedel (se 4.7.1).

| h) | Gemensamma driftsprinciper och driftsregler (se punkt 4.4 och tillägg B)






  — | Sandning – automatisk sandningsutrustning och rapport vid användning av sandningsutrustningen. |
| --- | --- | --- |

h)

Gemensamma driftsprinciper och driftsregler (se punkt 4.4 och tillägg B)

—

Sandning – automatisk sandningsutrustning och rapport vid användning av sandningsutrustningen.

| — | Fel på vägskyddsanläggning i plankorsning – ytterligare information. |
| --- | --- |

—

Fel på vägskyddsanläggning i plankorsning – ytterligare information.

| i) | Metod för säkerhetsrelaterad kommunikation






  — | Ytterligare begrepp (se tillägg C1). |
| --- | --- | --- |

i)

Metod för säkerhetsrelaterad kommunikation

—

Ytterligare begrepp (se tillägg C1).

| j) | Drift i långa tunnlar (se 4.3.5)






  — | Ytterligare information. |
| --- | --- | --- |

j)

Drift i långa tunnlar (se 4.3.5)

—

Ytterligare information.

| 54) | Tillägg J ska ändras på följande sätt:






  a) | Första tabellen ska ändras på följande sätt:






  i) | Följande rad ska införas efter raden ”Ge körtillstånd för tågrörelser”:






  ”Kombitransporttåg | Ett kombitransporttåg är ett godståg som helt eller delvis består av godsvagnar lastade med intermodala lastenheter (t.ex. växelflak, påhängsvagnar, containrar, rullflak).” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

54)

Tillägg J ska ändras på följande sätt:

a)

Första tabellen ska ändras på följande sätt:

i)

Följande rad ska införas efter raden ”Ge körtillstånd för tågrörelser”:

”Kombitransporttåg

Ett kombitransporttåg är ett godståg som helt eller delvis består av godsvagnar lastade med intermodala lastenheter (t.ex. växelflak, påhängsvagnar, containrar, rullflak).”

| ii) | Raden ”Nödanrop” ska ersättas med följande:






  ”Nödanrop | Anrop som kopplas upp i vissa farliga situationer för att varna alla tåg/växlingssätt i ett bestämt område.” |
| --- | --- | --- |

ii)

Raden ”Nödanrop” ska ersättas med följande:

”Nödanrop

Anrop som kopplas upp i vissa farliga situationer för att varna alla tåg/växlingssätt i ett bestämt område.”

| iii) | Följande rad ska införas efter raden ”Nödanrop”:






  ”Slutpunkt för körtillstånd (End Of Authority) | Plats till vilken ett tåg eller ett växlingssätt har tillstånd att fortsätta.” |
| --- | --- | --- |

iii)

Följande rad ska införas efter raden ”Nödanrop”:

”Slutpunkt för körtillstånd (End Of Authority)

End Of Authority

Plats till vilken ett tåg eller ett växlingssätt har tillstånd att fortsätta.”

| iv) | Raden ”säkerhetskritisk uppgift” ska ersättas med följande:






  ”Säkerhetskritisk uppgift | Uppgift som påverkar järnvägssäkerheten och som utförs av personal som klargör, framför, kontrollerar eller på annat sätt medverkar i tågrörelser.” |
| --- | --- | --- |

iv)

Raden ”säkerhetskritisk uppgift” ska ersättas med följande:

”Säkerhetskritisk uppgift

Uppgift som påverkar järnvägssäkerheten och som utförs av personal som klargör, framför, kontrollerar eller på annat sätt medverkar i tågrörelser.”

| v) | Följande rad ska läggas till efter raden ”Uppehåll enligt körplan”:






  ”Växlingssätt | Ett dragfordon, med eller utan tillkopplade fordon, som är avsett att framföras under växlingsförhållanden utan tågdata.” |
| --- | --- | --- |

v)

Följande rad ska läggas till efter raden ”Uppehåll enligt körplan”:

”Växlingssätt

Ett dragfordon, med eller utan tillkopplade fordon, som är avsett att framföras under växlingsförhållanden utan tågdata.”

| vi) | Raden ”Tågklarerare” ska ersättas med följande:






  ”Tågklarerare | Personal som har ansvar för att lägga tåg-/växlingsvägar för tåg/växlingssätt och för att utfärda instruktioner till förare.” |
| --- | --- | --- |

vi)

Raden ”Tågklarerare” ska ersättas med följande:

”Tågklarerare

Personal som har ansvar för att lägga tåg-/växlingsvägar för tåg/växlingssätt och för att utfärda instruktioner till förare.”

| vii) | Raden ”Tåg” ska ersättas med följande:






  ”Tåg | Ett tåg definieras som ett eller flera dragfordon, med eller utan tillkopplade järnvägsfordon och med tillgängliga tågdata, som går i trafik mellan två eller flera angivna platser enligt ett tilldelat tågläge och som identifieras med hjälp av ett unikt tågnummer.” |
| --- | --- | --- |

vii)

Raden ”Tåg” ska ersättas med följande:

”Tåg

Ett tåg definieras som ett eller flera dragfordon, med eller utan tillkopplade järnvägsfordon och med tillgängliga tågdata, som går i trafik mellan två eller flera angivna platser enligt ett tilldelat tågläge och som identifieras med hjälp av ett unikt tågnummer.”

| viii) | Följande rad ska införas efter raden ”Tåg”:






  ”Tågsammansättning | Tågets sammansättning av fordon. Detta omfattar både fordonssammansättningen och fordonens specifika egenskaper.” |
| --- | --- | --- |

viii)

Följande rad ska införas efter raden ”Tåg”:

”Tågsammansättning

Tågets sammansättning av fordon. Detta omfattar både fordonssammansättningen och fordonens specifika egenskaper.”

| ix) | Raden ”Iordningställande av tåg” ska ersättas med följande:






  ”Klargöring av tåg | Process för att säkerställa att ett tåg är i fullgott skick för att sättas i trafik, att tågets utrustning fungerar korrekt och att tågsammansättningen uppfyller kraven för den sträcka eller de sträckor som tåget ska trafikera. Förberedelse av ett tåg innefattar även avkoppling av fordon, anslutning och frånkoppling av t.ex. rör, kablar, slangar och trådlösa tjänster, samt aktivering av och, vid behov, uppsättning av en slutsignal.
  Klargöring av tåg innefattar även inställningar av bromskonfiguration och inspektioner, provningar och kontroller före avgång.







  Anmärkning: | Framförande av ett fordon till eller från en tågsammansättning är en växlingsrörelse.” |
| --- | --- | --- | --- |

ix)

Raden ”Iordningställande av tåg” ska ersättas med följande:

”Klargöring av tåg

Process för att säkerställa att ett tåg är i fullgott skick för att sättas i trafik, att tågets utrustning fungerar korrekt och att tågsammansättningen uppfyller kraven för den sträcka eller de sträckor som tåget ska trafikera. Förberedelse av ett tåg innefattar även avkoppling av fordon, anslutning och frånkoppling av t.ex. rör, kablar, slangar och trådlösa tjänster, samt aktivering av och, vid behov, uppsättning av en slutsignal.

Klargöring av tåg innefattar även inställningar av bromskonfiguration och inspektioner, provningar och kontroller före avgång.

Anmärkning:

Anmärkning:

Framförande av ett fordon till eller från en tågsammansättning är en växlingsrörelse.”

| b) | Andra tabellen ska ändras på följande sätt:






  i) | Följande rad ska införas efter raden ”COTIF”:






  ”CT | Kombitransport” |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Andra tabellen ska ändras på följande sätt:

i)

Följande rad ska införas efter raden ”COTIF”:

”CT

Kombitransport”

| ii) | Följande rad ska införas efter raden ”ENE”:






  ”EOA | Slutpunkt för körtillstånd (End Of Authority)” |
| --- | --- | --- |

ii)

Följande rad ska införas efter raden ”ENE”:

”EOA

Slutpunkt för körtillstånd (End Of Authority)”

End Of Authority

| iii) | Följande rad ska införas efter raden ”GSM-R”:






  ”ILU | Intermodal lastenhet (Intermodal Loading Unit)” |
| --- | --- | --- |

iii)

Följande rad ska införas efter raden ”GSM-R”:

”ILU

Intermodal lastenhet (Intermodal Loading Unit)”

Intermodal Loading Unit

| iv) | Följande rad ska införas efter raden ”RU”:






  ”SIL | Ett mått på risknivå (Safety Integrity Level)” |
| --- | --- | --- |

iv)

Följande rad ska införas efter raden ”RU”:

”SIL

Ett mått på risknivå (Safety Integrity Level)”

Safety Integrity Level

---

(*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32).”

*1

(*2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/762 av den 8 mars 2018 om upprättande av gemensamma säkerhetsmetoder för krav på säkerhetsstyrningssystem i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordningar (EU) nr 1158/2010 och (EU) nr 1169/2010 (EUT L 129, 25.5.2018, s. 26).

*2

(*3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/59/EG av den 23 oktober 2007 om behörighetsprövning av lokförare som framför lok och tåg på järnvägssystemet i gemenskapen (EUT L 315, 3.12.2007, s. 51).”

*3

(*4)  Kommissionens förordning (EU) nr 1302/2014 av den 18 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i Europeiska unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 228).”

*4

(*5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/763 av den 9 april 2018 om fastställande av praktiska arrangemang för utfärdande av gemensamma säkerhetsintyg till järnvägsföretag i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 653/2007 (EUT L 129, 25.5.2018, s. 49).

*5

(*6)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2018/761 av den 16 februari 2018 om fastställande av gemensamma säkerhetsmetoder för de nationella säkerhetsmyndigheternas tillsyn efter utfärdandet av ett gemensamt säkerhetsintyg eller säkerhetstillstånd i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 1077/2012 (EUT L 129, 25.5.2018, s. 16).”
  ”

*6

---

((2))  EN 16494:2015: Järnvägar – Krav på tavlor för ERTMS Marksystem.

(2)

---

| 8.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 222/88 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 222/88

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1694

av den 10 augusti 2023

om ändring av förordningar (EU) nr 321/2013, (EU) nr 1299/2014, (EU) nr 1300/2014, (EU) nr 1301/2014, (EU) nr 1302/2014 och (EU) nr 1304/2014 och genomförandeförordning (EU) 2019/777

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (1), särskilt artikel 5.11, och

av följande skäl:

| (1) | Med beaktande av den roll som järnvägarna förväntas spela i ett transportsystem med utfasade fossila bränslen, i enlighet med den europeiska gröna given och strategin för hållbar och smart mobilitet, och mot bakgrund av utvecklingen på detta område krävs en revidering av de nuvarande tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD) inom ramen för paketet Digital Rail and Green Freight. |
| --- | --- |

(1)

Med beaktande av den roll som järnvägarna förväntas spela i ett transportsystem med utfasade fossila bränslen, i enlighet med den europeiska gröna given och strategin för hållbar och smart mobilitet, och mot bakgrund av utvecklingen på detta område krävs en revidering av de nuvarande tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD) inom ramen för paketet Digital Rail and Green Freight.

| (2) | Enligt artikel 3.5 b och 3.5 f i kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 (2) ska översyner göras av TSD:er för att ta hänsyn till utveckling av unionens järnvägssystem och tillhörande forsknings- och innovationsaktiviteter, och för att uppdatera hänvisningar till standarder. Denna revidering av TSD:erna ska utgöra grunden för nästa TSD-revidering, som ska beakta resultaten, särskilt i fråga om den så kallade systempelaren, från arbetet i det gemensamma företaget för Europas järnvägar. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 3.5 b och 3.5 f i kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 (2) ska översyner göras av TSD:er för att ta hänsyn till utveckling av unionens järnvägssystem och tillhörande forsknings- och innovationsaktiviteter, och för att uppdatera hänvisningar till standarder. Denna revidering av TSD:erna ska utgöra grunden för nästa TSD-revidering, som ska beakta resultaten, särskilt i fråga om den så kallade systempelaren, från arbetet i det gemensamma företaget för Europas järnvägar.

| (3) | I delegerat beslut (EU) 2017/1474 fastställs särskilda mål för utarbetande, antagande och översyn av TSD:er för järnvägssystemet i unionen. |
| --- | --- |

(3)

I delegerat beslut (EU) 2017/1474 fastställs särskilda mål för utarbetande, antagande och översyn av TSD:er för järnvägssystemet i unionen.

| (4) | Den 24 januari 2020 begärde kommissionen, i enlighet med artikel 19.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 (3), att Europeiska unionens järnvägsbyrå (byrån) ska förbereda rekommendationer för genomförande av ett urval av de särskilda mål som fastställs i delegerat beslut (EU) 2017/1474. |
| --- | --- |

(4)

Den 24 januari 2020 begärde kommissionen, i enlighet med artikel 19.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 (3), att Europeiska unionens järnvägsbyrå (byrån) ska förbereda rekommendationer för genomförande av ett urval av de särskilda mål som fastställs i delegerat beslut (EU) 2017/1474.

| (5) | Den 30 juni 2022 utfärdade byrån rekommendation ERA 1175-1218 om TSD:erna för unionens järnvägssystem, motsvarande artiklarna 3–11 i delegerat beslut (EU) 2017/1474. |
| --- | --- |

(5)

Den 30 juni 2022 utfärdade byrån rekommendation ERA 1175-1218 om TSD:erna för unionens järnvägssystem, motsvarande artiklarna 3–11 i delegerat beslut (EU) 2017/1474.

| (6) | Det är lämpligt att kombitransporter regleras genom TSD:er. I enlighet med detta bör ändringar göras i bland annat kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 (4) (TSD Drift- och trafikledning) och i de TSD:er som fastställs i bilagorna till kommissionens förordning (EU) nr 1299/2014 (5) (TSD Infrastruktur) och kommissionens förordning (EU) nr 321/2013 (6) (TSD Godsvagnar), samt av innehållet i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/777 (7) (RINF-förordningen). Detta bör möjliggöra en mer harmoniserad tillämpning av kodifieringssystemet och främja utvecklingen av kombitransporter. För detta ändamål kommer ERA att vidareutveckla ett godtagbart sätt att uppfylla kraven i enlighet med artikel 2.33 i direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

(6)

Det är lämpligt att kombitransporter regleras genom TSD:er. I enlighet med detta bör ändringar göras i bland annat kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 (4) (TSD Drift- och trafikledning) och i de TSD:er som fastställs i bilagorna till kommissionens förordning (EU) nr 1299/2014 (5) (TSD Infrastruktur) och kommissionens förordning (EU) nr 321/2013 (6) (TSD Godsvagnar), samt av innehållet i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/777 (7) (RINF-förordningen). Detta bör möjliggöra en mer harmoniserad tillämpning av kodifieringssystemet och främja utvecklingen av kombitransporter. För detta ändamål kommer ERA att vidareutveckla ett godtagbart sätt att uppfylla kraven i enlighet med artikel 2.33 i direktiv (EU) 2016/797.

| (7) | Det unionsomfattande godkännandet av personvagnar kommer att vara ett viktigt steg för att främja det europeiska järnvägsnätets driftskompatibilitet. För att uppnå detta mål bör bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 1302/2014 (8) (TSD Lok och passagerarfordon) ändras, särskilt genom harmonisering av krav och provningsmetoder när det gäller elektromagnetisk kompatibilitet och kompatibilitet med tågdetekteringssystem. |
| --- | --- |

(7)

Det unionsomfattande godkännandet av personvagnar kommer att vara ett viktigt steg för att främja det europeiska järnvägsnätets driftskompatibilitet. För att uppnå detta mål bör bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 1302/2014 (8) (TSD Lok och passagerarfordon) ändras, särskilt genom harmonisering av krav och provningsmetoder när det gäller elektromagnetisk kompatibilitet och kompatibilitet med tågdetekteringssystem.

| (8) | TSD Lok och passagerarfordon och TSD Infrastruktur bör ändras i syfte att harmonisera de specifikationer som är tillämpliga på rullande materiel och fasta installationer, särskilt genom att stänga öppna punkter när det gäller krav på trafiklaster och infrastrukturens bärförmåga, krav på drift där fler än två strömavtagare används samtidigt, och genom att underlätta efterkonvertering där tåg utrustas med energimätningssystem. |
| --- | --- |

(8)

TSD Lok och passagerarfordon och TSD Infrastruktur bör ändras i syfte att harmonisera de specifikationer som är tillämpliga på rullande materiel och fasta installationer, särskilt genom att stänga öppna punkter när det gäller krav på trafiklaster och infrastrukturens bärförmåga, krav på drift där fler än två strömavtagare används samtidigt, och genom att underlätta efterkonvertering där tåg utrustas med energimätningssystem.

| (9) | Dessutom bör TSD Lok och passagerarfordon ändras för att förtydliga definitionen av specialfordon, inklusive arbetsfordon, fordon för kontroll av infrastruktur, röjnings- och bärgningsfordon, miljöarbetsfordon och tvåvägsfordon, och klargöra TSD:ernas tillämplighet på dessa fordon. |
| --- | --- |

(9)

Dessutom bör TSD Lok och passagerarfordon ändras för att förtydliga definitionen av specialfordon, inklusive arbetsfordon, fordon för kontroll av infrastruktur, röjnings- och bärgningsfordon, miljöarbetsfordon och tvåvägsfordon, och klargöra TSD:ernas tillämplighet på dessa fordon.

| (10) | Bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 1304/2014 (9) (TSD Buller) bör ändras så att den innehåller en metod för bedömning av den akustiska prestandan hos kompositbromsblock på komponentnivå. |
| --- | --- |

(10)

Bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 1304/2014 (9) (TSD Buller) bör ändras så att den innehåller en metod för bedömning av den akustiska prestandan hos kompositbromsblock på komponentnivå.

| (11) | För att öka järnvägens säkerhet och tillförlitlighet bör TSD Godsvagnar och TSD Lok och passagerarfordon ändras så att en funktion för detektering av urspårning införs. |
| --- | --- |

(11)

För att öka järnvägens säkerhet och tillförlitlighet bör TSD Godsvagnar och TSD Lok och passagerarfordon ändras så att en funktion för detektering av urspårning införs.

| (12) | TSD Godsvagnar banar väg för ytterligare utveckling, migrering och införande av digitala automatkoppel (DAC, Digital Automatic Coupling). Detta kommer att vara ett viktigt steg för att modernisera den europeiska godstrafiken på järnväg. |
| --- | --- |

(12)

TSD Godsvagnar banar väg för ytterligare utveckling, migrering och införande av digitala automatkoppel (DAC, Digital Automatic Coupling). Detta kommer att vara ett viktigt steg för att modernisera den europeiska godstrafiken på järnväg.

| (13) | Eftersom det inte krävs någon särskild ny kompetens för att bedöma driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller för att kontrollera delsystem bör det inte göras några ändringar när det gäller de anmälda organen i kommissionens förordningar (EU) nr 321/2013, (EU) nr 1299/2014, (EU) nr 1300/2014 (10), (EU) nr 1301/2014 (11), (EU) nr 1302/2014 och (EU) nr 1304/2014. |
| --- | --- |

(13)

Eftersom det inte krävs någon särskild ny kompetens för att bedöma driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller för att kontrollera delsystem bör det inte göras några ändringar när det gäller de anmälda organen i kommissionens förordningar (EU) nr 321/2013, (EU) nr 1299/2014, (EU) nr 1300/2014 (10), (EU) nr 1301/2014 (11), (EU) nr 1302/2014 och (EU) nr 1304/2014.

| (14) | Det bör förtydligas hur TSD Infrastruktur och bilagan till förordning (EU) nr 1301/2014 (TSD Energi) ska tillämpas vid ombyggnad eller modernisering av befintliga delsystem och fasta installationer, för att säkerställa en gradvis övergång till ett helt driftskompatibelt europeiskt järnvägssystem, i enlighet med artikel 4 i direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

(14)

Det bör förtydligas hur TSD Infrastruktur och bilagan till förordning (EU) nr 1301/2014 (TSD Energi) ska tillämpas vid ombyggnad eller modernisering av befintliga delsystem och fasta installationer, för att säkerställa en gradvis övergång till ett helt driftskompatibelt europeiskt järnvägssystem, i enlighet med artikel 4 i direktiv (EU) 2016/797.

| (15) | Bilagan till förordning (EU) nr 1300/2014 (TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet) bör ändras genom bättre definitioner av de grundparametrar som underlättar tillgång till järnvägstjänster för personer med nedsatt rörlighet, inklusive begreppet ”driftskompatibel rullstol som kan transporteras med tåg”. Ytterligare förtydliganden krävs när det gäller biljettautomater och tillhandahållande av reseinformation via hörsel, syn och känsel. |
| --- | --- |

(15)

Bilagan till förordning (EU) nr 1300/2014 (TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet) bör ändras genom bättre definitioner av de grundparametrar som underlättar tillgång till järnvägstjänster för personer med nedsatt rörlighet, inklusive begreppet ”driftskompatibel rullstol som kan transporteras med tåg”. Ytterligare förtydliganden krävs när det gäller biljettautomater och tillhandahållande av reseinformation via hörsel, syn och känsel.

| (16) | Hänvisningar till standarder kräver regelbundna uppdateringar. För att underlätta framtida uppdateringar bör alla uppgifter om standarder samlas i särskilda tillägg till varje TSD, som sedan kan ändras utan att TSD:ns huvudtext ändras. Ett sådant tillvägagångssätt gör det möjligt för sökanden att använda moderna välfungerande it-verktyg för kravspecificering. Alla TSD:er för fasta installationer och rullande materiel bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(16)

Hänvisningar till standarder kräver regelbundna uppdateringar. För att underlätta framtida uppdateringar bör alla uppgifter om standarder samlas i särskilda tillägg till varje TSD, som sedan kan ändras utan att TSD:ns huvudtext ändras. Ett sådant tillvägagångssätt gör det möjligt för sökanden att använda moderna välfungerande it-verktyg för kravspecificering. Alla TSD:er för fasta installationer och rullande materiel bör ändras i enlighet med detta.

| (17) | De parametrar för järnvägsinfrastruktur som är registrerade i infrastrukturregistret (RINF) bör också utvecklas, särskilt genom att tabellerna med sådana parametrar ändras i enlighet med andra ändringar som görs i den här förordningen och i kommissionens genomförandeförordningar (EU) 2023/1695 (12) och (EU) 2023/1693 (13), genom att infrastrukturförvaltaren blir dataleverantör i stället för det nationella registreringsorganet, som kan behålla en samordnande roll, och genom att framtida utveckling identifieras. |
| --- | --- |

(17)

De parametrar för järnvägsinfrastruktur som är registrerade i infrastrukturregistret (RINF) bör också utvecklas, särskilt genom att tabellerna med sådana parametrar ändras i enlighet med andra ändringar som görs i den här förordningen och i kommissionens genomförandeförordningar (EU) 2023/1695 (12) och (EU) 2023/1693 (13), genom att infrastrukturförvaltaren blir dataleverantör i stället för det nationella registreringsorganet, som kan behålla en samordnande roll, och genom att framtida utveckling identifieras.

| (18) | Följande förordningar bör därför ändras i enlighet med detta:






  1. | Förordning (EU) nr 321/2013 (TSD Godsvagnar). |
| --- | --- | --- |

(18)

Följande förordningar bör därför ändras i enlighet med detta:

1.

Förordning (EU) nr 321/2013 (TSD Godsvagnar).

| 2. | Förordning (EU) nr 1299/2014 (TSD Infrastruktur). |
| --- | --- |

2.

Förordning (EU) nr 1299/2014 (TSD Infrastruktur).

| 3. | Förordning (EU) nr 1300/2014 (TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet). |
| --- | --- |

3.

Förordning (EU) nr 1300/2014 (TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet).

| 4. | Förordning (EU) nr 1301/2014 (TSD Energi). |
| --- | --- |

4.

Förordning (EU) nr 1301/2014 (TSD Energi).

| 5. | Förordning (EU) nr 1302/2014 (TSD Lok och passagerarfordon). |
| --- | --- |

5.

Förordning (EU) nr 1302/2014 (TSD Lok och passagerarfordon).

| 6. | Förordning (EU) nr 1304/2014 (TSD Buller). |
| --- | --- |

6.

Förordning (EU) nr 1304/2014 (TSD Buller).

| 7. | Genomförandeförordning (EU) 2019/777 (RINF-förordningen). |
| --- | --- |

7.

Genomförandeförordning (EU) 2019/777 (RINF-förordningen).

| (19) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för driftskompatibilitet och säkerhet. |
| --- | --- |

(19)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för driftskompatibilitet och säkerhet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 321/2013 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 4 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 4
  Används ej.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 4 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

Används ej.”

| 2. | Artikel 9a ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Artikel 9a ska utgå.

| 3. | Bilagan ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen. |
| --- | --- |

3.

Bilagan ska ändras i enlighet med bilaga I till den här förordningen.

Artikel 2

Förordning (EU) nr 1299/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 6 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 6
  Projekt i ett långt framskridet utvecklingsstadium
  Artikel 7.2 i direktiv (EU) 2016/797 är tillämplig.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 6 ska ersättas med följande:

”Artikel 6

Projekt i ett långt framskridet utvecklingsstadium

Artikel 7.2 i direktiv (EU) 2016/797 är tillämplig.”

| 2. | Bilagan ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

2.

Bilagan ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Förordning (EU) nr 1300/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkterna 1 och 5 ska ”direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”direktiv (EU) 2016/797”. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkterna 1 och 5 ska ”direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”direktiv (EU) 2016/797”.

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:

  ”2.   TSD:n ska tillämpas på nätet i järnvägssystemet i unionen enligt beskrivningen i bilaga I till direktiv (EU) 2016/797, med undantag av de fall som avses i artikel 1.3 och 1.4 i direktiv (EU) 2016/797.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   TSD:n ska tillämpas på nätet i järnvägssystemet i unionen enligt beskrivningen i bilaga I till direktiv (EU) 2016/797, med undantag av de fall som avses i artikel 1.3 och 1.4 i direktiv (EU) 2016/797.”

| 2. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska ”artikel 17.2 i direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”artikel 13.1 i direktiv (EU) 2016/797”. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska ”artikel 17.2 i direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”artikel 13.1 i direktiv (EU) 2016/797”.

| b) | I punkt 2 c ska ”artikel 17.3 i direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”artikel 37 i direktiv (EU) 2016/797”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 c ska ”artikel 17.3 i direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”artikel 37 i direktiv (EU) 2016/797”.

| 3. | I artikel 5 ska ”artikel 9.3 i direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”artikel 7.2 i direktiv (EU) 2016/797”. |
| --- | --- |

3.

I artikel 5 ska ”artikel 9.3 i direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”artikel 7.2 i direktiv (EU) 2016/797”.

| 4. | I artikel 6.5 ska ”direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”direktiv (EU) 2016/797”. |
| --- | --- |

4.

I artikel 6.5 ska ”direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”direktiv (EU) 2016/797”.

| 5. | I artikel 7.3 ska ”artikel 6 i direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”artikel 5 i direktiv (EU) 2016/797”. |
| --- | --- |

5.

I artikel 7.3 ska ”artikel 6 i direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”artikel 5 i direktiv (EU) 2016/797”.

| 6. | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 6 ska ”direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”direktiv (EU) 2016/797”. |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 6 ska ”direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”direktiv (EU) 2016/797”.

| b) | I punkt 7 ska ”artikel 6 i direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”artikel 5 i direktiv (EU) 2016/797”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 7 ska ”artikel 6 i direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”artikel 5 i direktiv (EU) 2016/797”.

| 7. | I artikel 9.4 ska ”direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”direktiv (EU) 2016/797”. |
| --- | --- |

7.

I artikel 9.4 ska ”direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”direktiv (EU) 2016/797”.

| 8. | Bilagan ska ändras i enlighet med bilaga III till den här förordningen. |
| --- | --- |

8.

Bilagan ska ändras i enlighet med bilaga III till den här förordningen.

Artikel 4

Förordning (EU) nr 1301/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Det enda stycket i artikel 6 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 7.2 i direktiv (EU) 2016/797 är tillämplig.” |
| --- | --- |

1.

Det enda stycket i artikel 6 ska ersättas med följande:

”Artikel 7.2 i direktiv (EU) 2016/797 är tillämplig.”

| 2. | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:






  1) | I punkterna 1 och 3 ska ”artikel 20 i direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”artikel 18 i direktiv (EU) 2016/797”. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

1)

I punkterna 1 och 3 ska ”artikel 20 i direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”artikel 18 i direktiv (EU) 2016/797”.

| 2) | I punkt 2 ska ”artikel 29 i direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”artikel 51 i direktiv (EU) 2016/797”. |
| --- | --- |

2)

I punkt 2 ska ”artikel 29 i direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”artikel 51 i direktiv (EU) 2016/797”.

| 3. | Bilagan ska ändras i enlighet med bilaga IV till den här förordningen. |
| --- | --- |

3.

Bilagan ska ändras i enlighet med bilaga IV till den här förordningen.

Artikel 5

Förordning (EU) nr 1302/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2.1 d ska termen ”fordon för uppbyggnad och underhåll av järnvägsinfrastruktur” ersättas med följande: ”Specialfordon, exempelvis arbetsfordon.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 2.1 d ska termen ”fordon för uppbyggnad och underhåll av järnvägsinfrastruktur” ersättas med följande: ”Specialfordon, exempelvis arbetsfordon.”

| 2. | Artikel 8 ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Artikel 8 ska utgå.

| 3. | Artikel 11 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska andra stycket ändras på följande sätt:






  i) | Inledningsfrasen ska ersättas med följande:

  ”De ska dock fortsätta att vara tillämpliga på”. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 11 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska andra stycket ändras på följande sätt:

i)

Inledningsfrasen ska ersättas med följande:

”De ska dock fortsätta att vara tillämpliga på”.

| ii) | Led c ska utgå. |
| --- | --- |

ii)

Led c ska utgå.

| b) | Punkterna 2 och 3 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkterna 2 och 3 ska utgå.

| 4. | Bilagan ska ändras i enlighet med bilaga V till den här förordningen. |
| --- | --- |

4.

Bilagan ska ändras i enlighet med bilaga V till den här förordningen.

Artikel 6

Bilagan till förordning (EU) nr 1304/2014 ska ersättas med bilaga VI till den här förordningen.

Artikel 7

Genomförandeförordning (EU) 2019/777 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.2 ska ersättas med följande:

  ”2.   Varje medlemsstat ska instruera sina infrastrukturförvaltare att registrera parametervärden för sitt respektive järnvägsnät i en elektronisk applikation som ska följa de gemensamma specifikationer som anges i denna förordning.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1.2 ska ersättas med följande:

”2.   Varje medlemsstat ska instruera sina infrastrukturförvaltare att registrera parametervärden för sitt respektive järnvägsnät i en elektronisk applikation som ska följa de gemensamma specifikationer som anges i denna förordning.”

| 2. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkterna 4 och 5 ska ”medlemsstat” ersättas med ”infrastrukturförvaltare”. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkterna 4 och 5 ska ”medlemsstat” ersättas med ”infrastrukturförvaltare”.

| b) | Punkt 6 ska ersättas med följande:

  ”6.   Byrån ska inrätta en grupp bestående av företrädare för infrastrukturförvaltarna som ska samordna, övervaka och stödja genomförandet av denna förordning med avseende på RINF-applikationen. Denna grupp ska också stödja den framtida utvecklingen av denna förordning. Nationella registreringsorgan som utsetts enligt artikel 5 ska ha rätt att delta i enlighet med sina uppgifter och sitt verksamhetsområde. Byrån ska vid behov bjuda in experter och representativa organ.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.   Byrån ska inrätta en grupp bestående av företrädare för infrastrukturförvaltarna som ska samordna, övervaka och stödja genomförandet av denna förordning med avseende på RINF-applikationen. Denna grupp ska också stödja den framtida utvecklingen av denna förordning. Nationella registreringsorgan som utsetts enligt artikel 5 ska ha rätt att delta i enlighet med sina uppgifter och sitt verksamhetsområde. Byrån ska vid behov bjuda in experter och representativa organ.”

| 3. | Artiklarna 4 och 5 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 4
  Inlämning och uppdatering av uppgifter

  1.   Infrastrukturförvaltarna ska lämna in uppgifter direkt till RINF-applikationen så snart sådana uppgifter blir tillgängliga. Infrastrukturförvaltarna ska säkerställa att de inlämnade uppgifterna är korrekta, fullständiga, konsekventa och aktuella.


  2.   Infrastrukturförvaltare ska i RINF tillgängliggöra all information om ny infrastruktur som ska tas i bruk, byggas om eller moderniseras innan den tas i bruk.



  Artikel 5
  Nationellt registreringsorgan
  Medlemsstaterna får utse ett nationellt registreringsorgan som ska fungera som kontaktpunkt mellan byrån och infrastrukturförvaltarna i syfte att bistå och samordna infrastrukturförvaltarna på medlemsstaternas territorium, förutsatt att detta inte äventyrar tillgången till uppgifter i enlighet med artikel 4.” |
| --- | --- |

3.

Artiklarna 4 och 5 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

Inlämning och uppdatering av uppgifter

1.   Infrastrukturförvaltarna ska lämna in uppgifter direkt till RINF-applikationen så snart sådana uppgifter blir tillgängliga. Infrastrukturförvaltarna ska säkerställa att de inlämnade uppgifterna är korrekta, fullständiga, konsekventa och aktuella.

2.   Infrastrukturförvaltare ska i RINF tillgängliggöra all information om ny infrastruktur som ska tas i bruk, byggas om eller moderniseras innan den tas i bruk.

Artikel 5

Nationellt registreringsorgan

Medlemsstaterna får utse ett nationellt registreringsorgan som ska fungera som kontaktpunkt mellan byrån och infrastrukturförvaltarna i syfte att bistå och samordna infrastrukturförvaltarna på medlemsstaternas territorium, förutsatt att detta inte äventyrar tillgången till uppgifter i enlighet med artikel 4.”

| 4. | Artikel 6 ska ersättas med följande:

  ”Artikel 6
  Framtida utveckling

  1.   Byrån ska uppdatera RINF-applikationen senast den 15 december 2024 för att






  a) | ge möjlighet till delvis uppdatering av uppgifter som motsvarar de ändrade parametrarna så att infrastrukturförvaltare kan uppdatera relevant ändrad information så fort den blir tillgänglig, |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 6 ska ersättas med följande:

”Artikel 6

Framtida utveckling

1.   Byrån ska uppdatera RINF-applikationen senast den 15 december 2024 för att

a)

ge möjlighet till delvis uppdatering av uppgifter som motsvarar de ändrade parametrarna så att infrastrukturförvaltare kan uppdatera relevant ändrad information så fort den blir tillgänglig,

| b) | ytterligare anpassa ruttberäkningen i järnvägsnätet genom en beskrivning på mikronivå, |
| --- | --- |

b)

ytterligare anpassa ruttberäkningen i järnvägsnätet genom en beskrivning på mikronivå,

| c) | tillhandahålla särskilt riktade meddelanden till järnvägsföretag som registrerat sig för att få information om ett eller flera järnvägsnät när ändringar i RINF-applikationen rör dessa järnvägsnät, och tillhandahålla en kvittering från systemet till infrastrukturförvaltaren, |
| --- | --- |

c)

tillhandahålla särskilt riktade meddelanden till järnvägsföretag som registrerat sig för att få information om ett eller flera järnvägsnät när ändringar i RINF-applikationen rör dessa järnvägsnät, och tillhandahålla en kvittering från systemet till infrastrukturförvaltaren,

| d) | tillhandahålla definition, modellering och införande av giltighetsdatum för att uppfylla användningsfallen, |
| --- | --- |

d)

tillhandahålla definition, modellering och införande av giltighetsdatum för att uppfylla användningsfallen,

| e) | anpassa platserna i beskrivning av infrastruktur till platser som används i unionen för informationsutbyte i telematikapplikationer. |
| --- | --- |

e)

anpassa platserna i beskrivning av infrastruktur till platser som används i unionen för informationsutbyte i telematikapplikationer.

| f) | integrera en beskrivning av karaktären hos den infrastruktur som är tillgänglig för järnvägsföretag (ingår i beskrivningen av järnvägsnätet (*1)) och av de tekniska egenskaperna hos anläggningarna för järnvägstjänster (*2) |
| --- | --- |

f)

integrera en beskrivning av karaktären hos den infrastruktur som är tillgänglig för järnvägsföretag (ingår i beskrivningen av järnvägsnätet (*1)) och av de tekniska egenskaperna hos anläggningarna för järnvägstjänster (*2)

2.   Vidareutveckling av RINF-applikationen kan leda till skapandet av ett datasystem som levererar uppgifter till alla elektroniska informationsflöden med avseende på unionens järnvägsnät.

(*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32)."

*1

(*2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2177 av den 22 november 2017 om tillträde till anläggningar för tjänster och järnvägsrelaterade tjänster (EUT L 307, 23.11.2017, s. 1) (C/2017/7692).”
  "

*2

| 5. | En ny artikel ska läggas till som artikel 7a:

  ”Artikel 7a
  ERA-vokabulär (ERA Vocabulary)

  ERA Vocabulary är ett tekniskt dokument som utfärdas av byrån i enlighet med artikel 4.8 i direktiv (EU) 2016/797 och som fastställer hur data definieras och presenteras i läsbart format för människor och maskiner, samt tillhörande kvalitets- och noggrannhetskrav för varje dataelement i järnvägssystemet (en så kallad ontologi).
  Byrån ska säkerställa att ERA Vocabulary underhålls för att återspegla den rättsliga och tekniska utveckling som påverkar järnvägssystemet.” |
| --- | --- |

5.

En ny artikel ska läggas till som artikel 7a:

”Artikel 7a

ERA-vokabulär (ERA Vocabulary)

ERA Vocabulary är ett tekniskt dokument som utfärdas av byrån i enlighet med artikel 4.8 i direktiv (EU) 2016/797 och som fastställer hur data definieras och presenteras i läsbart format för människor och maskiner, samt tillhörande kvalitets- och noggrannhetskrav för varje dataelement i järnvägssystemet (en så kallad ontologi).

Byrån ska säkerställa att ERA Vocabulary underhålls för att återspegla den rättsliga och tekniska utveckling som påverkar järnvägssystemet.”

| 6. | Bilagan ska ändras i enlighet med bilaga VII till den här förordningen. |
| --- | --- |

6.

Bilagan ska ändras i enlighet med bilaga VII till den här förordningen.

Artikel 8

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 augusti 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 138, 26.5.2016, s. 44.

1

(2)  Kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 av den 8 juni 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 vad gäller särskilda mål för utarbetande, antagande och översyn av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (EUT L 210, 15.8.2017, s. 5).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens järnvägsbyrå och om upphävande av förordning (EG) nr 881/2004 (EUT L 138, 26.5.2016, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 av den 16 maj 2019 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av beslut 2012/757/EU (EUT L 139 I, 27.5.2019, s. 5).

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) nr 1299/2014 av den 18 november 2014 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende delsystemet Infrastruktur i Europeiska unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 1).

5

(6)  Kommissionens förordning (EU) nr 321/2013 av den 13 mars 2013 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar i Europeiska unionens järnvägssystem och om upphävande av kommissionens beslut 2006/861/EG (EUT L 104, 12.4.2013, s. 1).

6

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/777 av den 16 maj 2019 om gemensamma specifikationer för registret över järnvägsinfrastruktur och om upphävande av genomförandebeslut 2014/880/EU (EUT L 139 I, 27.5.2019, s. 312).

7

(8)  Kommissionens förordning (EU) nr 1302/2014 av den 18 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i Europeiska unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 228).

8

(9)  Kommissionens förordning (EU) nr 1304/2014 av den 26 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Rullande materiel – buller”, om ändring av beslut 2008/232/EG och om upphävande av beslut 2011/229/EU (EUT L 356, 12.12.2014, s. 421).

9

(10)  Kommissionens förordning (EU) nr 1300/2014 av den 18 november 2014 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende tillgängligheten till Europeiska unionens järnvägssystem för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet (EUT L 356, 12.12.2014, s. 110).

10

(11)  Kommissionens förordning (EU) nr 1301/2014 av den 18 november 2014 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Energi i unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 179).

11

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1695 av den 10 augusti 2023 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemen för trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av förordning (EU) 2016/919 (se sidan 380 i detta nummer av EUT).

12

(13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1693 av den 10 augusti 2023 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2019/773 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen (se sidan 1 i detta nummer av EUT).

13

---

BILAGA I

Bilagan till förordning (EU) nr 321/2013 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   INLEDNING

  En teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) är en specifikation som omfattar ett delsystem (eller en del av det) enligt definitionen i artikel 2.11 i direktiv (EU) 2016/797






  — | för att driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet ska säkerställas, och |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   INLEDNING

En teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) är en specifikation som omfattar ett delsystem (eller en del av det) enligt definitionen i artikel 2.11 i direktiv (EU) 2016/797

—

för att driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet ska säkerställas, och

| — | för att uppfylla de väsentliga kraven.” |
| --- | --- |

—

för att uppfylla de väsentliga kraven.”

| 2. | Punkt 1.2 ska ersättas med följande:
  ”1.2   Geografiskt tillämpningsområde

  Denna förordning gäller för unionens järnvägssystem.” |
| --- | --- |

2.

Punkt 1.2 ska ersättas med följande:

”1.2   Geografiskt tillämpningsområde

Denna förordning gäller för unionens järnvägssystem.”

| 3. | I punkt 1.3 ska inledningsfrasen och led a ersättas med följande:

  ”Denna TSD uppfyller kraven i artikel 4.3 i direktiv (EU) 2016/797 genom att






  a) | omfatta delsystemet Rullande materiel – godsvagnar,” |
| --- | --- | --- |

3.

I punkt 1.3 ska inledningsfrasen och led a ersättas med följande:

”Denna TSD uppfyller kraven i artikel 4.3 i direktiv (EU) 2016/797 genom att

a)

omfatta delsystemet Rullande materiel – godsvagnar,”

| 4. | I punkt 2.1 andra stycket ska led a ersättas med följande:






  ”a) | specialfordon,” |
| --- | --- | --- |

4.

I punkt 2.1 andra stycket ska led a ersättas med följande:

”a)

specialfordon,”

| 5. | Kapitel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Det inledande stycket ska ersättas med följande:

  ”I artikel 3.1 i direktiv (EU) 2016/797 föreskrivs att järnvägssystemet, dess delsystem och delsystemens driftskompatibilitetskomponenter ska uppfylla de relevanta väsentliga kraven. De väsentliga kraven beskrivs övergripande i bilaga III till samma direktiv. I tabell 1 i denna bilaga anges de grundläggande parametrar som specificeras i denna TSD och deras kopplingar till de väsentliga krav som tas upp i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797.” |
| --- | --- | --- |

5.

Kapitel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Det inledande stycket ska ersättas med följande:

”I artikel 3.1 i direktiv (EU) 2016/797 föreskrivs att järnvägssystemet, dess delsystem och delsystemens driftskompatibilitetskomponenter ska uppfylla de relevanta väsentliga kraven. De väsentliga kraven beskrivs övergripande i bilaga III till samma direktiv. I tabell 1 i denna bilaga anges de grundläggande parametrar som specificeras i denna TSD och deras kopplingar till de väsentliga krav som tas upp i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797.”

| b) | I tabell 1 ska följande rad läggas till som rad 4.2.3.5.3:











  ”4.2.3.5.3 | Funktion för detektering och förebyggande av urspårning | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

I tabell 1 ska följande rad läggas till som rad 4.2.3.5.3:

”4.2.3.5.3

Funktion för detektering och förebyggande av urspårning

1.1.1

1.1.2

2.4.3”

| 6. | Punkt 4.1 ska ersättas med följande:
  ”4.1   Inledning

  Järnvägssystemet, som omfattas av direktiv (EU) 2016/797 och av vilket godsvagnar utgör en del, är ett integrerat system vars enhetlighet ska kontrolleras. Denna enhetlighet ska särskilt kontrolleras med avseende på specifikationerna för delsystemet Rullande materiel och kompatibiliteten med järnvägsnätet (avsnitt 4.2), delsystemets gränssnitt mot de övriga delsystemen i järnvägssystemet där det är integrerat (avsnitten 4.2 och 4.3), liksom den första versionen av reglerna för drift och underhåll (avsnitten 4.4 och 4.5) enligt kraven i artikel 15.4 i direktiv (EU) 2016/797.
  Det tekniska underlaget, i enlighet med artikel 15.4 i direktiv (EU) 2016/797 och punkt 2.4 i bilaga IV till samma direktiv, ska framför allt innehålla konstruktionsrelaterade värden rörande kompatibiliteten med järnvägsnätet.” |
| --- | --- |

6.

Punkt 4.1 ska ersättas med följande:

”4.1   Inledning

Järnvägssystemet, som omfattas av direktiv (EU) 2016/797 och av vilket godsvagnar utgör en del, är ett integrerat system vars enhetlighet ska kontrolleras. Denna enhetlighet ska särskilt kontrolleras med avseende på specifikationerna för delsystemet Rullande materiel och kompatibiliteten med järnvägsnätet (avsnitt 4.2), delsystemets gränssnitt mot de övriga delsystemen i järnvägssystemet där det är integrerat (avsnitten 4.2 och 4.3), liksom den första versionen av reglerna för drift och underhåll (avsnitten 4.4 och 4.5) enligt kraven i artikel 15.4 i direktiv (EU) 2016/797.

Det tekniska underlaget, i enlighet med artikel 15.4 i direktiv (EU) 2016/797 och punkt 2.4 i bilaga IV till samma direktiv, ska framför allt innehålla konstruktionsrelaterade värden rörande kompatibiliteten med järnvägsnätet.”

| 7. | I punkt 4.2.1 ska tredje stycket utgå. |
| --- | --- |

7.

I punkt 4.2.1 ska tredje stycket utgå.

| 8. | Punkt 4.2.2.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Första stycket ska ersättas med följande:

  ”Strukturen hos enhetens korg, eventuella fastsättningar av utrustning samt lyft- och uppallningspunkter ska vara konstruerade så att inga sprickor, betydande permanenta deformeringar eller brott uppstår under de lastfall som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 1.” |
| --- | --- | --- |

8.

Punkt 4.2.2.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Första stycket ska ersättas med följande:

”Strukturen hos enhetens korg, eventuella fastsättningar av utrustning samt lyft- och uppallningspunkter ska vara konstruerade så att inga sprickor, betydande permanenta deformeringar eller brott uppstår under de lastfall som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 1.”

| b) | Fjärde stycket ska ersättas med följande:

  ”Lyft- och uppallningspunkterna ska markeras på enheten. Märkningen ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 2.” |
| --- | --- |

b)

Fjärde stycket ska ersättas med följande:

”Lyft- och uppallningspunkterna ska markeras på enheten. Märkningen ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 2.”

| 9. | I punkt 4.2.2.3 ska följande stycke läggas till:

  ”Enheter som är avsedda att användas för kombitransport och som kräver en vagnkompatibilitetskod ska vara utrustade med anordningar för säkring av den intermodala lastenheten.” |
| --- | --- |

9.

I punkt 4.2.2.3 ska följande stycke läggas till:

”Enheter som är avsedda att användas för kombitransport och som kräver en vagnkompatibilitetskod ska vara utrustade med anordningar för säkring av den intermodala lastenheten.”

| 10. | Punkt 4.2.3.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Andra och tredje styckena ska ersättas med följande:

  ”En enhets överensstämmelse med den avsedda referensprofilen, inklusive referensprofilen för den nedre delen, ska fastställas genom någon av de metoder som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 4.
  Den kinematiska metoden som beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 4 ska användas för att fastställa överensstämmelse, när detta är aktuellt, mellan referensprofilen för enheten och respektive målreferensprofiler – G1, GA, GB och GC – inklusive de profiler som används för den nedre delen – GI1 och GI2.” |
| --- | --- | --- |

10.

Punkt 4.2.3.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Andra och tredje styckena ska ersättas med följande:

”En enhets överensstämmelse med den avsedda referensprofilen, inklusive referensprofilen för den nedre delen, ska fastställas genom någon av de metoder som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 4.

Den kinematiska metoden som beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 4 ska användas för att fastställa överensstämmelse, när detta är aktuellt, mellan referensprofilen för enheten och respektive målreferensprofiler – G1, GA, GB och GC – inklusive de profiler som används för den nedre delen – GI1 och GI2.”

| b) | Följande stycke ska läggas till:

  ”Enheter som är avsedda att användas för kombitransport ska kodifieras i enlighet med kraven i tillägg H och den specifikation som det hänvisas till i tillägg D.2, index B.” |
| --- | --- |

b)

Följande stycke ska läggas till:

”Enheter som är avsedda att användas för kombitransport ska kodifieras i enlighet med kraven i tillägg H och den specifikation som det hänvisas till i tillägg D.2, index B.”

| 11. | I punkt 4.2.3.2 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”Den tillåtna nyttolast en enhet får bära, för axellaster upp till och med 25 ton, ska fastställas genom användning av den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 5.” |
| --- | --- |

11.

I punkt 4.2.3.2 ska andra stycket ersättas med följande:

”Den tillåtna nyttolast en enhet får bära, för axellaster upp till och med 25 ton, ska fastställas genom användning av den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 5.”

| 12. | Punkt 4.2.3.3 ska ersättas med följande:
  ”4.2.3.3   Kompatibilitet med tågdetekteringssystem

  Om enheten är avsedd att vara kompatibel med ett eller flera av följande tågdetekteringssystem, ska denna kompatibilitet fastställas i enlighet med bestämmelserna i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg D.2, index A:






  a) | Tågdetekteringssystem baserade på spårledningar (hjulparets elektriska motstånd kan bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå eller på fordonsnivå). |
| --- | --- | --- |

12.

Punkt 4.2.3.3 ska ersättas med följande:

”4.2.3.3   Kompatibilitet med tågdetekteringssystem

Om enheten är avsedd att vara kompatibel med ett eller flera av följande tågdetekteringssystem, ska denna kompatibilitet fastställas i enlighet med bestämmelserna i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg D.2, index A:

a)

Tågdetekteringssystem baserade på spårledningar (hjulparets elektriska motstånd kan bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå eller på fordonsnivå).

| b) | Tågdetekteringssystem baserade på axelräknare. |
| --- | --- |

b)

Tågdetekteringssystem baserade på axelräknare.

| c) | Tågdetekteringssystem baserade på slingutrustning. |
| --- | --- |

c)

Tågdetekteringssystem baserade på slingutrustning.

Relaterade specialfall anges i avsnitt 7.7 i TSD Trafikstyrning och signalering.”

| 13. | I punkt 4.2.3.4 ska andra och tredje styckena ersättas med följande:

  ”Om enheten är avsedd att kunna övervakas med utrustning längs spåret på järnvägsnät med 1 435 mm spårvidd ska enheten uppfylla den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 6 för att säkerställa tillräcklig synlighet.
  För enheter som är avsedda att användas på järnvägsnät med spårvidderna 1 524 mm, 1 600 mm och 1 668 mm ska motsvarande värden i tabell 2 som gäller parametrarna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 6, tillämpas.” |
| --- | --- |

13.

I punkt 4.2.3.4 ska andra och tredje styckena ersättas med följande:

”Om enheten är avsedd att kunna övervakas med utrustning längs spåret på järnvägsnät med 1 435 mm spårvidd ska enheten uppfylla den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 6 för att säkerställa tillräcklig synlighet.

För enheter som är avsedda att användas på järnvägsnät med spårvidderna 1 524 mm, 1 600 mm och 1 668 mm ska motsvarande värden i tabell 2 som gäller parametrarna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 6, tillämpas.”

| 14. | I punkt 4.2.3.5.2 andra stycket ska första strecksatsen ersättas med följande:






  ”— | Genom tillämpning av förfarandena i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 7.” |
| --- | --- | --- |

14.

I punkt 4.2.3.5.2 andra stycket ska första strecksatsen ersättas med följande:

”—

Genom tillämpning av förfarandena i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 7.”

| 15. | Följande punkt ska införas som punkt 4.2.3.5.3:
  ”4.2.3.5.3   Funktion för detektering och förebyggande av urspårning

  Funktionen för detektering och förebyggande av urspårning är avsedd att förebygga urspårning eller begränsa konsekvenserna om enheten spårar ur.
  Om en enhet är utrustad med funktionen för detektering och förebyggande av urspårning ska nedanstående krav uppfyllas.
  4.2.3.5.3.1   Allmänna krav

  Funktionen ska kunna detektera antingen en urspårning eller förhållanden som är ett förstadium till att enheten spårar ur i enlighet med en av de tre uppsättningar krav som anges i punkterna 4.2.3.5.3.2, 4.2.3.5.3.3 och 4.2.3.5.3.4.
  Det är tillåtet att kombinera dessa krav enligt följande: | 4.2.3.5.3.2 och 4.2.3.5.3.3 |
| --- | --- | --- |

15.

Följande punkt ska införas som punkt 4.2.3.5.3:

”4.2.3.5.3   Funktion för detektering och förebyggande av urspårning

Funktionen för detektering och förebyggande av urspårning är avsedd att förebygga urspårning eller begränsa konsekvenserna om enheten spårar ur.

Om en enhet är utrustad med funktionen för detektering och förebyggande av urspårning ska nedanstående krav uppfyllas.

4.2.3.5.3.1   Allmänna krav

Funktionen ska kunna detektera antingen en urspårning eller förhållanden som är ett förstadium till att enheten spårar ur i enlighet med en av de tre uppsättningar krav som anges i punkterna 4.2.3.5.3.2, 4.2.3.5.3.3 och 4.2.3.5.3.4.

Det är tillåtet att kombinera dessa krav enligt följande:

4.2.3.5.3.2 och 4.2.3.5.3.3

| | 4.2.3.5.3.2 och 4.2.3.5.3.4 |
| --- | --- |

4.2.3.5.3.2 och 4.2.3.5.3.4

4.2.3.5.3.2   Funktion för förebyggande av urspårning (DPF, Derailment Prevention Function)

Funktionen för förebyggande av urspårning ska skicka en signal till förarhytten i det lok som drar tåget när ett förstadium till urspårning detekteras i enheten.

Den signal som gör att funktionen för förebyggande av urspårning är tillgänglig på tågnivå och dess överföring mellan enheten, loket och andra tillkopplade enheter i ett tåg ska dokumenteras i det tekniska underlaget.

4.2.3.5.3.3   Funktion för detektering av urspårning (DDF, Derailment Detection Function)

Funktionen för detektering av urspårning ska skicka en signal till förarhytten i det lok som drar tåget när urspårning detekteras i enheten.

Den signal som gör att funktionen för detektering av urspårning är tillgänglig på tågnivå och dess överföring mellan enheten, loket och andra tillkopplade enheter i ett tåg ska dokumenteras i det tekniska underlaget.

4.2.3.5.3.4   Funktion för detektering av urspårning med bromsaktivering (DDAF, Derailment Detection And Actuation Function)

Funktionen för detektering av urspårning med bromsaktivering ska automatiskt tillsätta bromsen när urspårning detekteras utan möjlighet för föraren att upphäva detta.

Risken för falska detekteringar av urspårning ska begränsas till en godtagbar nivå.

Funktionen för detektering av urspårning med bromsaktivering ska därför vara föremål för en riskbedömning i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 402/2013.

Det ska vara möjligt att direkt avaktivera funktionen för detektering av urspårning med bromsaktivering i enheten när den stoppat. Avaktiveringen frigör och isolerar funktionen för detektering av urspårning med bromsaktivering från bromssystemet.

Funktionen för detektering av urspårning med bromsaktivering ska ange status (aktiverad/avaktiverad) och denna status ska vara synlig från enhetens båda sidor. Om detta inte är fysiskt genomförbart ska status för funktionen för detektering av urspårning med bromsaktivering synas från minst en sida, och den andra sidan av godsvagnen ska då märkas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 2.”

| 16. | I punkt 4.2.3.6.1 ska första stycket ersättas med följande:

  ”Motståndskraften hos boggiramens struktur, all monterad utrustning och förbindelsen mellan underredet och boggin ska visas genom metoder i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 9.” |
| --- | --- |

16.

I punkt 4.2.3.6.1 ska första stycket ersättas med följande:

”Motståndskraften hos boggiramens struktur, all monterad utrustning och förbindelsen mellan underredet och boggin ska visas genom metoder i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 9.”

| 17. | I punkt 4.2.3.6.2 ska tabell 3 ersättas med följande:

  ”Tabell 3


  Gränsvärden för hjulpars geometriska mått










  Benämning | Hjuldiameter
  D [mm] | Lägsta värde
  [mm] | Högsta värde
  [mm] |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 435 mm | Mått front-till-front (SR)
  SR = AR + Sd,vänster + Sd,höger | 330 ≤ D ≤ 760 | 1 415 | 1 426 |
| 760 < D ≤ 840 | 1 412 | 1 426 |
| D > 840 | 1 410 | 1 426 |
| Avstånd baksida-till-baksida (AR) | 330 ≤ D ≤ 760 | 1 359 | 1 363 |
| 760 < D ≤ 840 | 1 358 | 1 363 |
| D > 840 | 1 357 | 1 363 |
| 1 524 mm | Mått front-till-front (SR)
  SR = AR + Sd,vänster + Sd,höger | 400 ≤ D < 840 | 1 492 | 1 514 |
| D ≥ 840 | 1 487 | 1 514 |
| Avstånd baksida-till-baksida (AR) | 400 ≤ D < 840 | 1 444 | 1 448 |
| D ≥ 840 | 1 442 | 1 448 |
| 1 600 mm | Mått front-till-front (SR)
  SR = AR + Sd,vänster + Sd,höger | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 1 573 | 1 592 |
| | | |
| Avstånd baksida-till-baksida (AR) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 1 521 | 1 526 |
| | | |
| 1 668 mm | Mått front-till-front (SR)
  SR = AR + Sd,vänster + Sd,höger | 330 ≤ D < 840 | 1 648  (1) | 1 659 |
| 840 ≤ D ≤ 1 250 | 1 648  (1) | 1 659 |
| Avstånd baksida-till-baksida (AR) | 330 ≤ D < 840 | 1 592 | 1 596 |
| 840 ≤ D ≤ 1 250 | 1 590 | 1 596 |

17.

I punkt 4.2.3.6.2 ska tabell 3 ersättas med följande:

”Tabell 3

Gränsvärden för hjulpars geometriska mått

Benämning

Hjuldiameter

D [mm]

Lägsta värde

[mm]

Högsta värde

[mm]

1 435 mm

Mått front-till-front (SR)

SR = AR + Sd,vänster + Sd,höger

330 ≤ D ≤ 760

1 415

1 426

760 < D ≤ 840

1 412

1 426

D > 840

1 410

1 426

Avstånd baksida-till-baksida (AR)

330 ≤ D ≤ 760

1 359

1 363

760 < D ≤ 840

1 358

1 363

D > 840

1 357

1 363

1 524 mm

Mått front-till-front (SR)

SR = AR + Sd,vänster + Sd,höger

400 ≤ D < 840

1 492

1 514

D ≥ 840

1 487

1 514

Avstånd baksida-till-baksida (AR)

400 ≤ D < 840

1 444

1 448

D ≥ 840

1 442

1 448

1 600 mm

Mått front-till-front (SR)

SR = AR + Sd,vänster + Sd,höger

690 ≤ D ≤ 1 016

1 573

1 592

Avstånd baksida-till-baksida (AR)

690 ≤ D ≤ 1 016

1 521

1 526

1 668 mm

Mått front-till-front (SR)

SR = AR + Sd,vänster + Sd,höger

330 ≤ D < 840

1 648  (1)

1 659

840 ≤ D ≤ 1 250

1 648  (1)

1 659

Avstånd baksida-till-baksida (AR)

330 ≤ D < 840

1 592

1 596

840 ≤ D ≤ 1 250

1 590

1 596

| 18. | I punkt 4.2.4.3.2.1 ska andra och tredje styckena ersättas med följande:

  ”En enhets bromsprestanda ska beräknas i enlighet med en av de specifikationer som det hänvisas till i tillägg D, antingen index 16, index 37, index 58 eller index 17.
  Beräkningen ska valideras genom provningar. Beräkningen av bromsprestanda i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 17 ska valideras enligt samma specifikation eller enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 58.” |
| --- | --- |

18.

I punkt 4.2.4.3.2.1 ska andra och tredje styckena ersättas med följande:

”En enhets bromsprestanda ska beräknas i enlighet med en av de specifikationer som det hänvisas till i tillägg D, antingen index 16, index 37, index 58 eller index 17.

Beräkningen ska valideras genom provningar. Beräkningen av bromsprestanda i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 17 ska valideras enligt samma specifikation eller enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 58.”

| 19. | Punkt 4.2.4.3.2.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Andra stycket ska ersättas med följande:

  ”Om enheten är försedd med en parkeringsbroms ska följande krav uppfyllas:






  — | Enheten ska förbli stillastående till dess att parkeringsbromsen avsiktligt lossas. |
| --- | --- | --- | --- |

19.

Punkt 4.2.4.3.2.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Andra stycket ska ersättas med följande:

”Om enheten är försedd med en parkeringsbroms ska följande krav uppfyllas:

—

Enheten ska förbli stillastående till dess att parkeringsbromsen avsiktligt lossas.

| — | Om det inte är möjligt att direkt se om bromsen är ansatt eller lossad, ska en indikator som visar detta finnas på båda sidor av fordonets utsida. |
| --- | --- |

—

Om det inte är möjligt att direkt se om bromsen är ansatt eller lossad, ska en indikator som visar detta finnas på båda sidor av fordonets utsida.

| — | Minsta parkeringsbromskraft, vid vindstilla, ska fastställas genom de beräkningar som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 16.” |
| --- | --- |

—

Minsta parkeringsbromskraft, vid vindstilla, ska fastställas genom de beräkningar som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 16.”

| b) | Följande stycke ska läggas till:

  ”I tillämpliga fall ska beräkningarna fastställa






  — | minsta parkeringsbromskraft för en olastad vagn, |
| --- | --- | --- |

b)

Följande stycke ska läggas till:

”I tillämpliga fall ska beräkningarna fastställa

—

minsta parkeringsbromskraft för en olastad vagn,

| — | högsta parkeringsbromskraft för en fullastad vagn, |
| --- | --- |

—

högsta parkeringsbromskraft för en fullastad vagn,

| — | minsta last som krävs för att uppnå högsta parkeringsbromskraft (breakover loading mass). |
| --- | --- |

—

minsta last som krävs för att uppnå högsta parkeringsbromskraft (breakover loading mass).

| — | Parkeringsbromsen hos en enhet ska vara konstruerad utifrån en adhesionsfaktor mellan hjul och räl (stål mot stål) som inte är högre än 0,12.” |
| --- | --- |

—

Parkeringsbromsen hos en enhet ska vara konstruerad utifrån en adhesionsfaktor mellan hjul och räl (stål mot stål) som inte är högre än 0,12.”

| 20. | I punkt 4.2.5 ska åttonde stycket ersättas med följande:

  ”Enheten ska uppfylla kraven i denna TSD utan försämrad funktion under förhållanden med snö, is och hagel enligt definitionen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 18, vilket motsvarar det nominella området.” |
| --- | --- |

20.

I punkt 4.2.5 ska åttonde stycket ersättas med följande:

”Enheten ska uppfylla kraven i denna TSD utan försämrad funktion under förhållanden med snö, is och hagel enligt definitionen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 18, vilket motsvarar det nominella området.”

| 21. | I punkt 4.2.6.2.1 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”Enheterna ska vara jordade i enlighet med de bestämmelser som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 27.” |
| --- | --- |

21.

I punkt 4.2.6.2.1 ska andra stycket ersättas med följande:

”Enheterna ska vara jordade i enlighet med de bestämmelser som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 27.”

| 22. | I punkt 4.2.6.2.2 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”Enheten ska vara konstruerad så att direkt kontakt förhindras enligt de bestämmelser som fastställs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 27.” |
| --- | --- |

22.

I punkt 4.2.6.2.2 ska andra stycket ersättas med följande:

”Enheten ska vara konstruerad så att direkt kontakt förhindras enligt de bestämmelser som fastställs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 27.”

| 23. | I punkt 4.2.6.3 ska andra meningen ersättas med följande:

  ”Måtten och det fria utrymmet för dessa fastsättningsanordningar ska stämma överens med beskrivningen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 28.” |
| --- | --- |

23.

I punkt 4.2.6.3 ska andra meningen ersättas med följande:

”Måtten och det fria utrymmet för dessa fastsättningsanordningar ska stämma överens med beskrivningen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 28.”

| 24. | I punkt 4.3.1 ska tabell 5 ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken till första kolumnen ska ersättas med följande:

  ”Hänvisning i TSD Godsvagnar”. |
| --- | --- | --- |

24.

I punkt 4.3.1 ska tabell 5 ändras på följande sätt:

a)

Rubriken till första kolumnen ska ersättas med följande:

”Hänvisning i TSD Godsvagnar”.

| b) | Rubriken till andra kolumnen ska ersättas med följande:

  ”Hänvisning i TSD Infrastruktur”. |
| --- | --- |

b)

Rubriken till andra kolumnen ska ersättas med följande:

”Hänvisning i TSD Infrastruktur”.

| c) | Sista raden ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Sista raden ska utgå.

| 25. | I punkt 4.3.2 ska tabell 6 ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken till första kolumnen ska ersättas med följande:

  ”Hänvisning i TSD Godsvagnar”. |
| --- | --- | --- |

25.

I punkt 4.3.2 ska tabell 6 ändras på följande sätt:

a)

Rubriken till första kolumnen ska ersättas med följande:

”Hänvisning i TSD Godsvagnar”.

| b) | Rubriken till andra kolumnen ska ersättas med följande:

  ”Hänvisning i TSD Drift och trafikledning”. |
| --- | --- |

b)

Rubriken till andra kolumnen ska ersättas med följande:

”Hänvisning i TSD Drift och trafikledning”.

| c) | Sista raden ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Sista raden ska utgå.

| 26. | I punkt 4.3.3 ska tabell 7 ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken till första kolumnen ska ersättas med följande:

  ”Hänvisning i TSD Godsvagnar”. |
| --- | --- | --- |

26.

I punkt 4.3.3 ska tabell 7 ändras på följande sätt:

a)

Rubriken till första kolumnen ska ersättas med följande:

”Hänvisning i TSD Godsvagnar”.

| b) | Andra kolumnen ska ersättas med följande:





  ”Hänvisning i TSD Trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |
| — | 4.2.10: Kompatibilitet med markbaserade tågdetekteringssystem: fordonskonstruktion |

b)

Andra kolumnen ska ersättas med följande:

”Hänvisning i TSD Trafikstyrning och signalering

—

4.2.10: Kompatibilitet med markbaserade tågdetekteringssystem: fordonskonstruktion

| — | 4.2.11: Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

—

4.2.11: Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering

| — | 4.2.10: Kompatibilitet med markbaserade tågdetekteringssystem: fordonskonstruktion |
| --- | --- |

—

4.2.10: Kompatibilitet med markbaserade tågdetekteringssystem: fordonskonstruktion

| — | 4.2.11: Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

—

4.2.11: Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering

| — | 4.2.10: Kompatibilitet med markbaserade tågdetekteringssystem: fordonskonstruktion” |
| --- | --- |

—

4.2.10: Kompatibilitet med markbaserade tågdetekteringssystem: fordonskonstruktion”

| 27. | I punkt 4.4 sista stycket ska följande mening utgå:

  ”Det anmälda organet ska endast verifiera att dokumentationen avseende drift tillhandahålls.” |
| --- | --- |

27.

I punkt 4.4 sista stycket ska följande mening utgå:

”Det anmälda organet ska endast verifiera att dokumentationen avseende drift tillhandahålls.”

| 28. | I punkt 4.5 tredje stycket ska följande mening utgå:

  ”Det anmälda organet ska endast verifiera att dokumentationen för underhåll tillhandahålls.” |
| --- | --- |

28.

I punkt 4.5 tredje stycket ska följande mening utgå:

”Det anmälda organet ska endast verifiera att dokumentationen för underhåll tillhandahålls.”

| 29. | I punkt 4.5.1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:
  (Berör inte den svenska versionen.) |
| --- | --- |

29.

I punkt 4.5.1 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

(Berör inte den svenska versionen.)

| 30. | I punkt 4.5.2 inledande stycket ska tredje meningen ersättas med följande:

  ”Verifikationsrapporten för underhållsdata består av följande:” |
| --- | --- |

30.

I punkt 4.5.2 inledande stycket ska tredje meningen ersättas med följande:

”Verifikationsrapporten för underhållsdata består av följande:”

| 31. | I punkt 4.8 ska första stycket ändras på följande sätt:






  a) | Den tjugonde strecksatsen ska utgå. |
| --- | --- | --- |

31.

I punkt 4.8 ska första stycket ändras på följande sätt:

a)

Den tjugonde strecksatsen ska utgå.

| b) | Följande strecksatser ska läggas till:






  — | ”Minsta bromskraft och, i förekommande fall, största bromskraft och minsta last som krävs för att uppnå högsta parkeringsbromskraft (breakover loading mass) (i tillämpliga fall). |
| --- | --- | --- |

b)

Följande strecksatser ska läggas till:

—

”Minsta bromskraft och, i förekommande fall, största bromskraft och minsta last som krävs för att uppnå högsta parkeringsbromskraft (breakover loading mass) (i tillämpliga fall).

| — | Antal axlar där parkeringsbromsen tillsätts. |
| --- | --- |

—

Antal axlar där parkeringsbromsen tillsätts.

| — | Förekomst av en eller flera av följande funktioner: Funktion för detektering av urspårning, funktion för förebyggande av urspårning, funktion för detektering av urspårning med bromsaktivering. |
| --- | --- |

—

Förekomst av en eller flera av följande funktioner: Funktion för detektering av urspårning, funktion för förebyggande av urspårning, funktion för detektering av urspårning med bromsaktivering.

| — | Beskrivning av den signal som informerar om en urspårning eller ett förstadium till urspårning och dess överföring för enheter utrustade med funktion för detektering av urspårning eller funktion för förebyggande av urspårning.” |
| --- | --- |

—

Beskrivning av den signal som informerar om en urspårning eller ett förstadium till urspårning och dess överföring för enheter utrustade med funktion för detektering av urspårning eller funktion för förebyggande av urspårning.”

| 32. | Punkt 6.1.2.1 ska ersättas med följande:
  ”6.1.2.1   Löpverk

  Överensstämmelsen för gångdynamiska egenskaper ska visas så som fastställs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 8.
  Enheter med ett etablerat löpverk i enlighet med samma specifikation förutsätts vara i överensstämmelse med de relevanta kraven förutsatt att löpverket används inom dess etablerade användningsområde.
  Lägsta axellast och högsta axellast vid drift av en godsvagn utrustad med ett etablerat löpverk ska överensstämma med de lasttillstånd mellan olastad och lastad som anges för det etablerade löpverket, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 8.
  Om den lägsta axellasten inte uppnås av fordonets olastade vikt, kan användningsvillkor tillämpas på godsvagnen så att den alltid måste används med en lägsta nyttolast eller en ballast (t.ex. med en lastanordning utan last), för att överensstämma med parametrarna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 8.
  I sådana fall kan parametern ’godsvagnens vikt i olastat tillstånd’ (mass of wagon in tare conditions) som används vid prov på spår ersättas med ’lägsta axellast’ (minimum axle load). Detta ska rapporteras i det tekniska underlaget som ett villkor för användning.
  Bedömningen av boggiramens styrka ska vara baserad på den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 9.” |
| --- | --- |

32.

Punkt 6.1.2.1 ska ersättas med följande:

”6.1.2.1   Löpverk

Överensstämmelsen för gångdynamiska egenskaper ska visas så som fastställs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 8.

Enheter med ett etablerat löpverk i enlighet med samma specifikation förutsätts vara i överensstämmelse med de relevanta kraven förutsatt att löpverket används inom dess etablerade användningsområde.

Lägsta axellast och högsta axellast vid drift av en godsvagn utrustad med ett etablerat löpverk ska överensstämma med de lasttillstånd mellan olastad och lastad som anges för det etablerade löpverket, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 8.

Om den lägsta axellasten inte uppnås av fordonets olastade vikt, kan användningsvillkor tillämpas på godsvagnen så att den alltid måste används med en lägsta nyttolast eller en ballast (t.ex. med en lastanordning utan last), för att överensstämma med parametrarna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 8.

I sådana fall kan parametern ’godsvagnens vikt i olastat tillstånd’ (mass of wagon in tare conditions) som används vid prov på spår ersättas med ’lägsta axellast’ (minimum axle load). Detta ska rapporteras i det tekniska underlaget som ett villkor för användning.

Bedömningen av boggiramens styrka ska vara baserad på den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 9.”

| 33. | Punkt 6.1.2.2 ska ersättas med följande:
  ”6.1.2.2   Hjulpar

  Överensstämmelse för de mekaniska egenskaperna hos det monterade hjulparet ska visas så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 10, där gränsvärden för den axiella kraften för hjulparet och tillhörande kontrollprov definieras.” |
| --- | --- |

33.

Punkt 6.1.2.2 ska ersättas med följande:

”6.1.2.2   Hjulpar

Överensstämmelse för de mekaniska egenskaperna hos det monterade hjulparet ska visas så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 10, där gränsvärden för den axiella kraften för hjulparet och tillhörande kontrollprov definieras.”

| 34. | I punkt 6.1.2.3 a ska första, andra och tredje styckena ersättas med följande:

  ”Smidda och valsade hjul: De mekaniska egenskaperna ska bevisas enligt det förfarande som beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 11.
  Om hjulet ska användas med bromsblock som verkar på hjulets löpbana, ska hjulet provas termomekaniskt med beaktande av största förväntade bromsenergi. Ett typprov, enligt beskrivningen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 11, ska utföras för att kontrollera att sidoförskjutningen av hjulringen vid bromsning samt restspänningen ligger inom specificerade toleransgränsvärden.
  Beslutskriterierna för restspänningar för smidda och valsade hjul finns i samma specifikation.” |
| --- | --- |

34.

I punkt 6.1.2.3 a ska första, andra och tredje styckena ersättas med följande:

”Smidda och valsade hjul: De mekaniska egenskaperna ska bevisas enligt det förfarande som beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 11.

Om hjulet ska användas med bromsblock som verkar på hjulets löpbana, ska hjulet provas termomekaniskt med beaktande av största förväntade bromsenergi. Ett typprov, enligt beskrivningen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 11, ska utföras för att kontrollera att sidoförskjutningen av hjulringen vid bromsning samt restspänningen ligger inom specificerade toleransgränsvärden.

Beslutskriterierna för restspänningar för smidda och valsade hjul finns i samma specifikation.”

| 35. | I punkt 6.1.2.4 ska första och andra styckena ersättas med följande:

  ”I tillägg till kraven på montaget ovan, ska överensstämmelsen vad gäller den mekaniska hållfastheten och utmattningsegenskaperna för axeln visas enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 12.
  Denna specifikation innehåller beslutskriterier för tillåten spänning. Ett kontrollförfarande ska finnas för att vid produktionsfasen säkerställa att inga defekter på ett negativt sätt kan påverka säkerheten på grund av förändringar av axlarnas mekaniska egenskaper. Axelmaterialets draghållfasthet, motståndskraften mot slag, ytans hållfasthet, materialets egenskaper och materialets renhet ska kontrolleras. Kontrollförfarandet ska specificera den batchprovtagning som används för varje egenskap som ska kontrolleras.” |
| --- | --- |

35.

I punkt 6.1.2.4 ska första och andra styckena ersättas med följande:

”I tillägg till kraven på montaget ovan, ska överensstämmelsen vad gäller den mekaniska hållfastheten och utmattningsegenskaperna för axeln visas enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 12.

Denna specifikation innehåller beslutskriterier för tillåten spänning. Ett kontrollförfarande ska finnas för att vid produktionsfasen säkerställa att inga defekter på ett negativt sätt kan påverka säkerheten på grund av förändringar av axlarnas mekaniska egenskaper. Axelmaterialets draghållfasthet, motståndskraften mot slag, ytans hållfasthet, materialets egenskaper och materialets renhet ska kontrolleras. Kontrollförfarandet ska specificera den batchprovtagning som används för varje egenskap som ska kontrolleras.”

| 36. | I punkt 6.2.2.1 ska första stycket ersättas med följande:

  ”Överensstämmelsen ska visas i enlighet med en av de specifikationer som det hänvisas till i tillägg D, antingen index 3 eller index 1.” |
| --- | --- |

36.

I punkt 6.2.2.1 ska första stycket ersättas med följande:

”Överensstämmelsen ska visas i enlighet med en av de specifikationer som det hänvisas till i tillägg D, antingen index 3 eller index 1.”

| 37. | Punkt 6.2.2.2 ska ersättas med följande:
  ”6.2.2.2   Säkerhet mot urspårning på skevt spår

  Överensstämmelsen ska visas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 7.” |
| --- | --- |

37.

Punkt 6.2.2.2 ska ersättas med följande:

”6.2.2.2   Säkerhet mot urspårning på skevt spår

Överensstämmelsen ska visas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 7.”

| 38. | Punkt 6.2.2.3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Första stycket ska ersättas med följande:

  ”Överensstämmelsen ska visas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 7.” |
| --- | --- | --- |

38.

Punkt 6.2.2.3 ska ändras på följande sätt:

a)

Första stycket ska ersättas med följande:

”Överensstämmelsen ska visas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 7.”

| b) | I andra stycket ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”I fråga om enheter som används på järnvägsnät med spårvidden 1 668 mm ska utvärderingen av det uppskattade värdet för lateralkraften normaliserad till radien Rm = 350 m i enlighet med den specifikationen, beräknas enligt följande formel:” |
| --- | --- |

b)

I andra stycket ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”I fråga om enheter som används på järnvägsnät med spårvidden 1 668 mm ska utvärderingen av det uppskattade värdet för lateralkraften normaliserad till radien Rm = 350 m i enlighet med den specifikationen, beräknas enligt följande formel:”

| c) | Femte stycket ska ersättas med följande:

  ”Kombinationen av högsta ekvivalenta konicitet och hastighet för vilken enheten klarar stabilitetskravet i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 7 ska registreras i rapporten.” |
| --- | --- |

c)

Femte stycket ska ersättas med följande:

”Kombinationen av högsta ekvivalenta konicitet och hastighet för vilken enheten klarar stabilitetskravet i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 7 ska registreras i rapporten.”

| 39. | I punkt 6.2.2.4 ska första stycket ersättas med följande:

  ”Överensstämmelse avseende rullagrets mekaniska hållfasthet och utmattningsegenskaper ska påvisas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 13.” |
| --- | --- |

39.

I punkt 6.2.2.4 ska första stycket ersättas med följande:

”Överensstämmelse avseende rullagrets mekaniska hållfasthet och utmattningsegenskaper ska påvisas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 13.”

| 40. | Punkt 6.2.2.5 ska ersättas med följande:
  ”6.2.2.5   Löpverk för manuellt byte av hjulpar

  Byte mellan spårvidderna 1 435 mm och 1 668 mm
  De tekniska lösningar som beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 14 för axelenheter och boggienheter anses överensstämma med kraven i punkt 4.2.3.6.7.
  Byte mellan spårvidderna 1 435 mm och 1 524 mm
  Den tekniska lösning som beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 15 bedöms vara i överensstämmelse med kraven i punkt 4.2.3.6.7.” |
| --- | --- |

40.

Punkt 6.2.2.5 ska ersättas med följande:

”6.2.2.5   Löpverk för manuellt byte av hjulpar

Byte mellan spårvidderna 1 435 mm och 1 668 mm

De tekniska lösningar som beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 14 för axelenheter och boggienheter anses överensstämma med kraven i punkt 4.2.3.6.7.

Byte mellan spårvidderna 1 435 mm och 1 524 mm

Den tekniska lösning som beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 15 bedöms vara i överensstämmelse med kraven i punkt 4.2.3.6.7.”

| 41. | I punkt 6.2.2.8.1 ska första meningen ersättas med följande:

  ”Barriärer ska provas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 19.” |
| --- | --- |

41.

I punkt 6.2.2.8.1 ska första meningen ersättas med följande:

”Barriärer ska provas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 19.”

| 42. | Punkt 6.2.2.8.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Första och andra styckena ska ersättas med följande:

  ”Prov av materialens antändlighet och flamspridningsegenskaper ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 20 med gränsvärdet CFE ≥ 18 kW/m2.
  För gummidelar till boggier ska provningen utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 23 där gränsvärdet ska vara MARHE ≤ 90 kW/m2 under de provningsförhållanden som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 22.” |
| --- | --- | --- |

42.

Punkt 6.2.2.8.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Första och andra styckena ska ersättas med följande:

”Prov av materialens antändlighet och flamspridningsegenskaper ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 20 med gränsvärdet CFE ≥ 18 kW/m2.

För gummidelar till boggier ska provningen utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 23 där gränsvärdet ska vara MARHE ≤ 90 kW/m2 under de provningsförhållanden som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 22.”

| b) | I tredje stycket ska sjätte strecksatsen ersättas med följande:






  ”— | Material som uppfyller kraven i kategori C-s3, d2 eller högre i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 21.” |
| --- | --- | --- |

b)

I tredje stycket ska sjätte strecksatsen ersättas med följande:

”—

Material som uppfyller kraven i kategori C-s3, d2 eller högre i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 21.”

| 43. | Punkt 6.2.2.8.3 ska ersättas med följande:
  ”6.2.2.8.3   Kablar

  De elektriska kablarna ska väljas och installeras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 24 och 25.” |
| --- | --- |

43.

Punkt 6.2.2.8.3 ska ersättas med följande:

”6.2.2.8.3   Kablar

De elektriska kablarna ska väljas och installeras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 24 och 25.”

| 44. | Punkt 6.2.2.8.4 ska ersättas med följande:
  ”6.2.2.8.4   Brandfarliga vätskor

  De åtgärder som vidtas ska vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 26.” |
| --- | --- |

44.

Punkt 6.2.2.8.4 ska ersättas med följande:

”6.2.2.8.4   Brandfarliga vätskor

De åtgärder som vidtas ska vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 26.”

| 45. | Punkt 7.1 ska ersättas med följande:
  ”7.1   Godkännande för utsläppande på marknaden









  1. | Denna TSD gäller för delsystemet ’Rullande materiel – godsvagnar’ inom det tillämpningsområde som fastställs i punkterna 1.1, 1.2 och 2.1 när delsystemet släpps ut på marknaden efter den dag då denna TSD börjar gälla, utom när punkt 7.1.1 ’Tillämpning på pågående projekt’ är tillämplig. |
| --- | --- | --- |

45.

Punkt 7.1 ska ersättas med följande:

”7.1   Godkännande för utsläppande på marknaden

1.

| 2. | Denna TSD är även på frivillig basis tillämplig på






  — | enheter som avses i punkt 2.1 a och som är i färdläge, om de motsvarar en ’enhet’ enligt definitionen i denna TSD, och |
| --- | --- | --- |

2.

—

enheter som avses i punkt 2.1 a och som är i färdläge, om de motsvarar en ’enhet’ enligt definitionen i denna TSD, och

| — | enheter enligt definitionen i punkt 2.1 c om de är olastade. |
| --- | --- |

—

enheter enligt definitionen i punkt 2.1 c om de är olastade.

Om sökanden väljer att tillämpa denna TSD ska motsvarande EG-kontrollförklaring erkännas som sådan av medlemsstaterna.

| 3. | Överensstämmelse med denna bilaga i den version som var tillämplig före den 28 september 2023 anses vara likvärdig med överensstämmelse med denna TSD, med undantag för de ändringar som förtecknas i tillägg A.” |
| --- | --- |

3.

| 46. | Punkt 7.1.1 ska ersättas med följande:
  ”7.1.1   Tillämpning på pågående projekt









  1. | Denna TSD gäller från och med den 28 september 2023, men det är inte obligatoriskt att tillämpa den på projekt som den dagen befinner sig i fas A eller fas B enligt definitionen i punkterna 7.2.3.1.1 och 7.2.3.1.2 i ’föregående TSD’ (dvs. denna förordning, ändrad genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/387 (*1)). |
| --- | --- | --- |

46.

Punkt 7.1.1 ska ersättas med följande:

”7.1.1   Tillämpning på pågående projekt

1.

| 2. | Utan att det påverkar tillämpningen av tabell A.2 i tillägg A är det möjligt att på frivillig basis tillämpa kraven i kapitlen 4, 5 och 6 på de projekt som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Om sökanden väljer att inte tillämpa denna TSD-version på ett pågående projekt fortsätter den TSD-version som var tillämplig i början av fas A i enlighet med punkt 1 att gälla. |
| --- | --- |

3.

(*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/387 av den 9 mars 2020 om ändring av förordningar (EU) nr 321/2013, (EU) nr 1302/2014 och (EU) 2016/919 vad gäller utvidgning av området för användning och övergångsfaser (EUT L 73, 10.3.2020, s. 6).”
  "

| 47. | I punkt 7.1.2 ska tredje stycket ändras på följande sätt:






  a) | Följande punkter ska införas som punkterna d1 och d2 efter punkt d:






  ”d1) | Om enheten har elektronisk utrustning som avger störström via rälen ska den ’påverkande enhet’ (influencing unit) (enligt definitionen i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg D.2, index A) som enheten är avsedd att vara en del av, överensstämma med de specialfall för spårledningar som meddelats enligt artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering genom tillämpning av de harmoniserade fordonsprovningsmetoder och den fordonsimpedans som avses i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg D.2 index A. Enhetens överensstämmelse kan visas på grundval av det tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering och kontrolleras av det anmälda organet som en del av EG-kontrollen. |
| --- | --- | --- | --- |

47.

I punkt 7.1.2 ska tredje stycket ändras på följande sätt:

a)

Följande punkter ska införas som punkterna d1 och d2 efter punkt d:

”d1)

Om enheten har elektronisk utrustning som avger störström via rälen ska den ’påverkande enhet’ (influencing unit) (enligt definitionen i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg D.2, index A) som enheten är avsedd att vara en del av, överensstämma med de specialfall för spårledningar som meddelats enligt artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering genom tillämpning av de harmoniserade fordonsprovningsmetoder och den fordonsimpedans som avses i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg D.2 index A. Enhetens överensstämmelse kan visas på grundval av det tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering och kontrolleras av det anmälda organet som en del av EG-kontrollen.

| d2) | Om enheten har elektrisk eller elektronisk utrustning som avger elektromagnetiska interferensfält






  — | nära en axelräknares hjulgivare, eller |
| --- | --- | --- |

d2)

Om enheten har elektrisk eller elektronisk utrustning som avger elektromagnetiska interferensfält

—

nära en axelräknares hjulgivare, eller

| — | till följd av returströmmen via rälen, om tillämpligt, |
| --- | --- |

—

till följd av returströmmen via rälen, om tillämpligt,

ska den ’påverkande enhet’ (influencing unit) (enligt definitionen i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg D.2, index A) som enheten är avsedd att vara en del av, överensstämma med de specialfall för axelräknare som meddelats enligt artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering. Enhetens överensstämmelse ska visas genom tillämpning av de harmoniserade fordonsprovningsmetoder som avses i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg D.2 index A, eller alternativt på grundval av det tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering. Detta kontrolleras av det anmälda organet som en del av EG-kontrollen.”

| b) | Led e ska ersättas med följande:






  ”e) | Enheten måste vara försedd antingen med ett manuellt koppelsystem i enlighet med föreskrifterna i avsnitt 1 i tillägg C samt uppfylla kraven i avsnitt 8, eller med ett halvautomatiskt eller automatiskt koppelsystem.” |
| --- | --- | --- |

b)

Led e ska ersättas med följande:

”e)

Enheten måste vara försedd antingen med ett manuellt koppelsystem i enlighet med föreskrifterna i avsnitt 1 i tillägg C samt uppfylla kraven i avsnitt 8, eller med ett halvautomatiskt eller automatiskt koppelsystem.”

| c) | Led g ska ersättas med följande:






  ”g) | Enheten måste märkas med alla tillämpliga märkningar i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 2.” |
| --- | --- | --- |

c)

Led g ska ersättas med följande:

”g)

Enheten måste märkas med alla tillämpliga märkningar i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 2.”

| d) | Led h ska ersättas med följande:






  ”h) | Den lägsta och, i förekommande fall, högsta parkeringsbromskraften, antalet hjulpar (N) och antalet hjulpar på vilka parkeringsbromsen tillsätts (n) ska märkas enligt figur 1: |
| --- | --- | --- |

d)

Led h ska ersättas med följande:

”h)

Den lägsta och, i förekommande fall, högsta parkeringsbromskraften, antalet hjulpar (N) och antalet hjulpar på vilka parkeringsbromsen tillsätts (n) ska märkas enligt figur 1:

Figur 1

Märkning av parkeringsbromskraft

| | ” |
| --- | --- |

Image 103

Image 104

| 48. | I punkt 7.2.1 ska femte stycket ersättas med följande:

  ”Ej certifierade driftskompatibilitetskomponenter: komponenter som motsvarar en driftskompatibilitetskomponent i kapitel 5, men som inte har något intyg om överensstämmelse och som tillverkats innan den övergångsperiod som avses i artikel 8 löper ut.” |
| --- | --- |

48.

I punkt 7.2.1 ska femte stycket ersättas med följande:

”Ej certifierade driftskompatibilitetskomponenter: komponenter som motsvarar en driftskompatibilitetskomponent i kapitel 5, men som inte har något intyg om överensstämmelse och som tillverkats innan den övergångsperiod som avses i artikel 8 löper ut.”

| 49. | I punkt 7.2.2 ska rubriken ersättas med följande:






  ”7.2.2 | Ändringar av en enhet i drift eller en befintlig enhetstyp” |
| --- | --- | --- |

49.

I punkt 7.2.2 ska rubriken ersättas med följande:

”7.2.2

| 50. | I punkt 7.2.2.1 andra stycket ska första meningen ersättas med följande:

  ”Denna punkt 7.2.2 ska tillämpas vid alla ändringar av en enhet i drift eller en befintlig enhetstyp, även vid modernisering eller ombyggnad.” |
| --- | --- |

50.

I punkt 7.2.2.1 andra stycket ska första meningen ersättas med följande:

”Denna punkt 7.2.2 ska tillämpas vid alla ändringar av en enhet i drift eller en befintlig enhetstyp, även vid modernisering eller ombyggnad.”

| 51. | Punkt 7.2.2.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Andra stycket ska ersättas med följande:

  ”Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 7.2.2.3, ska överensstämmelse med kraven i denna TSD eller kommissionens förordning (EU) nr 1304/2014 (*2) (TSD Buller) (se punkt 7.2 i TSD Buller) endast krävas för de grundläggande parametrarna i denna TSD som kan påverkas av ändringen/ändringarna.

  (*2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1304/2014 av den 26 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ’Rullande materiel – buller’, om ändring av beslut 2008/232/EG och om upphävande av beslut 2011/229/EU (EUT L 356, 12.12.2014, s. 421).”
  " |
| --- | --- | --- |

51.

Punkt 7.2.2.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Andra stycket ska ersättas med följande:

”Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 7.2.2.3, ska överensstämmelse med kraven i denna TSD eller kommissionens förordning (EU) nr 1304/2014 (*2) (TSD Buller) (se punkt 7.2 i TSD Buller) endast krävas för de grundläggande parametrarna i denna TSD som kan påverkas av ändringen/ändringarna.

(*2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1304/2014 av den 26 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ’Rullande materiel – buller’, om ändring av beslut 2008/232/EG och om upphävande av beslut 2011/229/EU (EUT L 356, 12.12.2014, s. 421).”
  "

| b) | I tabell 11a ska följande rad läggas till som rad 4.2.3.5.3:














  ”4.2.3.5.3 | Funktion för detektering och förebyggande av urspårning |
| --- | --- | --- |

b)

I tabell 11a ska följande rad läggas till som rad 4.2.3.5.3:

”4.2.3.5.3

Funktion för detektering och förebyggande av urspårning

Förekomst och typ av funktion(er) för detektering och förebyggande av urspårning

Montering/borttagande av funktionen för förebyggande/detektering

Ej tillämpligt”

| c) | Tolfte och trettonde styckena ska ersättas med följande:

  ”För att upprätta EG-typgodkännandeintyget eller konstruktionskontrollintyget kan det anmälda organ som valts ut av enheten som hanterar ändringen hänvisa till följande:






  — | Det ursprungliga EG-typgodkännandeintyget eller konstruktionskontrollintyget för delar av konstruktionen som inte har ändrats, eller för delar som ändrats, men som inte påverkar delsystemets överensstämmelse, så länge det fortfarande är giltigt. |
| --- | --- | --- |

c)

Tolfte och trettonde styckena ska ersättas med följande:

”För att upprätta EG-typgodkännandeintyget eller konstruktionskontrollintyget kan det anmälda organ som valts ut av enheten som hanterar ändringen hänvisa till följande:

—

Det ursprungliga EG-typgodkännandeintyget eller konstruktionskontrollintyget för delar av konstruktionen som inte har ändrats, eller för delar som ändrats, men som inte påverkar delsystemets överensstämmelse, så länge det fortfarande är giltigt.

| — | Ytterligare EG-typgodkännandeintyg eller konstruktionskontrollintyg (som ändrar det ursprungliga intyget) för ändrade delar av konstruktionen vilka påverkar överensstämmelsen för delsystemet med de TSD:er som avses i den certifieringsram som anges i punkt 7.2.3.1.1. |
| --- | --- |

—

Ytterligare EG-typgodkännandeintyg eller konstruktionskontrollintyg (som ändrar det ursprungliga intyget) för ändrade delar av konstruktionen vilka påverkar överensstämmelsen för delsystemet med de TSD:er som avses i den certifieringsram som anges i punkt 7.2.3.1.1.

Om giltighetstiden för EG-typgodkännandeintyget eller konstruktionskontrollintyget för den ursprungliga typen är begränsad till 10 år (på grund av tillämpningen av det tidigare konceptet med fas A/B) ska giltighetstiden för EG-typgodkännandeintyget eller konstruktionskontrollintyget för den ändrade typen, typvarianten eller typversionen begränsas till 14 år efter dagen för sökandens val av ett anmält organ för den första typen av rullande materiel (början av fas A i det ursprungliga EG-typgodkännandeintyget eller konstruktionskontrollintyget).”

| 52. | I punkt 7.2.2.3 ska rubriken och första stycket ersättas med följande:
  ”7.2.2.3   Särskilda bestämmelser för enheter i drift som inte omfattas av en EG-kontrollförklaring med ett första godkännande för ibruktagande före den 1 januari 2015


  Följande regler ska tillämpas, förutom punkt 7.2.2.2, i fråga om enheter i drift med ett första godkännande för ibruktagande före den 1 januari 2015, om ändringens omfattning har en inverkan på de grundläggande parametrar som inte omfattas av EG-försäkran.” |
| --- | --- |

52.

I punkt 7.2.2.3 ska rubriken och första stycket ersättas med följande:

”7.2.2.3   Särskilda bestämmelser för enheter i drift som inte omfattas av en EG-kontrollförklaring med ett första godkännande för ibruktagande före den 1 januari 2015

Följande regler ska tillämpas, förutom punkt 7.2.2.2, i fråga om enheter i drift med ett första godkännande för ibruktagande före den 1 januari 2015, om ändringens omfattning har en inverkan på de grundläggande parametrar som inte omfattas av EG-försäkran.”

| 53. | Punkt 7.2.2.4 ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande:






  ”7.2.2.4 | Bestämmelser för utvidgning av området för användning för enheter i drift med godkännande i enlighet med direktiv 2008/57/EG eller som var i drift före den 19 juli 2010
  ”. |
| --- | --- | --- | --- |

53.

Punkt 7.2.2.4 ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

”7.2.2.4

| b) | I punkt 4 ska led a ersättas med följande:






  ”a) | Specialfall avseende någon del av det utvidgade området för användning som anges i denna TSD, TSD Buller och TSD Trafikstyrning och signalering.” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 4 ska led a ersättas med följande:

”a)

Specialfall avseende någon del av det utvidgade området för användning som anges i denna TSD, TSD Buller och TSD Trafikstyrning och signalering.”

| 54. | Punkt 7.2.3.1 ska ersättas med följande:
  ”7.2.3.1   Delsystemet Rullande materiel

  Denna punkt rör en typ av rullande materiel (typ av enhet i denna TSD) enligt definitionen i artikel 2.26 i direktiv (EU) 2016/797, som omfattas av ett förfarande för EG-typkontroll eller EG-konstruktionskontroll i enlighet med avsnitt 6.2 i denna TSD. Den ska också tillämpas på förfarandet för EG-typkontroll eller EG-konstruktionskontroll i enlighet med TSD Buller, som hänvisar till denna TSD för dess tillämpningsområde för enheter i form av godsvagnar.
  TSD:ns bedömningsgrund för en EG-typkontroll eller konstruktionskontroll anges i kolumnerna ’Konstruktionskontroll’ och ’Typprovning’ i tillägg F till denna TSD och i tillägg C till TSD Buller.” |
| --- | --- |

54.

Punkt 7.2.3.1 ska ersättas med följande:

”7.2.3.1   Delsystemet Rullande materiel

Denna punkt rör en typ av rullande materiel (typ av enhet i denna TSD) enligt definitionen i artikel 2.26 i direktiv (EU) 2016/797, som omfattas av ett förfarande för EG-typkontroll eller EG-konstruktionskontroll i enlighet med avsnitt 6.2 i denna TSD. Den ska också tillämpas på förfarandet för EG-typkontroll eller EG-konstruktionskontroll i enlighet med TSD Buller, som hänvisar till denna TSD för dess tillämpningsområde för enheter i form av godsvagnar.

TSD:ns bedömningsgrund för en EG-typkontroll eller konstruktionskontroll anges i kolumnerna ’Konstruktionskontroll’ och ’Typprovning’ i tillägg F till denna TSD och i tillägg C till TSD Buller.”

| 55. | Punkterna 7.2.3.1.1 och 7.2.3.1.2 ska ersättas med följande:
  ”7.2.3.1.1   Definitioner

  1.   den första bedömningsramen:
  de TSD:er (denna TSD och TSD Buller) som är tillämpliga i början av konstruktionsfasen när det anmälda organet anlitas av sökanden.
  2.   certifieringsram:
  de TSD:er (denna TSD och TSD Buller) som är tillämpliga vid tidpunkten för utfärdande av EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget. Certifieringsramen är den första bedömningsramen, ändrad genom revideringar av TSD:er som trätt i kraft under konstruktionsfasen.
  3.   konstruktionsfas:
  den period som inleds så snart ett anmält organ som är ansvarigt för EG-kontroll anlitas av sökanden, och som avslutas när EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget utfärdas.
  En konstruktionsfas kan omfatta en typ och en eller flera typvarianter och typversioner. Konstruktionsfasen anses vara inledd för alla typvarianter och typversioner samtidigt som för huvudtypen.
  4.   produktionsfas:
  den period under vilken enheter får släppas ut på marknaden på grundval av en EG-kontrollförklaring som hänvisar till ett giltigt EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg.
  5.   enhet i drift:
  enhet som är registrerad med registreringskod ’00’ (’Giltig’) i det nationella fordonsregistret i enlighet med beslut 2007/756/EG eller i det europeiska fordonsregistret i enlighet med genomförandebeslut (EU) 2018/1614 och underhålls i ett driftsäkert skick i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2019/779.
  7.2.3.1.2   Bestämmelser avseende EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyg









  1. | Det anmälda organet ska utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget och hänvisa till certifieringsramen. |
| --- | --- | --- |

55.

Punkterna 7.2.3.1.1 och 7.2.3.1.2 ska ersättas med följande:

”7.2.3.1.1   Definitioner

1.   den första bedömningsramen:

de TSD:er (denna TSD och TSD Buller) som är tillämpliga i början av konstruktionsfasen när det anmälda organet anlitas av sökanden.

2.   certifieringsram:

de TSD:er (denna TSD och TSD Buller) som är tillämpliga vid tidpunkten för utfärdande av EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget. Certifieringsramen är den första bedömningsramen, ändrad genom revideringar av TSD:er som trätt i kraft under konstruktionsfasen.

3.   konstruktionsfas:

den period som inleds så snart ett anmält organ som är ansvarigt för EG-kontroll anlitas av sökanden, och som avslutas när EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget utfärdas.

En konstruktionsfas kan omfatta en typ och en eller flera typvarianter och typversioner. Konstruktionsfasen anses vara inledd för alla typvarianter och typversioner samtidigt som för huvudtypen.

4.   produktionsfas:

den period under vilken enheter får släppas ut på marknaden på grundval av en EG-kontrollförklaring som hänvisar till ett giltigt EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg.

5.   enhet i drift:

enhet som är registrerad med registreringskod ’00’ (’Giltig’) i det nationella fordonsregistret i enlighet med beslut 2007/756/EG eller i det europeiska fordonsregistret i enlighet med genomförandebeslut (EU) 2018/1614 och underhålls i ett driftsäkert skick i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2019/779.

7.2.3.1.2   Bestämmelser avseende EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyg

1.

| 2. | När en reviderad version av denna TSD eller TSD Buller träder i kraft under konstruktionsfasen ska det anmälda organet utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget enligt följande regler:






  — | För ändringar i TSD:erna som inte nämns i tillägg A innebär överensstämmelse med den första bedömningsramen även överensstämmelse med certifieringsramen. Det anmälda organet ska utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget och hänvisa till certifieringsramen utan ytterligare bedömning. |
| --- | --- | --- |

2.

—

För ändringar i TSD:erna som inte nämns i tillägg A innebär överensstämmelse med den första bedömningsramen även överensstämmelse med certifieringsramen. Det anmälda organet ska utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget och hänvisa till certifieringsramen utan ytterligare bedömning.

| — | För ändringar i de TSD:er som det hänvisas till i tillägg A är tillämpningen av dessa obligatorisk i enlighet med de övergångsregler som definieras i det tillägget. Under övergångsperioden ska det anmälda organet utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget och hänvisa till certifieringsramen utan ytterligare bedömning. Det anmälda organet ska i EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget förteckna alla punkter som bedömts enligt den första bedömningsramen. |
| --- | --- |

—

För ändringar i de TSD:er som det hänvisas till i tillägg A är tillämpningen av dessa obligatorisk i enlighet med de övergångsregler som definieras i det tillägget. Under övergångsperioden ska det anmälda organet utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget och hänvisa till certifieringsramen utan ytterligare bedömning. Det anmälda organet ska i EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget förteckna alla punkter som bedömts enligt den första bedömningsramen.

| 3. | När flera reviderade versioner av denna TSD eller av TSD Buller träder i kraft under konstruktionsfasen ska punkt 2 tillämpas successivt på alla reviderade versioner. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Det är alltid tillåtet (men inte obligatoriskt) att använda den senaste versionen av en TSD, antingen helt och hållet eller för vissa avsnitt, om inte annat uttryckligen anges i den reviderade versionen av dessa TSD:er. Om tillämpningen är begränsad till vissa avsnitt måste sökanden motivera och dokumentera att tillämpliga krav fortfarande uppfylls, och detta ska vara föremål för godkännande från det anmälda organet.” |
| --- | --- |

4.

| 56. | Följande punkt ska införas som punkt 7.2.3.1.3:
  ”7.2.3.1.3   EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintygets giltighet









  1. | När en reviderad version av denna TSD eller av TSD Buller träder i kraft förblir delsystemets EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyg giltigt, såvida det inte är nödvändigt att det revideras i enlighet med de särskilda övergångsreglerna för en TSD-ändring. |
| --- | --- | --- |

56.

Följande punkt ska införas som punkt 7.2.3.1.3:

”7.2.3.1.3   EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintygets giltighet

1.

| 2. | Endast ändringar av TSD:er med särskilda övergångsregler kan tillämpas på enheter i produktionsfasen eller på enheter i drift.” |
| --- | --- |

2.

| 57. | Punkt 7.2.3.2 ska ersättas med följande:
  ”7.2.3.2   Driftskompatibilitetskomponenter









  1. | Denna punkt rör driftskompatibilitetskomponenter som omfattas av typkontroll, konstruktionskontroll eller lämplighet för användning. |
| --- | --- | --- |

57.

Punkt 7.2.3.2 ska ersättas med följande:

”7.2.3.2   Driftskompatibilitetskomponenter

1.

| 2. | Typkontrollen, konstruktionskontrollen eller lämpligheten för användning är giltig även om en revidering av denna TSD eller av TSD Buller träder i kraft, om inte annat uttryckligen anges i revideringen av dessa TSD:er.
  Under denna period får nya komponenter av samma typ släppas ut på marknaden utan en ny typbedömning.” |
| --- | --- |

2.

Under denna period får nya komponenter av samma typ släppas ut på marknaden utan en ny typbedömning.”

| 58. | I punkt 7.3.1 ska första stycket ersättas med följande:

  ”Specialfallen, som förtecknas i punkt 7.3.2, klassificeras på följande sätt:






  — | P-fall: ’permanenta’ fall. |
| --- | --- | --- |

58.

I punkt 7.3.1 ska första stycket ersättas med följande:

”Specialfallen, som förtecknas i punkt 7.3.2, klassificeras på följande sätt:

—

P-fall: ’permanenta’ fall.

| — | T0: temporära fall med obegränsad varaktighet, för vilka målsystemet ska uppnås senast ett datum som ännu inte fastställts. |
| --- | --- |

—

T0: temporära fall med obegränsad varaktighet, för vilka målsystemet ska uppnås senast ett datum som ännu inte fastställts.

| — | T2-fall: temporära fall för vilka målsystemet ska vara uppnått senast den 31 december 2035.” |
| --- | --- |

—

T2-fall: temporära fall för vilka målsystemet ska vara uppnått senast den 31 december 2035.”

| 59. | Punkt 7.3.2.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | ”EN 15437-1:2009” ska ersättas med ”EN 15437-1:2009+A1:2022”. |
| --- | --- | --- |

59.

Punkt 7.3.2.2 ska ändras på följande sätt:

a)

”EN 15437-1:2009” ska ersättas med ”EN 15437-1:2009+A1:2022”.

| b) | I punkt a ska första meningen ersättas med följande:

  ”(’T2’) Enheter som är avsedda att användas på det svenska järnvägsnätet ska vara i överensstämmelse med de mätområden och förbjudna områden som anges i tabell 12.” |
| --- | --- |

b)

I punkt a ska första meningen ersättas med följande:

”(’T2’) Enheter som är avsedda att användas på det svenska järnvägsnätet ska vara i överensstämmelse med de mätområden och förbjudna områden som anges i tabell 12.”

| c) | Följande punkt ska läggas till som punkt b:






  ”b) | Specialfall för Frankrike (’T0’)
  Detta specialfall är tillämpligt på alla enheter som är avsedda att trafikera det franska järnvägsnätet.
  Punkterna 5.1 och 5.2 i standarden EN 15437-1:2009+A1:2022 gäller under följande villkor. Beteckningarna i bild 3 i standarden används.







  WTA | = | 70 mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| YTA | = | 1 092,5 mm |
| LTA | = | Vmax x 0,56 (Vmax är den högsta linjehastigheten i höjd med HABD (Hot Axle Box Detector), uttryckt i km/tim). |

c)

Följande punkt ska läggas till som punkt b:

”b)

Specialfall för Frankrike (’T0’)

Detta specialfall är tillämpligt på alla enheter som är avsedda att trafikera det franska järnvägsnätet.

Punkterna 5.1 och 5.2 i standarden EN 15437-1:2009+A1:2022 gäller under följande villkor. Beteckningarna i bild 3 i standarden används.

WTA

=

70 mm

YTA

=

1 092,5 mm

LTA

=

Vmax x 0,56 (Vmax är den högsta linjehastigheten i höjd med HABD (Hot Axle Box Detector), uttryckt i km/tim).

Enheter som ömsesidigt erkänns enligt punkt 7.1.2 och enheter som är försedda med fordonsbaserad utrustning för övervakning av axellagers tillstånd är undantagna från detta specialfall. Undantaget för enheter i enlighet med punkt 7.1.2 är inte tillämpligt vid användning av andra metoder för bedömning av överensstämmelse i enlighet med punkt 6.1.2.4a.”

| 60. | I punkt 7.3.2.4 ska rubriken ”Specialfall för Förenade kungariket för Storbritannien” och de två efterföljande styckena utgå. |
| --- | --- |

60.

I punkt 7.3.2.4 ska rubriken ”Specialfall för Förenade kungariket för Storbritannien” och de två efterföljande styckena utgå.

| 61. | Punkt 7.3.2.5 ska ersättas med följande:
  ”7.3.2.5   Krav på bromssäkerhet (punkt 4.2.4.2)

  Specialfall Finland
  För godsvagnar som endast är avsedda att trafikera järnvägsnät med spårvidden 1 524 mm anses det säkerhetskrav som anges i punkt 4.2.4.2 vara uppfyllt om enheten uppfyller villkoren i punkt 9 i tillägg C med följande ändringar:






  1. | Punkt 9 d i tillägg C: Bromsprestandan ska bestämmas på grundval av det minsta avståndet 1 200 m mellan signaler i det finska järnvägsnätet. Minimiandelen bromsvikt är 55 % för 100 km/tim och 85 % för 120 km/tim. |
| --- | --- | --- |

61.

Punkt 7.3.2.5 ska ersättas med följande:

”7.3.2.5   Krav på bromssäkerhet (punkt 4.2.4.2)

Specialfall Finland

För godsvagnar som endast är avsedda att trafikera järnvägsnät med spårvidden 1 524 mm anses det säkerhetskrav som anges i punkt 4.2.4.2 vara uppfyllt om enheten uppfyller villkoren i punkt 9 i tillägg C med följande ändringar:

1.

Punkt 9 d i tillägg C: Bromsprestandan ska bestämmas på grundval av det minsta avståndet 1 200 m mellan signaler i det finska järnvägsnätet. Minimiandelen bromsvikt är 55 % för 100 km/tim och 85 % för 120 km/tim.

| 2. | Punkt 9 l i tillägg C: Om bromssystemet kräver driftskompatibilitetskomponenten ’friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana’ ska driftskompatibilitetskomponenten uppfylla kraven i punkt 6.1.2.5 eller vara tillverkad av gjutjärn.” |
| --- | --- |

2.

Punkt 9 l i tillägg C: Om bromssystemet kräver driftskompatibilitetskomponenten ’friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana’ ska driftskompatibilitetskomponenten uppfylla kraven i punkt 6.1.2.5 eller vara tillverkad av gjutjärn.”

| 62. | Punkt 7.3.2.7 ska utgå. |
| --- | --- |

62.

Punkt 7.3.2.7 ska utgå.

| 63. | Punkt 7.6 ska utgå. |
| --- | --- |

63.

Punkt 7.6 ska utgå.

| 64. | Tillägg A ska ersättas med följande:


  ”Tillägg A

  Ändrade krav och övergångsregler

  För andra TSD-punkter än de som förtecknas i tabell A.1 och tabell A.2 innebär överensstämmelse med ’föregående TSD’ (dvs. denna förordning, ändrad genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/387 (*3)) överensstämmelse med denna TSD som är tillämplig från och med den 28 september 2023.

  Ändringar med allmänna övergångsregler i 7 år

  För de TSD-punkter som förtecknas i tabell A.1 innebär överensstämmelse med föregående TSD inte överensstämmelse med den version av denna TSD som är tillämplig från och med den 28 september 2023.
  Projekt som redan är i konstruktionsfasen den 28 september 2023 ska uppfylla kraven i denna TSD från och med den 28 september 2030.
  Projekt i produktionsfasen och enheter i drift omfattas inte av de TSD-krav som förtecknas i tabell A.1.

  Tabell A.1


  Övergångsregler i 7 år








  Punkt(er) i denna TSD | Punkt(er) i föregående TSD | Förklaring till ändring av TSD |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.3 | andra stycket |

64.

Tillägg A ska ersättas med följande:

”Tillägg A

Ändrade krav och övergångsregler

För andra TSD-punkter än de som förtecknas i tabell A.1 och tabell A.2 innebär överensstämmelse med ’föregående TSD’ (dvs. denna förordning, ändrad genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/387 (*3)) överensstämmelse med denna TSD som är tillämplig från och med den 28 september 2023.

Ändringar med allmänna övergångsregler i 7 år

För de TSD-punkter som förtecknas i tabell A.1 innebär överensstämmelse med föregående TSD inte överensstämmelse med den version av denna TSD som är tillämplig från och med den 28 september 2023.

Projekt som redan är i konstruktionsfasen den 28 september 2023 ska uppfylla kraven i denna TSD från och med den 28 september 2030.

Projekt i produktionsfasen och enheter i drift omfattas inte av de TSD-krav som förtecknas i tabell A.1.

Tabell A.1

Övergångsregler i 7 år

Punkt(er) i denna TSD

Punkt(er) i föregående TSD

Förklaring till ändring av TSD

4.2.2.3

andra stycket

Nytt krav

Införande av ett krav på säkringsanordningar

| 4.2.3.5.3 | Funktion för detektering och förebyggande av urspårning |
| --- | --- |

4.2.3.5.3

Funktion för detektering och förebyggande av urspårning

Ingen punkt

Införande av krav på funktionen för detektering och förebyggande av urspårning

| 4.2.4.3.2.1 | Driftbroms |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.1

Driftbroms

| 4.2.4.3.2.1 | Driftbroms |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.1

Driftbroms

Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg D.1, index 16 och 17

| 4.2.4.3.2.2 | Parkeringsbroms |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.2

Parkeringsbroms

| 4.2.4.3.2.2 | Parkeringsbroms |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.2

Parkeringsbroms

Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg D.1, index 17

| 4.2.4.3.2.2 | Parkeringsbroms |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.2

Parkeringsbroms

| 4.2.4.3.2.2 | Parkeringsbroms |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.2

Parkeringsbroms

Ändring av beräkningen av parkeringsbromsens parametrar

| 6.2.2.8.1 | Provning av barriärer |
| --- | --- |

6.2.2.8.1

Provning av barriärer

| 6.2.2.8.1 | Provning av barriärer |
| --- | --- |

6.2.2.8.1

Provning av barriärer

Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg D.1, index 19

| 7.1.2 | h Märkning av parkeringsbromsen |
| --- | --- |

7.1.2

h Märkning av parkeringsbromsen

| 7.1.2 | h Märkning av parkeringsbromsen |
| --- | --- |

7.1.2

h Märkning av parkeringsbromsen

Ändring av den märkning som krävs

Punkt 9 i tillägg C

Punkt 9 i tillägg C

Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg D.1, index 38, 39, 46, 48, 49 och 58

Punkter där det hänvisas till tillägg H och tillägg D.2 index B

Nytt krav

Införande av krav på kodifiering av enheter avsedda för kombitransport

Punkter där det hänvisas till tillägg D.2, index A (utom punkt 3.2.2)

Punkter där det hänvisas till ERA/ERTMS/033281 V4 (utom punkt 3.2.2)

ERA/ERTMS/033281 version 5 ersätter ERA/ERTMS/033281 version 4, de viktigaste ändringarna gäller frekvenshantering för gränsvärden för störström och stängning av öppna punkter.

Ändringar med särskilda övergångsregler:

För de TSD-punkter som förtecknas i tabell A.2 innebär överensstämmelse med föregående TSD inte överensstämmelse med denna TSD som är tillämplig från och med den 28 september 2023.

Projekt som redan är i konstruktionsfasen den 28 september 2023, projekt i produktionsfasen och enheter i drift ska uppfylla kraven i denna TSD i enlighet med respektive övergångsregler i tabell A.2 från och med den 28 september 2023.

Tabell A.2

Särskilda övergångsregler

| Punkt(er) i denna TSD | Punkt(er) i föregående TSD | Förklaring till ändring av TSD | Övergångsregler |
| --- | --- | --- | --- |
| Konstruktionsfasen har inte inletts | Konstruktionsfasen har inletts | Produktionsfas | Enheter i drift |
| Punkter där det hänvisas till punkt 3.2.2 i tillägg D.2, index A | Punkter där det hänvisas till punkt 3.2.2 i ERA/ERTMS/033281 V4 | ERA/ERTMS/033281 V5 ersätter ERA/ERTMS/033281 V4 | Övergångsreglerna anges i tabell B1 i tillägg B till TSD Trafikstyrning och signalering |

Punkt(er) i denna TSD

Punkt(er) i föregående TSD

Förklaring till ändring av TSD

Övergångsregler

Konstruktionsfasen har inte inletts

Konstruktionsfasen har inletts

Produktionsfas

Enheter i drift

Punkter där det hänvisas till punkt 3.2.2 i tillägg D.2, index A

Punkter där det hänvisas till punkt 3.2.2 i ERA/ERTMS/033281 V4

ERA/ERTMS/033281 V5 ersätter ERA/ERTMS/033281 V4

Övergångsreglerna anges i tabell B1 i tillägg B till TSD Trafikstyrning och signalering

(*3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/387 av den 9 mars 2020, i den mån den avser ändring av förordning (EU) nr 321/2013 om tekniska specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar (EUT L 73, 10.3.2020, s. 6)."

*3

| 65. | Tillägg C ska ändras på följande sätt:






  a) | I avsnittet ”Ytterligare frivilliga villkor” ska ”C.18” ersättas med ”C.20”. |
| --- | --- | --- |

65.

Tillägg C ska ändras på följande sätt:

a)

I avsnittet ”Ytterligare frivilliga villkor” ska ”C.18” ersättas med ”C.20”.

| b) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Manuellt koppelsystem

  Det manuella koppelsystemet ska uppfylla följande krav:






  — | Skruvkoppelsystemet exklusive dragkroken samt dragkroken i sig ska uppfylla de krav för godsvagnar som definieras i tillägg D, index 31. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Manuellt koppelsystem

Manuellt koppelsystem

Det manuella koppelsystemet ska uppfylla följande krav:

—

Skruvkoppelsystemet exklusive dragkroken samt dragkroken i sig ska uppfylla de krav för godsvagnar som definieras i tillägg D, index 31.

| — | Vagnen ska uppfylla kraven för godsvagnar i tillägg D, index 59. |
| --- | --- |

—

Vagnen ska uppfylla kraven för godsvagnar i tillägg D, index 59.

| — | Bufferten ska uppfylla kraven för godsvagnar i tillägg D, index 32. |
| --- | --- |

—

Bufferten ska uppfylla kraven för godsvagnar i tillägg D, index 32.

När ett kombinerat automatkoppel och skruvkoppel är monterat får automatkopplets överdel inkräkta i utrymmet för växlingspersonalen på vänster sida, när det är säkrat i infällt läge och skruvkopplet används. I detta fall krävs den märkning som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 2.

För att tillhandahålla denna fullständiga kompatibilitet är det tillåtet att ha ett annat värde på avståndet mellan buffertarnas centrumlinjer, 1 790 mm (Finland) och 1 850 mm (Portugal och Spanien), med beaktande av den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 32.”

| c) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   UIC-fotsteg och -handtag

  Enheten ska vara utrustad med fotsteg och handtag i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 28 och med fria utrymmen i enlighet med samma specifikation.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   UIC-fotsteg och -handtag

UIC-fotsteg och -handtag

Enheten ska vara utrustad med fotsteg och handtag i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 28 och med fria utrymmen i enlighet med samma specifikation.”

| d) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Förmåga att växlas över vall

  Utöver kraven i punkt 4.2.2.2 ska enheten bedömas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 1 och klassificeras i kategori F-I i enlighet med samma specifikation, med följande undantag: för enheter som är konstruerade för att transportera motorfordon eller enheter för kombitransport utan långslagiga stötdämpare får kategori F-II användas. Kraven avseende buffertprov i samma specifikation är tillämpliga.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Förmåga att växlas över vall

Förmåga att växlas över vall

Utöver kraven i punkt 4.2.2.2 ska enheten bedömas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 1 och klassificeras i kategori F-I i enlighet med samma specifikation, med följande undantag: för enheter som är konstruerade för att transportera motorfordon eller enheter för kombitransport utan långslagiga stötdämpare får kategori F-II användas. Kraven avseende buffertprov i samma specifikation är tillämpliga.”

| e) | I punkt 7 ska följande led läggas till som leden c och d:






  ”c) | Om enheten har elektronisk utrustning som avger störström via rälen ska den ’påverkande enhet’ (influencing unit) (enligt definitionen i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg D.2, index A) som enheten är avsedd att vara en del av, överensstämma med de specialfall för spårledningar som meddelats enligt artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering genom tillämpning av de harmoniserade fordonsprovningsmetoder och den fordonsimpedans som avses i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg D.2 index A. Enhetens överensstämmelse kan visas på grundval av det tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering och kontrolleras av det anmälda organet som en del av EG-kontrollen. |
| --- | --- | --- |

e)

I punkt 7 ska följande led läggas till som leden c och d:

”c)

Om enheten har elektronisk utrustning som avger störström via rälen ska den ’påverkande enhet’ (influencing unit) (enligt definitionen i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg D.2, index A) som enheten är avsedd att vara en del av, överensstämma med de specialfall för spårledningar som meddelats enligt artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering genom tillämpning av de harmoniserade fordonsprovningsmetoder och den fordonsimpedans som avses i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg D.2 index A. Enhetens överensstämmelse kan visas på grundval av det tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering och kontrolleras av det anmälda organet som en del av EG-kontrollen.

influencing unit

| d) | Om enheten har elektrisk eller elektronisk utrustning som avger elektromagnetiska interferensfält






  — | nära en axelräknares hjulgivare, eller |
| --- | --- | --- |

d)

Om enheten har elektrisk eller elektronisk utrustning som avger elektromagnetiska interferensfält

—

nära en axelräknares hjulgivare, eller

| — | till följd av returströmmen via rälen, om tillämpligt, |
| --- | --- |

—

till följd av returströmmen via rälen, om tillämpligt,

ska den ’påverkande enhet’ (enligt definitionen i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg D.2, index A) som enheten är avsedd att vara en del av, överensstämma med de specialfall för axelräknare som meddelats enligt artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering genom tillämpning av de harmoniserade fordonsprovningsmetoder som avses i det tekniska dokument som det hänvisas till i tillägg D.2 index A. Enhetens överensstämmelse kan visas på grundval av det tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering och kontrolleras av det anmälda organet som en del av EG-kontrollen.”

| f) | Punkt 8 ska ersättas med följande:
  ”8.   Prov rörande längsgående tryckkrafter

  Kontrollen av säker drift under längsgående tryckkrafter ska vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 33.” |
| --- | --- |

f)

Punkt 8 ska ersättas med följande:

”8.   Prov rörande längsgående tryckkrafter

Prov rörande längsgående tryckkrafter

Kontrollen av säker drift under längsgående tryckkrafter ska vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 33.”

| g) | Punkt 9 ska ändras på följande sätt:






  i) | Punkt c ska ersättas med följande:

  ”Varje enhet ska vara utrustad med ett bromssystem som åtminstone har bromslägena G och P. Bromslägena G och P ska bedömas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 36.” |
| --- | --- | --- |

g)

Punkt 9 ska ändras på följande sätt:

i)

Punkt c ska ersättas med följande:

”Varje enhet ska vara utrustad med ett bromssystem som åtminstone har bromslägena G och P. Bromslägena G och P ska bedömas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 36.”

| ii) | I punkt e ska andra meningen ersättas med följande:

  ”Bromsansättningstiden för bromsläget P i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 36 gäller även för ytterligare bromslägen.” |
| --- | --- |

ii)

I punkt e ska andra meningen ersättas med följande:

”Bromsansättningstiden för bromsläget P i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 36 gäller även för ytterligare bromslägen.”

| iii) | I punkt f ska andra meningen ersättas med följande:

  ”Detaljerna för standardiserade luftbehållare fastställs i de specifikationer som det hänvisas till i tillägg D index 40 och index 41.” |
| --- | --- |

iii)

I punkt f ska andra meningen ersättas med följande:

”Detaljerna för standardiserade luftbehållare fastställs i de specifikationer som det hänvisas till i tillägg D index 40 och index 41.”

| iv) | I punkt h ska första meningen ersättas med följande:

  ”Styrventilen och dess avstängningsanordning ska vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 34.” |
| --- | --- |

iv)

I punkt h ska första meningen ersättas med följande:

”Styrventilen och dess avstängningsanordning ska vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 34.”

| v) | Punkt i ska ändras på följande sätt:






  — | Led i ska ersättas med följande:






  ”i) | Huvudledningens gränssnitt ska vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 42.” |
| --- | --- | --- | --- |

v)

Punkt i ska ändras på följande sätt:

—

Led i ska ersättas med följande:

”i)

Huvudledningens gränssnitt ska vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 42.”

| — | Led iv ska ersättas med följande:






  ”iv) | Kopplingsventilerna ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 43.” |
| --- | --- | --- |

—

Led iv ska ersättas med följande:

”iv)

Kopplingsventilerna ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 43.”

| vi) | Punkterna j och k ska ersättas med följande:






  ”j) | Bromsens omställningsanordning ska vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 44. |
| --- | --- | --- |

vi)

Punkterna j och k ska ersättas med följande:

”j)

Bromsens omställningsanordning ska vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 44.

| k) | Bromsblockhållare ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 45.” |
| --- | --- |

k)

Bromsblockhållare ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 45.”

| vii) | Punkt l ska ersättas med följande:

  ”Om bromssystemet kräver en driftskompatibilitetskomponent av typen ’friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana’ ska driftskompatibilitetskomponenten, utöver kraven i punkt 6.1.2.5, överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 46 eller index 47.” |
| --- | --- |

vii)

Punkt l ska ersättas med följande:

”Om bromssystemet kräver en driftskompatibilitetskomponent av typen ’friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana’ ska driftskompatibilitetskomponenten, utöver kraven i punkt 6.1.2.5, överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 46 eller index 47.”

| viii) | I punkt m ska första och andra meningen ersättas med följande:

  ”Bromsregulatorer ska vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 48. Bedömningen av överensstämmelse ska utföras i enlighet med samma specifikation.” |
| --- | --- |

viii)

I punkt m ska första och andra meningen ersättas med följande:

”Bromsregulatorer ska vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 48. Bedömningen av överensstämmelse ska utföras i enlighet med samma specifikation.”

| ix) | Punkt n ska ersättas med följande:






  ”n) | Om enheten är försedd med ett fastbromsningsskyddssystem (WSP) ska det vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 49.

  Tabell C.3


  Minsta bromsprestanda för bromslägena G och P













  Bromsläge | Signalutrustning | Enhetstyp | Lasttillstånd | Krav vid driftshastighet på 100 km/tim | Krav vid driftshastighet på 120 km/tim |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Längsta tillåtna bromssträcka | Kortaste tillåtna bromssträcka | Längsta tillåtna bromssträcka | Kortaste tillåtna bromssträcka |
| Bromsläge ’P’ | Omställning  (2) | ’S1’ (3) | Tom | Smax = 700 m
  λmin = 65 %
  amin = 0,60 m/s2 | Smin = 390 m
  λmax = 125 %, (130 %) (4)

  amax = 1,15 m/s2 | Smax = 700 m
  λmin = 100 %
  amin = 0,88 m/s2 | Smin = 580 m
  λmax = 125 %, (130 %)  (4)

  amax = 1,08 m/s2 |
| Mellanläge | Smax = 810 m
  λmin = 55 %
  amin = 0,51 m/s2 | Smin = 390 m
  λmax = 125 %
  amax = 1,15 m/s2 | | |
| Lastad | Smax = 700 m
  λmin = 65 %
  amin = 0,60 m/s2 | Smin = Max [(S = 480 m, λmax = 100 %, amax = 0,91 m/s2) (erhålls med en medelretardationskraft på 16,5 kN per axel)]  (5) | | |
| Variabelt lastrelä  (6) | ’SS’, ’S2’ | Tom | Smax = 480 m
  λmin = 100 %  (7)

  amin = 0,91 m/s2
   (7) | Smin = 390 m
  λmax = 125 %, (130 %)  (2)

  amax = 1,15 m/s2 | Smax = 700 m
  λmin = 100 %
  amin = 0,88 m/s2 | Smin = 580 m
  λmax = 125 %, (130 %)  (2)

  amax = 1,08 m/s2 |
| ’S2’ (8) | Lastad | Smax = 700 m
  λmin = 65 %
  amin = 0,60 m/s2 | Smin = Max [(S = 480 m, λmax = 100 %, amax = 0,91 m/s2) (S erhålls med en medelretardationskraft på 16,5 kN per axel)]  (9) | | |
| ’SS’ (10) | Lastad
  (18 ton per axel för bromsblock) | | | Smax
   (11) = Max [S = 700 m, λmax = 100 %,
  amax = 0,88 m/s2) (S erhålls med en medelretardationskraft på 16 kN per axel)]  (12) |
| Bromsläge ’G’ | | | | | Det ska inte göras någon separat bedömning av bromsprestandan för enheter i läge G. En enhets bromsvikt i läge G är ett resultat av bromsvikten i läge P (se de specifikationer som det hänvisas till i tillägg D, antingen index 17 eller index 58). | | |

ix)

Punkt n ska ersättas med följande:

”n)

Om enheten är försedd med ett fastbromsningsskyddssystem (WSP) ska det vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 49.

Tabell C.3

Tabell C.3

Minsta bromsprestanda för bromslägena G och P

Minsta bromsprestanda för bromslägena G och P

Bromsläge

Signalutrustning

Enhetstyp

Lasttillstånd

Krav vid driftshastighet på 100 km/tim

Krav vid driftshastighet på 120 km/tim

Längsta tillåtna bromssträcka

Kortaste tillåtna bromssträcka

Längsta tillåtna bromssträcka

Kortaste tillåtna bromssträcka

Bromsläge ’P’

Omställning  (2)

2

’S1’ (3)

3

Tom

Smax = 700 m

max

λmin = 65 %

min

amin = 0,60 m/s2

min

2

Smin = 390 m

min

λmax = 125 %, (130 %) (4)

max

4

amax = 1,15 m/s2

max

2

Smax = 700 m

max

λmin = 100 %

min

amin = 0,88 m/s2

min

2

Smin = 580 m

min

λmax = 125 %, (130 %)  (4)

max

4

amax = 1,08 m/s2

max

2

Mellanläge

Smax = 810 m

max

λmin = 55 %

min

amin = 0,51 m/s2

min

2

Smin = 390 m

min

λmax = 125 %

max

amax = 1,15 m/s2

max

2

Lastad

Smax = 700 m

max

λmin = 65 %

min

amin = 0,60 m/s2

min

2

Smin = Max [(S = 480 m, λmax = 100 %, amax = 0,91 m/s2) (erhålls med en medelretardationskraft på 16,5 kN per axel)]  (5)

min

max

max

2

5

Variabelt lastrelä  (6)

6

’SS’, ’S2’

Tom

Smax = 480 m

max

λmin = 100 %  (7)

min

7

amin = 0,91 m/s2
   (7)

min

2

7

Smin = 390 m

min

λmax = 125 %, (130 %)  (2)

max

2

amax = 1,15 m/s2

max

2

Smax = 700 m

max

λmin = 100 %

min

amin = 0,88 m/s2

min

2

Smin = 580 m

min

λmax = 125 %, (130 %)  (2)

max

2

amax = 1,08 m/s2

max

2

’S2’ (8)

8

Lastad

Smax = 700 m

max

λmin = 65 %

min

amin = 0,60 m/s2

min

2

Smin = Max [(S = 480 m, λmax = 100 %, amax = 0,91 m/s2) (S erhålls med en medelretardationskraft på 16,5 kN per axel)]  (9)

min

max

max

2

9

’SS’ (10)

10

Lastad

(18 ton per axel för bromsblock)

Smax
   (11) = Max [S = 700 m, λmax = 100 %,

max

11

max

amax = 0,88 m/s2) (S erhålls med en medelretardationskraft på 16 kN per axel)]  (12)

max

2

12

Bromsläge ’G’

Det ska inte göras någon separat bedömning av bromsprestandan för enheter i läge G. En enhets bromsvikt i läge G är ett resultat av bromsvikten i läge P (se de specifikationer som det hänvisas till i tillägg D, antingen index 17 eller index 58).

| x) | Följande led ska läggas till som led o:






  ”o) | För godsvagnar med kompositbromsblock och en nominell hjuldiameter på högst 1 000 mm, minsta hjuldiameter 840 mm (slitna hjul) och en bromsvikt per hjulpar på mer än 15,25 ton (14,5 ton plus 5 %) ska en reläventil av typ E användas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 35. För godsvagnar med en nominell hjuldiameter på mindre än 920 mm ska detta gränsvärde för bromsvikt anpassas till den energi som tillförs hjulringen.” |
| --- | --- | --- |

x)

Följande led ska läggas till som led o:

”o)

För godsvagnar med kompositbromsblock och en nominell hjuldiameter på högst 1 000 mm, minsta hjuldiameter 840 mm (slitna hjul) och en bromsvikt per hjulpar på mer än 15,25 ton (14,5 ton plus 5 %) ska en reläventil av typ E användas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 35. För godsvagnar med en nominell hjuldiameter på mindre än 920 mm ska detta gränsvärde för bromsvikt anpassas till den energi som tillförs hjulringen.”

| h) | Punkt 12 ska ersättas med följande:
  ”12.   Svetsning

  Svetsning ska utföras i enlighet med de specifikationer som det hänvisas till i tillägg D, index 50–54.” |
| --- | --- |

h)

Punkt 12 ska ersättas med följande:

”12.   Svetsning

Svetsning

Svetsning ska utföras i enlighet med de specifikationer som det hänvisas till i tillägg D, index 50–54.”

| i) | I punkt 14 andra stycket ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”Vid användning av bromssystem med bromsar som verkar på hjulets löpbana anses detta villkor vara uppfyllt om driftskompatibilitetskomponenten ’friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana’ utöver kraven i punkt 6.1.2.5 uppfyller den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, antingen index 46 eller index 47, och om hjulet” |
| --- | --- |

i)

I punkt 14 andra stycket ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Vid användning av bromssystem med bromsar som verkar på hjulets löpbana anses detta villkor vara uppfyllt om driftskompatibilitetskomponenten ’friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana’ utöver kraven i punkt 6.1.2.5 uppfyller den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, antingen index 46 eller index 47, och om hjulet”

| j) | Punkterna 15–18 ska ersättas med följande:
  ”15.   Specifika produktegenskaper rörande hjul

  Hjulen ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 55. Det termomekaniska typprov som krävs i punkt 6.1.2.3 ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 11 när hela bromssystemet verkar direkt på hjulets löpbana.
  16.   Dragkrokar

  Enheter ska förses med dragkrokar, som var och en ska fästas på sidan av enhetens underrede i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 56.
  Alternativa tekniska lösningar tillåts under förutsättning att de villkor som anges i samma specifikation respekteras. Om den alternativa lösningen är en dragögla, ska den dessutom ha en minsta diameter på 85 mm.
  17.   Skyddsanordningar på utskjutande delar

  För att säkerställa personalens säkerhet ska utskjutande (exempelvis kantiga eller spetsiga) delar på enheten som sitter upp till 2 m över rälsnivå eller ovanför passager, arbetsytor eller dragkrokar och som kan orsaka olyckor förses med skyddsanordningar enligt beskrivningen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 56.
  18.   Korthållare och fastsättningsanordningar för slutsignal

  Alla enheter ska förses med en korthållare i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 57 och i båda ändar med fastsättningsanordningar i enlighet med punkt 4.2.6.3.” |
| --- | --- |

j)

Punkterna 15–18 ska ersättas med följande:

”15.   Specifika produktegenskaper rörande hjul

Specifika produktegenskaper rörande hjul

Hjulen ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 55. Det termomekaniska typprov som krävs i punkt 6.1.2.3 ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 11 när hela bromssystemet verkar direkt på hjulets löpbana.

16.   Dragkrokar

Dragkrokar

Enheter ska förses med dragkrokar, som var och en ska fästas på sidan av enhetens underrede i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 56.

Alternativa tekniska lösningar tillåts under förutsättning att de villkor som anges i samma specifikation respekteras. Om den alternativa lösningen är en dragögla, ska den dessutom ha en minsta diameter på 85 mm.

17.   Skyddsanordningar på utskjutande delar

Skyddsanordningar på utskjutande delar

För att säkerställa personalens säkerhet ska utskjutande (exempelvis kantiga eller spetsiga) delar på enheten som sitter upp till 2 m över rälsnivå eller ovanför passager, arbetsytor eller dragkrokar och som kan orsaka olyckor förses med skyddsanordningar enligt beskrivningen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 56.

18.   Korthållare och fastsättningsanordningar för slutsignal

Korthållare och fastsättningsanordningar för slutsignal

Alla enheter ska förses med en korthållare i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 57 och i båda ändar med fastsättningsanordningar i enlighet med punkt 4.2.6.3.”

| k) | Punkt 20 ska ersättas med följande:
  ”20.   Gångdynamiska egenskaper

  Kombinationen av högsta driftshastighet och maximal tillåten rälsförhöjningsbrist ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 7.
  Enheter med ett etablerat löpverk i enlighet med punkt 6.1.2.1 förutsätts vara i överensstämmelse med detta krav.” |
| --- | --- |

k)

Punkt 20 ska ersättas med följande:

”20.   Gångdynamiska egenskaper

Gångdynamiska egenskaper

Kombinationen av högsta driftshastighet och maximal tillåten rälsförhöjningsbrist ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 7.

Enheter med ett etablerat löpverk i enlighet med punkt 6.1.2.1 förutsätts vara i överensstämmelse med detta krav.”

| 66. | Tillägg D ska ersättas med följande:


  ””Tillägg D
  D.1   Standarder eller normgivande dokument









  Index | Egenskaper som ska bedömas | Punkt i TSD:n | Obligatorisk punkt i standard |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [1] | EN 12663-2:2010


  Järnvägar – Strukturella krav för fordonskorgar – Del 2: Godsvagnar |
| [1.1] | Enhetens hållfasthet | 4.2.2.2 | 5 |
| [1.2] | Enhetens hållfasthet – påvisande av överensstämmelse | 6.2.2.1 | 6, 7 |
| [1.3] | Förmåga att växlas över vall | Tillägg C, punkt 3 | 8 |
| [1.4] | Klassificering | Tillägg C, punkt 3 | 5.1 |
| [1.5] | Krav avseende buffertprov | Tillägg C, punkt 3 | 8.2.5.1 |
| [2] | EN 15877-1:2012+A1:2018


  Järnvägar – Märkning av järnvägsfordon – Del 1: Godsvagnar |
| [2.1] | Lyftning och uppallning – positionsmärkning | 4.2.2.2 | 4.5.14 |
| [2.2] | Märkning av funktionen för detektering av urspårning med bromsaktivering | 4.2.3.5.3.4 | 4.5.59 |
| [2.3] | Tillämpliga märkningar | 7.1.2 g | Alla punkter utom 4.5.25 b |
| [2.4] | Märkning för kombinerat automatkoppel och skruvkoppel | Tillägg C, punkt 1 | Figur 75 |
| [3] | EN 12663-1:2010+A1:2014


  Järnvägar – Strukturella krav för fordonskorgar – Del 1: Lok och rullande materiel för passagerare (och alternativ metod för godsvagnar) |
| [3.1] | Enhetens hållfasthet – påvisande av överensstämmelse | 6.2.2.1 | 9.2, 9.3 |
| [3.2] | Enhetens hållfasthet – utmattning | 6.2.2.1 | 5.6 |
| [4] | EN 15273-2:2013+A1:2016


  Järnvägar – Profiler– Del 2: Fordonsprofiler |
| [4.1] | Fordonsprofiler | 4.2.3.1 | 5, bilagorna A–J, L, M, P |
| [5] | EN 15528:2021


  Järnvägar – Linjekategorier för hantering av samverkan mellan lastgränser för fordon och infrastruktur |
| [5.1] | Kompatibilitet med linjers bärförmåga | 4.2.3.2 | 6.1, 6.2 |
| [6] | EN 15437-1:2009+A1:2022


  Järnvägar – Kontroll av lagerboxar – Krav avseende gränssnitt och utförande – Del 1: Spårutrustning och lagerboxar för rullande materiel |
| [6.1] | Övervakning av axellagers tillstånd | 4.2.3.4 | 5.1, 5.2 |
| [7] | EN 14363:2016+A2:2022


  Järnvägar – Provning och simulation gällande acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon – Gångdynamik och stationära provningar |
| [7.1] | Säkerhet mot urspårning på skevt spår | 6.2.2.2 | 4, 5, 6.1 |
| [7.2] | Gångdynamiska egenskaper | 4.2.3.5.2 | 4, 5, 7 |
| [7.3] | Gångdynamiska egenskaper – prov på spår | 6.2.2.3 | 4, 5, 7 |
| [7.4] | Tillämpning på enheter som används på järnvägsnät med spårvidden 1 668  mm | 6.2.2.3 | 7.6.3.2.6 (2) |
| [7.5] | Gångdynamiska egenskaper | C.20 | Tabell H.1 |
| [8] | EN 16235:2013


  Järnvägar – Acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon – Godsvagnar – Villkor för undantag av gångprov på godsvagnar med fastställda specifikationer enligt EN 14363 |
| [8.1] | Gångdynamiska egenskaper | 6.1.2.1 | 5 |
| [8.2] | Etablerat löpverk | 6.1.2.1 | 6 |
| [8.3] | Lägsta axellast för etablerade löpverk | 6.1.2.1 | Kapitel 6 tabellerna 7, 8, 10, 13, 16 och 19 |
| [9] | EN 13749:2021


  Järnvägar – Hjulpar och boggier – Strukturella krav och metoder för validering av boggiramar |
| [9.1] | Boggiramens strukturella konstruktion | 4.2.3.6.1 | 6.2 |
| [9.2] | Bedömning av boggiramens hållfasthet | 6.1.2.1 | 6.2 |
| [10] | EN 13260:2020


  Järnvägar – Hjulpar och boggier – Produktkrav för hjulpar |
| [10.1] | Egenskaper för hjulpar | 6.1.2.2 | 4.2.1 |
| [11] | EN 13979-1:2020


  Järnvägar – Hjulpar och boggier – Helhjul – Förfarande av konstruktionsbedömningen – Del 1: Smidda och valsade hjul |
| [11.1] | Mekaniska egenskaper hos hjul | 6.1.2.3 | 8 |
| [11.2] | Termomekaniska driftsegenskaper och kriterier för restspänning | 6.1.2.3 | 7 |
| [11.3] | Specifika produktegenskaper rörande hjul | Tillägg C, punkt 15 | 7 |
| [11.4] | Specifika produktegenskaper rörande hjul – termomekaniskt typprov | Tillägg C, punkt 15 | Tabell A.1 |
| [12] | EN 13103-1:2017+A1:2022


  Järnvägar – Hjulpar och boggier – Del 1: Konstruktionsriktlinjer för ytterlagrade hjulaxlar |
| [12.1] | Kontrollmetod | 6.1.2.4 | 5, 6, 7 |
| [12.2] | Beslutskriterier för tillåten spänning | 6.1.2.4 | 8 |
| [13] | EN 12082:2017+A1:2021


  Järnvägar – Lagerboxar – Prestandaprov |
| [13.1] | Rullagrets mekaniska hållfasthet och utmattningsegenskaper | 6.2.2.4 | 7 |
| [14] | UIC 430-1:2012


  Conditions with which wagons must comply in order to be accepted for transit between standard gauge railways and the Spanish and Portuguese broad gauge railways |
| [14.1] | Byte mellan spårvidderna 1 435 mm och 1 668 mm för axelenheter | 6.2.2.5 | Figurerna 9 och 10 i bilaga B.4 och figur 18 i bilaga H |
| [14.2] | Byte mellan spårvidderna 1 435 mm och 1 668 mm för boggienheter | 6.2.2.5 | Figur 18 i bilaga H och figurerna 19 och 20 i bilaga I |
| [15] | UIC 430-3:1995


  Goods wagons - Conditions to be satisfied by goods wagons to make them acceptable for running on both standard-gauge networks and the network of the Finnish state railways |
| [15.1] | Byte mellan spårvidderna 1 435 mm och 1 524  mm | 6.2.2.5 | Bilaga 7 |
| [16] | EN 14531-1:2015+A1:2018


  Järnvägar – Beräkning av stoppsträcka, målsträcka och fasthållningsbroms – Del 1: Medelvärdesalgoritmer för tåg eller enskilda fordon |
| [16.1] | Driftbroms | 4.2.4.3.2.1 | 4 |
| [16.2] | Parkeringsbroms | 4.2.4.3.2.2 | 5 |
| [16.3] | Avståndsberäkning | Tillägg C punkt 9 tabell C.3 | 4 |
| [17] | UIC 544-1:2014


  Bromsar – Bromsprestanda |
| [17.1] | Driftbroms – beräkning | 4.2.4.3.2.1 | 1–3 och 5–8 |
| [17.2] | Driftbroms – validering | 4.2.4.3.2.1 | Tillägg B |
| [17.3] | Bedömning av bromsläge G | C.9 – tabell C.3 | 1–3 och 5–8 |
| [18] | EN 50125-1:2014


  Järnvägsanläggningar – Miljöförhållanden – Del 1: Fordon och utrustning i fordon |
| [18.1] | Klimat- och miljöförhållanden | 4.2.5 | 4.7 |
| [19] | EN 1363-1:2020


  Provning av brandmotstånd – Del 1: Allmänna krav |
| [19.1] | Barriärer | 6.2.2.8.1 | 4–12 |
| [20] | ISO 5658-2:2006/Am1:2011


  Materials reaktion på brand – Flamspridning – Del 2: Spridning i sidled på vertikalt monterade bygg- och transportprodukter |
| [20.1] | Provning av materialens antändlighet och flamspridningsegenskaper | 6.2.2.8.2 | 5–13 |
| [21] | EN 13501-1:2018


  Brandteknisk klassificering av byggprodukter och byggnadselement – Del 1: Klassificering baserad på provningsdata från metoder som mäter reaktion vid brandpåverkan |
| [21.1] | Materialegenskaper | 6.2.2.8.2 | 8 |
| [22] | EN 45545-2:2020


  Järnvägar – Järnvägsfordons brandsäkerhet – Del 2: Krav på brandsäkerhet hos material och komponenter |
| [22.1] | Provförhållanden | 6.2.2.8.2 | Ref T03.02 i tabell 6 |
| [23] | ISO 5660-1:2015+Amd1:2019


  Brandteknisk provning av byggprodukter – Värmeutveckling, rökproduktion och massförlust – Del 1: Värmeutveckling (konkalorimetri) och rökproduktionshastighet (dynamisk mätning) |
| [23.1] | Provning av gummidelar till boggier | 6.2.2.8.2 | 5–13 |
| [24] | EN 50355:2013


  Järnvägsanläggningar – Kablar med särskilda brandegenskaper avsedda för rälsfordon – Vägledning |
| [24.1] | Kablar | 6.2.2.8.3 | 1, 4–9 |
| [25] | EN 50343:2014/A1:2017


  Järnvägsanläggningar – Installation av kablar och ledningssystem i rälsfordon |
| [25.1] | Kablar | 6.2.2.8.3 | 1, 4–7 |
| [26] | EN 45545-7:2013


  Järnvägar – Järnvägsfordons brandsäkerhet – Del 7: Brandsäkerhetskrav för installationer med lättantändlig vätska och gas |
| [26.1] | Brandfarliga vätskor | 6.2.2.8.4 | 4–9 |
| [27] | EN 50153:2014+A2:2020


  Järnvägsanläggningar – Skydd mot elchock i rälsfordon |
| [27.1] | Skyddsåtgärder mot indirekt kontakt (skyddsjordning) | 4.2.6.2.1 | 6.4 |
| [27.2] | Skyddsåtgärder mot direkt kontakt | 4.2.6.2.2 | 5 |
| [28] | EN 16116-2:2021


  Järnvägar – Konstruktionskrav för trappsteg, räcken och tillhörande genomfart för personal – Del 2: Godsvagnar |
| [28.1] | Fastsättningsanordningar för slutsignal | 4.2.6.3 | Figur 10 |
| [28.2] | UIC-fotsteg och -handtag
  Fria utrymmen | Tillägg C, punkt 2 | 4, 5
  6.2 |
| [29] | EN 15153-1:2020


  Järnvägar – Utvändiga optiska och akustiska larmanordningar för fordon – Del 1: Strålkastare, positionsljus och slutsignaler |
| [29.1] | Slutsignal – slutsignallyktornas färg | Tillägg E punkt 1 | 5.5.3 |
| [29.2] | Slutsignal – slutsignallyktornas ljusstyrka | Tillägg E punkt 1 | Tabell 8 |
| [30] | EN 12899-1:2007


  Vägutrustning – Permanenta vägmärken – Del 1: Fasta vägmärken |
| [30.1] | Reflekterande plattor | Tillägg E punkt 2 | Klass ref. 2 |
| [31] | EN 15566:2022


  Järnvägar – Rullande materiel – Dragutrustning och skruvkoppel |
| [31.1] | Manuellt koppelsystem | Tillägg C, punkt 1 | 4, 5, 6, 7 förutom punkt 4.3 och mått ’a’ i figur B.1 i bilaga B som endast ska ses som upplysningar. |
| [32] | EN 15551:2022


  Järnvägar – Rullande materiel – Buffertar |
| [32.1] | Buffertar | Tillägg C, punkt 1 | 4 (utom 4.3), 5, 6 (utom 6.2.2.3 och E.4) och 7 |
| [33] | EN 15839:2012+A1:2015


  Järnvägar – Acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon – Godsvagnar – Provning av gångsäkerhet under längsgående tryckkrafter |
| [33.1] | Prov rörande längsgående tryckkrafter | Tillägg C, punkt 8 | Alla |
| [34] | EN 15355:2019


  Järnvägar – Bromssystem – Styrventiler och avstängningsanordningar |
| [34.1] | Styrventil och avstängningsanordning | Tillägg C punkt 9 h | 5, 6 |
| [35] | EN 15611:2020+A1:2022


  Järnvägar – Bromssystem – Reläventiler |
| [35.1] | Variabelt lastrelä | Tillägg C punkt 9 tabell C.3 | 5, 6, 7, 10 |
| [35.2] | Typ av reläventil | Tillägg C punkt 9 o | 5, 6, 7, 10 |
| [36] | UIC 540:2016


  Bromsar – Pneumatiska bromsar för godståg och persontåg |
| [36.1] | UIC-broms | Tillägg C punkt 9 c och e | 2 |
| [37] | EN 14531-2:2015


  Järnvägar – Metoder för beräkning av stoppsträcka och nedbromsningssträcka, samt hållbroms och parkeringsbroms – Del 2: Gradvisa beräkningar för tågset eller enkelfordon |
| [37.1] | Driftbroms | 4.2.4.3.2.1 | 4 & 5 |
| [38] | EN 15624:2021


  Järnvägar – Bromssystem – Utrustning för tom/lastomställning |
| [38.1] | Specifikation för omställning | Tillägg C punkt 9 tabell C.3 | 4, 5, 8 |
| [39] | EN 15625:2021


  Järnvägar – Bromssystem – Kontinuerligt lastkännande utrustning för lastutbromsning |
| [39.1] | Lastavkänningsanordningar | Tillägg C punkt 9 tabell C.3 | 5, 6, 9 |
| [40] | EN 286-3:1994


  Enkla ej eldberörda tryckkärl avsedda att innehålla luft eller kväve – Del 3: Ståltryckkärl konstruerade för att innehålla tryckluft för spårbundna fordon |
| [40.1] | Luftbehållare – stål | Tillägg C punkt 9 f | 4, 5, 6, 7 |
| [41] | EN 286-4:1994


  Enkla ej eldberörda tryckkärl avsedda att innehålla luft eller kväve – Del 4: Aluminiumtryckkärl konstruerade för att innehålla tryckluft för spårbundna fordon |
| [41.1] | Luftbehållare – aluminium | Tillägg C punkt 9 f | 4, 5, 6, 7 |
| [42] | EN 15807:2021


  Järnvägar – Pneumatiska slangkopplingar |
| [42.1] | Huvudledningens gränssnitt | Tillägg C punkt 9 i | 5, 6, 9 |
| [43] | EN 14601:2005+A1:2010+A2:2021


  Järnvägar – Rak och vinklad kran för broms- och huvudledning |
| [43.1] | Kopplingsventiler | Tillägg C punkt 9 i | 4, 5, 7, 9 |
| [44] | UIC 541-1:2013


  Bromsar – Föreskrifter om utformningen av bromskomponenter |
| [44.1] | Anordning för byte av bromsläge | Tillägg C punkt 9 j | Tillägg E |
| [45] | UIC 542:2015


  Bromsdelar – Utbytbarhet |
| [45.1] | Bromsblockhållare | Tillägg C punkt 9 k | 1–5 |
| [46] | UIC 541-4:2020


  Kompositbromsblock – Allmänna villkor för certifiering och användning |
| [46.1] | Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana | Tillägg C punkt 9 l | 1, 2 |
| [47] | EN 16452:2015+A1:2019


  Järnvägar – Bromssystem – Bromsblock |
| [47.1] | Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana | Tillägg C punkt 9 l | 4–11 |
| [48] | EN 16241:2014+A1:2016


  Järnvägar – Bromsregulator |
| [48.1] | Bromsregulatorer
  Bedömning av överensstämmelse | Tillägg C punkt 9 m | 4, 5, 6.2
  6.3.2–6.3.5 |
| [49] | EN 15595:2018+AC:2021


  Järnvägar – Bromssystem – Fastbromsningsskydd |
| [49.1] | Fastbromsningsskyddssystem | Tillägg C punkt 9 n | 5–9, 11 |
| [50] | EN 15085-1:2007+A1:2013


  Järnvägar – Svetsning av järnvägsfordon och -komponenter – Del 1: Allmänt |
| [50.1] | Svetsning | Tillägg C, punkt 12 | 4 |
| [51] | EN 15085-2:2020


  Railway applications - Welding of railway vehicles and components - Part 2: Requirements for welding manufacturer |
| [51.1] | Svetsning | Tillägg C, punkt 12 | 4, 5, 6, 7 |
| [52] | EN 15085-3:2022


  Järnvägar – Svetsning av järnvägsfordon och -komponenter – Del 3: Konstruktionskrav |
| [52.1] | Svetsning | Tillägg C, punkt 12 | 4, 5, 6, 7 |
| [53] | EN 15085-4:2007


  Järnvägar – Svetsning av järnvägsfordon och -komponenter – Del 4: Tillverkningskrav |
| [53.1] | Svetsning | Tillägg C, punkt 12 | 4, 5, 6 |
| [54] | EN 15085-5:2007


  Järnvägar – Svetsning av järnvägsfordon och -komponenter – Del 5: Kontroll, provning och dokumentation |
| [54.1] | Svetsning | Tillägg C, punkt 12 | 4–10 |
| [55] | EN 13262:2020


  Järnvägar – Hjulpar och boggier – Produktkrav för hjul |
| [55.1] | Specifika produktegenskaper rörande hjul | Tillägg C, punkt 15 | 4, 5 och 6 |
| [56] | UIC 535-2:2006


  Standardisation and positioning on wagons of steps, end platforms, gangways, handrails, tow hooks, automatic coupler (AC), draw-only automatic coupler and brake valve controls on the UIC member RUs and OSJD member RUs |
| [56.1] | Dragkrokar
  Villkor för alternativa lösningar | Tillägg C, punkt 16 | 1.4
  1.4.2–1.4.9 |
| [56.2] | Skyddsanordningar på utskjutande delar | Tillägg C, punkt 17 | 1.3 |
| [57] | IRS 50575:2020, Ed1


  Railway applications -Wagons – Label-holders and hazard identification panels: interchangeability |
| [57.1] | Korthållare och fastsättningsanordningar för slutsignal | Tillägg C, punkt 18 | 2 |
| [58] | EN 16834:2019


  Järnvägar – Bromssystem – Bromsprestanda |
| [58.1] | Driftbroms | 4.2.4.3.2.1 | Bilaga D |
| [58.2] | Validering av bromsprestanda beräknad med index 17 | 4.2.4.3.2.1 | 6, 8, 9, 10, 12 |
| [58.3] | Bedömning av bromsläge G | Tillägg C punkt 9 tabell C.3 | 6, 8, 9, 12 |
| [59] | EN 16839:2022


  Järnvägar – Rullande materiel – Placering av komponenter på buffertbalken |
| [59.1] | Placering av komponenter på buffertbalken | Tillägg C, punkt 1 | 4 utom 4.3, 5 utom 5.5.2.3 och 5.5.2.4, 6, 7, 8 |

66.

Tillägg D ska ersättas med följande:

””Tillägg D

D.1   Standarder eller normgivande dokument

Index

Egenskaper som ska bedömas

Punkt i TSD:n

Obligatorisk punkt i standard

[1]

EN 12663-2:2010

Järnvägar – Strukturella krav för fordonskorgar – Del 2: Godsvagnar

[1.1]

Enhetens hållfasthet

4.2.2.2

5

[1.2]

Enhetens hållfasthet – påvisande av överensstämmelse

6.2.2.1

6, 7

[1.3]

Förmåga att växlas över vall

Tillägg C, punkt 3

8

[1.4]

Klassificering

Tillägg C, punkt 3

5.1

[1.5]

Krav avseende buffertprov

Tillägg C, punkt 3

8.2.5.1

[2]

EN 15877-1:2012+A1:2018

Järnvägar – Märkning av järnvägsfordon – Del 1: Godsvagnar

[2.1]

Lyftning och uppallning – positionsmärkning

4.2.2.2

4.5.14

[2.2]

Märkning av funktionen för detektering av urspårning med bromsaktivering

4.2.3.5.3.4

4.5.59

[2.3]

Tillämpliga märkningar

7.1.2 g

Alla punkter utom 4.5.25 b

[2.4]

Märkning för kombinerat automatkoppel och skruvkoppel

Tillägg C, punkt 1

Figur 75

[3]

EN 12663-1:2010+A1:2014

Järnvägar – Strukturella krav för fordonskorgar – Del 1: Lok och rullande materiel för passagerare (och alternativ metod för godsvagnar)

[3.1]

Enhetens hållfasthet – påvisande av överensstämmelse

6.2.2.1

9.2, 9.3

[3.2]

Enhetens hållfasthet – utmattning

6.2.2.1

5.6

[4]

EN 15273-2:2013+A1:2016

Järnvägar – Profiler– Del 2: Fordonsprofiler

[4.1]

Fordonsprofiler

4.2.3.1

5, bilagorna A–J, L, M, P

[5]

EN 15528:2021

Järnvägar – Linjekategorier för hantering av samverkan mellan lastgränser för fordon och infrastruktur

[5.1]

Kompatibilitet med linjers bärförmåga

4.2.3.2

6.1, 6.2

[6]

EN 15437-1:2009+A1:2022

Järnvägar – Kontroll av lagerboxar – Krav avseende gränssnitt och utförande – Del 1: Spårutrustning och lagerboxar för rullande materiel

[6.1]

Övervakning av axellagers tillstånd

4.2.3.4

5.1, 5.2

[7]

EN 14363:2016+A2:2022

Järnvägar – Provning och simulation gällande acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon – Gångdynamik och stationära provningar

[7.1]

Säkerhet mot urspårning på skevt spår

6.2.2.2

4, 5, 6.1

[7.2]

Gångdynamiska egenskaper

4.2.3.5.2

4, 5, 7

[7.3]

Gångdynamiska egenskaper – prov på spår

6.2.2.3

4, 5, 7

[7.4]

Tillämpning på enheter som används på järnvägsnät med spårvidden 1 668  mm

6.2.2.3

7.6.3.2.6 (2)

[7.5]

Gångdynamiska egenskaper

C.20

Tabell H.1

[8]

EN 16235:2013

Järnvägar – Acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon – Godsvagnar – Villkor för undantag av gångprov på godsvagnar med fastställda specifikationer enligt EN 14363

[8.1]

Gångdynamiska egenskaper

6.1.2.1

5

[8.2]

Etablerat löpverk

6.1.2.1

6

[8.3]

Lägsta axellast för etablerade löpverk

6.1.2.1

Kapitel 6 tabellerna 7, 8, 10, 13, 16 och 19

[9]

EN 13749:2021

Järnvägar – Hjulpar och boggier – Strukturella krav och metoder för validering av boggiramar

[9.1]

Boggiramens strukturella konstruktion

4.2.3.6.1

6.2

[9.2]

Bedömning av boggiramens hållfasthet

6.1.2.1

6.2

[10]

EN 13260:2020

Järnvägar – Hjulpar och boggier – Produktkrav för hjulpar

[10.1]

Egenskaper för hjulpar

6.1.2.2

4.2.1

[11]

EN 13979-1:2020

Järnvägar – Hjulpar och boggier – Helhjul – Förfarande av konstruktionsbedömningen – Del 1: Smidda och valsade hjul

[11.1]

Mekaniska egenskaper hos hjul

6.1.2.3

8

[11.2]

Termomekaniska driftsegenskaper och kriterier för restspänning

6.1.2.3

7

[11.3]

Specifika produktegenskaper rörande hjul

Tillägg C, punkt 15

7

[11.4]

Specifika produktegenskaper rörande hjul – termomekaniskt typprov

Tillägg C, punkt 15

Tabell A.1

[12]

EN 13103-1:2017+A1:2022

Järnvägar – Hjulpar och boggier – Del 1: Konstruktionsriktlinjer för ytterlagrade hjulaxlar

[12.1]

Kontrollmetod

6.1.2.4

5, 6, 7

[12.2]

Beslutskriterier för tillåten spänning

6.1.2.4

8

[13]

EN 12082:2017+A1:2021

Järnvägar – Lagerboxar – Prestandaprov

[13.1]

Rullagrets mekaniska hållfasthet och utmattningsegenskaper

6.2.2.4

7

[14]

UIC 430-1:2012

Conditions with which wagons must comply in order to be accepted for transit between standard gauge railways and the Spanish and Portuguese broad gauge railways

[14.1]

Byte mellan spårvidderna 1 435 mm och 1 668 mm för axelenheter

6.2.2.5

Figurerna 9 och 10 i bilaga B.4 och figur 18 i bilaga H

[14.2]

Byte mellan spårvidderna 1 435 mm och 1 668 mm för boggienheter

6.2.2.5

Figur 18 i bilaga H och figurerna 19 och 20 i bilaga I

[15]

UIC 430-3:1995

Goods wagons - Conditions to be satisfied by goods wagons to make them acceptable for running on both standard-gauge networks and the network of the Finnish state railways

[15.1]

Byte mellan spårvidderna 1 435 mm och 1 524  mm

6.2.2.5

Bilaga 7

[16]

EN 14531-1:2015+A1:2018

Järnvägar – Beräkning av stoppsträcka, målsträcka och fasthållningsbroms – Del 1: Medelvärdesalgoritmer för tåg eller enskilda fordon

[16.1]

Driftbroms

4.2.4.3.2.1

4

[16.2]

Parkeringsbroms

4.2.4.3.2.2

5

[16.3]

Avståndsberäkning

Tillägg C punkt 9 tabell C.3

4

[17]

UIC 544-1:2014

Bromsar – Bromsprestanda

[17.1]

Driftbroms – beräkning

4.2.4.3.2.1

1–3 och 5–8

[17.2]

Driftbroms – validering

4.2.4.3.2.1

Tillägg B

[17.3]

Bedömning av bromsläge G

C.9 – tabell C.3

1–3 och 5–8

[18]

EN 50125-1:2014

Järnvägsanläggningar – Miljöförhållanden – Del 1: Fordon och utrustning i fordon

[18.1]

Klimat- och miljöförhållanden

4.2.5

4.7

[19]

EN 1363-1:2020

Provning av brandmotstånd – Del 1: Allmänna krav

[19.1]

Barriärer

6.2.2.8.1

4–12

[20]

ISO 5658-2:2006/Am1:2011

Materials reaktion på brand – Flamspridning – Del 2: Spridning i sidled på vertikalt monterade bygg- och transportprodukter

[20.1]

Provning av materialens antändlighet och flamspridningsegenskaper

6.2.2.8.2

5–13

[21]

EN 13501-1:2018

Brandteknisk klassificering av byggprodukter och byggnadselement – Del 1: Klassificering baserad på provningsdata från metoder som mäter reaktion vid brandpåverkan

[21.1]

Materialegenskaper

6.2.2.8.2

8

[22]

EN 45545-2:2020

Järnvägar – Järnvägsfordons brandsäkerhet – Del 2: Krav på brandsäkerhet hos material och komponenter

[22.1]

Provförhållanden

6.2.2.8.2

Ref T03.02 i tabell 6

[23]

ISO 5660-1:2015+Amd1:2019

Brandteknisk provning av byggprodukter – Värmeutveckling, rökproduktion och massförlust – Del 1: Värmeutveckling (konkalorimetri) och rökproduktionshastighet (dynamisk mätning)

[23.1]

Provning av gummidelar till boggier

6.2.2.8.2

5–13

[24]

EN 50355:2013

Järnvägsanläggningar – Kablar med särskilda brandegenskaper avsedda för rälsfordon – Vägledning

[24.1]

Kablar

6.2.2.8.3

1, 4–9

[25]

EN 50343:2014/A1:2017

Järnvägsanläggningar – Installation av kablar och ledningssystem i rälsfordon

[25.1]

Kablar

6.2.2.8.3

1, 4–7

[26]

EN 45545-7:2013

Järnvägar – Järnvägsfordons brandsäkerhet – Del 7: Brandsäkerhetskrav för installationer med lättantändlig vätska och gas

[26.1]

Brandfarliga vätskor

6.2.2.8.4

4–9

[27]

EN 50153:2014+A2:2020

Järnvägsanläggningar – Skydd mot elchock i rälsfordon

[27.1]

Skyddsåtgärder mot indirekt kontakt (skyddsjordning)

4.2.6.2.1

6.4

[27.2]

Skyddsåtgärder mot direkt kontakt

4.2.6.2.2

5

[28]

EN 16116-2:2021

Järnvägar – Konstruktionskrav för trappsteg, räcken och tillhörande genomfart för personal – Del 2: Godsvagnar

[28.1]

Fastsättningsanordningar för slutsignal

4.2.6.3

Figur 10

[28.2]

UIC-fotsteg och -handtag

Fria utrymmen

Tillägg C, punkt 2

4, 5

6.2

[29]

EN 15153-1:2020

Järnvägar – Utvändiga optiska och akustiska larmanordningar för fordon – Del 1: Strålkastare, positionsljus och slutsignaler

[29.1]

Slutsignal – slutsignallyktornas färg

Tillägg E punkt 1

5.5.3

[29.2]

Slutsignal – slutsignallyktornas ljusstyrka

Tillägg E punkt 1

Tabell 8

[30]

EN 12899-1:2007

Vägutrustning – Permanenta vägmärken – Del 1: Fasta vägmärken

[30.1]

Reflekterande plattor

Tillägg E punkt 2

Klass ref. 2

[31]

EN 15566:2022

Järnvägar – Rullande materiel – Dragutrustning och skruvkoppel

[31.1]

Manuellt koppelsystem

Tillägg C, punkt 1

4, 5, 6, 7 förutom punkt 4.3 och mått ’a’ i figur B.1 i bilaga B som endast ska ses som upplysningar.

[32]

EN 15551:2022

Järnvägar – Rullande materiel – Buffertar

[32.1]

Buffertar

Tillägg C, punkt 1

4 (utom 4.3), 5, 6 (utom 6.2.2.3 och E.4) och 7

[33]

EN 15839:2012+A1:2015

Järnvägar – Acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon – Godsvagnar – Provning av gångsäkerhet under längsgående tryckkrafter

[33.1]

Prov rörande längsgående tryckkrafter

Tillägg C, punkt 8

Alla

[34]

EN 15355:2019

Järnvägar – Bromssystem – Styrventiler och avstängningsanordningar

[34.1]

Styrventil och avstängningsanordning

Tillägg C punkt 9 h

5, 6

[35]

EN 15611:2020+A1:2022

Järnvägar – Bromssystem – Reläventiler

[35.1]

Variabelt lastrelä

Tillägg C punkt 9 tabell C.3

5, 6, 7, 10

[35.2]

Typ av reläventil

Tillägg C punkt 9 o

5, 6, 7, 10

[36]

UIC 540:2016

Bromsar – Pneumatiska bromsar för godståg och persontåg

[36.1]

UIC-broms

Tillägg C punkt 9 c och e

2

[37]

EN 14531-2:2015

Järnvägar – Metoder för beräkning av stoppsträcka och nedbromsningssträcka, samt hållbroms och parkeringsbroms – Del 2: Gradvisa beräkningar för tågset eller enkelfordon

[37.1]

Driftbroms

4.2.4.3.2.1

4 & 5

[38]

EN 15624:2021

Järnvägar – Bromssystem – Utrustning för tom/lastomställning

[38.1]

Specifikation för omställning

Tillägg C punkt 9 tabell C.3

4, 5, 8

[39]

EN 15625:2021

Järnvägar – Bromssystem – Kontinuerligt lastkännande utrustning för lastutbromsning

[39.1]

Lastavkänningsanordningar

Tillägg C punkt 9 tabell C.3

5, 6, 9

[40]

EN 286-3:1994

Enkla ej eldberörda tryckkärl avsedda att innehålla luft eller kväve – Del 3: Ståltryckkärl konstruerade för att innehålla tryckluft för spårbundna fordon

[40.1]

Luftbehållare – stål

Tillägg C punkt 9 f

4, 5, 6, 7

[41]

EN 286-4:1994

Enkla ej eldberörda tryckkärl avsedda att innehålla luft eller kväve – Del 4: Aluminiumtryckkärl konstruerade för att innehålla tryckluft för spårbundna fordon

[41.1]

Luftbehållare – aluminium

Tillägg C punkt 9 f

4, 5, 6, 7

[42]

EN 15807:2021

Järnvägar – Pneumatiska slangkopplingar

[42.1]

Huvudledningens gränssnitt

Tillägg C punkt 9 i

5, 6, 9

[43]

EN 14601:2005+A1:2010+A2:2021

Järnvägar – Rak och vinklad kran för broms- och huvudledning

[43.1]

Kopplingsventiler

Tillägg C punkt 9 i

4, 5, 7, 9

[44]

UIC 541-1:2013

Bromsar – Föreskrifter om utformningen av bromskomponenter

[44.1]

Anordning för byte av bromsläge

Tillägg C punkt 9 j

Tillägg E

[45]

UIC 542:2015

Bromsdelar – Utbytbarhet

[45.1]

Bromsblockhållare

Tillägg C punkt 9 k

1–5

[46]

UIC 541-4:2020

Kompositbromsblock – Allmänna villkor för certifiering och användning

[46.1]

Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana

Tillägg C punkt 9 l

1, 2

[47]

EN 16452:2015+A1:2019

Järnvägar – Bromssystem – Bromsblock

[47.1]

Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana

Tillägg C punkt 9 l

4–11

[48]

EN 16241:2014+A1:2016

Järnvägar – Bromsregulator

[48.1]

Bromsregulatorer

Bedömning av överensstämmelse

Tillägg C punkt 9 m

4, 5, 6.2

6.3.2–6.3.5

[49]

EN 15595:2018+AC:2021

Järnvägar – Bromssystem – Fastbromsningsskydd

[49.1]

Fastbromsningsskyddssystem

Tillägg C punkt 9 n

5–9, 11

[50]

EN 15085-1:2007+A1:2013

Järnvägar – Svetsning av järnvägsfordon och -komponenter – Del 1: Allmänt

[50.1]

Svetsning

Tillägg C, punkt 12

4

[51]

EN 15085-2:2020

Railway applications - Welding of railway vehicles and components - Part 2: Requirements for welding manufacturer

[51.1]

Svetsning

Tillägg C, punkt 12

4, 5, 6, 7

[52]

EN 15085-3:2022

Järnvägar – Svetsning av järnvägsfordon och -komponenter – Del 3: Konstruktionskrav

[52.1]

Svetsning

Tillägg C, punkt 12

4, 5, 6, 7

[53]

EN 15085-4:2007

Järnvägar – Svetsning av järnvägsfordon och -komponenter – Del 4: Tillverkningskrav

[53.1]

Svetsning

Tillägg C, punkt 12

4, 5, 6

[54]

EN 15085-5:2007

Järnvägar – Svetsning av järnvägsfordon och -komponenter – Del 5: Kontroll, provning och dokumentation

[54.1]

Svetsning

Tillägg C, punkt 12

4–10

[55]

EN 13262:2020

Järnvägar – Hjulpar och boggier – Produktkrav för hjul

[55.1]

Specifika produktegenskaper rörande hjul

Tillägg C, punkt 15

4, 5 och 6

[56]

UIC 535-2:2006

Standardisation and positioning on wagons of steps, end platforms, gangways, handrails, tow hooks, automatic coupler (AC), draw-only automatic coupler and brake valve controls on the UIC member RUs and OSJD member RUs

[56.1]

Dragkrokar

Villkor för alternativa lösningar

Tillägg C, punkt 16

1.4

1.4.2–1.4.9

[56.2]

Skyddsanordningar på utskjutande delar

Tillägg C, punkt 17

1.3

[57]

IRS 50575:2020, Ed1

Railway applications -Wagons – Label-holders and hazard identification panels: interchangeability

[57.1]

Korthållare och fastsättningsanordningar för slutsignal

Tillägg C, punkt 18

2

[58]

EN 16834:2019

Järnvägar – Bromssystem – Bromsprestanda

[58.1]

Driftbroms

4.2.4.3.2.1

Bilaga D

[58.2]

Validering av bromsprestanda beräknad med index 17

4.2.4.3.2.1

6, 8, 9, 10, 12

[58.3]

Bedömning av bromsläge G

Tillägg C punkt 9 tabell C.3

6, 8, 9, 12

[59]

EN 16839:2022

Järnvägar – Rullande materiel – Placering av komponenter på buffertbalken

[59.1]

Placering av komponenter på buffertbalken

Tillägg C, punkt 1

4 utom 4.3, 5 utom 5.5.2.3 och 5.5.2.4, 6, 7, 8

D.2   Tekniska dokument (tillgängliga på ERA:s webbplats)

| Index | Egenskaper som ska bedömas | Punkt i TSD:n | Obligatorisk punkt i tekniskt dokument |
| --- | --- | --- | --- |
| [A] | Gränssnitt mellan markbaserad trafikstyrning och signalering och andra delsystem


  TSD Trafikstyrning och signalering Tillägg A index 77


  ERA/ERTMS/033281 V5.0 |
| [A.1] | Tågdetekteringssystem baserade på spårledningar | 4.2.3.3 a | Axelavstånd (3.1.2.1, 3.1.2.3, 3.1.2.4, 3.1.2.5)
  Fordons axellast (3.1.7.1)
  Impedans mellan hjulen (3.1.9)
  Användning av kompositbromsblock (3.1.6)
  I förekommande fall: användning av hjälpanordningar för shuntkoppling (3.1.8)
  Om den rullande materielen har elektrisk eller elektronisk utrustning som skapar störström i rälen: Ledningsstörning (3.2.2) |
| [A.2] | Tågdetekteringssystem baserade på axelräknare | 4.2.3.3(b) | Axelavstånd (3.1.2.1, 3.1.2.2, 3.1.2.4, 3.1.2.5)
  Hjulgeometri (3.1.3.1–3.1.3.4)
  Metall/induktiva komponenter – fritt utrymme mellan hjul (3.1.3.5)
  Hjulmaterial (3.1.3.6)
  Om den rullande materielen har elektrisk eller elektronisk utrustning som skapar elektromagnetiska interferensfält nära hjulgivaren: elektromagnetiska fält (3.2.1) |
| [A.3] | Tågdetekteringssystem baserade på slingutrustning | 4.2.3.3(c) | fordons metallkonstruktion (3.1.7.2) |
| [A.4] | Påverkande enhet | 7.1.2 d1 | Punkt 3.2 |
| [A.5] | Fordonsimpedans | 7.1.2 d1 | Punkt 3.2.2 |
| [A.6] | Harmoniserad provningsmetod | 7.1.2 d1 | Punkt 3.2.1 |
| [A.7] | Påverkande enhet | Tillägg C, punkt 7 | Punkt 3.2 |
| [A.8] | Fordonsimpedans | Tillägg C, punkt 7 | Punkt 3.2.2 |
| [A.9] | Harmoniserad provningsmetod | Tillägg C, punkt 7 | Punkt 3.2.1 |
| [B] | ERA:s tekniska dokument om kodifiering av kombitransport


  ERA/TD/CT version 1.1 (publicerad 2023-03-21) |
| [B.1] | Kodifiering av enheter avsedda för kombitransport | 4.2.3.1
  Tillägg H | 2.2 |
| [C] | ERA:s tekniska dokument med förteckning över fullständigt UIC-godkända kompositbromsblock för internationella transporter


  ERA/TD/2009-02/INT version 15.0 |

Index

Egenskaper som ska bedömas

Punkt i TSD:n

Obligatorisk punkt i tekniskt dokument

[A]

Gränssnitt mellan markbaserad trafikstyrning och signalering och andra delsystem

TSD Trafikstyrning och signalering Tillägg A index 77

ERA/ERTMS/033281 V5.0

[A.1]

Tågdetekteringssystem baserade på spårledningar

4.2.3.3 a

Axelavstånd (3.1.2.1, 3.1.2.3, 3.1.2.4, 3.1.2.5)

Fordons axellast (3.1.7.1)

Impedans mellan hjulen (3.1.9)

Användning av kompositbromsblock (3.1.6)

I förekommande fall: användning av hjälpanordningar för shuntkoppling (3.1.8)

Om den rullande materielen har elektrisk eller elektronisk utrustning som skapar störström i rälen: Ledningsstörning (3.2.2)

[A.2]

Tågdetekteringssystem baserade på axelräknare

4.2.3.3(b)

Axelavstånd (3.1.2.1, 3.1.2.2, 3.1.2.4, 3.1.2.5)

Hjulgeometri (3.1.3.1–3.1.3.4)

Metall/induktiva komponenter – fritt utrymme mellan hjul (3.1.3.5)

Hjulmaterial (3.1.3.6)

Om den rullande materielen har elektrisk eller elektronisk utrustning som skapar elektromagnetiska interferensfält nära hjulgivaren: elektromagnetiska fält (3.2.1)

[A.3]

Tågdetekteringssystem baserade på slingutrustning

4.2.3.3(c)

fordons metallkonstruktion (3.1.7.2)

[A.4]

Påverkande enhet

7.1.2 d1

Punkt 3.2

[A.5]

Fordonsimpedans

7.1.2 d1

Punkt 3.2.2

[A.6]

Harmoniserad provningsmetod

7.1.2 d1

Punkt 3.2.1

[A.7]

Påverkande enhet

Tillägg C, punkt 7

Punkt 3.2

[A.8]

Fordonsimpedans

Tillägg C, punkt 7

Punkt 3.2.2

[A.9]

Harmoniserad provningsmetod

Tillägg C, punkt 7

Punkt 3.2.1

[B]

ERA:s tekniska dokument om kodifiering av kombitransport

ERA/TD/CT version 1.1 (publicerad 2023-03-21)

[B.1]

Kodifiering av enheter avsedda för kombitransport

4.2.3.1

Tillägg H

2.2

[C]

ERA:s tekniska dokument med förteckning över fullständigt UIC-godkända kompositbromsblock för internationella transporter

ERA/TD/2009-02/INT version 15.0

| 67. | Tillägg E ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska första och andra styckena ersättas med följande:

  ”Slutsignallyktornas färg ska vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 29.
  Slutsignallyktan ska vara konstruerad för att uppvisa en ljusstyrka i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 29.” |
| --- | --- | --- |

67.

Tillägg E ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska första och andra styckena ersättas med följande:

”Slutsignallyktornas färg ska vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 29.

Slutsignallyktan ska vara konstruerad för att uppvisa en ljusstyrka i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 29.”

| b) | I punkt 2 ska fjärde meningen ersättas med följande:

  ”Plattorna ska vara reflekterande i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 30.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska fjärde meningen ersättas med följande:

”Plattorna ska vara reflekterande i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 30.”

| 68. | Tillägg F ska ändras på följande sätt:
  En ny rad ska läggas till efter ”Gångdynamiska egenskaper” enligt följande:










  ”Funktion för detektering och förebyggande av urspårning | 4.2.3.5.3 | x | x | Ej tillämpligt | -” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

68.

Tillägg F ska ändras på följande sätt:

En ny rad ska läggas till efter ”Gångdynamiska egenskaper” enligt följande:

”Funktion för detektering och förebyggande av urspårning

4.2.3.5.3

x

x

Ej tillämpligt

-”

| 69. | Tillägg G ska ersättas med följande:


  ”Tillägg G
  Förteckning över kompositbromsblock som är undantagna från en försäkran om överensstämmelse enligt artikel 8b
  Detta tillägg finns som referens i tillägg D.2, index [C]. |
| --- | --- |

69.

Tillägg G ska ersättas med följande:

”Tillägg G

Förteckning över kompositbromsblock som är undantagna från en försäkran om överensstämmelse enligt artikel 8b

Detta tillägg finns som referens i tillägg D.2, index [C].

| 70. | Följande tillägg ska läggas till som tillägg H:


  ”Tillägg H
  Kodifiering av enheter avsedda för kombitransport
  Enheter som är avsedda att användas för kombitransport ska kodifieras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D.2, index B.
  Följande krav gäller för enheter som är avsedda att användas vid kombitransport och som kräver en vagnkompatibilitetskod (WCC).
  H.1   Vagnkompatibilitetskod (WCC)









  1. | Vagnkompatibilitetskoden (WCC) anger vilken typ av intermodal lastenhet som kan lastas på enheten. |
| --- | --- | --- |

70.

Följande tillägg ska läggas till som tillägg H:

”Tillägg H

Kodifiering av enheter avsedda för kombitransport

Enheter som är avsedda att användas för kombitransport ska kodifieras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D.2, index B.

Följande krav gäller för enheter som är avsedda att användas vid kombitransport och som kräver en vagnkompatibilitetskod (WCC).

H.1   Vagnkompatibilitetskod (WCC)

1.

| 2. | WCC ska fastställas för alla enheter och bedömas av ett anmält organ. |
| --- | --- |

2.

H.2   Vagnens korrigeringssiffra (WCD)

| 1. | Vagnens korrigeringssiffra (WCD) är resultatet av en jämförelse mellan de geometriska egenskaperna hos den enhet som bedöms och egenskaperna hos de referensgodsvagnar som definieras i punkt H.3. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jämförelsen ska utföras för alla enheter och bedömas av ett anmält organ. Resultatet av bedömningen ska ingå i det anmälda organets rapport. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Följande gäller, på grundval av bedömningen:
  För enheter med likvärdiga eller gynnsammare geometriska egenskaper än referensgodsvagnen får WCD beräknas på begäran av sökanden.
  För enheter med mindre gynnsamma geometriska egenskaper än referensgodsvagnen krävs ingen beräkning av WCD enligt denna TSD. |
| --- | --- |

3.

För enheter med likvärdiga eller gynnsammare geometriska egenskaper än referensgodsvagnen får WCD beräknas på begäran av sökanden.

För enheter med mindre gynnsamma geometriska egenskaper än referensgodsvagnen krävs ingen beräkning av WCD enligt denna TSD.

H.3   Referensgodsvagnarnas egenskaper

Profilerna för kombitransport ’P’ beräknas utifrån följande egenskaper hos referensvagnen:

| — | Avståndet mellan boggicenter (a) 11 200 mm |
| --- | --- |

—

Avståndet mellan boggicenter (a) 11 200 mm

| — | Boggins axelavstånd (p) 1 800 mm |
| --- | --- |

—

Boggins axelavstånd (p) 1 800 mm

| — | Höjden på vagnens lastplan för påhängsvagnar (ST, semi-trailer) 330 mm |
| --- | --- |

—

Höjden på vagnens lastplan för påhängsvagnar (ST, semi-trailer) 330 mm

| — | Maximalt överhäng (na) 2 000 mm |
| --- | --- |

—

Maximalt överhäng (na) 2 000 mm

| — | Lasttolerans 10 mm |
| --- | --- |

—

Lasttolerans 10 mm

| — | Asymmetri 1° |
| --- | --- |

—

Asymmetri 1°

| — | Höjden på ST + vagnens krängningscentrum (Hc) 1 000 mm |
| --- | --- |

—

Höjden på ST + vagnens krängningscentrum (Hc) 1 000 mm

| — | Spel q+w 11,5 mm |
| --- | --- |

—

Spel q+w 11,5 mm

| — | Spel i sidostöd (J) 12 mm |
| --- | --- |

—

Spel i sidostöd (J) 12 mm

| — | Halva avståndet mellan sidostöd (bG) 850 mm |
| --- | --- |

—

Halva avståndet mellan sidostöd (bG) 850 mm

| — | ST + vagnens flexibilitet (s) 0,3 |
| --- | --- |

—

ST + vagnens flexibilitet (s) 0,3

Profilerna för kombitransport ’C’ och ’ISO’ beräknas utifrån följande egenskaper hos referensvagnen:

| — | Avståndet mellan boggicenter (a) 13 500 mm |
| --- | --- |

—

Avståndet mellan boggicenter (a) 13 500 mm

| — | Boggins axelavstånd (p) 1 800 mm |
| --- | --- |

—

Boggins axelavstånd (p) 1 800 mm

| — | Höjden på vagnens lastplan för växelflak 1 175 mm |
| --- | --- |

—

Höjden på vagnens lastplan för växelflak 1 175 mm

| — | Maximalt överhäng (na) 2 000 mm |
| --- | --- |

—

Maximalt överhäng (na) 2 000 mm

| — | Lasttolerans 10 mm |
| --- | --- |

—

Lasttolerans 10 mm

| — | Asymmetri 1° |
| --- | --- |

—

Asymmetri 1°

| — | Höjden på vagnens krängningscentrum (Hc) 500 mm |
| --- | --- |

—

Höjden på vagnens krängningscentrum (Hc) 500 mm

| — | Spel q+w 11,5 mm |
| --- | --- |

—

Spel q+w 11,5 mm

| — | Spel i sidostöd (J) 12 mm |
| --- | --- |

—

Spel i sidostöd (J) 12 mm

| — | Halva avståndet mellan sidostöd (bG) 850 mm |
| --- | --- |

—

Halva avståndet mellan sidostöd (bG) 850 mm

| — | Vagnens flexibilitet (s) 0,15 |
| --- | --- |

—

Vagnens flexibilitet (s) 0,15

---

(*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/387 av den 9 mars 2020 om ändring av förordningar (EU) nr 321/2013, (EU) nr 1302/2014 och (EU) 2016/919 vad gäller utvidgning av området för användning och övergångsfaser (EUT L 73, 10.3.2020, s. 6).”

*1

(*2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1304/2014 av den 26 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ’Rullande materiel – buller’, om ändring av beslut 2008/232/EG och om upphävande av beslut 2011/229/EU (EUT L 356, 12.12.2014, s. 421).”

*2

(*3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/387 av den 9 mars 2020, i den mån den avser ändring av förordning (EU) nr 321/2013 om tekniska specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar (EUT L 73, 10.3.2020, s. 6).”

*3

---

(1)  För tvåaxliga godsvagnar med axellaster upp till 22,5 ton ska värdet vara 1 651 mm.”

1

(2)  Omställning i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 38.

2

(3)  En ’S1’-enhet är en enhet med tom/last-omställare. Fordonets största tillåtna axellast är 22,5 ton.

3

(4)  Endast för lastomställning i två steg (omställningskommando) och P10- (bromsblock av gjutjärn med 10 ‰ fosfor) eller LL-bromsblock.

4

(5)  Den största medelretardationskraft som tillåts (vid en driftshastighet på 100 km/tim.) är
  Image 105
  . Detta värde kommer från den största tillåtna bromsenergi som tillförs ett hjul med dubbla bromsbommar som har en nominell diameter i nyskick inom intervallet [920–1 000 mm] under bromsning (bromsvikten ska begränsas till 18 ton/axel).

5

(6)  Variabelt lastrelä i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 35 i kombination med en lastavkänningsanordning i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D index 39.

6

(7)  

  Image 106
  , med Te = 2 sek. Avståndsberäkning i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg D, index 16.

7

(8)  En ’S2’-enhet är en enhet med variabelt lastrelä. Fordonets största tillåtna axellast är 22,5 ton.

8

(9)  Den automatiskt lastreglerade utrustningen på godsvagnar som arbetar under förhållanden s kan ge en högsta bromsvikt på λ = 100 %, upp till en lastgräns på 67 % av den högsta tillåtna godsvagnsvikten.

9

För standardhjulpar med högsta axellast

Högst 1 000 mm; minsta hjuldiameter 840 mm (slitna hjul), högsta axellast 22,5 ton,

högsta axellast för λ = 100: 15 ton

Högst 840 mm; minsta hjuldiameter 760 mm (slitna hjul),

högsta axellast 20 ton, högsta axellast för λ = 100: 13 ton

Högst 760 mm; minsta hjuldiameter 680 mm (slitna hjul),

högsta axellast 18 ton, högsta axellast för λ = 100: 12 ton

Högst 680 mm; minsta hjuldiameter 620 mm (slitna hjul),

högsta axellast 16 ton, högsta axellast för λ = 100: 10,5 ton

(10)  En ’SS’-enhet ska vara utrustad med ett variabelt lastrelä. Fordonets största tillåtna axellast är 22,5 ton.

10

(11)  λ får inte överstiga 125 %, med beaktande av bromsning enbart på hjul (bromsblock) och med en största tillåten medelretardationskraft på 16 kN/axel (vid en driftshastighet på 120 km/tim).

11

(12)  Kravet vid en driftshastighet på 120 km/tim är att uppfylla λ = 100 % upp till SS-lastgränsen, med följande undantag: medelretardationskraften för blockbroms med hjuldiameter [nya högst 1 000 mm, slitna minst 840 mm] ska begränsas till 16 kN/hjulpar. Detta gränsvärde kommer från den högsta tillåtna bromsenergi som motsvarar 20 ton axellast med λ = 90 % och 18 ton bromsvikt per hjulpar.

12

Om ett bromstal på mer än 100 % krävs med en axellast på mer än 18 ton behöver en annan typ av bromssystem (t.ex. skivbromsar) användas för att begränsa den termiska belastningen på hjulet.”

---

BILAGA II

Bilagan till förordning (EU) nr 1299/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 2.5 ska ersättas med följande:
  ”2.5   Koppling till säkerhetsstyrningssystemet

  Nödvändiga förfaranden för att hantera säkerheten och driften enligt kraven inom tillämpningsområdet för denna TSD, vilket innefattar gränssnitt mot människor, organisationer eller andra tekniska system, ska tas fram och införas i infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem enligt kraven i direktiv (EU) 2016/798.” |
| --- | --- |

1.

Punkt 2.5 ska ersättas med följande:

”2.5   Koppling till säkerhetsstyrningssystemet

Nödvändiga förfaranden för att hantera säkerheten och driften enligt kraven inom tillämpningsområdet för denna TSD, vilket innefattar gränssnitt mot människor, organisationer eller andra tekniska system, ska tas fram och införas i infrastrukturförvaltarens säkerhetsstyrningssystem enligt kraven i direktiv (EU) 2016/798.”

| 2. | Följande punkt ska läggas till som punkt 2.6:
  ”2.6   Koppling till kodifiering av kombitransport









  1) | Bestämmelser för infrastrukturprofil fastställs i punkt 4.2.3.1. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande punkt ska läggas till som punkt 2.6:

”2.6   Koppling till kodifiering av kombitransport

1)

| 2) | Det kodifieringssystem som används för transport av intermodala lastenheter i kombitransport ska vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index A. Det kan baseras på






  a) | linjens egenskaper och hindrens exakta position, |
| --- | --- | --- |

2)

a)

linjens egenskaper och hindrens exakta position,

| b) | infrastrukturprofilens referensprofil för linjen, |
| --- | --- |

b)

infrastrukturprofilens referensprofil för linjen,

| c) | en kombination av de metoder som avses i leden a och b.” |
| --- | --- |

c)

en kombination av de metoder som avses i leden a och b.”

| 3. | I punkt 4.1 ska led 6 ersättas med följande:






  ”6. | När linjehastigheter anges i km/tim som en kategori- eller prestandaparameter i denna TSD ska det vara tillåtet att omvandla hastigheten till motsvarande värde i mph (miles per timme) enligt tillägg G för Irland och för Förenade kungarikets järnvägsnät i Nordirland.” |
| --- | --- | --- |

3.

I punkt 4.1 ska led 6 ersättas med följande:

”6.

När linjehastigheter anges i km/tim som en kategori- eller prestandaparameter i denna TSD ska det vara tillåtet att omvandla hastigheten till motsvarande värde i mph (miles per timme) enligt tillägg G för Irland och för Förenade kungarikets järnvägsnät i Nordirland.”

| 4. | Punkt 4.2.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Leden 4–8 ska ersättas med följande:






  ”4. | Linjer ska klassificeras utifrån typen av trafik (trafikkod), som beskrivs av följande prestandaparametrar:






  — | Infrastrukturprofil. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

4.

Punkt 4.2.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Leden 4–8 ska ersättas med följande:

”4.

Linjer ska klassificeras utifrån typen av trafik (trafikkod), som beskrivs av följande prestandaparametrar:

—

Infrastrukturprofil.

| — | Axellast. |
| --- | --- |

—

Axellast.

| — | Linjehastighet. |
| --- | --- |

—

Linjehastighet.

| — | Tåglängd. |
| --- | --- |

—

Tåglängd.

| — | Användbar plattformslängd. |
| --- | --- |

—

Användbar plattformslängd.

Värdena i kolumnerna för infrastrukturprofil och axellast, som direkt påverkar tågdriften, ska vara obligatoriska miniminivåer för den trafikkod som avses. Utan hinder av kraven för TEN-T ska de värdeintervall som anges i kolumnerna för linjehastighet, användbar plattformslängd och tåglängd tillämpas så långt det är praktiskt möjligt.

| 5. | De prestandaparametrar som förtecknas i tabell 2 och tabell 3 är inte avsedda att användas för att kontrollera kompatibiliteten mellan rullande materiel och infrastruktur. Kontroller av ruttkompatibilitet omfattas av punkt 4.2.2.5 och tillägg D.1 i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 (*1) (TSD Drift och trafikledning). |
| --- | --- |

5.

De prestandaparametrar som förtecknas i tabell 2 och tabell 3 är inte avsedda att användas för att kontrollera kompatibiliteten mellan rullande materiel och infrastruktur. Kontroller av ruttkompatibilitet omfattas av punkt 4.2.2.5 och tillägg D.1 i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 (*1) (TSD Drift och trafikledning).

| 6. | Information om minimikraven på befintliga konstruktioners bärförmåga i förhållande till olika tågtyper anges i tillägg E. Information om förhållandet mellan maximal axellast och maximal hastighet utifrån typ av fordon för Förenade kungarikets järnvägsnät i Nordirland anges i tillägg F. |
| --- | --- |

6.

Information om minimikraven på befintliga konstruktioners bärförmåga i förhållande till olika tågtyper anges i tillägg E. Information om förhållandet mellan maximal axellast och maximal hastighet utifrån typ av fordon för Förenade kungarikets järnvägsnät i Nordirland anges i tillägg F.

| 7. | Prestandanivåerna för olika trafiktyper anges i tabell 2 och tabell 3.

  Tabell 2


  Infrastrukturens prestandaparametrar för persontrafik


  Kontroller av ruttkompatibilitet omfattas av punkt 4.2.2.5 och tillägg D.1 till TSD Drift och trafikledning










  Trafikkod | Infrastrukturprofil | Axellast (t) | Linjehastighet (km/tim.) | Användbar plattformslängd (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| P1 | GC | 17  (1) / 21,5  (2) | 250 –350 | 400 |
| P2 | GB | 20  (1) / 22,5  (2) | 200 –250 | 200 –400 |
| P3 | DE3 | 22,5  (3) | 120 –200 | 200 –400 |
| P4 | GB | 22,5  (3) | 120 –200 | 200 –400 |
| P5 | GA | 20  (3) | 80 –120 | 50 –200 |
| P6 | G1 | 12  (3) | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| P1520 | S | 22,5  (3) | 80 –160 | 35 –400 |
| P1600 | IRL1 | 22,5  (3) | 80 –160 | 75 –240 |

7.

Prestandanivåerna för olika trafiktyper anges i tabell 2 och tabell 3.

Tabell 2

Infrastrukturens prestandaparametrar för persontrafik

Kontroller av ruttkompatibilitet omfattas av punkt 4.2.2.5 och tillägg D.1 till TSD Drift och trafikledning

Trafikkod

Infrastrukturprofil

Axellast (t)

Linjehastighet (km/tim.)

Användbar plattformslängd (m)

P1

GC

17  (1) / 21,5  (2)

250 –350

400

P2

GB

20  (1) / 22,5  (2)

200 –250

200 –400

P3

DE3

22,5  (3)

120 –200

200 –400

P4

GB

22,5  (3)

120 –200

200 –400

P5

GA

20  (3)

80 –120

50 –200

P6

G1

12  (3)

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

P1520

S

22,5  (3)

80 –160

35 –400

P1600

IRL1

22,5  (3)

80 –160

75 –240

Tabell 3

Infrastrukturens prestandaparametrar för godstrafik

(kontroller av ruttkompatibilitet omfattas av punkt 4.2.2.5 och tillägg D.1 till TSD Drift och trafikledning)

| Trafikkod | Infrastrukturprofil | Axellast (t) | Linjehastighet (km/tim.) | Tåglängd (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| F1 | GC | 22,5  (4) | 100 –120 | 740 –1 050 |
| F2 | GB | 22,5  (4) | 100 –120 | 600 –1 050 |
| F3 | GA | 20  (4) | 60 –100 | 500 –1 050 |
| F4 | G1 | 18  (4) | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |
| F1520 | S | 25  (4) | 50 –120 | 1 050 |
| F1600 | IRL1 | 22,5  (4) | 50 –100 | 150 –450 |

Trafikkod

Infrastrukturprofil

Axellast (t)

Linjehastighet (km/tim.)

Tåglängd (m)

F1

GC

22,5  (4)

100 –120

740 –1 050

F2

GB

22,5  (4)

100 –120

600 –1 050

F3

GA

20  (4)

60 –100

500 –1 050

F4

G1

18  (4)

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

F1520

S

25  (4)

50 –120

1 050

F1600

IRL1

22,5  (4)

50 –100

150 –450

| Anm.: | Tabellerna 2 och 3 får inte användas för att kontrollera kompatibiliteten mellan rullande materiel och infrastruktur. |
| --- | --- |

Anm.:

| 8. | För konstruktioner är axellasten i sig inte tillräcklig för att definiera kraven på infrastrukturen. Krav finns specificerade






  — | för nya konstruktioner i punkterna 4.2.7.1 och 4.2.7.2, |
| --- | --- | --- |

8.

För konstruktioner är axellasten i sig inte tillräcklig för att definiera kraven på infrastrukturen. Krav finns specificerade

—

för nya konstruktioner i punkterna 4.2.7.1 och 4.2.7.2,

| — | för befintliga konstruktioner i punkt 4.2.7.4, |
| --- | --- |

—

för befintliga konstruktioner i punkt 4.2.7.4,

| — | för spår i punkt 4.2.6. |
| --- | --- |

—

för spår i punkt 4.2.6.

(*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 av den 16 maj 2019 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av beslut 2012/757/EU (EUT L 139 I, 27.5.2019, s. 5).”
  "

| b) | Punkt 11 ska ersättas med följande:






  ”11. | (används inte)” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 11 ska ersättas med följande:

”11.

(används inte)”

| 5. | I punkt 4.2.3.1 ska leden 1, 2 och 3 ersättas med följande:






  ”1. | Den övre delen av infrastrukturprofilen ska fastställas utifrån de profiler som valts i enlighet med punkt 4.2.1 och som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3. |
| --- | --- | --- |

5.

I punkt 4.2.3.1 ska leden 1, 2 och 3 ersättas med följande:

”1.

Den övre delen av infrastrukturprofilen ska fastställas utifrån de profiler som valts i enlighet med punkt 4.2.1 och som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3.

| 2. | Den nedre delen av infrastrukturprofilen ska vara GI2 så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3. I de fall då spår är försedda med rangerbromsar ska infrastrukturprofilen GI1, enligt samma specifikation, gälla för den nedre delen av profilen. |
| --- | --- |

2.

Den nedre delen av infrastrukturprofilen ska vara GI2 så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3. I de fall då spår är försedda med rangerbromsar ska infrastrukturprofilen GI1, enligt samma specifikation, gälla för den nedre delen av profilen.

| 3. | Beräkningar av infrastrukturprofilen ska göras med hjälp av den kinematiska metoden i enlighet med kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3.” |
| --- | --- |

3.

Beräkningar av infrastrukturprofilen ska göras med hjälp av den kinematiska metoden i enlighet med kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3.”

| 6. | I punkt 4.2.3.2 ska led 3 ersättas med följande:






  ”3. | Spåravståndet måste åtminstone uppfylla kraven rörande minsta installationsavstånd spårmitt till spårmitt, som definieras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3.” |
| --- | --- | --- |

6.

I punkt 4.2.3.2 ska led 3 ersättas med följande:

”3.

Spåravståndet måste åtminstone uppfylla kraven rörande minsta installationsavstånd spårmitt till spårmitt, som definieras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3.”

| 7. | I punkt 4.2.3.4 ska led 2 ersättas med följande:






  ”2. | S-kurvor (utom på rangerbangårdar där vagnar växlas individuellt) med små radier på nya linjer ska utformas för att förhindra att buffertarna hakar i varandra (buffertövertäckning).
  För raka mellanliggande spårsträckor mellan kurvorna ska den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 4 tillämpas, där värdena baseras på de referensfordon som anges i samma specifikation. Infrastrukturförvaltaren får ange en längre längd på den raka mellanliggande sträckan för att förhindra att buffertarna hakar i varandra (buffertövertäckning) för befintliga fordon som inte uppfyller antagandena för referensfordonen.
  För ej raka mellanliggande spårsträckor ska en noggrann beräkning göras för att kontrollera storleken på skillnaderna i kurvutslag.” |
| --- | --- | --- |

7.

I punkt 4.2.3.4 ska led 2 ersättas med följande:

”2.

S-kurvor (utom på rangerbangårdar där vagnar växlas individuellt) med små radier på nya linjer ska utformas för att förhindra att buffertarna hakar i varandra (buffertövertäckning).

För raka mellanliggande spårsträckor mellan kurvorna ska den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 4 tillämpas, där värdena baseras på de referensfordon som anges i samma specifikation. Infrastrukturförvaltaren får ange en längre längd på den raka mellanliggande sträckan för att förhindra att buffertarna hakar i varandra (buffertövertäckning) för befintliga fordon som inte uppfyller antagandena för referensfordonen.

För ej raka mellanliggande spårsträckor ska en noggrann beräkning göras för att kontrollera storleken på skillnaderna i kurvutslag.”

| 8. | I punkt 4.2.4.5.4 ska första stycket ersättas med följande:

  ”Följande hjulpar, definierade i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 6, ska i en simulering passera över spår motsvarande de projekterade spårförhållandena (simuleringsberäkning enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 5):






  a) | S 1002 med SR1. |
| --- | --- | --- |

8.

I punkt 4.2.4.5.4 ska första stycket ersättas med följande:

”Följande hjulpar, definierade i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 6, ska i en simulering passera över spår motsvarande de projekterade spårförhållandena (simuleringsberäkning enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 5):

a)

S 1002 med SR1.

| b) | S 1002 med SR2. |
| --- | --- |

b)

S 1002 med SR2.

| c) | GV 1/40 med SR1. |
| --- | --- |

c)

GV 1/40 med SR1.

| d) | GV 1/40 med SR2.” |
| --- | --- |

d)

GV 1/40 med SR2.”

| 9. | I punkt 4.2.4.6 ska led 1 ersättas med följande:






  ”1. | Rälhuvudets profil ska väljas utifrån det urval som anges i en av de specifikationer som det hänvisas till i tillägg T, index 7 och index 8, eller vara i enlighet med punkt 2.” |
| --- | --- | --- |

9.

I punkt 4.2.4.6 ska led 1 ersättas med följande:

”1.

Rälhuvudets profil ska väljas utifrån det urval som anges i en av de specifikationer som det hänvisas till i tillägg T, index 7 och index 8, eller vara i enlighet med punkt 2.”

| 10. | I punkt 4.2.6.1 ska punkterna b och c ersättas med följande:






  ”b) | De maximala vertikala hjulkrafterna. De maximala hjulkrafterna under angivna provförhållanden definieras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 9. |
| --- | --- | --- |

10.

I punkt 4.2.6.1 ska punkterna b och c ersättas med följande:

”b)

De maximala vertikala hjulkrafterna. De maximala hjulkrafterna under angivna provförhållanden definieras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 9.

| c) | De vertikala kvasistatiska hjulkrafterna. De maximala kvasistatiska hjulkrafterna under angivna provförhållanden definieras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 9.” |
| --- | --- |

c)

De vertikala kvasistatiska hjulkrafterna. De maximala kvasistatiska hjulkrafterna under angivna provförhållanden definieras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 9.”

| 11. | I punkt 4.2.6.3 ska punkterna a och b ersättas med följande:






  ”a) | Laterala krafter; de maximala laterala krafter som utövas av ett hjulpar på spåret under angivna provförhållanden definieras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 9. |
| --- | --- | --- |

11.

I punkt 4.2.6.3 ska punkterna a och b ersättas med följande:

”a)

Laterala krafter; de maximala laterala krafter som utövas av ett hjulpar på spåret under angivna provförhållanden definieras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 9.

| b) | Kvasistatiska lateralkrafter; de maximala kvasistatiska lateralkrafterna Yqst för angivna radier och provförhållanden definieras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 9.” |
| --- | --- |

b)

Kvasistatiska lateralkrafter; de maximala kvasistatiska lateralkrafterna Yqst för angivna radier och provförhållanden definieras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 9.”

| 12. | Punkt 4.2.7 ska ersättas med följande:
  ”4.2.7   Konstruktioners förmåga att motstå trafiklaster

  De krav i de specifikationer som det hänvisas till i tillägg T, index 10 och index 11, och som specificeras i denna punkt i TSD:n ska tillämpas i enlighet med motsvarande punkter i de nationella bilagorna till dessa specifikationer om sådana finns.
  4.2.7.1   Nya broars förmåga att motstå trafiklaster

  4.2.7.1.1   Vertikala laster









  1. | Broar ska dimensioneras så att de kan motstå vertikala laster i enlighet med följande lastmodeller, som definieras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10:






  a) | Lastmodell 71, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10. |
| --- | --- | --- | --- |

12.

Punkt 4.2.7 ska ersättas med följande:

”4.2.7   Konstruktioners förmåga att motstå trafiklaster

De krav i de specifikationer som det hänvisas till i tillägg T, index 10 och index 11, och som specificeras i denna punkt i TSD:n ska tillämpas i enlighet med motsvarande punkter i de nationella bilagorna till dessa specifikationer om sådana finns.

4.2.7.1   Nya broars förmåga att motstå trafiklaster

4.2.7.1.1   Vertikala laster

1.

a)

Lastmodell 71, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10.

| b) | Dessutom, för kontinuerliga broar, lastmodell SW/0, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10. |
| --- | --- |

b)

Dessutom, för kontinuerliga broar, lastmodell SW/0, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10.

| 2. | Lastmodellerna ska multipliceras med koefficienten alfa (α), så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Värdet på koefficienten alfa (α) ska vara lika med eller större än de värden som anges i tabell 11.

  Tabell 11


  Koefficienten alfa (α) för utformning av nya broar







  Typ av trafik | Minivärde för koefficienten alfa (α) |
| --- | --- | --- |
| P1, P2, P3, P4 | 1,0 |
| P5 | 0,91 |
| P6 | 0,83 |
| P1520 | 1 |
| P1600 | 1,1 |
| F1, F2, F3 | 1,0 |
| F4 | 0,91 |
| F1520 | 1,46 |
| F1600 | 1,1 |

3.

Tabell 11

Koefficienten alfa (α) för utformning av nya broar

Typ av trafik

Minivärde för koefficienten alfa (α)

P1, P2, P3, P4

1,0

P5

0,91

P6

0,83

P1520

1

P1600

1,1

F1, F2, F3

1,0

F4

0,91

F1520

1,46

F1600

1,1

4.2.7.1.2   Tillägg för dynamiska effekter från vertikala laster

| 1. | Lasteffekterna från lastmodell 71 och lastmodell SW/0 ska ökas med den dynamiska koefficienten fi (Φ), i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10. |
| --- | --- |

1.

| 2. | För broar med tillåten hastighet över 200 km/tim för vilka det i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10 krävs att en dynamisk analys utförs ska bron dessutom utformas för HSLM, som definieras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Det är tillåtet att konstruera nya broar så att de även klarar ett enskilt persontåg med högre axellaster än vad som omfattas av HSLM. Den dynamiska analysen ska utföras med användning av det karakteristiska värdet på lasten från det enskilda tåget i form av den projekterade vikten vid normal nyttolast i enlighet med tillägg K, med medräkning av passagerare på ståplatser i enlighet med anmärkning 1 i tillägg K. |
| --- | --- |

3.

4.2.7.1.3   Centrifugalkrafter

När spåret på en bro ligger med horisontell krökning över hela eller en del av brons längd ska hänsyn tas till centrifugalkraften vid utformningen av bron, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10.

4.2.7.1.4   Sidokrafter

Hänsyn ska tas till sidokrafter vid utformningen av broar, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10.

4.2.7.1.5   Accelerationskraft och bromskraft (longitudinella belastningar)

Hänsyn ska tas till accelerationskrafter och bromskrafter vid utformningen av broar, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10.

4.2.7.1.6   Spårets projekterade skevning med hänsyn till belastningar från järnvägstrafiken

Den maximala totala projekterade skevningen hos spåret med hänsyn till belastningar från järnvägstrafiken får inte överskrida de värden som fastställs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 11.

4.2.7.2   Ekvivalent vertikal belastning för nya geotekniska strukturer, geokonstruktioner och jordtryckseffekter

| 1. | Geotekniska strukturer och geokonstruktioner ska utformas och jordtryckseffekter specificeras med beaktande av de vertikala belastningar som erhålls med lastmodell 71, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Den ekvivalenta vertikala belastningen ska multipliceras med koefficienten alfa (α) i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10. Värdet på α ska vara lika med eller större än de värden som anges i tabell 11. |
| --- | --- |

2.

4.2.7.3   Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår

Hänsyn ska tas till aerodynamiska krafter som orsakas av passerande tåg i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10.

4.2.7.4   Befintliga konstruktioners (broar, geotekniska strukturer och geokonstruktioner) förmåga att motstå trafiklaster

| 1. | Det ska säkerställas att broar, geotekniska strukturer och geokonstruktioner uppnår en angiven nivå av driftskompatibilitet i enlighet med den TSD-linjekategori som avses i punkt 4.2.1. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Minimikraven på konstruktioners bärförmåga för varje trafikkod anges i tillägg E och måste uppfyllas för att linjen ska kunna anses vara driftskompatibel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Följande villkor gäller:






  a) | Om en befintlig konstruktion ersätts med en ny konstruktion ska den nya konstruktionen följa kraven i punkt 4.2.7.1 eller 4.2.7.2. |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Om en befintlig konstruktion ersätts med en ny konstruktion ska den nya konstruktionen följa kraven i punkt 4.2.7.1 eller 4.2.7.2.

| b) | Befintliga konstruktioner uppfyller relevanta driftskompatibilitetskrav om deras minsta bärförmåga uppfyller kraven i tillägg E. |
| --- | --- |

b)

Befintliga konstruktioner uppfyller relevanta driftskompatibilitetskrav om deras minsta bärförmåga uppfyller kraven i tillägg E.

| c) | Om bärförmågan hos en befintlig konstruktion inte uppfyller kraven i tillägg E och arbeten håller på att utföras för att öka konstruktionens förmåga (t.ex. förstärkning) så att kraven i denna TSD uppfylls (och konstruktionen inte ska ersättas med en ny konstruktion), då ska konstruktionen utformas så att den överensstämmer med kraven i tillägg E. |
| --- | --- |

c)

Om bärförmågan hos en befintlig konstruktion inte uppfyller kraven i tillägg E och arbeten håller på att utföras för att öka konstruktionens förmåga (t.ex. förstärkning) så att kraven i denna TSD uppfylls (och konstruktionen inte ska ersättas med en ny konstruktion), då ska konstruktionen utformas så att den överensstämmer med kraven i tillägg E.

| 4. | När det gäller järnvägsnätet i Förenade kungariket (Nordirland) får EN-linjekategorin i punkterna 2 och 3 ersättas av Route Availability-numret (RA) (som tillhandahålls i enlighet med de nationella tekniska föreskrifter som anmälts för detta ändamål) och följaktligen ersätts hänvisningarna till tillägg E med hänvisningar till tillägg F.” |
| --- | --- |

4.

| 13. | I punkt 4.2.8.1 ska led 1 ersättas med följande:






  ”1. | Gränserna för omedelbar åtgärd för punktfel i sidoläge anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 12. Punktfel får inte överskrida gränserna för våglängdsområde D1.” |
| --- | --- | --- |

13.

I punkt 4.2.8.1 ska led 1 ersättas med följande:

”1.

Gränserna för omedelbar åtgärd för punktfel i sidoläge anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 12. Punktfel får inte överskrida gränserna för våglängdsområde D1.”

| 14. | I punkt 4.2.8.2 ska led 1 ersättas med följande:






  ”1. | Gränserna för omedelbar åtgärd för punktfel i höjdläge anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 12. Punktfel får inte överskrida gränserna för våglängdsområde D1.” |
| --- | --- | --- |

14.

I punkt 4.2.8.2 ska led 1 ersättas med följande:

”1.

Gränserna för omedelbar åtgärd för punktfel i höjdläge anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 12. Punktfel får inte överskrida gränserna för våglängdsområde D1.”

| 15. | Punkt 4.2.8.3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:






  ”1. | Gränsen för omedelbar åtgärd för punktfel i spårets skevning anges som ett noll- till toppvärde. Spårets skevning anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 13. |
| --- | --- | --- | --- |

15.

Punkt 4.2.8.3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

”1.

Gränsen för omedelbar åtgärd för punktfel i spårets skevning anges som ett noll- till toppvärde. Spårets skevning anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 13.

| 2. | Gränsvärdet för spårets skevning är en funktion av den mätbas som tillämpas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 12.” |
| --- | --- |

2.

Gränsvärdet för spårets skevning är en funktion av den mätbas som tillämpas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 12.”

| b) | Punkt 6 ska ersättas med följande:






  ”6. | För system med spårvidden 1 668 mm gäller i stället för punkt 2 att gränsvärdet för spårets skevning ska vara en funktion av mätbasen i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 12.” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.

För system med spårvidden 1 668 mm gäller i stället för punkt 2 att gränsvärdet för spårets skevning ska vara en funktion av mätbasen i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 12.”

| 16. | Punkt 4.2.9.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3 ska ersättas med följande:






  ”3. | För plattformar där endast persontåg som är uttryckligen undantagna från tillämpningsområdet för kommissionens förordning (EU) 1302/2014 (TSD Lok och passagerarfordon (se punkt 1.1) är tänkta att stoppa under normal drift kan andra regler för den nominella plattformshöjden gälla (*2). |
| --- | --- | --- | --- |

16.

Punkt 4.2.9.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.

För plattformar där endast persontåg som är uttryckligen undantagna från tillämpningsområdet för kommissionens förordning (EU) 1302/2014 (TSD Lok och passagerarfordon (se punkt 1.1) är tänkta att stoppa under normal drift kan andra regler för den nominella plattformshöjden gälla (*2).

(*2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1302/2014 av den 18 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i Europeiska unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 228).”
  "

| b) | Följande mening ska läggas till i slutet av punkt 4:

  ”Dessa värden ska beaktas med en tolerans på –10/+20 mm.” |
| --- | --- |

b)

Följande mening ska läggas till i slutet av punkt 4:

”Dessa värden ska beaktas med en tolerans på –10/+20 mm.”

| 17. | Punkt 4.2.9.3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Avståndet mellan spårmitt och plattformens kant parallellt med spårplanet (bq), enligt definitionen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3, ska fastställas utifrån den minsta profilen för fasta installationer (bqlim). Den minsta profilen för fasta installationer ska beräknas utifrån profilen G1.” |
| --- | --- | --- | --- |

17.

Punkt 4.2.9.3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.

Avståndet mellan spårmitt och plattformens kant parallellt med spårplanet (bq), enligt definitionen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3, ska fastställas utifrån den minsta profilen för fasta installationer (bqlim). Den minsta profilen för fasta installationer ska beräknas utifrån profilen G1.”

| b) | Följande mening ska läggas till i slutet av punkt 3:

  ”Dessa värden ska beaktas med en tolerans på –10/+10 mm.” |
| --- | --- |

b)

Följande mening ska läggas till i slutet av punkt 3:

”Dessa värden ska beaktas med en tolerans på –10/+10 mm.”

| 18. | Punkt 4.2.10.1 ska ersättas med följande:
  ”4.2.10.1   Största tryckförändringar i tunnlar









  1) | För alla nya tunnlar eller underjordiska konstruktioner som tillhör de kategorier som beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 14, får den största tryckförändring som orsakas av att ett tåg passerar genom tunneln i största tillåtna hastighet inte överstiga 10 kPa under den tid som det tar för tåget att passera genom tunneln. |
| --- | --- | --- |

18.

Punkt 4.2.10.1 ska ersättas med följande:

”4.2.10.1   Största tryckförändringar i tunnlar

1)

| 2) | Kravet i punkt 1 måste uppfyllas längs utsidan på alla tåg som uppfyller TSD Lok och passagerarfordon. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Vid ombyggnad eller modernisering av delsystemet infrastruktur där befintliga tunnlar eller underjordiska konstruktioner är avsedda att trafikeras i 200 km/tim eller snabbare får den största tryckförändring som orsakas av att ett tåg passerar genom tunneln i största tillåtna hastighet inte överstiga 10 kPa under den tid som det tar för tåget att passera genom tunneln. Bedömningen måste utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 14, eller i punkt 6.2.4.12(1) när det inte går att tillämpa en förenklad bedömning av överensstämmelse.” |
| --- | --- |

3)

| 19. | Punkt 4.2.12.4 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:






  ”2. | Fast utrustning för dricksvattenförsörjning ska matas med dricksvatten som uppfyller kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 (*3). |
| --- | --- | --- | --- |

19.

Punkt 4.2.12.4 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.

Fast utrustning för dricksvattenförsörjning ska matas med dricksvatten som uppfyller kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 (*3).

(*3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 av den 16 december 2020 om kvaliteten på dricksvatten (EUT L 435, 23.12.2020, s. 1).”
  "

| b) | Följande punkt ska läggas till som punkt 3:






  ”3. | De material som används för dricksvattenförsörjning till rullande materiel (t.ex. material och kvalitet avseende tank, pump, rör, vattenkran och tätningar) ska uppfylla kraven för dricksvatten.” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till som punkt 3:

”3.

De material som används för dricksvattenförsörjning till rullande materiel (t.ex. material och kvalitet avseende tank, pump, rör, vattenkran och tätningar) ska uppfylla kraven för dricksvatten.”

| 20. | Punkt 4.3.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Tabell 15 ska ändras på följande sätt:






  i) | Titeln ska ersättas med följande:

  ”Gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon” |
| --- | --- | --- | --- |

20.

Punkt 4.3.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Tabell 15 ska ändras på följande sätt:

i)

Titeln ska ersättas med följande:

”Gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon”

| ii) | I den andra kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

  ”Hänvisning i TSD Infrastruktur” |
| --- | --- |

ii)

I den andra kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

”Hänvisning i TSD Infrastruktur”

| iii) | I den tredje kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

  ”Hänvisning i TSD Lok och passagerarfordon” |
| --- | --- |

iii)

I den tredje kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

”Hänvisning i TSD Lok och passagerarfordon”

| iv) | I den tredje kolumnen på raden ”Installationer för service av tåg” ska texten ”4.2.11.4 Vattenpåfyllningsutrustning” utgå. |
| --- | --- |

iv)

I den tredje kolumnen på raden ”Installationer för service av tåg” ska texten ”4.2.11.4 Vattenpåfyllningsutrustning” utgå.

| b) | Tabell 16 ska ändras på följande sätt:






  i) | Titeln ska ersättas med följande:

  ”Gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel – Godsvagnar” |
| --- | --- | --- |

b)

Tabell 16 ska ändras på följande sätt:

i)

Titeln ska ersättas med följande:

”Gränssnitt mot delsystemet Rullande materiel – Godsvagnar”

| ii) | I den andra kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

  ”Hänvisning i TSD Infrastruktur” |
| --- | --- |

ii)

I den andra kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

”Hänvisning i TSD Infrastruktur”

| iii) | I den tredje kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

  ”Hänvisning i TSD Godsvagnar” |
| --- | --- |

iii)

I den tredje kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

”Hänvisning i TSD Godsvagnar”

| 21. | I punkt 4.3.2 ska tabell 17 ändras på följande sätt:






  i) | I den andra kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

  ”Hänvisning i TSD Infrastruktur” |
| --- | --- | --- |

21.

I punkt 4.3.2 ska tabell 17 ändras på följande sätt:

i)

I den andra kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

”Hänvisning i TSD Infrastruktur”

| ii) | I den tredje kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

  ”Hänvisning i TSD Energi” |
| --- | --- |

ii)

I den tredje kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

”Hänvisning i TSD Energi”

| 22. | I punkt 4.3.3 ska tabell 18 ändras på följande sätt:






  i) | I den andra kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

  ”Hänvisning i TSD Infrastruktur” |
| --- | --- | --- |

22.

I punkt 4.3.3 ska tabell 18 ändras på följande sätt:

i)

I den andra kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

”Hänvisning i TSD Infrastruktur”

| ii) | I den tredje kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

  ”Hänvisning i TSD Trafikstyrning och signalering” |
| --- | --- |

ii)

I den tredje kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

”Hänvisning i TSD Trafikstyrning och signalering”

| 23. | I punkt 4.3.4 ska tabell 19 ändras på följande sätt:






  i) | I den andra kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

  ”Hänvisning i TSD Infrastruktur” |
| --- | --- | --- |

23.

I punkt 4.3.4 ska tabell 19 ändras på följande sätt:

i)

I den andra kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

”Hänvisning i TSD Infrastruktur”

| ii) | I den tredje kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

  ”Hänvisning i TSD Drift- och trafikledning” |
| --- | --- |

ii)

I den tredje kolumnen ska rubriken ersättas med följande:

”Hänvisning i TSD Drift- och trafikledning”

| iii) | Raden ”Personalens kompetens” ska ersättas med följande:







  ”Personalens kompetens | 4.6 | Yrkeskvalifikationer |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

Raden ”Personalens kompetens” ska ersättas med följande:

”Personalens kompetens

4.6

Yrkeskvalifikationer

| 4.2.1.1 | Allmänna krav” |
| --- | --- |

4.2.1.1

Allmänna krav”

| 24. | I punkt 5.3.3 ska punkt 2 ersättas med följande:






  ”2. | För system med den nominella spårvidden 1 435 mm ska linjesliprar i rakspår och i horisontella kurvor med en radie på mer än 300 m konstrueras för spårvidden 1 437 mm.” |
| --- | --- | --- |

24.

I punkt 5.3.3 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.

För system med den nominella spårvidden 1 435 mm ska linjesliprar i rakspår och i horisontella kurvor med en radie på mer än 300 m konstrueras för spårvidden 1 437 mm.”

| 25. | I punkt 6.1.5.1 ska punkterna a, b och c ersättas med följande:






  ”a) | Rälens hårdhet ska provas för position RS i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 7. |
| --- | --- | --- |

25.

I punkt 6.1.5.1 ska punkterna a, b och c ersättas med följande:

”a)

Rälens hårdhet ska provas för position RS i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 7.

| b) | Draghållfastheten ska provas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 7. |
| --- | --- |

b)

Draghållfastheten ska provas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 7.

| c) | Utmattningsprov ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 7.” |
| --- | --- |

c)

Utmattningsprov ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 7.”

| 26. | I punkt 6.1.5.2 ska led 1 ersättas med följande:






  ”1. | (används inte)” |
| --- | --- | --- |

26.

I punkt 6.1.5.2 ska led 1 ersättas med följande:

”1.

(används inte)”

| 27. | I punkt 6.2.4.1 ska led 1 ersättas med följande:






  ”1. | Bedömning av infrastrukturprofilen i form av en konstruktionskontroll ska göras gentemot karakteristiska tvärsektioner med hjälp av resultaten från de beräkningar som infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten har gjort med utgångspunkt i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3.” |
| --- | --- | --- |

27.

I punkt 6.2.4.1 ska led 1 ersättas med följande:

”1.

Bedömning av infrastrukturprofilen i form av en konstruktionskontroll ska göras gentemot karakteristiska tvärsektioner med hjälp av resultaten från de beräkningar som infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten har gjort med utgångspunkt i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3.”

| 28. | I punkt 6.2.4.2 ska leden 1 och 2 ersättas med följande:






  ”1. | En konstruktionskontroll för bedömning av spåravståndet ska göras med hjälp av resultaten från de beräkningar som infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten har gjort med utgångspunkt i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3. Det nominella spåravståndet mellan två spår ska kontrolleras och avståndet ska anges parallellt med horisontalplanet. Minsta installationsavstånd spårmitt till spårmitt ska kontrolleras med beaktande av radien och relevant rälsförhöjning. |
| --- | --- | --- |

28.

I punkt 6.2.4.2 ska leden 1 och 2 ersättas med följande:

”1.

En konstruktionskontroll för bedömning av spåravståndet ska göras med hjälp av resultaten från de beräkningar som infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten har gjort med utgångspunkt i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3. Det nominella spåravståndet mellan två spår ska kontrolleras och avståndet ska anges parallellt med horisontalplanet. Minsta installationsavstånd spårmitt till spårmitt ska kontrolleras med beaktande av radien och relevant rälsförhöjning.

| 2. | Efter byggnation och före ibruktagande ska spåravståndet kontrolleras på kritiska platser där spåren ligger inom ett avstånd på mindre än 50 mm från minsta installationsavstånd spårmitt till spårmitt, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3.” |
| --- | --- |

2.

Efter byggnation och före ibruktagande ska spåravståndet kontrolleras på kritiska platser där spåren ligger inom ett avstånd på mindre än 50 mm från minsta installationsavstånd spårmitt till spårmitt, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3.”

| 29. | I punkt 6.2.4.4 ska följande punkt läggas till som punkt 3:






  ”3. | Vid byggnation och före ibruktagande ska det göras en bedömning av de mätvärden som tillhandahållits av sökanden eller infrastrukturförvaltaren för kontrollen av den minsta horisontella kurvan. Hänsyn ska tas till bestämmelser för godkännande av arbeten som definierats av infrastrukturförvaltaren.” |
| --- | --- | --- |

29.

I punkt 6.2.4.4 ska följande punkt läggas till som punkt 3:

”3.

Vid byggnation och före ibruktagande ska det göras en bedömning av de mätvärden som tillhandahållits av sökanden eller infrastrukturförvaltaren för kontrollen av den minsta horisontella kurvan. Hänsyn ska tas till bestämmelser för godkännande av arbeten som definierats av infrastrukturförvaltaren.”

| 30. | Punkt 6.2.4.6 ska ersättas med följande:
  ”6.2.4.6   Bedömning av konstruktionsvärden för ekvivalent konicitet

  Bedömning av konstruktionsvärden för ekvivalent konicitet ska göras med hjälp av resultaten från de beräkningar som infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten har gjort med utgångspunkt i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 5.” |
| --- | --- |

30.

Punkt 6.2.4.6 ska ersättas med följande:

”6.2.4.6   Bedömning av konstruktionsvärden för ekvivalent konicitet

Bedömning av konstruktionsvärden för ekvivalent konicitet ska göras med hjälp av resultaten från de beräkningar som infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten har gjort med utgångspunkt i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 5.”

| 31. | Punkt 6.2.4.10 ska ersättas med följande:
  ”6.2.4.10   Bedömning av befintliga konstruktioner









  1. | Vid bedömning av befintliga konstruktioner mot kraven i punkterna 4.2.7.4(3) b och c ska en av följande metoder användas:






  a) | En kontroll av att värdena för EN-linjekategorier, i kombination med den tillåtna hastighet som offentliggjorts eller som man avser att offentliggöra för linjerna som innehåller konstruktionerna, är i enlighet med kraven i tillägg E. |
| --- | --- | --- | --- |

31.

Punkt 6.2.4.10 ska ersättas med följande:

”6.2.4.10   Bedömning av befintliga konstruktioner

1.

a)

En kontroll av att värdena för EN-linjekategorier, i kombination med den tillåtna hastighet som offentliggjorts eller som man avser att offentliggöra för linjerna som innehåller konstruktionerna, är i enlighet med kraven i tillägg E.

| b) | En kontroll av att värdena för EN-linjekategorier, i kombination med den tillåtna hastighet som specificerats för broarna eller för utformningen, eller alternativa krav som specificerats med LM71 och koefficienten alfa (α) för P1 och P2, är i enlighet med kraven i tillägg E. |
| --- | --- |

b)

En kontroll av att värdena för EN-linjekategorier, i kombination med den tillåtna hastighet som specificerats för broarna eller för utformningen, eller alternativa krav som specificerats med LM71 och koefficienten alfa (α) för P1 och P2, är i enlighet med kraven i tillägg E.

| c) | En kontroll av att trafiklasterna som specificerats för konstruktionerna eller för utformningen uppfyller minimikraven i punkterna 4.2.7.1.1, 4.2.7.1.2 och 4.2.7.2. Vid granskning av värdet på koefficienten alfa (α) enligt punkterna 4.2.7.1.1 och 4.2.7.2 är det bara nödvändigt att kontrollera att värdet uppfyller det värde på koefficienten alfa (α) som anges i tabell 11. |
| --- | --- |

c)

En kontroll av att trafiklasterna som specificerats för konstruktionerna eller för utformningen uppfyller minimikraven i punkterna 4.2.7.1.1, 4.2.7.1.2 och 4.2.7.2. Vid granskning av värdet på koefficienten alfa (α) enligt punkterna 4.2.7.1.1 och 4.2.7.2 är det bara nödvändigt att kontrollera att värdet uppfyller det värde på koefficienten alfa (α) som anges i tabell 11.

| d) | Om kravet för en befintlig bro specificeras genom hänvisning till lastmodellen HSLM i tillägg E ska den befintliga bron bedömas genom att något av följande kontrolleras:






  — | Specifikationen för utformningen av den befintliga bron. |
| --- | --- | --- |

d)

Om kravet för en befintlig bro specificeras genom hänvisning till lastmodellen HSLM i tillägg E ska den befintliga bron bedömas genom att något av följande kontrolleras:

—

Specifikationen för utformningen av den befintliga bron.

| — | Specifikationen för den dynamiska bedömningen. |
| --- | --- |

—

Specifikationen för den dynamiska bedömningen.

| — | Den befintliga brons offentliggjorda bärförmåga i infrastrukturregistret (RINF) för parametern 1.1.1.1.2.4.2 (Förenlighet hos konstruktioner med lastmodellen HSLM (High Speed Load Model)). |
| --- | --- |

—

Den befintliga brons offentliggjorda bärförmåga i infrastrukturregistret (RINF) för parametern 1.1.1.1.2.4.2 (Förenlighet hos konstruktioner med lastmodellen HSLM (High Speed Load Model)).

| e) | Om kravet för en befintlig bro specificeras genom hänvisning till alternativa krav för dynamisk last (tillägg E anmärkning 8) ska den befintliga bron bedömas genom att specifikationen för den dynamiska bedömningen av dessa alternativa krav kontrolleras mot kraven i tillägg E anmärkning 8. |
| --- | --- |

e)

Om kravet för en befintlig bro specificeras genom hänvisning till alternativa krav för dynamisk last (tillägg E anmärkning 8) ska den befintliga bron bedömas genom att specifikationen för den dynamiska bedömningen av dessa alternativa krav kontrolleras mot kraven i tillägg E anmärkning 8.

| 2. | Det är inte nödvändigt att granska utformningen eller göra några beräkningar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | För befintliga konstruktioner gäller punkt 4.2.7.4(4) i tillämpliga fall.” |
| --- | --- |

3.

| 32. | I punkt 6.2.4.11 ska led 1 ersättas med följande:






  ”1. | Bedömning av avståndet mellan spårmitt och plattformens kant i form av en konstruktionskontroll ska göras med hjälp av resultaten från de beräkningar som infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten har gjort med utgångspunkt i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3.” |
| --- | --- | --- |

32.

I punkt 6.2.4.11 ska led 1 ersättas med följande:

”1.

Bedömning av avståndet mellan spårmitt och plattformens kant i form av en konstruktionskontroll ska göras med hjälp av resultaten från de beräkningar som infrastrukturförvaltaren eller den upphandlande enheten har gjort med utgångspunkt i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3.”

| 33. | Punkt 6.2.4.12 ska ersättas med följande:
  ”6.2.4.12   Bedömning av största tryckförändringar i tunnlar









  1. | Bedömningen av den största tryckförändringen i en tunnel (kravet på högst 10 kPa) ska göras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 14 med tåg som överensstämmer med TSD Lok och passagerarfordon och som kan köras i maximal linjehastighet i den specifika tunnel som ska bedömas. |
| --- | --- | --- |

33.

Punkt 6.2.4.12 ska ersättas med följande:

”6.2.4.12   Bedömning av största tryckförändringar i tunnlar

1.

| 2. | De ingångsparametrar som ska användas vid bedömningen ska uppfylla det referensvärde för tågets karakteristiska trycksignatur som fastställs i TSD Lok och passagerarfordon. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Referenstvärsnittsareorna anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 14.” |
| --- | --- |

3.

| 34. | Punkt 6.3 ska ersättas med följande:






  ”6.3 | (används inte)”. |
| --- | --- | --- |

34.

Punkt 6.3 ska ersättas med följande:

”6.3

| 35. | Punkt 6.4 ska ersättas med följande:
  ”6.4   Bedömning av underhållsinstruktion









  1) | I enlighet med artikel 15.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 (*4) ska sökanden ansvara för sammanställningen av det tekniska underlaget, som innehåller begärd dokumentation om underhåll. |
| --- | --- | --- |

35.

Punkt 6.4 ska ersättas med följande:

”6.4   Bedömning av underhållsinstruktion

1)

| 2) | Det anmälda organet ska endast kontrollera att den begärda dokumentationen om underhåll, enligt beskrivningen i punkt 4.5.1, har tillhandahållits. Det anmälda organet behöver inte kontrollera de uppgifter som finns i den tillhandahållna dokumentationen. |
| --- | --- |

2)

(*4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (EUT L 138, 26.5.2016, s. 44).”
  "

| 36. | I punkt 6.5.1(1) ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”Fram till dess att förteckningen över driftskompatibilitetskomponenter i kapitel 5 i denna TSD har reviderats får ett anmält organ utfärda ett EG-kontrollintyg för ett delsystem även om vissa av de driftskompatibilitetskomponenter som är införlivade i delsystemet inte omfattas av relevanta EG-försäkringar om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning enligt denna TSD, om följande kriterier är uppfyllda:” |
| --- | --- |

36.

I punkt 6.5.1(1) ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Fram till dess att förteckningen över driftskompatibilitetskomponenter i kapitel 5 i denna TSD har reviderats får ett anmält organ utfärda ett EG-kontrollintyg för ett delsystem även om vissa av de driftskompatibilitetskomponenter som är införlivade i delsystemet inte omfattas av relevanta EG-försäkringar om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning enligt denna TSD, om följande kriterier är uppfyllda:”

| 37. | I kapitel 7 ska första stycket utgå. |
| --- | --- |

37.

I kapitel 7 ska första stycket utgå.

| 38. | Punkterna 7.1–7.6 ska ersättas med följande:
  ”7.1   Nationell genomförandeplan

  Varje medlemsstat ska ta fram en nationell plan för genomförandet av denna TSD, med fokus på enhetligheten hos unionens hela järnvägssystem. Denna plan ska innefatta alla projekt rörande nya delsystem Infrastruktur, eller modernisering och ombyggnad av sådana, och ska säkerställa en gradvis övergång inom en rimlig tidsperiod till ett driftskompatibelt målsystem för infrastruktur som helt överensstämmer med denna TSD.
  7.2   Tillämpning av denna TSD på ett nytt delsystem Infrastruktur









  1) | Tillämpningen av denna TSD ska vara obligatorisk för ett nytt delsystem Infrastruktur. |
| --- | --- | --- |

38.

Punkterna 7.1–7.6 ska ersättas med följande:

”7.1   Nationell genomförandeplan

Varje medlemsstat ska ta fram en nationell plan för genomförandet av denna TSD, med fokus på enhetligheten hos unionens hela järnvägssystem. Denna plan ska innefatta alla projekt rörande nya delsystem Infrastruktur, eller modernisering och ombyggnad av sådana, och ska säkerställa en gradvis övergång inom en rimlig tidsperiod till ett driftskompatibelt målsystem för infrastruktur som helt överensstämmer med denna TSD.

7.2   Tillämpning av denna TSD på ett nytt delsystem Infrastruktur

1)

| 2) | Med ett ’nytt’ delsystem Infrastruktur avses ett delsystem Infrastruktur som tagits i bruk efter 28 september 2023 och som innebär en linje eller en del av en linje där det inte redan finns någon.
  Alla andra delsystem Infrastruktur ska betraktas som ’befintliga’ delsystem Infrastruktur. |
| --- | --- |

2)

Alla andra delsystem Infrastruktur ska betraktas som ’befintliga’ delsystem Infrastruktur.

| 3) | Följande fall betraktas som ombyggnad och inte som ibruktagande av ett nytt delsystem Infrastruktur:






  a) | Ändring av linjeföringen på delar av en befintlig linje. |
| --- | --- | --- |

3)

a)

Ändring av linjeföringen på delar av en befintlig linje.

| b) | Anläggning av ett förbigångsspår. |
| --- | --- |

b)

Anläggning av ett förbigångsspår.

| c) | Tillägg av ett eller flera spår till en befintlig linje, oavsett avståndet mellan de ursprungliga spåren och de nya spåren. |
| --- | --- |

c)

Tillägg av ett eller flera spår till en befintlig linje, oavsett avståndet mellan de ursprungliga spåren och de nya spåren.

7.3   Tillämpning av denna TSD på ett befintligt delsystem Infrastruktur

7.3.1   Delsystemets prestandakriterier

Utöver de fall som anges i led 3 i punkt 7.2 innebär ’ombyggnad’ ett större arbete för att ändra ett befintligt delsystem Infrastruktur som resulterar i överensstämmelse med minst en ytterligare trafikkod eller en ändring av den deklarerade kombinationen av trafikkoder (se tabell 2 och tabell 3 i punkt 4.2.1).

7.3.2   Tillämpning av TSD:n

Överensstämmelse med denna TSD är obligatorisk för ett delsystem eller en eller flera delar av det som byggts om eller moderniserats eller en eller flera delar av det som är ombyggda eller moderniserade. Utifrån det befintliga järnvägssystemets egenskaper kan ett befintligt delsystem Infrastruktur dock uppnå överensstämmelse med denna TSD genom gradvis förbättring av driftskompatibiliteten.

| 1) | För ett ombyggt delsystem Infrastruktur ska denna TSD tillämpas obligatoriskt inom ombyggnadens geografiska omfattning. Ombyggnadens geografiska omfattning ska definieras utifrån platser vid spåret och avståndsangivelser och ska resultera i överensstämmelse med delsystemet Infrastrukturs samtliga grundparametrar som är förknippade med de spår som omfattas av ombyggnaden av delsystemet Infrastruktur.
  Utökning med en eller flera räler som möjliggör ytterligare en spårvidd ska också betraktas som en ombyggnad när delsystemets prestandakriterier uppfylls i enlighet med punkt 7.3.1. |
| --- | --- |

1)

För ett ombyggt delsystem Infrastruktur ska denna TSD tillämpas obligatoriskt inom ombyggnadens geografiska omfattning. Ombyggnadens geografiska omfattning ska definieras utifrån platser vid spåret och avståndsangivelser och ska resultera i överensstämmelse med delsystemet Infrastrukturs samtliga grundparametrar som är förknippade med de spår som omfattas av ombyggnaden av delsystemet Infrastruktur.

Utökning med en eller flera räler som möjliggör ytterligare en spårvidd ska också betraktas som en ombyggnad när delsystemets prestandakriterier uppfylls i enlighet med punkt 7.3.1.

| 2) | Vid en annan ändring än en ombyggnad av delsystemet Infrastruktur ska det vara obligatoriskt att tillämpa denna TSD för varje grundparameter (som avses i punkt 4.2.2) som omfattas av en ändring om ändringen innebär att en ny EG-kontroll måste utföras i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250 (*5). Bestämmelserna i artiklarna 6 och 7 i genomförandeförordning (EU) 2019/250 ska tillämpas. |
| --- | --- |

2)

Vid en annan ändring än en ombyggnad av delsystemet Infrastruktur ska det vara obligatoriskt att tillämpa denna TSD för varje grundparameter (som avses i punkt 4.2.2) som omfattas av en ändring om ändringen innebär att en ny EG-kontroll måste utföras i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250 (*5). Bestämmelserna i artiklarna 6 och 7 i genomförandeförordning (EU) 2019/250 ska tillämpas.

| 3) | Vid en annan ändring än en ombyggnad av delsystemet Infrastruktur och för de grundparametrar som inte omfattas av ändringen, eller när ändringen inte kräver någon ny EG-kontroll, är det frivilligt att påvisa i vilken mån delsystemet överensstämmer med denna TSD. |
| --- | --- |

3)

Vid en annan ändring än en ombyggnad av delsystemet Infrastruktur och för de grundparametrar som inte omfattas av ändringen, eller när ändringen inte kräver någon ny EG-kontroll, är det frivilligt att påvisa i vilken mån delsystemet överensstämmer med denna TSD.

| 4) | Vid ombyggnad eller modernisering av delsystemet Infrastruktur krävs inte överensstämmelse med kraven för nya linjer. |
| --- | --- |

4)

Vid ombyggnad eller modernisering av delsystemet Infrastruktur krävs inte överensstämmelse med kraven för nya linjer.

| 5) | Vid ett större arbete inom ramen för en modernisering, enligt definitionen i artikel 2.15 i direktiv (EU) 2016/797, ska de delar av ett delsystem som inte uppfyller TSD-kraven systematiskt ersättas med delar som uppfyller TSD-kraven. |
| --- | --- |

5)

Vid ett större arbete inom ramen för en modernisering, enligt definitionen i artikel 2.15 i direktiv (EU) 2016/797, ska de delar av ett delsystem som inte uppfyller TSD-kraven systematiskt ersättas med delar som uppfyller TSD-kraven.

| 6) | Med ’byte i samband med underhåll’ avses ersättande av komponenter med delar som har identisk funktion och prestanda inom ramen för underhåll, enligt definitionen i artikel 2.17 i direktiv (EU) 2016/797. Det ska utföras i enlighet med kraven i denna TSD när det är rimligt och ekonomiskt genomförbart, och kräver ingen EG-kontroll. |
| --- | --- |

6)

Med ’byte i samband med underhåll’ avses ersättande av komponenter med delar som har identisk funktion och prestanda inom ramen för underhåll, enligt definitionen i artikel 2.17 i direktiv (EU) 2016/797. Det ska utföras i enlighet med kraven i denna TSD när det är rimligt och ekonomiskt genomförbart, och kräver ingen EG-kontroll.

| 7) | Följande undantag får göras för ett befintligt delsystem Infrastruktur vid ombyggnad eller modernisering:






  a) | Vid ombyggnad eller modernisering av delsystemet Infrastruktur är det, för parametrarna rälsförhöjning som regleras i punkt 4.2.4.2 i denna TSD och rälsförhöjningsbrist som regleras i punkt 4.2.4.3 i denna TSD, tillåtet att avvika från de gränsvärden som anges i denna TSD, med beaktande av de exceptionella gränsvärden och med tillämpning av de särskilda begränsningar och åtgärder som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 4. Tillämpningen av detta undantag ska inte hindra tillträde för fordon som godkänts för de maximala värden som krävs enligt punkt 4.2.4.3 i denna TSD. |
| --- | --- | --- |

7)

Följande undantag får göras för ett befintligt delsystem Infrastruktur vid ombyggnad eller modernisering:

a)

Vid ombyggnad eller modernisering av delsystemet Infrastruktur är det, för parametrarna rälsförhöjning som regleras i punkt 4.2.4.2 i denna TSD och rälsförhöjningsbrist som regleras i punkt 4.2.4.3 i denna TSD, tillåtet att avvika från de gränsvärden som anges i denna TSD, med beaktande av de exceptionella gränsvärden och med tillämpning av de särskilda begränsningar och åtgärder som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 4. Tillämpningen av detta undantag ska inte hindra tillträde för fordon som godkänts för de maximala värden som krävs enligt punkt 4.2.4.3 i denna TSD.

| b) | Vid en annan ändring än en ombyggnad av delsystemet Infrastruktur ska följande villkor rörande plattformshöjden och plattformskantens läge, som styrs av punkterna 4.2.9.2 och 4.2.9.3, gälla:






  — | Det ska vara tillåtet att använda andra nominella plattformshöjder om överensstämmelse med de värden som anges i punkt 4.2.9.2 kräver konstruktionsförändringar av något lastbärande element. |
| --- | --- | --- |

b)

Vid en annan ändring än en ombyggnad av delsystemet Infrastruktur ska följande villkor rörande plattformshöjden och plattformskantens läge, som styrs av punkterna 4.2.9.2 och 4.2.9.3, gälla:

—

Det ska vara tillåtet att använda andra nominella plattformshöjder om överensstämmelse med de värden som anges i punkt 4.2.9.2 kräver konstruktionsförändringar av något lastbärande element.

| — | Det ska vara tillåtet att använda andra lägen för plattformskant än det som anges i punkt 4.2.9.3.2 så länge värdet för bq är lika med eller större än bqlim. |
| --- | --- |

—

Det ska vara tillåtet att använda andra lägen för plattformskant än det som anges i punkt 4.2.9.3.2 så länge värdet för bq är lika med eller större än bqlim.

7.3.3   Befintliga linjer som inte omfattas av ett moderniserings- eller ombyggnadsprojekt

När en infrastrukturförvaltare vill påvisa en befintlig linjes grad av överensstämmelse med de grundläggande parametrarna i denna TSD ska förfarandet i kommissionens rekommendation 2014/881/EU (*6) användas.

7.3.4   Kontroller av ruttkompatibilitet före användning av godkända fordon

Det förfarande för kontroll av ruttkompatibilitet som ska tillämpas och de parametrar för delsystemet Infrastruktur som ska användas anges i punkt 4.2.2.5 och tillägg D.1 i TSD Drift och trafikledning.

7.4   (används inte)

7.5   (används inte)

7.6   (används inte)

(*5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250 av den 12 februari 2019 om mallar för EG-försäkringar, EG-intyg samt EG-kontrollförklaringar och kontrollintyg för järnvägens driftskompatibilitetskomponenter respektive delsystem, om utformning av försäkran om överensstämmelse med en godkänd typ av järnvägsfordon och om förfarandena för EG-kontroll av delsystem i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797, och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 201/2011 (EUT L 42, 13.2.2019, s. 9)."

(*6)  Kommissionens rekommendation 2014/881/EU av den 18 november 2014 om förfarandet för påvisande av graden av befintliga järnvägslinjers överensstämmelse med de grundläggande parametrarna i de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (EUT L 356, 12.12.2014, s. 520).”
  "

| 39. | Punkt 7.7.1.1 ska ersättas med följande:






  ”7.7.1.1 | (används inte)” |
| --- | --- | --- |

39.

Punkt 7.7.1.1 ska ersättas med följande:

”7.7.1.1

| 40. | Punkt 7.7.6.7 ska ersättas med följande:
  ”7.7.6.7   Längsta ostyrda längd för fasta dubbelspetsade korsningar (4.2.5.3)

  P-fall
  För tillägg J gäller följande för den nominella spårvidden 1 524 mm:






  a) | I stället för punkt J.1 b gäller att den minsta radien genom en dubbelspetsad korsning ska vara 200 m; för radier mellan 200 och 220 m ska den lilla radien kompenseras med bredare spårvidd. |
| --- | --- | --- |

40.

Punkt 7.7.6.7 ska ersättas med följande:

”7.7.6.7   Längsta ostyrda längd för fasta dubbelspetsade korsningar (4.2.5.3)

P-fall

För tillägg J gäller följande för den nominella spårvidden 1 524 mm:

a)

I stället för punkt J.1 b gäller att den minsta radien genom en dubbelspetsad korsning ska vara 200 m; för radier mellan 200 och 220 m ska den lilla radien kompenseras med bredare spårvidd.

| b) | I stället för punkt J.1 c gäller att moträlens minsta höjd ska vara 39 mm.” |
| --- | --- |

b)

I stället för punkt J.1 c gäller att moträlens minsta höjd ska vara 39 mm.”

| 41. | Följande punkt ska läggas till som punkt 7.7.8.2:
  ”7.7.8.2   
  Gränser för omedelbar åtgärd för punktfel i spårvidd (4.2.8.4)


  P-fall
  I stället för punkt 1 i punkt 4.2.8.4 gäller att den minsta spårvidden för alla hastigheter ska vara 1 430 mm.” |
| --- | --- |

41.

Följande punkt ska läggas till som punkt 7.7.8.2:

”7.7.8.2   
  Gränser för omedelbar åtgärd för punktfel i spårvidd (4.2.8.4)

P-fall

I stället för punkt 1 i punkt 4.2.8.4 gäller att den minsta spårvidden för alla hastigheter ska vara 1 430 mm.”

| 42. | I punkt 7.7.10.2 ska punkt 2 ändras på följande sätt:






  a) | ”EN 15302:2008+A1:2010” ska ersättas med ”EN 15302:2021” |
| --- | --- | --- |

42.

I punkt 7.7.10.2 ska punkt 2 ändras på följande sätt:

a)

”EN 15302:2008+A1:2010” ska ersättas med ”EN 15302:2021”

| b) | Punkterna a–e ska ersättas med följande:






  ”a) | S 1002 enligt definitionen i bilaga C till EN 13715:2020 med SR1. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkterna a–e ska ersättas med följande:

”a)

S 1002 enligt definitionen i bilaga C till EN 13715:2020 med SR1.

| b) | S 1002 enligt definitionen i bilaga C till EN 13715:2020 med SR2. |
| --- | --- |

b)

S 1002 enligt definitionen i bilaga C till EN 13715:2020 med SR2.

| c) | GV 1/40 enligt definitionen i bilaga B till EN 13715:2020 med SR1. |
| --- | --- |

c)

GV 1/40 enligt definitionen i bilaga B till EN 13715:2020 med SR1.

| d) | GV 1/40 enligt definitionen i bilaga B till EN 13715:2020 med SR2. |
| --- | --- |

d)

GV 1/40 enligt definitionen i bilaga B till EN 13715:2020 med SR2.

| e) | EPS enligt definitionen i bilaga D till EN 13715:2020 med SR1.” |
| --- | --- |

e)

EPS enligt definitionen i bilaga D till EN 13715:2020 med SR1.”

| 43. | I punkterna 1 och 3 i punkt 7.7.15.1, i punkt 7.7.15.2, i punkt 1 i punkt 7.7.15.7 samt i punkterna 7.7.15.8, 7.7.16.2, 7.7.6.2, 7.7.6.3, 7.7.6.11, 7.7.6.13, 7.7.13.1, 7.7.13.2, 7.7.13.6 och 7.7.13.7 ska ”EN 15273-3:2013” ersättas med ”EN 15273-3:2013+A1:2016”. |
| --- | --- |

43.

I punkterna 1 och 3 i punkt 7.7.15.1, i punkt 7.7.15.2, i punkt 1 i punkt 7.7.15.7 samt i punkterna 7.7.15.8, 7.7.16.2, 7.7.6.2, 7.7.6.3, 7.7.6.11, 7.7.6.13, 7.7.13.1, 7.7.13.2, 7.7.13.6 och 7.7.13.7 ska ”EN 15273-3:2013” ersättas med ”EN 15273-3:2013+A1:2016”.

| 44. | Punkt 7.7.17 ska ersättas med följande:






  ”7.7.17 | (används inte)” |
| --- | --- | --- |

44.

Punkt 7.7.17 ska ersättas med följande:

”7.7.17

| 45. | I andra strecksatsen i punkt c i tillägg C.1 ska den andra understrecksatsen ersättas med följande:






  ”— | Trä: överensstämmelse med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 15.” |
| --- | --- | --- |

45.

I andra strecksatsen i punkt c i tillägg C.1 ska den andra understrecksatsen ersättas med följande:

”—

Trä: överensstämmelse med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 15.”

| 46. | I tillägg C.2 ska punkt c ersättas med följande:






  ”c) | Sliper:






  — | Typ. |
| --- | --- | --- | --- |

46.

I tillägg C.2 ska punkt c ersättas med följande:

”c)

Sliper:

—

Typ.

| — | Förmåga att motstå vertikala laster:






  — | Betong: dimensionerande böjmoment. |
| --- | --- | --- |

—

Förmåga att motstå vertikala laster:

—

Betong: dimensionerande böjmoment.

| — | Trä: överensstämmelse med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 15. |
| --- | --- |

—

Trä: överensstämmelse med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 15.

| — | Stål: tröghetsmoment för tvärsnitt. |
| --- | --- |

—

Stål: tröghetsmoment för tvärsnitt.

| — | Motståndskraft mot longitudinella och laterala belastningar: geometri och vikt. |
| --- | --- |

—

Motståndskraft mot longitudinella och laterala belastningar: geometri och vikt.

| — | Nominell spårvidd.” |
| --- | --- |

—

Nominell spårvidd.”

| 47. | Tillägg E ska ersättas med följande:


  ”Tillägg E
  Krav på bärförmågan hos befintliga konstruktioner utifrån trafikkod
  Minimikraven på bärförmågan hos befintliga broar i enlighet med punkt 2 i punkt 4.2.7.4 anges i tabellerna 38A och 39A utifrån de trafikkoder som anges i tabell 2 och tabell 3. Kraven på bärförmåga fastställs med hjälp av den vertikala belastning som endast definieras av EN-linjekategorin med tillhörande hastighet eller av LM71 med koefficienten alfa. Ytterligare krav på dynamisk bärförmåga uttrycks genom den dynamiska lastmodellen HSLM. EN-linjekategorin och tillhörande hastighet ska betraktas som en kombinerad storhet.
  Minimikraven på bärförmågan hos befintliga geotekniska strukturer och geokonstruktioner i enlighet med led 2 i punkt 4.2.7.4 anges i tabellerna 38B och 39B utifrån de trafikkoder som anges i tabell 2 och tabell 3.
  EN-linjekategorier är en funktion av axellasten och geometriska aspekter som rör avståndet mellan axlar och anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 2.
  För kontinuerliga broar ska den lastmodell som ger det värsta fallet beaktas: lastmodell 71 (LM71) eller lastmodell SW/0. LM71, lastmodell SW/0 och lastmodell HSLM anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10.

  Tabell 38A


  Krav på bärförmåga hos broar och ytterligare krav på grund av dynamiska effekter (1)




  Persontrafik












  Trafikkod | Trafik med lokdragna tåg: Persontåg inklusive vagnar i resandetåg (personvagnar, resgodsvagnar och biltransportvagnar), lätta godsvagnar, lok och drivenheter (2)(3)(5)(6)(4) | Trafik med elektriska eller dieseldrivna motorvagnståg, drivenheter och motorvagnar (2)(5)(4) |
| --- | --- | --- | --- |
| P1 | Ej tillämpligt (7) | HSLM (8) och D2 – 200
  eller
  HSLM (8) och LM71 med α = 1,0 (14) |
| P2 | HSLM (8) och D2 – 200
  eller
  HSLM (8) och LM71 med α = 0,91 (14) | HSLM (8) och D2 – 200
  eller
  HSLM (8) och LM71 med α = 0,91 (14) |
| P3a
  (> 160 km/tim) | L ≥ 4m D2 – 100
  och
  L < 4m D2 – 200 (9)(10)(15) | L ≥ 4m C2 – 100
  och
  L < 4m C2 – 200 (9)(15) |
| P3b
  (≤ 160 km/tim) | L ≥ 4m D2 – 100
  och
  L <4 m D2 – 160 (9)(11)(15) | L ≥ 4m D2 – 100
  och
  L < 4m D2 – 160 (9)(15) |
| P4a
  (> 160 km/tim) | L ≥ 4m D2 – 100
  och
  L < 4m D2 – 200 (9)(12)(15) | L ≥ 4m C2 – 100
  och
  L < 4m C2 – 200 (9)(15) |
| P4b
  (≤ 160 km/tim) | L ≥ 4m D2 – 100
  och
  L < 4m D2 – 160 (9)(13)(15) | L ≥ 4m C2 – 100
  och
  L < 4m C2 – 160 (9)(15) |
| P5 | C2 – 120 | B1 – 120 |
| P6 | a12 |
| P1520 | Öppen punkt |
| P1600 | Öppen punkt |

47.

Tillägg E ska ersättas med följande:

”Tillägg E

Krav på bärförmågan hos befintliga konstruktioner utifrån trafikkod

Minimikraven på bärförmågan hos befintliga broar i enlighet med punkt 2 i punkt 4.2.7.4 anges i tabellerna 38A och 39A utifrån de trafikkoder som anges i tabell 2 och tabell 3. Kraven på bärförmåga fastställs med hjälp av den vertikala belastning som endast definieras av EN-linjekategorin med tillhörande hastighet eller av LM71 med koefficienten alfa. Ytterligare krav på dynamisk bärförmåga uttrycks genom den dynamiska lastmodellen HSLM. EN-linjekategorin och tillhörande hastighet ska betraktas som en kombinerad storhet.

Minimikraven på bärförmågan hos befintliga geotekniska strukturer och geokonstruktioner i enlighet med led 2 i punkt 4.2.7.4 anges i tabellerna 38B och 39B utifrån de trafikkoder som anges i tabell 2 och tabell 3.

EN-linjekategorier är en funktion av axellasten och geometriska aspekter som rör avståndet mellan axlar och anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 2.

För kontinuerliga broar ska den lastmodell som ger det värsta fallet beaktas: lastmodell 71 (LM71) eller lastmodell SW/0. LM71, lastmodell SW/0 och lastmodell HSLM anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10.

Tabell 38A

Krav på bärförmåga hos broar och ytterligare krav på grund av dynamiska effekter (1)

Persontrafik

Trafikkod

Trafik med lokdragna tåg: Persontåg inklusive vagnar i resandetåg (personvagnar, resgodsvagnar och biltransportvagnar), lätta godsvagnar, lok och drivenheter (2)(3)(5)(6)(4)

Trafik med elektriska eller dieseldrivna motorvagnståg, drivenheter och motorvagnar (2)(5)(4)

P1

Ej tillämpligt (7)

HSLM (8) och D2 – 200

eller

HSLM (8) och LM71 med α = 1,0 (14)

P2

HSLM (8) och D2 – 200

eller

HSLM (8) och LM71 med α = 0,91 (14)

HSLM (8) och D2 – 200

eller

HSLM (8) och LM71 med α = 0,91 (14)

P3a

(> 160 km/tim)

L ≥ 4m D2 – 100

och

L < 4m D2 – 200 (9)(10)(15)

L ≥ 4m C2 – 100

och

L < 4m C2 – 200 (9)(15)

P3b

(≤ 160 km/tim)

L ≥ 4m D2 – 100

och

L <4 m D2 – 160 (9)(11)(15)

L ≥ 4m D2 – 100

och

L < 4m D2 – 160 (9)(15)

P4a

(> 160 km/tim)

L ≥ 4m D2 – 100

och

L < 4m D2 – 200 (9)(12)(15)

L ≥ 4m C2 – 100

och

L < 4m C2 – 200 (9)(15)

P4b

(≤ 160 km/tim)

L ≥ 4m D2 – 100

och

L < 4m D2 – 160 (9)(13)(15)

L ≥ 4m C2 – 100

och

L < 4m C2 – 160 (9)(15)

P5

C2 – 120

B1 – 120

P6

a12

P1520

Öppen punkt

P1600

Öppen punkt

Tabell 39A

Krav på bärförmåga hos broar uttryckt i EN-linjekategori – tillhörande hastighet (1)

Godstrafik

| Trafikkod | Godståg inklusive godsvagnar, andra fordon och lok (2) |
| --- | --- |
| F1 | D4 – 120 |
| F2 | D2 – 120 |
| F3 | C2 – 100 |
| F4 | B2 – 100 |
| F1520 | Öppen punkt |
| F1600 | Öppen punkt |

Trafikkod

Godståg inklusive godsvagnar, andra fordon och lok (2)

F1

D4 – 120

F2

D2 – 120

F3

C2 – 100

F4

B2 – 100

F1520

Öppen punkt

F1600

Öppen punkt

Anmärkningar:

| (1) | Det angivna hastighetsvärdet i tabellerna motsvarar det maximala kravet för linjen och kan vara lägre i enlighet med kraven i punkt 12 i punkt 4.2.1. Vid kontroll av enskilda konstruktioner på linjen är det tillåtet att ta hänsyn till lokalt tillåtna hastigheter, så som även anges i anmärkningarna 2 och 3 i tabell 2 samt i anmärkning 1 i tabell 3. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Vagnar i resandetåg (vilket innefattar personvagnar, resgodsvagnar och biltransportvagnar), övriga fordon, lok, drivenheter, elektriska och dieseldrivna motorvagnståg och motorvagnar definieras i TSD Lok och passagerarfordon. Lätta godsvagnar definieras som resgodsvagnar förutom att de får ingå i tågsammansättningar som inte är avsedda att transportera passagerare. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | De krav på konstruktioner som fastställs med hjälp av EN-linjekategorier eller lastmodell LM71 är förenliga med upp till två intilliggande kopplade lok och/eller drivenheter. Kraven på konstruktioner är förenliga med en maximal hastighet på 120 km/tim för tre eller flera intilliggande kopplade lok och/eller drivenheter (eller ett tåg med lok och/eller drivenheter) under förutsättning att loken och/eller drivenheterna uppfyller motsvarande gränser för godsvagnar. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | För trafikkoderna P2, P3 och P4 ska kraven för både trafik med lokdragna tåg och trafik med motorvagnståg gälla. För trafikkod P5 får medlemsstaten ange om kraven för lok och drivenheter gäller. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Kraven på konstruktioner är förenliga med vagnar i resandetåg, lätta godsvagnar och elektriska eller dieseldrivna motorvagnståg med en genomsnittlig vikt per längdenhet mätt över fordonets längd på 2,45 t/m för EN-linjekategori A, 2,75 t/m för EN-linjekategori B1, 3,1 t/m för EN-linjekategori C2 och 3,5 t/m för EN-linjekategori D2 (inte för P5). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Kraven på konstruktioner är förenliga med lok och drivenheter med fyra axlar och ett avstånd mellan axlarna i en boggi på minst 2,6 m, och en genomsnittlig vikt per längdenhet över fordonets längd upp till 5,0 t/m. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Mot bakgrund av driftens utvecklingsnivå behöver harmoniserade krav inte fastställas för att lämplig driftskompatibilitet ska uppnås för dessa typer av fordon för trafikkoden P1. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | För linjer med trafikkoderna P1 och P2 ska överensstämmelse med HSLM i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10 anges (se förfarandet i punkt 6.2.4.10 i denna TSD). Om överensstämmelse med HSLM inte kan visas, i syfte att kontrollera dynamisk kompatibilitet i enlighet med kontrollen av ruttkompatibilitet i tillägg D.1 till TSD Drift och trafikledning (parametern 1.1.1.1.2.4.4 i RINF), ska den dynamiska last för vilken förenligheten med befintliga broar bör kontrolleras anges i dokumenten med de förfaranden som anges i parametern 1.1.1.1.2.4.4 i RINF (se även förfarandet i punkt 6.2.4.10 i denna TSD). När en dynamisk analys måste utföras med lastmodeller baserade på enskilda tåg ska lastens karakteristiska värde (för fordon som transporterar passagerare eller bagage) överensstämma med projekterad vikt vid normal nyttolast i enlighet med tillägg K till denna TSD. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | För att undvika alltför stora dynamiska effekter, inklusive resonans, är det för närvarande inte möjligt att specificera harmoniserade minimiegenskaper för broar för att undvika behovet av en dynamisk bedömning. Den dynamiska lasten från fordon som uppfyller kraven för statisk last på bron (anges antingen som en linjekategori i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 2 eller som lastmodell LM71) kan i vissa fall överskrida de normala kraven för statisk last (när dessa statiska laster förstärks av normala branschtoleranser för dynamiska faktorer vid omräkning eller konstruktion av broar). Denna risk gällande kompatibilitet mellan fordon och broar hanteras genom de kontroller av dynamisk kompatibilitet som anges i tillägg D.1 till TSD Drift och trafikledning (parametern 1.1.1.1.2.4.4 i RINF). När en dynamisk analys måste utföras med lastmodeller baserade på enskilda tåg ska lastens karakteristiska värde (för fordon som transporterar passagerare eller bagage) överensstämma med projekterad vikt vid normal nyttolast i enlighet med tillägg K till denna TSD. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Kraven för lokdragna persontåg gäller för vagnar i resandetåg och lätta godsvagnar som uppfyller EN-linjekategori A för hastigheter upp till 200 km/tim (lokal tillåten hastighet) eller EN-linjekategori C2 för hastigheter upp till 160 km/tim (lokal tillåten hastighet). |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Kraven för lokdragna persontåg gäller för vagnar i resandetåg och lätta godsvagnar som uppfyller EN-linjekategori C2 för hastigheter upp till 160 km/tim (lokal tillåten hastighet). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Kraven för lokdragna persontåg gäller för vagnar i resandetåg och lätta godsvagnar som uppfyller EN-linjekategori A för hastigheter upp till 200 km/tim (lokal tillåten hastighet) eller EN-linjekategori B1 för hastigheter upp till 160 km/tim (lokal tillåten hastighet). |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Kraven för lokdragna persontåg gäller för vagnar i resandetåg och lätta godsvagnar som uppfyller EN-linjekategori B1 för hastigheter upp till 160 km/tim (lokal tillåten hastighet). |
| --- | --- |

(13)

| (14) | De krav som fastställs med hjälp av EN-linjekategorier eller lastmodell LM71 kan uppfyllas antingen via EN-linjekategorin med motsvarande hastighet eller med LM71 med koefficienten alfa i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 10. Valet mellan de två alternativen, som inte nödvändigtvis behöver vara det mest betungande, ska uteslutande göras av sökanden. EN-linjekategori med motsvarande hastighet baseras på statisk belastning multiplicerad med en dynamisk förstärkningsfaktor. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Om de minimikrav på bärförmåga för en trafikkod som anges i tabell 38A till exempel anges i formen L >= 4m D2 – 100 (*7) och L < 4m D2 – 200 (*8), ska de relevanta kriterierna i enlighet med belastningslängden L uppfyllas för det broelement som beaktas. EN-linjekategori med motsvarande hastighet baseras på statisk belastning multiplicerad med en dynamisk förstärkningsfaktor. |
| --- | --- |

(15)

Tabell 38B

Krav på bärförmåga för geotekniska strukturer och geokonstruktioner (1)(2)

Persontrafik

| Trafikkod | Trafik med lokdragna tåg: Persontåg inklusive vagnar i resandetåg (personvagnar, resgodsvagnar och biltransportvagnar), lätta godsvagnar, lok och drivenheter (3) | Trafik med elektriska eller dieseldrivna motorvagnståg, drivenheter och motorvagnar (3) |
| --- | --- | --- |
| P1 | Ej tillämpligt (4) | D2 |
| P2 | D2 | D2 |
| P3a
  (> 160 km/tim.) | D2 | C2 |
| P3b
  (≤ 160 km/tim.) | D2 | D2 |
| P4a
  (> 160 km/tim.) | D2 | C2 |
| P4b
  (≤ 160 km/tim.) | D2 | C2 |
| P5 | C2 | B1 |
| P6 | a12 |
| P1520 | öppen punkt |
| P1600 | öppen punkt |

Trafikkod

Trafik med lokdragna tåg: Persontåg inklusive vagnar i resandetåg (personvagnar, resgodsvagnar och biltransportvagnar), lätta godsvagnar, lok och drivenheter (3)

Trafik med elektriska eller dieseldrivna motorvagnståg, drivenheter och motorvagnar (3)

P1

Ej tillämpligt (4)

D2

P2

D2

D2

P3a

(> 160 km/tim.)

D2

C2

P3b

(≤ 160 km/tim.)

D2

D2

P4a

(> 160 km/tim.)

D2

C2

P4b

(≤ 160 km/tim.)

D2

C2

P5

C2

B1

P6

a12

P1520

öppen punkt

P1600

öppen punkt

Tabell 39B

Krav på bärförmåga för geotekniska strukturer och geokonstruktioner

Godstrafik (2)

| Trafikkod | Godståg inklusive godsvagnar, andra fordon och lok |
| --- | --- |
| F1 | D4 |
| F2 | D2 |
| F3 | C2 |
| F4 | B2 |
| F1520 | öppen punkt |
| F1600 | öppen punkt |

Trafikkod

Godståg inklusive godsvagnar, andra fordon och lok

F1

D4

F2

D2

F3

C2

F4

B2

F1520

öppen punkt

F1600

öppen punkt

Anmärkningar:

| (1) | De offentliggjorda linjekategorierna för linjeavsnittet, inklusive geokonstruktioner, tar hänsyn till de lokalt tillåtna hastigheterna. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Vagnar i resandetåg (vilket innefattar personvagnar, resgodsvagnar och biltransportvagnar), övriga fordon, lok, drivenheter, elektriska och dieseldrivna motorvagnståg och motorvagnar definieras i punkt 2.2 i TSD Lok och passagerarfordon. Lätta godsvagnar definieras som resgodsvagnar förutom att de får ingå i tågsammansättningar som inte är avsedda att transportera passagerare. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | För trafikkoderna P2, P3 och P4 ska kraven för både trafik med lokdragna tåg och trafik med motorvagnståg gälla. För trafikkod P5 kan medlemsstaten ange om kraven för lok och drivenheter gäller. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Mot bakgrund av driftens utvecklingsnivå behöver harmoniserade krav inte fastställas för att lämplig driftskompatibilitet ska uppnås för denna typ av fordon för trafikkoden P1. |
| --- | --- |

(4)

(*7)  För lokala tillåtna hastigheter på upp till 100 km/tim krävs den minsta bärförmågan D2 vid den lokala tillåtna hastigheten. För lokala tillåtna hastigheter som överstiger 100 km/tim krävs den minsta bärförmågan D2 vid 100 km/tim."

*7

(*8)  För lokala tillåtna hastigheter på upp till 200 km/tim krävs den minsta bärförmågan D2 vid den lokala tillåtna hastigheten."

*8

| 48. | Tillägg F ska ändras på följande sätt:






  a) | Titeln ska ersättas med följande:

  ”Krav på bärförmågan hos konstruktioner utifrån trafikkod i Förenade kungariket (Nordirland)” |
| --- | --- | --- |

48.

Tillägg F ska ändras på följande sätt:

a)

Titeln ska ersättas med följande:

”Krav på bärförmågan hos konstruktioner utifrån trafikkod i Förenade kungariket (Nordirland)”

| b) | I tabell 41 ska alla anmärkningar utgå. |
| --- | --- |

b)

I tabell 41 ska alla anmärkningar utgå.

| c) | I tillägg G ska titeln ersättas med följande:

  ”Hastighetsomvandling till miles per timme för Irland och Förenade kungariket (Nordirland)” |
| --- | --- |

c)

I tillägg G ska titeln ersättas med följande:

”Hastighetsomvandling till miles per timme för Irland och Förenade kungariket (Nordirland)”

| 49. | Tillägg I ska ersättas med följande:


  ”Tillägg I

  (används inte)



  . |
| --- | --- |

49.

Tillägg I ska ersättas med följande:

”Tillägg I

(används inte)

| 50. | Tillägg K ska ersättas med följande:


  ””Tillägg K
  Grunden för minimikrav för konstruktioner för personvagnar och motorvagnståg
  Följande definitioner av vikten för personvagnar och vikten för motorvagnståg utgör grunden för de lägsta dynamiska kraven för konstruktioner och kontrollen av konstruktioners kompatibilitet med personvagnar och motorvagnståg.
  När en dynamisk bedömning krävs för att fastställa brons bärförmåga ska brons bärförmåga specificeras och uttryckas i termer av den projekterade vikten vid normal nyttolast i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 1, med hänsyn tagen till värdena för nyttolast av passagerare på ståplatser som anges i tabell 45.
  Definitioner av vikter för statisk kompatibilitet bygger på den projekterade vikt vid extrem nyttolast som fastställts i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 1, med beaktande av den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 2.

  Tabell 45


  Nyttolast av passagerare på ståplatser i kg/m2 i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 1







  Typ av tåg | Normal nyttolast

  för att specificera
  dynamisk kompatibilitet |
| --- | --- | --- |
| Höghastighetståg och långdistanståg | 160  (5) |
| Höghastighetståg och långdistanståg

  Obligatorisk platsreservation | 0 |
| Övriga

  (regionaltåg, pendeltåg, förortståg) | 280 |

50.

Tillägg K ska ersättas med följande:

””Tillägg K

Grunden för minimikrav för konstruktioner för personvagnar och motorvagnståg

Följande definitioner av vikten för personvagnar och vikten för motorvagnståg utgör grunden för de lägsta dynamiska kraven för konstruktioner och kontrollen av konstruktioners kompatibilitet med personvagnar och motorvagnståg.

När en dynamisk bedömning krävs för att fastställa brons bärförmåga ska brons bärförmåga specificeras och uttryckas i termer av den projekterade vikten vid normal nyttolast i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 1, med hänsyn tagen till värdena för nyttolast av passagerare på ståplatser som anges i tabell 45.

Definitioner av vikter för statisk kompatibilitet bygger på den projekterade vikt vid extrem nyttolast som fastställts i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 1, med beaktande av den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 2.

Tabell 45

Nyttolast av passagerare på ståplatser i kg/m2 i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 1

Typ av tåg

Normal nyttolast

för att specificera

dynamisk kompatibilitet

Höghastighetståg och långdistanståg

160  (5)

Höghastighetståg och långdistanståg

Obligatorisk platsreservation

0

Övriga

(regionaltåg, pendeltåg, förortståg)

280

| 51. | Tillägg N ska ersättas med följande:


  ”Tillägg N

  (används inte)



  . |
| --- | --- |

51.

Tillägg N ska ersättas med följande:

”Tillägg N

(används inte)

| 52. | Tillägg P ska ändras på följande sätt:






  a) | Andra stycket ska ersättas med följande:

  ”Beräkningar av infrastrukturprofilen ska göras med hjälp av den kinematiska metoden i enlighet med kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3 tillsammans med de kinematiska referensprofiler och tillhörande regler som definieras i detta tillägg.” |
| --- | --- | --- |

52.

Tillägg P ska ändras på följande sätt:

a)

Andra stycket ska ersättas med följande:

”Beräkningar av infrastrukturprofilen ska göras med hjälp av den kinematiska metoden i enlighet med kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 3 tillsammans med de kinematiska referensprofiler och tillhörande regler som definieras i detta tillägg.”

| b) | I punkt P.1.2 ska figur 13 ersättas med följande:

  ”Referensprofil för de nedre delarna av den kinematiska profilen GEI2 för fordon som kan passera över rangerbromsar i icke-aktivt läge (l = spårvidd)

  (Mått i millimeter)












  1. | Spårplan.” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt P.1.2 ska figur 13 ersättas med följande:

”Referensprofil för de nedre delarna av den kinematiska profilen GEI2 för fordon som kan passera över rangerbromsar i icke-aktivt läge (l = spårvidd)

(Mått i millimeter)

(Mått i millimeter)

Image 107

1.

Spårplan.”

| 53. | Tillägg Q ska ersättas med följande:


  ”Tillägg Q

  (används inte) |
| --- | --- |

53.

Tillägg Q ska ersättas med följande:

”Tillägg Q

(används inte)

| 54. | I tillägg R ska punkt 4 ersättas med följande:






  ”4. | EN-linjekategori – tillhörande hastighet (km/tim.) för trafikkoderna P1520 (alla fordon), P1600 (alla fordon), F1520 (alla fordon) och F1600 (alla fordon) i tillägg E, tabellerna 38A, 39A, 38B och 39B” |
| --- | --- | --- |

54.

I tillägg R ska punkt 4 ersättas med följande:

”4.

EN-linjekategori – tillhörande hastighet (km/tim.) för trafikkoderna P1520 (alla fordon), P1600 (alla fordon), F1520 (alla fordon) och F1600 (alla fordon) i tillägg E, tabellerna 38A, 39A, 38B och 39B”

| 55. | I tillägg S tabell 48 ska den tredje kolumnen ändras på följande sätt:






  a) | Fjortonde raden ska ersättas med följande:

  ”Resultatet av den klassificeringsprocess som fastställs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 2 och som i den standarden kallas för ’linjekategori’ (Line Category). Den anger infrastrukturens förmåga att motstå vertikala laster som utövas av fordon på linjen eller linjeavsnittet för reguljär (’normal’) trafik.” |
| --- | --- | --- |

55.

I tillägg S tabell 48 ska den tredje kolumnen ändras på följande sätt:

a)

Fjortonde raden ska ersättas med följande:

”Resultatet av den klassificeringsprocess som fastställs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 2 och som i den standarden kallas för ’linjekategori’ (Line Category). Den anger infrastrukturens förmåga att motstå vertikala laster som utövas av fordon på linjen eller linjeavsnittet för reguljär (’normal’) trafik.”

Line Category

| b) | Raderna från och med sextonde raden till och med tjugoförsta raden ska ersättas med följande:





  ”Mått mellan växelkorsningsspets och moträl (se mått nr 2 i figur 14). |
| --- | --- |
| Mått mellan spårplanet och botten av flänsrännan (se mått nr 6 i figur 14). |
| Mått mellan en löpräl och en angränsande moträl eller vingräl (se mått nr 5 i figur 14). |
| Mått mellan insidan av spårkorsningens moträl eller vingräl och farrälens framsida, mittemot inloppet till moträlen respektive vingrälen
  (se mått nr 4 i figur 14). Ingången till moträlen eller vingrälen är den punkt där hjulet tillåts få kontakt med moträlen eller vingrälen. |
| Mått mellan ytterkanten av spårkorsningens vingräl och moträlens ytterkant (se mått nr 3 i figur 14). |
| Mått från en växeltungas farkant till den motsatta växeltungans bortre kant (se mått nr 1 i figur 14).” |

b)

Raderna från och med sextonde raden till och med tjugoförsta raden ska ersättas med följande:

”Mått mellan växelkorsningsspets och moträl (se mått nr 2 i figur 14).

Mått mellan spårplanet och botten av flänsrännan (se mått nr 6 i figur 14).

Mått mellan en löpräl och en angränsande moträl eller vingräl (se mått nr 5 i figur 14).

Mått mellan insidan av spårkorsningens moträl eller vingräl och farrälens framsida, mittemot inloppet till moträlen respektive vingrälen

(se mått nr 4 i figur 14). Ingången till moträlen eller vingrälen är den punkt där hjulet tillåts få kontakt med moträlen eller vingrälen.

Mått mellan ytterkanten av spårkorsningens vingräl och moträlens ytterkant (se mått nr 3 i figur 14).

Mått från en växeltungas farkant till den motsatta växeltungans bortre kant (se mått nr 1 i figur 14).”

| c) | Tjugotredje raden ska ersättas med följande:

  ”En enhet för ståls hårdhet som inte är standardiserad i SI-systemet och som definieras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 16.” |
| --- | --- |

c)

Tjugotredje raden ska ersättas med följande:

”En enhet för ståls hårdhet som inte är standardiserad i SI-systemet och som definieras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 16.”

| d) | Tjugosjätte raden ska ersättas med följande:

  ”Enligt definitionen i artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32).” |
| --- | --- |

d)

Tjugosjätte raden ska ersättas med följande:

”Enligt definitionen i artikel 3.2 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32).”

| e) | Femtiotredje raden ska ersättas med följande:

  ”Del av en dubbelspetsad korsning där det inte finns någon styrning av hjulet, vilket beskrivs som ’ostyrd längd’ (unguided length) i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 17.” |
| --- | --- |

e)

Femtiotredje raden ska ersättas med följande:

”Del av en dubbelspetsad korsning där det inte finns någon styrning av hjulet, vilket beskrivs som ’ostyrd längd’ (unguided length) i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 17.”

unguided length

| 56. | I tillägg S ska en ny rad införas enligt följande:







  ”Geotekniska strukturer/Geotechnical structures/Geotechnische Strukturen/Structures géotechniques | 4.2.7.2, 4.2.7.4 | Konstruktion som innefattar mark eller konstruktionselement som är beroende av markens bärighet.

  Anmärkning: Geokonstruktioner ingår i kategorin geoteknisk struktur.” |
| --- | --- | --- | --- |

56.

I tillägg S ska en ny rad införas enligt följande:

”Geotekniska strukturer/Geotechnical structures/Geotechnische Strukturen/Structures géotechniques

4.2.7.2, 4.2.7.4

Konstruktion som innefattar mark eller konstruktionselement som är beroende av markens bärighet.

Anmärkning: Geokonstruktioner ingår i kategorin geoteknisk struktur.”

Anmärkning

| 57. | Tillägg T ska ersättas med följande:


  ”Tillägg T
  Tekniska specifikationer som det hänvisas till i denna TSD

  Tabell 49


  Referensstandarder









  Index | Egenskaper som ska bedömas | Punkt i TSD:n | Obligatorisk punkt i standard |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [1] | EN 15663:2017+A1:2018


  Järnvägar – Referensvikter för järnvägsfordon |
| [1.1] | Definition av vikt för rullande materiel | 4.2.1(7), tabell 2
  Tillägg K | 4.5 |
| [1.2] | Definition av vikt för rullande materiel | 4.2.1(7), tabell 3 | 4.5 och 7.4 |
| [1.3] | Nyttolast av passagerare för höghastighetståg och långdistanståg | Tillägg K, tabell 45 | Tabell 7 |
| [1.4] | Nyttolast av passagerare för andra tåg | Tillägg K, tabell 45 | Tabell 8 |
| [2] | EN 15528:2021


  Järnvägar – Linjekategorier för hantering av samverkan mellan lastgränser för fordon och infrastruktur |
| [2.1] | Definition av vikt för rullande materiel | 4.2.1(7), tabell 2
  Tillägg K | 6.4 |
| [2.2] | Krav på bärförmågan hos befintliga konstruktioner utifrån trafikkod | Tillägg E | Bilaga A |
| [2.3] | Linjekategorier | Tillägg E, tabell 38A (anmärkning (9)) | |
| [2.4] | Definition av linjekategori | Tillägg S | 5 |
| [3] | EN 15273-3:2013+A1:2016


  Järnvägar – Profiler – Del 3: Infrastrukturprofiler |
| [3.1] | Infrastrukturprofil | 4.2.3.1(1) | Bilaga C och punkt D.4.8 i bilaga D |
| [3.2] | Infrastrukturprofil | 4.2.3.1(2) | Bilaga C |
| [3.3] | Infrastrukturprofil
  Bedömning | 4.2.3.1(3)
  6.2.4.1 | 5, 7, 10
  Bilaga C och punkt D.4.8 i bilaga D |
| [3.4] | Spåravstånd
  Bedömning | 4.2.3.2(3)
  6.2.4.2 | 9 |
| [3.5] | Plattformskantens läge
  Bedömning | 4.2.9.3(1)
  6.2.4.11(1) | 13 |
| [3.6] | Beräkning av infrastrukturprofilen för de nedre delarna för spårvidden 1 668  mm | Tillägg P | 5, 7 och 10 |
| [4] | EN 13803:2017


  Järnvägar – Spår – Spårgeometri – Spårvidd 1 435 mm och därutöver |
| [4.1] | Minsta horisontella kurvradie
  Definition av referensfordon | 4.2.3.4(2) | Tabellerna N.1 och N.2
  N.2 |
| [4.2] | Ombyggnad eller modernisering av infrastrukturen, för parametrarna rälsförhöjning och rälsförhöjningsbrist | 7.3.2 | 6.2 (tabell 5) och 6.3 (tabell 7 för tåg utan korglutning)
  (se även motsvarande anmärkningar i båda kapitlen) |
| [5] | EN 15302:2021


  Järnvägar – Geometriska parametrar för kontakten mellan hjul och räl – Definitioner och metoder för utvärdering |
| [5.1] | Ekvivalent konicitet | 4.2.4.5(4) | 6, 8, 9, 12 |
| [5.2] | Bedömning | 6.2.4.6 | 6, 8, 9, 12 |
| [6] | EN 13715:2020


  Järnvägar – Hjulpar och boggier – Hjul – Löpbaneprofil |
| [6.1] | Ekvivalent konicitet | 4.2.4.5(4)(a) och (b) | Bilaga C |
| [6.2] | Ekvivalent konicitet | 4.2.4.5(4)(c) och (d) | Bilaga B |
| [7] | EN 13674-1:2011+A1:2017


  Järnvägar – Spår – Räler – Del 1: Vignolräler fr o m 46 kg/m |
| [7.1] | Rälhuvudets profil för spår | 4.2.4.6(1) | Bilaga A |
| [7.2] | Bedömning av räler | 6.1.5.1(a) | 9.1.8 |
| [7.3] | Bedömning av räler | 6.1.5.1(b) | 9.1.9 |
| [7.4] | Bedömning av räler | 6.1.5.1(c) | 8.1 och 8.4 |
| [8] | EN 13674-4:2006+A1:2009


  Järnvägar – Spår – Räler – Del 4: Vignolräler från 27 kg/m och upp till, men ej inkluderat, 46 kg/m |
| [8.1] | Rälhuvudets profil för spår | 4.2.4.6(1) | Bilaga A |
| [9] | EN 14363:2016+A2:2022


  Järnvägar – Provning och simulation gällande acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon – Gångdynamik och stationära provningar |
| [9.1] | Spårets förmåga att motstå vertikala laster
  Spårets laterala motståndsförmåga | 4.2.6.1(b) och (c)
  4.2.6.3(b) | 7.5.3 |
| [9.2] | Spårets laterala motståndsförmåga | 4.2.6.3(a) | 7.5.2 och tabell 4 |
| [10] | EN 1991-2:2003/AC:2010


  Eurokod 1: Laster på bärverk – Del 2: Trafiklast på broar |
| [10.1] | Konstruktioners förmåga att motstå trafiklaster | 4.2.7 | |
| [10.2] | Nya broars förmåga att motstå trafiklaster
  Vertikala laster | 4.2.7.1.1(1)(a) | 6.3.2 (2)P  (6) |
| Ekvivalent vertikal belastning för nya geotekniska strukturer, geokonstruktioner och jordtryckseffekter | 4.2.7.2(1) |
| Krav på bärförmågan hos befintliga konstruktioner utifrån trafikkod | Tillägg E – Lastmodell 71 |
| [10.3] | Nya broars förmåga att motstå trafiklaster
  Vertikala laster | 4.2.7.1.1(1)(b) | 6.3.3 (3)P |
| Krav på bärförmågan hos befintliga konstruktioner utifrån trafikkod | Tillägg E – Lastmodell SW/0 |
| [10.4] | Nya broars förmåga att motstå trafiklaster
  Vertikala laster | 4.2.7.1.1(2) | 6.3.2 (3)P och 6.3.3 (5)P |
| Ekvivalent vertikal belastning för nya geotekniska strukturer, geokonstruktioner och jordtryckseffekter | 4.2.7.2(2) |
| [10.5] | Tillägg för dynamiska effekter från vertikala laster | 4.2.7.1.2(1) | 6.4.3 (1)P och 6.4.5.2 (2) |
| [10.6] | Tillägg för dynamiska effekter från vertikala laster | 4.2.7.1.2(2) | 6.4.4 |
| [10.7] | Tillägg för dynamiska effekter från vertikala laster | 4.2.7.1.2(2) | 6.4.6.1.1 (3) till (6) |
| Krav på bärförmågan hos befintliga konstruktioner utifrån trafikkod | Tillägg E – Lastmodell HSLM |
| [10.8] | Centrifugalkrafter | 4.2.7.1.3 | 6.5.1 (2), (4)P och (7) |
| [10.9] | Sidokrafter | 4.2.7.1.4 | 6.5.2 |
| [10.10] | Accelerationskraft och bromskraft (longitudinella belastningar) | 4.2.7.1.5 | 6.5.3 (2)P, (4), (5), (6) och (7)P |
| [10.11] | Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår | 4.2.7.3 | 6.6.2–6.6.6 |
| [11] | Bilaga A2 till EN 1990:2002 som utfärdats som EN 1990:2002/A1:2005


  Eurokod – Grundläggande dimensioneringsregler |
| [11.1] | Konstruktioners förmåga att motstå trafiklaster | 4.2.7 | |
| [11.2] | Spårets projekterade skevning med hänsyn till belastningar från järnvägstrafiken | 4.2.7.1.6 | A2.4.4.2.2(3)P |
| [12] | EN 13848-5:2017


  Järnvägar – Spår – Spårlägeskvalitet – Del 5: Kvalitetsnivåer för spårläge – Spår och spårväxlar |
| [12.1] | Gräns för omedelbar åtgärd för sidoläge | 4.2.8.1(1) | 7.5
  Gränserna för våglängdsområde D1 som anges i tabell 5 |
| [12.2] | Gräns för omedelbar åtgärd för höjdläge | 4.2.8.2(1) | 7.3
  Gränserna för våglängdsområde D1 som anges i tabell 4 |
| [12.3] | Gräns för omedelbar åtgärd för spårets skevning | 4.2.8.3(2) | 7.6 |
| [12.4] | Gräns för omedelbar åtgärd för spårets skevning – system med spårvidden 1 668  mm | 4.2.8.3(6) | Bilaga C |
| [13] | EN 13848-1:2019


  Järnvägar – Spår – Spårlägeskvalitet – Del 1: Karakterisering av spårläge |
| [13.1] | Gräns för omedelbar åtgärd för spårets skevning | 4.2.8.3(1) | 6.5 |
| [14] | EN 14067-5:2021/AC:2023


  Järnvägar – Aerodynamik – Del 5: Krav och bedömningsförfarande för aerodynamik i tunnlar |
| [14.1] | Kriterium för nya tunnlar | 4.2.10.1(1) | 6.1.3 tabell 10 |
| [14.2] | Kriterium för befintliga tunnlar | 4.2.10.1(3) | 6.1.4 |
| [14.3] | Bedömningsförfarande | 6.2.4.12(1) | 6.1, 7.4 |
| [14.4] | Referenstvärsnitt | 6.2.4.12(3) | 6.1.2.1 |
| | | | |
| [15] | EN 13145:2001


  Järnvägar – Spår – Sliprar av trä för linje och spårväxlar |
| [15.1] | Förmåga att motstå vertikala laster | Tillägg C.1, punkt c
  Tillägg C.2, punkt c | |
| [16] | EN ISO 6506-1:2014


  Metalliska material – Hårdhetsprovning enligt Brinell – Del 1: Provningsmetod |
| [16.1] | Definition av ståls hårdhet | Tillägg S | |
| [17] | EN 13232-3:2003


  Järnvägar – Spårväxlar och -korsningar – Del 3: Samspel mellan hjul och spår |
| [17.1] | Definition av ostyrd längd för en dubbelspetsad korsning (unguided length of an obtuse crossing) | Tillägg S | 4.2.5 |

57.

Tillägg T ska ersättas med följande:

”Tillägg T

Tekniska specifikationer som det hänvisas till i denna TSD

Tabell 49

Referensstandarder

Index

Egenskaper som ska bedömas

Punkt i TSD:n

Obligatorisk punkt i standard

[1]

EN 15663:2017+A1:2018

Järnvägar – Referensvikter för järnvägsfordon

[1.1]

Definition av vikt för rullande materiel

4.2.1(7), tabell 2

Tillägg K

4.5

[1.2]

Definition av vikt för rullande materiel

4.2.1(7), tabell 3

4.5 och 7.4

[1.3]

Nyttolast av passagerare för höghastighetståg och långdistanståg

Tillägg K, tabell 45

Tabell 7

[1.4]

Nyttolast av passagerare för andra tåg

Tillägg K, tabell 45

Tabell 8

[2]

EN 15528:2021

Järnvägar – Linjekategorier för hantering av samverkan mellan lastgränser för fordon och infrastruktur

[2.1]

Definition av vikt för rullande materiel

4.2.1(7), tabell 2

Tillägg K

6.4

[2.2]

Krav på bärförmågan hos befintliga konstruktioner utifrån trafikkod

Tillägg E

Bilaga A

[2.3]

Linjekategorier

Tillägg E, tabell 38A (anmärkning (9))

[2.4]

Definition av linjekategori

Tillägg S

5

[3]

EN 15273-3:2013+A1:2016

Järnvägar – Profiler – Del 3: Infrastrukturprofiler

[3.1]

Infrastrukturprofil

4.2.3.1(1)

Bilaga C och punkt D.4.8 i bilaga D

[3.2]

Infrastrukturprofil

4.2.3.1(2)

Bilaga C

[3.3]

Infrastrukturprofil

Bedömning

4.2.3.1(3)

6.2.4.1

5, 7, 10

Bilaga C och punkt D.4.8 i bilaga D

[3.4]

Spåravstånd

Bedömning

4.2.3.2(3)

6.2.4.2

9

[3.5]

Plattformskantens läge

Bedömning

4.2.9.3(1)

6.2.4.11(1)

13

[3.6]

Beräkning av infrastrukturprofilen för de nedre delarna för spårvidden 1 668  mm

Tillägg P

5, 7 och 10

[4]

EN 13803:2017

Järnvägar – Spår – Spårgeometri – Spårvidd 1 435 mm och därutöver

[4.1]

Minsta horisontella kurvradie

Definition av referensfordon

4.2.3.4(2)

Tabellerna N.1 och N.2

N.2

[4.2]

Ombyggnad eller modernisering av infrastrukturen, för parametrarna rälsförhöjning och rälsförhöjningsbrist

7.3.2

6.2 (tabell 5) och 6.3 (tabell 7 för tåg utan korglutning)

(se även motsvarande anmärkningar i båda kapitlen)

[5]

EN 15302:2021

Järnvägar – Geometriska parametrar för kontakten mellan hjul och räl – Definitioner och metoder för utvärdering

[5.1]

Ekvivalent konicitet

4.2.4.5(4)

6, 8, 9, 12

[5.2]

Bedömning

6.2.4.6

6, 8, 9, 12

[6]

EN 13715:2020

Järnvägar – Hjulpar och boggier – Hjul – Löpbaneprofil

[6.1]

Ekvivalent konicitet

4.2.4.5(4)(a) och (b)

Bilaga C

[6.2]

Ekvivalent konicitet

4.2.4.5(4)(c) och (d)

Bilaga B

[7]

EN 13674-1:2011+A1:2017

Järnvägar – Spår – Räler – Del 1: Vignolräler fr o m 46 kg/m

[7.1]

Rälhuvudets profil för spår

4.2.4.6(1)

Bilaga A

[7.2]

Bedömning av räler

6.1.5.1(a)

9.1.8

[7.3]

Bedömning av räler

6.1.5.1(b)

9.1.9

[7.4]

Bedömning av räler

6.1.5.1(c)

8.1 och 8.4

[8]

EN 13674-4:2006+A1:2009

Järnvägar – Spår – Räler – Del 4: Vignolräler från 27 kg/m och upp till, men ej inkluderat, 46 kg/m

[8.1]

Rälhuvudets profil för spår

4.2.4.6(1)

Bilaga A

[9]

EN 14363:2016+A2:2022

Järnvägar – Provning och simulation gällande acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon – Gångdynamik och stationära provningar

[9.1]

Spårets förmåga att motstå vertikala laster

Spårets laterala motståndsförmåga

4.2.6.1(b) och (c)

4.2.6.3(b)

7.5.3

[9.2]

Spårets laterala motståndsförmåga

4.2.6.3(a)

7.5.2 och tabell 4

[10]

EN 1991-2:2003/AC:2010

Eurokod 1: Laster på bärverk – Del 2: Trafiklast på broar

[10.1]

Konstruktioners förmåga att motstå trafiklaster

4.2.7

[10.2]

Nya broars förmåga att motstå trafiklaster

Vertikala laster

4.2.7.1.1(1)(a)

6.3.2 (2)P  (6)

Ekvivalent vertikal belastning för nya geotekniska strukturer, geokonstruktioner och jordtryckseffekter

4.2.7.2(1)

Krav på bärförmågan hos befintliga konstruktioner utifrån trafikkod

Tillägg E – Lastmodell 71

[10.3]

Nya broars förmåga att motstå trafiklaster

Vertikala laster

4.2.7.1.1(1)(b)

6.3.3 (3)P

Krav på bärförmågan hos befintliga konstruktioner utifrån trafikkod

Tillägg E – Lastmodell SW/0

[10.4]

Nya broars förmåga att motstå trafiklaster

Vertikala laster

4.2.7.1.1(2)

6.3.2 (3)P och 6.3.3 (5)P

Ekvivalent vertikal belastning för nya geotekniska strukturer, geokonstruktioner och jordtryckseffekter

4.2.7.2(2)

[10.5]

Tillägg för dynamiska effekter från vertikala laster

4.2.7.1.2(1)

6.4.3 (1)P och 6.4.5.2 (2)

[10.6]

Tillägg för dynamiska effekter från vertikala laster

4.2.7.1.2(2)

6.4.4

[10.7]

Tillägg för dynamiska effekter från vertikala laster

4.2.7.1.2(2)

6.4.6.1.1 (3) till (6)

Krav på bärförmågan hos befintliga konstruktioner utifrån trafikkod

Tillägg E – Lastmodell HSLM

[10.8]

Centrifugalkrafter

4.2.7.1.3

6.5.1 (2), (4)P och (7)

[10.9]

Sidokrafter

4.2.7.1.4

6.5.2

[10.10]

Accelerationskraft och bromskraft (longitudinella belastningar)

4.2.7.1.5

6.5.3 (2)P, (4), (5), (6) och (7)P

[10.11]

Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår

4.2.7.3

6.6.2–6.6.6

[11]

Bilaga A2 till EN 1990:2002 som utfärdats som EN 1990:2002/A1:2005

Eurokod – Grundläggande dimensioneringsregler

[11.1]

Konstruktioners förmåga att motstå trafiklaster

4.2.7

[11.2]

Spårets projekterade skevning med hänsyn till belastningar från järnvägstrafiken

4.2.7.1.6

A2.4.4.2.2(3)P

[12]

EN 13848-5:2017

Järnvägar – Spår – Spårlägeskvalitet – Del 5: Kvalitetsnivåer för spårläge – Spår och spårväxlar

[12.1]

Gräns för omedelbar åtgärd för sidoläge

4.2.8.1(1)

7.5

Gränserna för våglängdsområde D1 som anges i tabell 5

[12.2]

Gräns för omedelbar åtgärd för höjdläge

4.2.8.2(1)

7.3

Gränserna för våglängdsområde D1 som anges i tabell 4

[12.3]

Gräns för omedelbar åtgärd för spårets skevning

4.2.8.3(2)

7.6

[12.4]

Gräns för omedelbar åtgärd för spårets skevning – system med spårvidden 1 668  mm

4.2.8.3(6)

Bilaga C

[13]

EN 13848-1:2019

Järnvägar – Spår – Spårlägeskvalitet – Del 1: Karakterisering av spårläge

[13.1]

Gräns för omedelbar åtgärd för spårets skevning

4.2.8.3(1)

6.5

[14]

EN 14067-5:2021/AC:2023

Järnvägar – Aerodynamik – Del 5: Krav och bedömningsförfarande för aerodynamik i tunnlar

[14.1]

Kriterium för nya tunnlar

4.2.10.1(1)

6.1.3 tabell 10

[14.2]

Kriterium för befintliga tunnlar

4.2.10.1(3)

6.1.4

[14.3]

Bedömningsförfarande

6.2.4.12(1)

6.1, 7.4

[14.4]

Referenstvärsnitt

6.2.4.12(3)

6.1.2.1

[15]

EN 13145:2001

Järnvägar – Spår – Sliprar av trä för linje och spårväxlar

[15.1]

Förmåga att motstå vertikala laster

Tillägg C.1, punkt c

Tillägg C.2, punkt c

[16]

EN ISO 6506-1:2014

Metalliska material – Hårdhetsprovning enligt Brinell – Del 1: Provningsmetod

[16.1]

Definition av ståls hårdhet

Tillägg S

[17]

EN 13232-3:2003

Järnvägar – Spårväxlar och -korsningar – Del 3: Samspel mellan hjul och spår

[17.1]

Definition av ostyrd längd för en dubbelspetsad korsning (unguided length of an obtuse crossing)

Tillägg S

4.2.5

Tabell 50

Tekniska dokument (tillgängliga på ERA:s webbplats)

| Index | Egenskaper som ska bedömas | Punkt i TSD:n | Obligatorisk punkt i tekniskt dokument |
| --- | --- | --- | --- |
| [A] | ERA:s tekniska dokument om kodifiering av kombitransport


  ERA/TD/2023-01/CCT version 1.1 (publicerad 2023-03-21) |
| [A.1] | Kodifiering av linjer | 2.6 | 2.1 |

Index

Egenskaper som ska bedömas

Punkt i TSD:n

Obligatorisk punkt i tekniskt dokument

[A]

ERA:s tekniska dokument om kodifiering av kombitransport

ERA/TD/2023-01/CCT version 1.1 (publicerad 2023-03-21)

[A.1]

Kodifiering av linjer

2.6

2.1

---

(*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 av den 16 maj 2019 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av beslut 2012/757/EU (EUT L 139 I, 27.5.2019, s. 5).”

*1

(*2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1302/2014 av den 18 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i Europeiska unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 228).”

*2

(*3)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 av den 16 december 2020 om kvaliteten på dricksvatten (EUT L 435, 23.12.2020, s. 1).”

*3

(*4)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (EUT L 138, 26.5.2016, s. 44).”

*4

(*5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250 av den 12 februari 2019 om mallar för EG-försäkringar, EG-intyg samt EG-kontrollförklaringar och kontrollintyg för järnvägens driftskompatibilitetskomponenter respektive delsystem, om utformning av försäkran om överensstämmelse med en godkänd typ av järnvägsfordon och om förfarandena för EG-kontroll av delsystem i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797, och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 201/2011 (EUT L 42, 13.2.2019, s. 9).

*5

(*6)  Kommissionens rekommendation 2014/881/EU av den 18 november 2014 om förfarandet för påvisande av graden av befintliga järnvägslinjers överensstämmelse med de grundläggande parametrarna i de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (EUT L 356, 12.12.2014, s. 520).”

*6

(*7)  För lokala tillåtna hastigheter på upp till 100 km/tim krävs den minsta bärförmågan D2 vid den lokala tillåtna hastigheten. För lokala tillåtna hastigheter som överstiger 100 km/tim krävs den minsta bärförmågan D2 vid 100 km/tim.

*7

(*8)  För lokala tillåtna hastigheter på upp till 200 km/tim krävs den minsta bärförmågan D2 vid den lokala tillåtna hastigheten.”

*8

---

(1)  Minimivärden för axellast att använda vid kontroller av broar med hjälp av dynamisk bedömning, baserade på den projekterade vikten i driftskick för drivenheter och lok och på vikten i drift vid normal nyttolast för fordon som kan transportera en nyttolast av passagerare eller bagage (definitioner av vikter i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 1).

1

(2)  Minimivärden för axellast att använda vid kontroller av infrastruktur med hjälp av statisk last, baserade på projekterad vikt vid extrem nyttolast för fordon som kan transportera en nyttolast av passagerare eller bagage (definitioner av vikter i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 1 med avseende på den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 2). Denna axellast får vara kopplad till begränsad hastighet.

2

(3)  Att använda vid kontroller av infrastruktur med hjälp av statisk last, baserade på den projekterade vikten i driftskick för drivenheter och lok samt på projekterad vikt vid extrem nyttolast för övriga fordon (definitioner av vikter i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 1 med avseende på den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 2). Denna axellast får vara kopplad till begränsad hastighet.

3

(4)  Att använda vid statiska kontroller av infrastruktur, baserade på den projekterade vikten i driftskick för drivenheter och lok samt på projekterad vikt vid normal nyttolast för övriga fordon (definitioner av vikter i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 1). Denna axellast får vara kopplad till begränsad hastighet.

4

(5)  Normal nyttolast i den specifikation som det hänvisas till i tillägg T, index 1 plus ytterligare 160 kg/m2 för ståplatser.

5

2

(6)  Om det godkänns av den nationella säkerhetsmyndigheten är det tillåtet att utforma geotekniska strukturer och geokonstruktioner och att beräkna jordtryckseffekter med hjälp av linjebelastningar eller punktbelastningar, om lasteffekterna motsvarar lastmodell 71 med koefficienten α.”

6

---

BILAGA III

Bilagan till förordning (EU) nr 1300/2014 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 2.1.2 ska ersättas med följande:
  ”2.1.2   Tillämpningsområde inom delsystemet ’Rullande materiel’


  Denna TSD är tillämplig på rullande materiel som ingår i tillämpningsområdet för bilagan till förordning (EU) nr 1302/2014 (TSD ’Rullande materiel – Lok och passagerarfordon’) och som är avsedd för persontransport.
  Denna TSD är inte tillämplig på rullande materiel avsedd för andra ändamål än persontransport. Personer som medföljer ett godståg eller andra järnvägsfordon än de som är avsedda för passagerare ska omfattas av de villkor som fastställs av järnvägsföretaget och offentliggörs på dess webbplats.” |
| --- | --- |

1.

Punkt 2.1.2 ska ersättas med följande:

”2.1.2   Tillämpningsområde inom delsystemet ’Rullande materiel’

Denna TSD är tillämplig på rullande materiel som ingår i tillämpningsområdet för bilagan till förordning (EU) nr 1302/2014 (TSD ’Rullande materiel – Lok och passagerarfordon’) och som är avsedd för persontransport.

Denna TSD är inte tillämplig på rullande materiel avsedd för andra ändamål än persontransport. Personer som medföljer ett godståg eller andra järnvägsfordon än de som är avsedda för passagerare ska omfattas av de villkor som fastställs av järnvägsföretaget och offentliggörs på dess webbplats.”

| 2. | I punkt 2.3 ska följande definition läggas till:

  ”Driftskompatibel rullstol som kan transporteras med tåg En driftskompatibel rullstol som kan transporteras med tåg är en rullstol vars egenskaper tillåter full användning av alla funktioner i rullande materiel konstruerad för rullstolsanvändare. Egenskaperna hos en driftskompatibel rullstol som kan transporteras med tåg ligger inom de gränser som anges i tillägg M.” |
| --- | --- |

2.

I punkt 2.3 ska följande definition läggas till:

”Driftskompatibel rullstol som kan transporteras med tåg En driftskompatibel rullstol som kan transporteras med tåg är en rullstol vars egenskaper tillåter full användning av alla funktioner i rullande materiel konstruerad för rullstolsanvändare. Egenskaperna hos en driftskompatibel rullstol som kan transporteras med tåg ligger inom de gränser som anges i tillägg M.”

| 3. | Kapitel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Första stycket ska ersättas med följande:

  ”I följande tabell anges de väsentliga krav, i enlighet med bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 (*1) som uppfylls genom överensstämmelse med specifikationerna i kapitel 4 i denna TSD.

  (*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (EUT L 138, 26.5.2016, s. 44).”
  " |
| --- | --- | --- |

3.

Kapitel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Första stycket ska ersättas med följande:

”I följande tabell anges de väsentliga krav, i enlighet med bilaga III till Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 (*1) som uppfylls genom överensstämmelse med specifikationerna i kapitel 4 i denna TSD.

(*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (EUT L 138, 26.5.2016, s. 44).”
  "

| b) | I tabell 1 första raden i rubriken ska ”direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”direktiv (EU) 2016/797”. |
| --- | --- |

b)

I tabell 1 första raden i rubriken ska ”direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”direktiv (EU) 2016/797”.

| c) | I tabell 2 första raden i rubriken ska ”direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”direktiv (EU) 2016/797”. |
| --- | --- |

c)

I tabell 2 första raden i rubriken ska ”direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”direktiv (EU) 2016/797”.

| 4. | I punkt 4.1.1 ska ”direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”direktiv (EU) 2016/797”. |
| --- | --- |

4.

I punkt 4.1.1 ska ”direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”direktiv (EU) 2016/797”.

| 5. | I punkt 4.1.3 ska andra meningen ersättas med följande:

  ”Driftsrelaterade krav och ansvarsområden anges i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 (*2) (TSD ’Drift och trafikledning’) och i punkt 4.4 i denna TSD.

  (*2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 av den 16 maj 2019 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av beslut 2012/757/EU (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 5).”
  " |
| --- | --- |

5.

I punkt 4.1.3 ska andra meningen ersättas med följande:

”Driftsrelaterade krav och ansvarsområden anges i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 (*2) (TSD ’Drift och trafikledning’) och i punkt 4.4 i denna TSD.

(*2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 av den 16 maj 2019 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av beslut 2012/757/EU (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 5).”
  "

| 6. | I punkt 4.2.1 ska tabell 3 ersättas med följande:

  ”Tabell 3


  Kategorier av grundparametrar








  Grundparameter | Tekniska detaljer angivna | Endast funktionellt krav |
| --- | --- | --- | --- |
| Parkeringsmöjligheter för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet | | Punkt 4.2.1.1 (hela) |
| Hinderfri gångväg | Lokalisering av gångvägarna
  Den hinderfria gångvägens bredd
  Trösklar
  Dubbla ledstänger
  Typ av hiss/lyft
  Höjd på punktskriftstecken | Detaljerade egenskaper |
| Dörrar och ingångar | 4.2.1.3(2): Dörrbredd
  4.2.1.3(4): Höjd på anordningar för dörrmanövrering | 4.2.1.3(1)
  4.2.1.3(3) |
| Golvytor | 4.2.1.4(2): Ojämnheter i golvet | 4.2.1.4(1): Halksäkerhet |
| Markering av genomskinliga hinder | | Punkt 4.2.1.5 (hela) |
| Toaletter och skötplatser | | Punkt 4.2.1.6 (hela) |
| Inredning och fristående enheter | | Punkt 4.2.1.7 (hela) |
| Biljettförsäljning, informationsdiskar och kundtjänster | 4.2.1.8(5): Passageväg till biljettvaliderare | 4.2.1.8 (1) till (4)
  4.2.1.8(6) |
| Belysning | 4.2.1.9(3): Belysning på plattformar | 4.2.1.9(1), 4.2.1.9(2), 4.2.1.9(4): Belysning på andra platser |
| Visuell information: skyltar, piktogram, tryckt eller dynamisk information | Detaljnivå på informationen som ska lämnas
  Placering av informationen | Detaljerade egenskaper hos den visuella informationen |
| Talad information | Punkt 4.2.1.11 (hela) | |
| Plattformsbredd och plattformskant | 4.2.1.12 (2) till (5)
  4.2.1.12 (6) till (9) Förekomst av föremål | 4.2.1.12 (1)
  4.2.1.12 (6) till (9) Kontrastegenskaper samt visuella och taktila märkningars egenskaper |
| Plattformens slut | 4.2.1.13: Förekomst av föremål | 4.2.1.13: Kontrastegenskaper samt visuella och taktila märkningars egenskaper” |
| Hjälputrustning för på- och avstigning som förvaras på plattformar | Punkt 4.2.1.14 (hela) | |
| Plankorsningar mellan gångväg och spår på stationer | Punkt 4.2.1.15 (hela) | |

6.

I punkt 4.2.1 ska tabell 3 ersättas med följande:

”Tabell 3

Kategorier av grundparametrar

Grundparameter

Tekniska detaljer angivna

Endast funktionellt krav

Parkeringsmöjligheter för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet

Punkt 4.2.1.1 (hela)

Hinderfri gångväg

Lokalisering av gångvägarna

Den hinderfria gångvägens bredd

Trösklar

Dubbla ledstänger

Typ av hiss/lyft

Höjd på punktskriftstecken

Detaljerade egenskaper

Dörrar och ingångar

4.2.1.3(2): Dörrbredd

4.2.1.3(4): Höjd på anordningar för dörrmanövrering

4.2.1.3(1)

4.2.1.3(3)

Golvytor

4.2.1.4(2): Ojämnheter i golvet

4.2.1.4(1): Halksäkerhet

Markering av genomskinliga hinder

Punkt 4.2.1.5 (hela)

Toaletter och skötplatser

Punkt 4.2.1.6 (hela)

Inredning och fristående enheter

Punkt 4.2.1.7 (hela)

Biljettförsäljning, informationsdiskar och kundtjänster

4.2.1.8(5): Passageväg till biljettvaliderare

4.2.1.8 (1) till (4)

4.2.1.8(6)

Belysning

4.2.1.9(3): Belysning på plattformar

4.2.1.9(1), 4.2.1.9(2), 4.2.1.9(4): Belysning på andra platser

Visuell information: skyltar, piktogram, tryckt eller dynamisk information

Detaljnivå på informationen som ska lämnas

Placering av informationen

Detaljerade egenskaper hos den visuella informationen

Talad information

Punkt 4.2.1.11 (hela)

Plattformsbredd och plattformskant

4.2.1.12 (2) till (5)

4.2.1.12 (6) till (9) Förekomst av föremål

4.2.1.12 (1)

4.2.1.12 (6) till (9) Kontrastegenskaper samt visuella och taktila märkningars egenskaper

Plattformens slut

4.2.1.13: Förekomst av föremål

4.2.1.13: Kontrastegenskaper samt visuella och taktila märkningars egenskaper”

Hjälputrustning för på- och avstigning som förvaras på plattformar

Punkt 4.2.1.14 (hela)

Plankorsningar mellan gångväg och spår på stationer

Punkt 4.2.1.15 (hela)

| 7. | I punkt 4.2.1.2 ska led 2 ersättas med följande:






  ”2. | Alla hinderfria gångvägar, gångbroar och gångtunnlar ska ha en fri bredd på minst 160 cm med undantag för de områden som anges i punkterna 4.2.1.2.2.3a (ramper) 4.2.1.3.2 (dörrar), 4.2.1.12.3 (plattformar) och 4.2.1.15.2 (plankorsningar).” |
| --- | --- | --- |

7.

I punkt 4.2.1.2 ska led 2 ersättas med följande:

”2.

Alla hinderfria gångvägar, gångbroar och gångtunnlar ska ha en fri bredd på minst 160 cm med undantag för de områden som anges i punkterna 4.2.1.2.2.3a (ramper) 4.2.1.3.2 (dörrar), 4.2.1.12.3 (plattformar) och 4.2.1.15.2 (plankorsningar).”

| 8. | I punkt 4.2.1.2.1 ska led 1 utgå. |
| --- | --- |

8.

I punkt 4.2.1.2.1 ska led 1 utgå.

| 9. | Punkt 4.2.1.2.2 ska ersättas med följande:
  ”4.2.1.2.2   Vertikal förflyttning









  1. | I de fall en hinderfri gångväg innefattar en nivåskillnad ska det finnas en trappstegsfri väg som ett alternativ till trappor för personer med nedsatt rörlighet. |
| --- | --- | --- |

9.

Punkt 4.2.1.2.2 ska ersättas med följande:

”4.2.1.2.2   Vertikal förflyttning

1.

| 2. | Trappsteg och trappor längs en hinderfri gångväg ska ha en bredd på minst 160 cm, mätt mellan ledstängerna. |
| --- | --- |

2.

| 2a. | Åtminstone det första och sista steget i varje trappa mellan två avsatser ska markeras med en kontrasterande bård. Detta krav ska gälla oavsett antalet trappsteg i trappan. |
| --- | --- |

2a.

| 2b. | Som ett minimikrav ska det finnas en taktil varningsmarkering på golvytan före det första nedåtgående trappsteget i trappor med fler än tre trappsteg. |
| --- | --- |

2b.

| 3. | Ramper ska installeras för personer med funktionsnedsättningar eller nedsatt rörlighet som inte kan använda trappor, i de fall där hissar saknas. De ska ha en måttlig lutning. En brant lutning är tillåten endast för korta ramper. |
| --- | --- |

3.

| 3a. | När ramper används som komplement till trappor kan de ha en bredd av 120 cm, mätt i golvnivå. |
| --- | --- |

3a.

| 4. | Trappor med fler än tre trappsteg, och ramper, ska vara försedda med ledstänger på båda sidor och på två nivåer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hissar ska finnas om ramper inte finns tillgängliga och de ska minst vara av typ 2 enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg A, index [1]. Hissar av typ 1 är tillåtna endast i fall där stationer moderniseras eller byggs om. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rulltrappor och rullramper ska vara utformade i enlighet med den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [2]. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Plankorsningar med spår kan ingå i en hinderfri gångväg om de uppfyller kraven i punkt 4.2.1.15.” |
| --- | --- |

7.

| 10. | Punkt 4.2.1.2.3 ska ersättas med följande:
  ”4.2.1.2.3   Gångvägsmarkering









  1. | Hinderfria gångvägar ska vara tydligt markerade genom visuell information enligt beskrivningen i punkt 4.2.1.10. |
| --- | --- | --- |

10.

Punkt 4.2.1.2.3 ska ersättas med följande:

”4.2.1.2.3   Gångvägsmarkering

1.

| 2. | Synskadade personer ska få information om den hinderfria gångvägen via, som ett minimum, taktila kontrasterande markeringar på gångytan. Denna punkt gäller inte för hinderfria gångvägar till och från parkeringsplatser. |
| --- | --- |

2.

| 2a. | Om det finns fler än en resurs eller tjänst i en viss typ av allmänt utrymme ska vägen till minst en av dem markeras med taktila och kontrasterande markeringar på gångytan. |
| --- | --- |

2a.

| 2b. | Taktila markeringar på gångytan kan utelämnas när vägen entydigt anges av konstruerade eller naturliga element, såsom kanter och ytor som kan följas taktilt och visuellt. |
| --- | --- |

2b.

| 3. | Tekniska lösningar som bygger på fjärrstyrda akustiska anordningar eller telefonapplikationer får användas som komplement eller alternativ. När de är avsedda att användas som ett alternativ, ska de behandlas som innovativa lösningar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Om det finns ledstänger eller väggar inom räckhåll längs den hinderfria vägen till plattformen, ska de vara försedda med kortfattad information (t.ex. plattformsnummer eller riktningsinformation). Informationen ska vara i punktskrift eller i form av upphöjda bokstäver eller siffror. Informationen ska finnas på ledstången eller på väggen på en höjd mellan 145 cm och 165 cm.” |
| --- | --- |

4.

| 11. | I punkt 4.2.1.6 ska led 2 ersättas med följande:






  ”2. | Om det finns skötplatser på en station ska minst en skötplats vara åtkomlig för både män och kvinnor som använder rullstol.” |
| --- | --- | --- |

11.

I punkt 4.2.1.6 ska led 2 ersättas med följande:

”2.

Om det finns skötplatser på en station ska minst en skötplats vara åtkomlig för både män och kvinnor som använder rullstol.”

| 12. | Punkt 4.2.1.8 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led 1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Om det finns manuella biljettförsäljningsdiskar, informationsdiskar och kundtjänster ska minst en av diskarna vara tillgänglig för rullstolsanvändare och för kortväxta personer och minst en av diskarna ska vara utrustad med hörslinga.” |
| --- | --- | --- | --- |

12.

Punkt 4.2.1.8 ska ändras på följande sätt:

a)

Led 1 ska ersättas med följande:

”1.

Om det finns manuella biljettförsäljningsdiskar, informationsdiskar och kundtjänster ska minst en av diskarna vara tillgänglig för rullstolsanvändare och för kortväxta personer och minst en av diskarna ska vara utrustad med hörslinga.”

| b) | Led 4 ska ersättas med följande:






  ”4. | Om det finns biljettautomater på en station, ska minst en av dessa automater ha ett gränssnitt som är tillgängligt för rullstolsanvändare och för kortväxta personer. Detta krav gäller för varje biljettutfärdare som tillhandahåller biljettautomater på stationen.” |
| --- | --- | --- |

b)

Led 4 ska ersättas med följande:

”4.

Om det finns biljettautomater på en station, ska minst en av dessa automater ha ett gränssnitt som är tillgängligt för rullstolsanvändare och för kortväxta personer. Detta krav gäller för varje biljettutfärdare som tillhandahåller biljettautomater på stationen.”

| 13. | I punkt 4.2.1.9 ska led 3 ersättas med följande:






  ”3. | Plattformarna ska vara belysta i enlighet med den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [3] och index [4].” |
| --- | --- | --- |

13.

I punkt 4.2.1.9 ska led 3 ersättas med följande:

”3.

Plattformarna ska vara belysta i enlighet med den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [3] och index [4].”

| 14. | Punkt 4.2.1.10 ska ersättas med följande:
  ”4.2.1.10.   Visuell information: skyltar, piktogram, tryckt eller dynamisk information









  1. | Följande information ska tillhandahållas:






  — | Säkerhetsinformation och säkerhetsinstruktioner. |
| --- | --- | --- | --- |

14.

Punkt 4.2.1.10 ska ersättas med följande:

”4.2.1.10.   Visuell information: skyltar, piktogram, tryckt eller dynamisk information

1.

—

Säkerhetsinformation och säkerhetsinstruktioner.

| — | Skyltar för varningar, förbud och påbud. |
| --- | --- |

—

Skyltar för varningar, förbud och påbud.

| — | Information rörande tågavgångar. |
| --- | --- |

—

Information rörande tågavgångar.

| — | Identifiering av stationens olika resurser och tjänster, i den utsträckning sådana finns, och information om hur man kommer dit. |
| --- | --- |

—

Identifiering av stationens olika resurser och tjänster, i den utsträckning sådana finns, och information om hur man kommer dit.

| 2. | Teckensnitt, symboler och piktogram som används för visuell information ska kontrastera mot bakgrunden. |
| --- | --- |

2.

Teckensnitt, symboler och piktogram som används för visuell information ska kontrastera mot bakgrunden.

| 3. | Skyltar ska tillhandahållas på alla ställen där passagerare måste välja väg och med jämna mellanrum längs vägen. Skyltar, symboler och piktogram ska användas konsekvent längs hela vägen. |
| --- | --- |

3.

Skyltar ska tillhandahållas på alla ställen där passagerare måste välja väg och med jämna mellanrum längs vägen. Skyltar, symboler och piktogram ska användas konsekvent längs hela vägen.

| 4. | Information om tågavgångar (inklusive destination, mellanliggande hållplatser, plattformsnummer och tid) ska finnas tillgänglig och lätt läsbar från en höjd av 160 cm på åtminstone en plats på stationen. |
| --- | --- |

4.

Information om tågavgångar (inklusive destination, mellanliggande hållplatser, plattformsnummer och tid) ska finnas tillgänglig och lätt läsbar från en höjd av 160 cm på åtminstone en plats på stationen.

| 5. | Det typsnitt som används för texten ska vara lättläst. |
| --- | --- |

5.

Det typsnitt som används för texten ska vara lättläst.

| 6. | Alla skyltar som rör säkerhet, varningar, påbud och förbud ska innehålla piktogram. |
| --- | --- |

6.

Alla skyltar som rör säkerhet, varningar, påbud och förbud ska innehålla piktogram.

| 7. | Skyltar med taktil information ska användas






  — | på toaletter, för funktionell information och för hjälpanrop om så är tillämpligt, |
| --- | --- | --- |

7.

Skyltar med taktil information ska användas

—

på toaletter, för funktionell information och för hjälpanrop om så är tillämpligt,

| — | i hissar, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A, index [1]. |
| --- | --- |

—

i hissar, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A, index [1].

| 8. | Tidsinformation som visas i siffror ska vara i 24-timmarsformat. |
| --- | --- |

8.

Tidsinformation som visas i siffror ska vara i 24-timmarsformat.

| 9. | Följande specifika grafiska symboler och piktogram ska användas tillsammans med rullstolssymbolen i enlighet med tillägg N:






  — | Riktningsinformation avseende särskilda gångvägar för rullstolsanvändare. |
| --- | --- | --- |

9.

Följande specifika grafiska symboler och piktogram ska användas tillsammans med rullstolssymbolen i enlighet med tillägg N:

—

Riktningsinformation avseende särskilda gångvägar för rullstolsanvändare.

| — | Indikering av toaletter och eventuella andra resurser som är tillgängliga med rullstol. |
| --- | --- |

—

Indikering av toaletter och eventuella andra resurser som är tillgängliga med rullstol.

| — | Indikering av var påstigning med rullstol ska ske, om det finns information om tågkonfiguration på plattformen.
  Symbolerna kan kombineras med andra symboler (t.ex. hiss, toalett). |
| --- | --- |

—

Indikering av var påstigning med rullstol ska ske, om det finns information om tågkonfiguration på plattformen.

Symbolerna kan kombineras med andra symboler (t.ex. hiss, toalett).

| 10. | På de ställen där hörslingor är monterade ska skyltning finnas enligt tillägg N. |
| --- | --- |

10.

På de ställen där hörslingor är monterade ska skyltning finnas enligt tillägg N.

| 11. | På toaletter som är tillgängliga med rullstol, där det finns gångjärnsförsedda handräcken, ska det finnas en grafisk symbol som visar handräckena i båda lägen, dvs. när de inte används och när de används. |
| --- | --- |

11.

På toaletter som är tillgängliga med rullstol, där det finns gångjärnsförsedda handräcken, ska det finnas en grafisk symbol som visar handräckena i båda lägen, dvs. när de inte används och när de används.

| 12. | Det får inte finnas fler än fem piktogram, utöver en riktningspil, som anger en viss riktning, bredvid varandra på samma plats. |
| --- | --- |

12.

Det får inte finnas fler än fem piktogram, utöver en riktningspil, som anger en viss riktning, bredvid varandra på samma plats.

| 13. | Displayer ska ha en sådan storlek att de kan visa hela stationsnamn (som får förkortas) eller meddelandetext. Varje stationsnamn, eller meddelandetext, ska visas under minst 2 sekunder. Med termen display avses alla typer av teknik för visning av dynamisk information. |
| --- | --- |

13.

Displayer ska ha en sådan storlek att de kan visa hela stationsnamn (som får förkortas) eller meddelandetext. Varje stationsnamn, eller meddelandetext, ska visas under minst 2 sekunder. Med termen display avses alla typer av teknik för visning av dynamisk information.

| 14. | Om en display med rullande text (antingen horisontellt eller vertikalt) används, ska varje helt ord visas under minst 2 sekunder och den horisontella rullningshastigheten får inte överskrida 6 tecken per sekund. |
| --- | --- |

14.

Om en display med rullande text (antingen horisontellt eller vertikalt) används, ska varje helt ord visas under minst 2 sekunder och den horisontella rullningshastigheten får inte överskrida 6 tecken per sekund.

| 15. | Displayer ska vara konstruerade för ett maximalt betraktningsavstånd i enlighet med följande formel:
  Läsavstånd i mm delat med 250 = teckenhöjden (t.ex. 10 000 mm/250 = 40 mm).” |
| --- | --- |

15.

Displayer ska vara konstruerade för ett maximalt betraktningsavstånd i enlighet med följande formel:

Läsavstånd i mm delat med 250 = teckenhöjden (t.ex. 10 000 mm/250 = 40 mm).”

| 15. | I punkt 4.2.1.12 ska led 5 utgå. |
| --- | --- |

15.

I punkt 4.2.1.12 ska led 5 utgå.

| 16. | I punkt 4.2.1.15 ska led 1 ersättas med följande:






  ”1. | Plankorsningar får användas som en del av en trappstegsfri gångväg eller en hinderfri gångväg.” |
| --- | --- | --- |

16.

I punkt 4.2.1.15 ska led 1 ersättas med följande:

”1.

Plankorsningar får användas som en del av en trappstegsfri gångväg eller en hinderfri gångväg.”

| 17. | I punkt 4.2.2.1.1.1 ska första och andra strecksatserna ersättas med följande:






  ”— | ryggen på ett annat säte placerat i motsatt riktning som på gångsidan är utrustat med ett handtag eller en vertikal ledstång eller liknande som kan användas som stöd, |
| --- | --- | --- |

17.

I punkt 4.2.2.1.1.1 ska första och andra strecksatserna ersättas med följande:

”—

ryggen på ett annat säte placerat i motsatt riktning som på gångsidan är utrustat med ett handtag eller en vertikal ledstång eller liknande som kan användas som stöd,

| — | en ledstång eller en skiljevägg som finns på sätets gångsida.” |
| --- | --- |

—

en ledstång eller en skiljevägg som finns på sätets gångsida.”

| 18. | Punkt 4.2.2.1.2.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led 2 ska ersättas med följande:






  ”2. | De reserverade sittplatserna och de fordon som innehåller dem ska identifieras med skyltar som överensstämmer med tillägg N. Det ska anges att andra passagerare ska se till att de som har rätt att använda dessa platser får tillgång till dem vid behov. Denna identifiering krävs inte för enheter som ska användas enbart inom ett system för sittplatsbokning: detta ska rapporteras i den tekniska dokumentation som avses i punkt 4.2.12 i TSD ’Rullande materiel – Lok och passagerarfordon’.” |
| --- | --- | --- | --- |

18.

Punkt 4.2.2.1.2.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Led 2 ska ersättas med följande:

”2.

De reserverade sittplatserna och de fordon som innehåller dem ska identifieras med skyltar som överensstämmer med tillägg N. Det ska anges att andra passagerare ska se till att de som har rätt att använda dessa platser får tillgång till dem vid behov. Denna identifiering krävs inte för enheter som ska användas enbart inom ett system för sittplatsbokning: detta ska rapporteras i den tekniska dokumentation som avses i punkt 4.2.12 i TSD ’Rullande materiel – Lok och passagerarfordon’.”

| b) | Leden 7 och 8 ska ersättas med följande:






  ”7. | Varje reserverad sittplats och utrymmet som är tillgängligt för dess användare ska överensstämma med den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [16]. |
| --- | --- | --- |

b)

Leden 7 och 8 ska ersättas med följande:

”7.

Varje reserverad sittplats och utrymmet som är tillgängligt för dess användare ska överensstämma med den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [16].

| 8. | Hela den användbara sittytan på den reserverade sittplatsen ska vara minst 450 mm bred (se den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [16].” |
| --- | --- |

8.

Hela den användbara sittytan på den reserverade sittplatsen ska vara minst 450 mm bred (se den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [16].”

| 19. | I punkt 4.2.2.1.2.2 ska led 1 ersättas med följande:






  ”1. | När de reserverade sittplatserna är i samma riktning, ska det fria utrymmet framför varje sittplats överensstämma med den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [16].” |
| --- | --- | --- |

19.

I punkt 4.2.2.1.2.2 ska led 1 ersättas med följande:

”1.

När de reserverade sittplatserna är i samma riktning, ska det fria utrymmet framför varje sittplats överensstämma med den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [16].”

| 20. | Punkt 4.2.2.1.2.3 ska ersättas med följande:
  ”4.2.2.1.2.3   Sittplatser vända mot varandra









  1. | När reserverade sittplatser som är vända mot varandra används, ska avståndet mellan framkanterna på sittdynorna vara minst 600 mm (se den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [16]). Detta avstånd ska upprätthållas även om något av de motstående sätena inte är en reserverad sittplats. |
| --- | --- | --- |

20.

Punkt 4.2.2.1.2.3 ska ersättas med följande:

”4.2.2.1.2.3   Sittplatser vända mot varandra

1.

| 2. | När reserverade sittplatser som är vända mot varandra är försedda med ett bord, ska det finnas ett fritt horisontellt utrymme mellan framkanten på sittdynorna och ytterkanten på bordet på minst 230 mm (se den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [16]). Om ett av de motstående sätena inte är en reserverad sittplats, får dess avstånd till bordet minskas, under förutsättning att avståndet mellan framkanterna på sittdynorna fortfarande är 600 mm. Bord som är monterade på sidoväggen och som inte skjuter ut längre än till mittlinjen av fönsterplatsens säte, behöver inte beaktas för överensstämmelse med denna punkt.” |
| --- | --- |

2.

| 21. | Punkt 4.2.2.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led 4 ska ersättas med följande:






  ”4. | Det minsta avståndet i fordonets längdriktning mellan rullstolsplatsens bakre gräns och nästa yta ska vara i enlighet med den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [16]).” |
| --- | --- | --- | --- |

21.

Punkt 4.2.2.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Led 4 ska ersättas med följande:

”4.

Det minsta avståndet i fordonets längdriktning mellan rullstolsplatsens bakre gräns och nästa yta ska vara i enlighet med den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [16]).”

| b) | Leden 8 och 9 ska ersättas med följande:






  ”8. | Det får inte finnas någon utrustning som cykelkrokar eller skidhållare på rullstolsplatsen eller direkt framför den. |
| --- | --- | --- |

b)

Leden 8 och 9 ska ersättas med följande:

”8.

Det får inte finnas någon utrustning som cykelkrokar eller skidhållare på rullstolsplatsen eller direkt framför den.

| 9. | Minst en sittplats ska finnas tillgänglig antingen bredvid eller mittemot rullstolsplatsen där en följeslagare till rullstolsanvändaren kan sitta. Denna sittplats ska ha samma komfort som övriga passagerarsittplatser och kan även vara placerad på motsatt sida om mittgången.” |
| --- | --- |

9.

Minst en sittplats ska finnas tillgänglig antingen bredvid eller mittemot rullstolsplatsen där en följeslagare till rullstolsanvändaren kan sitta. Denna sittplats ska ha samma komfort som övriga passagerarsittplatser och kan även vara placerad på motsatt sida om mittgången.”

| c) | Led 12 ska ersättas med följande:






  ”12. | Anordningen för hjälpanrop ska placeras inom bekvämt räckhåll för personen som använder rullstolen såsom visas i den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [9]).” |
| --- | --- | --- |

c)

Led 12 ska ersättas med följande:

”12.

Anordningen för hjälpanrop ska placeras inom bekvämt räckhåll för personen som använder rullstolen såsom visas i den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [9]).”

| d) | Led 14 ska ersättas med följande:






  ”14. | Anordningen för hjälpanrop ska ha ett gränssnitt i enlighet med angivelserna i punkt 5.3.2.6.” |
| --- | --- | --- |

d)

Led 14 ska ersättas med följande:

”14.

Anordningen för hjälpanrop ska ha ett gränssnitt i enlighet med angivelserna i punkt 5.3.2.6.”

| 22. | Punkt 4.2.2.3.2 ska ersättas med följande:
  ”4.2.2.3.2   Ytterdörrar









  1. | Alla yttre dörröppningar för passagerare ska ha en fri bredd på minst 800 mm när dörren är öppen. |
| --- | --- | --- |

22.

Punkt 4.2.2.3.2 ska ersättas med följande:

”4.2.2.3.2   Ytterdörrar

1.

| 2. | På tåg med en konstruktionshastighet lägre än 250 km/tim., ska dörrar som ger tillträde med rullstol utan nivåskillnad på det sätt som anges i punkt 2.3 ha en minsta fri bredd på 1 000 mm när de är öppna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Alla yttre dörröppningar för passagerare ska markeras på utsidan på ett sätt som runt dörröppningen kontrasterar mot fordonets vagnskorg. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De yttre dörröppningar som är avsedda för påstigning med rullstol ska vara de som är närmast de särskilda rullstolsplatserna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | De dörrar som ska användas för påstigning med rullstol ska vara tydligt märkta med en skylt i enlighet med tillägg N. |
| --- | --- |

5.

| 6. | På fordonets insida ska placeringen av yttre dörröppningar tydligt markeras med hjälp av kontrasterande golvbeläggning i anslutning till dörröppningen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Hörbara och synliga signaler ska ges till personer inne i och utanför tåget när dörrar manövreras eller är på väg att manövreras. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Dörrens manövreringssignaler är följande:






  a) | När en dörr frisläpps för öppning ska en dörröppningssignal ges. Signalen ska ges under minst 5 sekunder, såvida inte dörren manövreras, då signalen får stängas av efter 3 sekunder. |
| --- | --- | --- |

8.

a)

När en dörr frisläpps för öppning ska en dörröppningssignal ges. Signalen ska ges under minst 5 sekunder, såvida inte dörren manövreras, då signalen får stängas av efter 3 sekunder.

| b) | När en dörr öppnas automatiskt eller fjärrstyrs av föraren eller annan medlem av tågpersonalen ska en dörröppningssignal ges. Signalen ska ges i minst 3 sekunder från det att dörren börjar öppnas. |
| --- | --- |

b)

När en dörr öppnas automatiskt eller fjärrstyrs av föraren eller annan medlem av tågpersonalen ska en dörröppningssignal ges. Signalen ska ges i minst 3 sekunder från det att dörren börjar öppnas.

| c) | När en dörr, som stängs automatiskt eller via fjärrstyrning, är på väg att manövreras ska en dörrstängningssignal ges. Signalen ska påbörjas minst 2 sekunder innan dörren börjar stängas och ska fortsätta tills dörren är stängd. |
| --- | --- |

c)

När en dörr, som stängs automatiskt eller via fjärrstyrning, är på väg att manövreras ska en dörrstängningssignal ges. Signalen ska påbörjas minst 2 sekunder innan dörren börjar stängas och ska fortsätta tills dörren är stängd.

| d) | När en dörr stängs (av en passagerare eller någon ur tågpersonalen) ska en dörrstängningssignal ges. Signalen ska startas från manöveranordningen och ska fortsätta tills dörren är stängd. |
| --- | --- |

d)

När en dörr stängs (av en passagerare eller någon ur tågpersonalen) ska en dörrstängningssignal ges. Signalen ska startas från manöveranordningen och ska fortsätta tills dörren är stängd.

Den akustiska och visuella dörrstängningssignalen kan utelämnas när en dörr stängs av andra skäl än avgång, om det finns alternativa sätt att minska risken för att passagerare eller tågpersonal skadas. Förekomsten av akustiska och visuella dörrstängningssignaler eller av alternativa anordningar ska godtas enhetligt i alla medlemsstater.

| 9. | Den akustiska dörröppningssignalen för personer utanför tåget kan utelämnas om en dörrdetekteringssignal finns. En dörrdetekteringssignal ska ljuda kontinuerligt medan dörren frisläpps eller kan öppnas, eller båda. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ljudkällan för dörrsignaler ska finnas i ett utrymme nära manöveranordningen.
  Om det inte finns någon manöveranordning ska ljudkällan för dörrsignaler vara placerad intill dörröppningen.
  Om en separat ljudkälla används för dörrstängningssignalen kan den vara placerad nära antingen manöveranordningen eller dörröppningen.
  Om en extern dörrdetekteringssignal tillhandahålls ska dess ljudkälla vara placerad nära manöveranordningen, och ljudkällan för dörrstängningssignalen ska vara placerad i det utrymme som gränsar till dörröppningen. |
| --- | --- |

10.

Om det inte finns någon manöveranordning ska ljudkällan för dörrsignaler vara placerad intill dörröppningen.

Om en separat ljudkälla används för dörrstängningssignalen kan den vara placerad nära antingen manöveranordningen eller dörröppningen.

Om en extern dörrdetekteringssignal tillhandahålls ska dess ljudkälla vara placerad nära manöveranordningen, och ljudkällan för dörrstängningssignalen ska vara placerad i det utrymme som gränsar till dörröppningen.

| 11. | Signalerna ska vara synliga från tågets insida och utsida och ska vara placerade så att de minimerar risken att de skyms av passagerare i vestibulen. De visuella signalerna ska vara i enlighet med den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [19]. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Passagerardörrarnas akustiska signaler ska vara i enlighet med specifikationen i tillägg G. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Dörraktiveringen ska styras av tågpersonalen, halvautomatiskt (t.ex. genom att en passagerare trycker på en tryckknapp) eller automatiskt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Dörrmanövreringen ska sitta antingen nära eller på dörrbladet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Mittpunkterna på de yttre dörröppningsanordningarna, som manövreras från plattformen, ska vara placerade minst 800 mm och högst 1 200 mm ovanför plattformen, vid alla plattformar där tåget ska stanna. Om tåget är avsett för en enda plattformshöjd, ska mittpunkterna på de yttre dörröppningsanordningarna vara placerade minst 800 mm och högst 1 100 mm lodrätt ovanför plattformshöjden. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Mittpunkterna på de inre dörröppningsanordningarna för ytterdörrar ska vara placerade minst 800 mm och högst 1 100 mm ovanför fordonets golvnivå.” |
| --- | --- |

16.

| 23. | Punkt 4.2.2.4 ska ersättas med följande:
  ”4.2.2.4   Belysning

  Minimivärdena för den genomsnittliga belysningsnivån i utrymmen för passagerare ska vara enligt specifikationen det hänvisas till i tillägg A, index [6]. Kraven i fråga om enhetligheten hos dessa värden är inte tillämpliga för överensstämmelse med denna TSD.” |
| --- | --- |

23.

Punkt 4.2.2.4 ska ersättas med följande:

”4.2.2.4   Belysning

Minimivärdena för den genomsnittliga belysningsnivån i utrymmen för passagerare ska vara enligt specifikationen det hänvisas till i tillägg A, index [6]. Kraven i fråga om enhetligheten hos dessa värden är inte tillämpliga för överensstämmelse med denna TSD.”

| 24. | Punkt 4.2.2.6 ska ersättas med följande:
  ”4.2.2.6   Fria vägar









  1. | Från ingången till fordonet ska tvärsnitten på den fria vägen vara enligt specifikationen det hänvisas till i tillägg A, index [17]:






  — | Genom fordonen. |
| --- | --- | --- | --- |

24.

Punkt 4.2.2.6 ska ersättas med följande:

”4.2.2.6   Fria vägar

1.

—

Genom fordonen.

| — | Mellan hopkopplade fordon i ett enskilt tågsätt. |
| --- | --- |

—

Mellan hopkopplade fordon i ett enskilt tågsätt.

| — | Till och från dörrar som är tillgängliga med rullstol, rullstolsplatser och utrymmen som är tillgängliga med rullstol, inklusive sovkupéer och universaltoaletter om sådana finns. |
| --- | --- |

—

Till och från dörrar som är tillgängliga med rullstol, rullstolsplatser och utrymmen som är tillgängliga med rullstol, inklusive sovkupéer och universaltoaletter om sådana finns.

| 2. | Kraven avseende minsta höjd behöver inte kontrolleras på följande ställen:






  — | Alla utrymmen i dubbeldäckade fordon. |
| --- | --- | --- |

2.

—

Alla utrymmen i dubbeldäckade fordon.

| — | Övergångar mellan vagnar och dörrutrymmen på enkeldäckade fordon. |
| --- | --- |

—

Övergångar mellan vagnar och dörrutrymmen på enkeldäckade fordon.

I dessa utrymmen godtas en lägre frihöjd, till följd av strukturella begränsningar (profil, fysiskt utrymme).

| 3. | Ett vändutrymme, med en diameter på minst 1 500 mm ska finnas bredvid rullstolsplatsen liksom på andra ställen där rullstolar behöver kunna vändas 180°. Rullstolsplatsen får vara del av vändcirkeln. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Om det krävs att en rullstolsanvändare byter riktning, ska bredden på den fria vägen i båda korridorerna eller i korridoren och dörren vara enligt specifikationen det hänvisas till i tillägg A, index [17].” |
| --- | --- |

4.

| 25. | I punkt 4.2.2.7.1 ska leden 2 och 3 ersättas med följande:






  ”2. | Den visuella information som avses i led 1 ska ha en tydlig kontrast gentemot bakgrunden. |
| --- | --- | --- |

25.

I punkt 4.2.2.7.1 ska leden 2 och 3 ersättas med följande:

”2.

Den visuella information som avses i led 1 ska ha en tydlig kontrast gentemot bakgrunden.

| 3. | Det typsnitt som används för texter som avses i led 1 ska vara lättläst.” |
| --- | --- |

3.

Det typsnitt som används för texter som avses i led 1 ska vara lättläst.”

| 26. | I punkt 4.2.2.7.2 ska led 2 ersättas med följande:






  ”2. | Det får inte finnas fler än fem piktogram, utöver en riktningspil, som anger en viss riktning, bredvid varandra på samma plats.” |
| --- | --- | --- |

26.

I punkt 4.2.2.7.2 ska led 2 ersättas med följande:

”2.

Det får inte finnas fler än fem piktogram, utöver en riktningspil, som anger en viss riktning, bredvid varandra på samma plats.”

| 27. | Punkt 4.2.2.7.3 ska ersättas med följande:
  ”4.2.2.7.3   Dynamisk visuell information









  1. | Slutdestinationen eller färdvägen ska visas utanpå tåget, på plattformssidan, bredvid minst en av passagerardörrarna på minst vartannat fordon i tåget. |
| --- | --- | --- |

27.

Punkt 4.2.2.7.3 ska ersättas med följande:

”4.2.2.7.3   Dynamisk visuell information

1.

| 2. | När tåg körs i ett system där dynamisk visuell information tillhandahålls på stationsplattformen på displayer med ett inbördes avstånd på 50 meter eller mindre, och information om destination eller färdväg även finns framtill på tåget, behöver det inte finnas information på sidan av fordonen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Slutdestinationen eller färdvägen för tåget ska visas inuti varje fordon. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Information om tågets nästa hållplats ska visas så att den kan läsas från minst 51 % av passagerarsittplatserna i varje fordon, inbegripet från 51 % av de reserverade sittplatserna och från alla rullstolsplatser. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Det dynamiska visuella informationssystemet ska kunna visa tågets nästa hållplats minst två minuter före ankomsten till den aktuella stationen. Om nästa hållplats är mindre än två minuter bort enligt det planerade körschemat, ska systemet kunna visa nästa hållplats direkt efter avgång från föregående hållplats. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kravet i led 4 är inte tillämpligt på vagnar med kupéer, där kupéerna har högst 8 sittplatser och har anslutning till en intilliggande korridor. Informationen ska dock vara synlig för personer som står i korridoren utanför en kupé och för passagerare som använder en rullstolsplats. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Det dynamiska visuella informationssystemet får visa information om nästa hållplats med samma teknik för visning som för slutdestinationen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Om systemet är automatiserat ska det vara möjligt att ta bort, eller korrigera, felaktig eller missvisande information. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Interna och externa displayer ska uppfylla kraven i punkterna 10 till 13. I de leden avses med termen ’display’ alla typer av teknik för visning av dynamisk information. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Varje stationsnamn (som kan vara förkortat), eller meddelandetext, ska visas under minst 2 sekunder. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Om en display med rullande text (antingen horisontellt eller vertikalt) används, ska varje helt ord visas under minst 2 sekunder och den horisontella rullningshastigheten får inte överskrida ett genomsnitt på 6 tecken per sekund. |
| --- | --- |

11.

| 12. | På externa displayer ska den minsta teckenhöjden vara 70 mm på frontdisplayer och 35 mm på sidodisplayer. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Interna displayer ska vara konstruerade för ett maximalt betraktningsavstånd i enlighet med formeln i tabell 5a.

  Tabell 5a


  Maximalt betraktningsavstånd för interna displayer i rullande materiel







  Läsavstånd | Teckenhöjd |
| --- | --- | --- |
| < 8 750 mm | (läsavstånd/250) mm |
| 8 750 till 10 000  mm | 35 mm. |
| > 10 000 mm | (läsavstånd/285) mm” |

13.

Tabell 5a

Maximalt betraktningsavstånd för interna displayer i rullande materiel

Läsavstånd

Teckenhöjd

< 8 750 mm

(läsavstånd/250) mm

8 750 till 10 000  mm

35 mm.

> 10 000 mm

(läsavstånd/285) mm”

| 28. | Punkt 4.2.2.8 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led 2 ska ersättas med följande:






  ”2. | Åtminstone det första och sista steget ska markeras med en bård med tydlig kontrast gentemot omgivningen som sträcker sig längs hela trappsteget både på framsidan och på ovansidan av trappstegskanten, och ska ha ett djup av






  — | 45–55 mm på framsidan, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

28.

Punkt 4.2.2.8 ska ändras på följande sätt:

a)

Led 2 ska ersättas med följande:

”2.

Åtminstone det första och sista steget ska markeras med en bård med tydlig kontrast gentemot omgivningen som sträcker sig längs hela trappsteget både på framsidan och på ovansidan av trappstegskanten, och ska ha ett djup av

—

45–55 mm på framsidan,

| — | 45–75 mm på ovansidan.” |
| --- | --- |

—

45–75 mm på ovansidan.”

| b) | I tabell 6 i punkt 7 ska meningen på andra raden ersättas med följande:

  ”Vägar mellan en rullstolsanpassad ytterdörr, en rullstolsplats, en sovkupé tillgänglig med rullstol och en universaltoalett.” |
| --- | --- |

b)

I tabell 6 i punkt 7 ska meningen på andra raden ersättas med följande:

”Vägar mellan en rullstolsanpassad ytterdörr, en rullstolsplats, en sovkupé tillgänglig med rullstol och en universaltoalett.”

| 29. | I punkt 4.2.2.9 ska led 5 ersättas med följande:






  ”5. | De ledstänger som avses i punkt 4 ska vara






  — | vertikala ledstänger som sträcker sig från 700 mm till 1 200 mm ovanför det första trappstegets tröskel, för alla yttre dörröppningar, |
| --- | --- | --- | --- |

29.

I punkt 4.2.2.9 ska led 5 ersättas med följande:

”5.

De ledstänger som avses i punkt 4 ska vara

—

vertikala ledstänger som sträcker sig från 700 mm till 1 200 mm ovanför det första trappstegets tröskel, för alla yttre dörröppningar,

| — | ytterligare ledstänger på en höjd av mellan 800 mm och 900 mm ovanför det första användbara steget och parallellt med en linje som förbinder trappstegskanterna, för dörröppningar med mer än två ingångssteg.” |
| --- | --- |

—

ytterligare ledstänger på en höjd av mellan 800 mm och 900 mm ovanför det första användbara steget och parallellt med en linje som förbinder trappstegskanterna, för dörröppningar med mer än två ingångssteg.”

| 30. | I punkt 4.2.2.10 ska led 9 ersättas med följande:






  ”9. | De anordningar för hjälpanrop som beskrivs i punkterna 7 och 8 ska sitta på olika vertikala ytor i sovkupén.” |
| --- | --- | --- |

30.

I punkt 4.2.2.10 ska led 9 ersättas med följande:

”9.

De anordningar för hjälpanrop som beskrivs i punkterna 7 och 8 ska sitta på olika vertikala ytor i sovkupén.”

| 31. | I punkt 4.2.2.11.1 ska led 3 ersättas med följande:






  ”3. | Den tekniska dokumentation som avses i punkt 4.2.12 i TSD ’Rullande materiel – Lok och passagerarfordon’ ska innehålla information om






  — | höjden och kantens läge för den teoretiska plattform som resulterar i en vertikal nivåskillnad (δν+
  ) på 230 mm och ett horisontalt mellanrum (δh
  ) på 200 mm från mittpunkten på framkanten av den rullande materielens lägsta trappsteg på ett rakt och plant spår, |
| --- | --- | --- | --- |

31.

I punkt 4.2.2.11.1 ska led 3 ersättas med följande:

”3.

Den tekniska dokumentation som avses i punkt 4.2.12 i TSD ’Rullande materiel – Lok och passagerarfordon’ ska innehålla information om

—

höjden och kantens läge för den teoretiska plattform som resulterar i en vertikal nivåskillnad (δν+
  ) på 230 mm och ett horisontalt mellanrum (δh
  ) på 200 mm från mittpunkten på framkanten av den rullande materielens lägsta trappsteg på ett rakt och plant spår,

| — | höjden och kantens läge för den teoretiska plattform som resulterar i en vertikal nivåskillnad (δν-) på 160 mm och ett horisontalt mellanrum (δh) på 200 mm från mittpunkten på framkanten av den rullande materielens lägsta trappsteg på ett rakt och plant spår.” |
| --- | --- |

—

höjden och kantens läge för den teoretiska plattform som resulterar i en vertikal nivåskillnad (δν-) på 160 mm och ett horisontalt mellanrum (δh) på 200 mm från mittpunkten på framkanten av den rullande materielens lägsta trappsteg på ett rakt och plant spår.”

| 32. | I punkt 4.2.2.11.2 ska led 7 ersättas med följande:






  ”7. | Tillgång till vestibulen ska uppnås med maximalt 4 trappsteg, varav ett kan vara externt.” |
| --- | --- | --- |

32.

I punkt 4.2.2.11.2 ska led 7 ersättas med följande:

”7.

Tillgång till vestibulen ska uppnås med maximalt 4 trappsteg, varav ett kan vara externt.”

| 33. | I punkt 4.2.2.12.1 ska led 3 ersättas med ”Används inte”. |
| --- | --- |

33.

I punkt 4.2.2.12.1 ska led 3 ersättas med ”Används inte”.

| 34. | Punkt 4.2.2.12.3 ska ersättas med följande:
  ”4.2.2.12.3   Ombordbaserad rullstolslyft









  1. | En ombordbaserad rullstolslyft är en anordning som är integrerad i utrymmet vid dörröppningen i ett fordon och som ska kunna överbrygga den största höjdskillnaden mellan fordonets golv och stationsplattformen på den plats där lyften används. |
| --- | --- | --- |

34.

Punkt 4.2.2.12.3 ska ersättas med följande:

”4.2.2.12.3   Ombordbaserad rullstolslyft

1.

| 2. | När lyften inte används ska dörröppningen ha en minsta användbar bredd i enlighet med punkt 4.2.2.3.2. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ombordbaserade rullstolslyftar ska uppfylla kraven i punkt 5.3.2.10.” |
| --- | --- |

3.

| 35. | I punkt 4.3.2 ska tabell 11 ersättas med följande:
  ”Tabell 11


  Gränssnitt mot delsystemet ’Rullande materiel’









  Denna TSD | TSD Lok och passagerarfordon |
| --- | --- | --- |
| Parameter | Punkt | Parameter | Punkt |
| Delsystemet ’Rullande materiel’ | 4.2.2 | Passagerarrelaterade punkter | 4.2.5 |
| Rullande materiel avsedd att användas enbart inom ett system för sittplatsbokning | 4.2.2.1.2.1 | Allmän dokumentation | 4.2.12.2 |
| Höjden och kantens läge för teoretiska plattformar | 4.2.2.11.1 | Allmän dokumentation | 4.2.12.2 |
| Rörligt trappsteg och övergångsplatta | 4.2.2.12.1 | Dörr – traktionsspärr | 4.2.5.5.7” |

35.

I punkt 4.3.2 ska tabell 11 ersättas med följande:

”Tabell 11

Gränssnitt mot delsystemet ’Rullande materiel’

Denna TSD

TSD Lok och passagerarfordon

Parameter

Punkt

Parameter

Punkt

Delsystemet ’Rullande materiel’

4.2.2

Passagerarrelaterade punkter

4.2.5

Rullande materiel avsedd att användas enbart inom ett system för sittplatsbokning

4.2.2.1.2.1

Allmän dokumentation

4.2.12.2

Höjden och kantens läge för teoretiska plattformar

4.2.2.11.1

Allmän dokumentation

4.2.12.2

Rörligt trappsteg och övergångsplatta

4.2.2.12.1

Dörr – traktionsspärr

4.2.5.5.7”

| 36. | I punkt 4.4 andra stycket ska följande mening läggas till:

  ”Följande driftsregler gäller för driften av hela delsystemen Infrastruktur och Rullande materiel.” |
| --- | --- |

36.

I punkt 4.4 andra stycket ska följande mening läggas till:

”Följande driftsregler gäller för driften av hela delsystemen Infrastruktur och Rullande materiel.”

| 37. | Punkt 4.4.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Första strecksatsen ska ersättas med följande:
  ”–   Allmänt
  Infrastrukturförvaltaren, den stationsansvarige eller järnvägsföretaget ska ha en skriftlig policy som säkerställer att alla personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet har tillgång till passagerarinfrastrukturen vid alla tidpunkter då denna är i drift i enlighet med de tekniska kraven i denna TSD. Dessutom ska policyn vara förenlig med policyn för varje järnvägsföretag som kan uttrycka önskemål om att använda resurserna och tjänsterna (se punkt 4.4.2) på tillämpligt sätt. Policyn ska genomföras genom tillhandahållande av lämplig information till personalen, rutiner och utbildning. Policyn för infrastrukturen ska omfatta, men inte vara begränsad till, driftsregler för följande situationer:” |
| --- | --- | --- |

37.

Punkt 4.4.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Första strecksatsen ska ersättas med följande:

”–   Allmänt

Infrastrukturförvaltaren, den stationsansvarige eller järnvägsföretaget ska ha en skriftlig policy som säkerställer att alla personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet har tillgång till passagerarinfrastrukturen vid alla tidpunkter då denna är i drift i enlighet med de tekniska kraven i denna TSD. Dessutom ska policyn vara förenlig med policyn för varje järnvägsföretag som kan uttrycka önskemål om att använda resurserna och tjänsterna (se punkt 4.4.2) på tillämpligt sätt. Policyn ska genomföras genom tillhandahållande av lämplig information till personalen, rutiner och utbildning. Policyn för infrastrukturen ska omfatta, men inte vara begränsad till, driftsregler för följande situationer:”

| b) | Tjugofemte strecksatsen ska ersättas med följande:

  ”Villkoren för tillhandahållande av assistans till personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/782 (*3).

  (*3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/782 av den 29 april 2021 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (EUT L 172, 17.5.2021, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

b)

Tjugofemte strecksatsen ska ersättas med följande:

”Villkoren för tillhandahållande av assistans till personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet definieras i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/782 (*3).

(*3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/782 av den 29 april 2021 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (EUT L 172, 17.5.2021, s. 1).”
  "

| 38. | Punkt 4.4.2 ska ersättas med följande:
  ”4.4.2   Delsystemet ’Rullande materiel’


  Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3, är de specifika driftsregler för delsystemet ’Rullande materiel’ som avser tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet som följer:
  4.4.2.1   Allmänt

  Järnvägsföretaget ska ha en skriftlig policy som säkerställer tillgängligheten till rullande materiel för persontrafik vid alla tidpunkter då denna är i drift, i enlighet med de tekniska kraven i denna TSD. Dessutom ska policyn vara förenlig med infrastrukturförvaltarens eller den stationsansvariges policy (se punkt 4.4.1) på tillämpligt sätt. Policyn ska genomföras genom tillhandahållande av lämplig information till personalen, rutiner och utbildning. Policyn för den rullande materielen ska omfatta, men inte vara begränsad till, driftsregler för följande situationer:
  4.4.2.2   Tillgång till och bokning av reserverade sittplatser

  Det finns två möjliga typer av sittplatser som är reserverade för personer med funktionsnedsättningar eller nedsatt rörlighet: i) obokningsbara och ii) bokningsbara (se punkt 4.2.2.1.2.1.2). I fall i) ska driftsreglerna rikta sig till andra passagerare (dvs. genom användning av skyltar) som uppmanas att ge förtur till alla personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet som är berättigade att använda dessa sittplatser, och ställa de reserverade sittplatserna till förfogande när så krävs. I fall ii) ska driftsregler införas av järnvägsföretaget för att säkerställa att biljettbokningssystemet är rättvist gentemot personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet. Sådana regler ska säkerställa att reserverade sittplatser först bara kan bokas av personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet fram till en viss tid före avgång. Efter den tidpunkten ska de reserverade sittplatserna göras tillgängliga för alla passagerare, inklusive personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet.
  4.4.2.3   Transport av ledarhundar

  Driftsreglerna ska säkerställa att personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet som har ledarhund inte behöver betala extra.
  4.4.2.4   Tillgång till och reservation av rullstolsplatser

  Reglerna för tillgång till och bokning av reserverade sittplatser gäller även för rullstolsplatser, till vilka rullstolsanvändare har företrädare. Dessutom ska driftsregler säkerställa att en följeslagare (utan funktionsnedsättning eller nedsatt rörlighet) ska kunna sitta bredvid eller mittemot den i) obokade eller ii) bokade rullstolsplatsen.
  4.4.2.5   Tillgång till och reservation av universella sovkupéer

  Reglerna för bokning av reserverade sittplatser gäller även för universella sovkupéer (se punkt 4.2.2.10). Driftsregler ska dock förhindra tillgång till universella sovkupéer utan bokning (dvs. det är alltid nödvändigt med förhandsbokning).
  4.4.2.6   Tågpersonalens aktivering av ytterdörrar

  Driftsregler ska införas rörande rutinerna för tågpersonalens aktivering av ytterdörrar, för att säkerställa säkerheten för alla passagerare, inklusive personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet (se punkt 4.2.2.3.2).
  4.4.2.7   Anordningar för hjälpanrop vid rullstolsplatser, universaltoaletter och sovkupéer tillgängliga med rullstol

  Driftsregler ska införas som säkerställer korrekt respons och korrekta åtgärder från tågpersonalens sida vid aktivering av en anordning för hjälpanrop (se punkterna 4.2.2.2, 4.2.2.5 och 4.2.2.10). Respons och åtgärder är inte nödvändigtvis desamma med hänsyn till varifrån hjälpanropet kommer.
  4.4.2.8   Belysning

  Om alla passagerarsäten är utrustade med separat belysning är det tillåtet att sänka belysningsnivån i enheten beroende på omständigheterna (t.ex. nattetid, passagerarnas komfort). Kraven i den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [6], ska vara uppfyllda.
  4.4.2.9   Akustiska säkerhetsinstruktioner i händelse av en nödsituation

  Driftsregler ska införas rörande förmedlingen av akustiska säkerhetsinstruktioner till passagerarna i händelse av en nödsituation (se punkt 4.2.2.7.4). Reglerna ska omfatta instruktionernas beskaffenhet och deras överförande.
  4.4.2.10   Visuell och akustisk information – Styrning av annonsering

  Detaljerad information om färdvägen och järnvägsnätet som tåget trafikerar ska finnas tillgänglig (järnvägsföretaget ska besluta på vilket sätt denna information tillhandahålls).
  Annonsering får inte kombineras med färdvägsinformation.

  Anmärkning: Vid tillämpning av denna punkt ska allmän information om kollektivtrafik, taxi m.m. inte ses som annonsering.
  4.4.2.11   Automatiska informationssystem – Manuell korrigering av felaktig eller missvisande information

  Det ska införas driftsregler som gör det möjligt för tågpersonalen att validera automatisk information och korrigera den om den är felaktig (se punkt 4.2.2.7).
  4.4.2.12   Regler för meddelande av slutdestination och nästa hållplats

  Driftsregler ska införas för att säkerställa att nästa hållplats meddelas senast två minuter före ankomst till hållplatsen och att de dynamiska informationsdisplayerna återgår till att visa slutdestinationen så snart tåget har stannat (se punkt 4.2.2.7).
  4.4.2.13   Regler rörande tågsammansättningen, för att se till att hjälputrustning för på- och avstigning med rullstol kan användas, med hänsyn till plattformarnas utformning.

  Driftsregler ska införas som tar hänsyn till variationer i tågsammansättningen, så att säkra driftszoner för hjälputrustning för på- och avstigning med rullstol kan fastställas med hänsyn till tågens stopplats.
  4.4.2.14   Säkerhet hos manuell och eldriven hjälputrustning för på- och avstigning med rullstol

  Driftsregler ska införas rörande tågpersonalens och stationspersonalens användning av hjälputrustning för på- och avstigning. Om det rör sig om manuell utrustning, ska rutiner säkerställa att minimal fysisk ansträngning krävs av personalen. Om det rör sig om eldriven utrustning, ska rutiner säkerställa felsäker drift i händelse av strömavbrott. Driftsregler ska införas rörande tågpersonalens eller stationspersonalens användning av den rörliga säkerhetsbarriären som är monterad på rullstolslyftar.
  Driftsregler ska införas för att säkerställa att tågpersonalen och stationspersonalen på ett säkert sätt kan hantera ramper för på- och avstigning, med avseende på framtagning, säkring, upphöjning, nedsänkning och förvaring.
  4.4.2.15   Hjälp för påstigning på och avstigning från tåget

  Driftsregler ska införas för att säkerställa att personalen är medveten om att personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet kan behöva hjälp för att stiga på och av tåget, och de ska ge sådan hjälp vid behov.
  Villkoren för tillhandahållande av assistans till personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet definieras i förordning (EU) 2021/782.
  4.4.2.16   Plattform – Driftzon för hjälputrustning för på- och avstigning med rullstol

  Järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren eller den stationsansvarige ska tillsammans definiera det område på plattformen där utrustningen troligen kommer att användas och påvisa områdets lämplighet. Detta område ska vara kompatibelt med befintliga plattformar där tåget troligen stannar.
  Följaktligen måste tågets stopplats i vissa fall justeras för att kravet ska uppfyllas.
  Driftsregler ska införas som tar hänsyn till variationer i tågsammansättningen (se punkt 4.2.1.12), så att ett tågs stopplats kan fastställas med hänsyn till zonerna för hjälputrustning för på- och avstigning.
  4.4.2.17   Nödfunktion för utfällning av rörliga trappsteg

  Driftsregler ska införas för nödinfällning eller -utfällning av övergångsplattan i händelse av strömavbrott.
  4.4.2.18   Kombinationer av rullande materiel som överensstämmer och som inte överensstämmer med denna TSD

  Vid sammansättning av ett tåg där man blandar enheter av rullande materiel som överensstämmer och som inte överensstämmer med TSD:n, ska driftsregler införas som säkerställer att det i tåget finns minst två rullstolsplatser som uppfyller kraven i denna TSD. Om toaletter finns tillgängliga på tåget ska det säkerställas att rullstolsanvändare har tillgång till en universaltoalett.
  När sådana kombinationer av rullande materiel används, ska det finnas fastställda rutiner för att se till att visuell och akustisk färdinformation tillhandahålls i alla fordon.
  Det kan tillåtas att dynamiska informationssystem, rullstolsplatser, universaltoaletter, sovkupéer tillgängliga med rullstol och anordningar för hjälpanrop inte fungerar fullt ut när fordonen används i sådana sammansättningar.
  4.4.2.19   Tågsammansättningar av enskilda fordon som överensstämmer med denna TSD

  När fordon som har bedömts individuellt i enlighet med punkt 6.2.7 sätts samman till ett tåg, ska det finnas driftsregler som säkerställer att hela tåget överensstämmer med punkt 4.2 i denna TSD.
  4.4.2.20   Tillhandahållande av tjänster ombord på tåg

  När en tjänst tillhandahålls passagerare i ett visst utrymme på ett tåg som rullstolsanvändare inte kan nå ska det finnas resurser för att säkerställa att






  a) | det finns kostnadsfri assistans för att hjälpa rullstolsanvändare att nå tjänsten, eller |
| --- | --- | --- |

38.

Punkt 4.4.2 ska ersättas med följande:

”4.4.2   Delsystemet ’Rullande materiel’

Mot bakgrund av de väsentliga kraven i kapitel 3, är de specifika driftsregler för delsystemet ’Rullande materiel’ som avser tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet som följer:

4.4.2.1   Allmänt

Järnvägsföretaget ska ha en skriftlig policy som säkerställer tillgängligheten till rullande materiel för persontrafik vid alla tidpunkter då denna är i drift, i enlighet med de tekniska kraven i denna TSD. Dessutom ska policyn vara förenlig med infrastrukturförvaltarens eller den stationsansvariges policy (se punkt 4.4.1) på tillämpligt sätt. Policyn ska genomföras genom tillhandahållande av lämplig information till personalen, rutiner och utbildning. Policyn för den rullande materielen ska omfatta, men inte vara begränsad till, driftsregler för följande situationer:

4.4.2.2   Tillgång till och bokning av reserverade sittplatser

Det finns två möjliga typer av sittplatser som är reserverade för personer med funktionsnedsättningar eller nedsatt rörlighet: i) obokningsbara och ii) bokningsbara (se punkt 4.2.2.1.2.1.2). I fall i) ska driftsreglerna rikta sig till andra passagerare (dvs. genom användning av skyltar) som uppmanas att ge förtur till alla personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet som är berättigade att använda dessa sittplatser, och ställa de reserverade sittplatserna till förfogande när så krävs. I fall ii) ska driftsregler införas av järnvägsföretaget för att säkerställa att biljettbokningssystemet är rättvist gentemot personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet. Sådana regler ska säkerställa att reserverade sittplatser först bara kan bokas av personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet fram till en viss tid före avgång. Efter den tidpunkten ska de reserverade sittplatserna göras tillgängliga för alla passagerare, inklusive personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet.

4.4.2.3   Transport av ledarhundar

Driftsreglerna ska säkerställa att personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet som har ledarhund inte behöver betala extra.

4.4.2.4   Tillgång till och reservation av rullstolsplatser

Reglerna för tillgång till och bokning av reserverade sittplatser gäller även för rullstolsplatser, till vilka rullstolsanvändare har företrädare. Dessutom ska driftsregler säkerställa att en följeslagare (utan funktionsnedsättning eller nedsatt rörlighet) ska kunna sitta bredvid eller mittemot den i) obokade eller ii) bokade rullstolsplatsen.

4.4.2.5   Tillgång till och reservation av universella sovkupéer

Reglerna för bokning av reserverade sittplatser gäller även för universella sovkupéer (se punkt 4.2.2.10). Driftsregler ska dock förhindra tillgång till universella sovkupéer utan bokning (dvs. det är alltid nödvändigt med förhandsbokning).

4.4.2.6   Tågpersonalens aktivering av ytterdörrar

Driftsregler ska införas rörande rutinerna för tågpersonalens aktivering av ytterdörrar, för att säkerställa säkerheten för alla passagerare, inklusive personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet (se punkt 4.2.2.3.2).

4.4.2.7   Anordningar för hjälpanrop vid rullstolsplatser, universaltoaletter och sovkupéer tillgängliga med rullstol

Driftsregler ska införas som säkerställer korrekt respons och korrekta åtgärder från tågpersonalens sida vid aktivering av en anordning för hjälpanrop (se punkterna 4.2.2.2, 4.2.2.5 och 4.2.2.10). Respons och åtgärder är inte nödvändigtvis desamma med hänsyn till varifrån hjälpanropet kommer.

4.4.2.8   Belysning

Om alla passagerarsäten är utrustade med separat belysning är det tillåtet att sänka belysningsnivån i enheten beroende på omständigheterna (t.ex. nattetid, passagerarnas komfort). Kraven i den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [6], ska vara uppfyllda.

4.4.2.9   Akustiska säkerhetsinstruktioner i händelse av en nödsituation

Driftsregler ska införas rörande förmedlingen av akustiska säkerhetsinstruktioner till passagerarna i händelse av en nödsituation (se punkt 4.2.2.7.4). Reglerna ska omfatta instruktionernas beskaffenhet och deras överförande.

4.4.2.10   Visuell och akustisk information – Styrning av annonsering

Detaljerad information om färdvägen och järnvägsnätet som tåget trafikerar ska finnas tillgänglig (järnvägsföretaget ska besluta på vilket sätt denna information tillhandahålls).

Annonsering får inte kombineras med färdvägsinformation.

Anmärkning: Vid tillämpning av denna punkt ska allmän information om kollektivtrafik, taxi m.m. inte ses som annonsering.

4.4.2.11   Automatiska informationssystem – Manuell korrigering av felaktig eller missvisande information

Det ska införas driftsregler som gör det möjligt för tågpersonalen att validera automatisk information och korrigera den om den är felaktig (se punkt 4.2.2.7).

4.4.2.12   Regler för meddelande av slutdestination och nästa hållplats

Driftsregler ska införas för att säkerställa att nästa hållplats meddelas senast två minuter före ankomst till hållplatsen och att de dynamiska informationsdisplayerna återgår till att visa slutdestinationen så snart tåget har stannat (se punkt 4.2.2.7).

4.4.2.13   Regler rörande tågsammansättningen, för att se till att hjälputrustning för på- och avstigning med rullstol kan användas, med hänsyn till plattformarnas utformning.

Driftsregler ska införas som tar hänsyn till variationer i tågsammansättningen, så att säkra driftszoner för hjälputrustning för på- och avstigning med rullstol kan fastställas med hänsyn till tågens stopplats.

4.4.2.14   Säkerhet hos manuell och eldriven hjälputrustning för på- och avstigning med rullstol

Driftsregler ska införas rörande tågpersonalens och stationspersonalens användning av hjälputrustning för på- och avstigning. Om det rör sig om manuell utrustning, ska rutiner säkerställa att minimal fysisk ansträngning krävs av personalen. Om det rör sig om eldriven utrustning, ska rutiner säkerställa felsäker drift i händelse av strömavbrott. Driftsregler ska införas rörande tågpersonalens eller stationspersonalens användning av den rörliga säkerhetsbarriären som är monterad på rullstolslyftar.

Driftsregler ska införas för att säkerställa att tågpersonalen och stationspersonalen på ett säkert sätt kan hantera ramper för på- och avstigning, med avseende på framtagning, säkring, upphöjning, nedsänkning och förvaring.

4.4.2.15   Hjälp för påstigning på och avstigning från tåget

Driftsregler ska införas för att säkerställa att personalen är medveten om att personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet kan behöva hjälp för att stiga på och av tåget, och de ska ge sådan hjälp vid behov.

Villkoren för tillhandahållande av assistans till personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet definieras i förordning (EU) 2021/782.

4.4.2.16   Plattform – Driftzon för hjälputrustning för på- och avstigning med rullstol

Järnvägsföretaget och infrastrukturförvaltaren eller den stationsansvarige ska tillsammans definiera det område på plattformen där utrustningen troligen kommer att användas och påvisa områdets lämplighet. Detta område ska vara kompatibelt med befintliga plattformar där tåget troligen stannar.

Följaktligen måste tågets stopplats i vissa fall justeras för att kravet ska uppfyllas.

Driftsregler ska införas som tar hänsyn till variationer i tågsammansättningen (se punkt 4.2.1.12), så att ett tågs stopplats kan fastställas med hänsyn till zonerna för hjälputrustning för på- och avstigning.

4.4.2.17   Nödfunktion för utfällning av rörliga trappsteg

Driftsregler ska införas för nödinfällning eller -utfällning av övergångsplattan i händelse av strömavbrott.

4.4.2.18   Kombinationer av rullande materiel som överensstämmer och som inte överensstämmer med denna TSD

Vid sammansättning av ett tåg där man blandar enheter av rullande materiel som överensstämmer och som inte överensstämmer med TSD:n, ska driftsregler införas som säkerställer att det i tåget finns minst två rullstolsplatser som uppfyller kraven i denna TSD. Om toaletter finns tillgängliga på tåget ska det säkerställas att rullstolsanvändare har tillgång till en universaltoalett.

När sådana kombinationer av rullande materiel används, ska det finnas fastställda rutiner för att se till att visuell och akustisk färdinformation tillhandahålls i alla fordon.

Det kan tillåtas att dynamiska informationssystem, rullstolsplatser, universaltoaletter, sovkupéer tillgängliga med rullstol och anordningar för hjälpanrop inte fungerar fullt ut när fordonen används i sådana sammansättningar.

4.4.2.19   Tågsammansättningar av enskilda fordon som överensstämmer med denna TSD

När fordon som har bedömts individuellt i enlighet med punkt 6.2.7 sätts samman till ett tåg, ska det finnas driftsregler som säkerställer att hela tåget överensstämmer med punkt 4.2 i denna TSD.

4.4.2.20   Tillhandahållande av tjänster ombord på tåg

När en tjänst tillhandahålls passagerare i ett visst utrymme på ett tåg som rullstolsanvändare inte kan nå ska det finnas resurser för att säkerställa att

a)

det finns kostnadsfri assistans för att hjälpa rullstolsanvändare att nå tjänsten, eller

| b) | tjänsten tillhandahålls kostnadsfritt till rullstolsanvändare i rullstolsutrymmen, såvida inte tjänstens karaktär gör det omöjligt att tillhandahålla den på distans.” |
| --- | --- |

b)

tjänsten tillhandahålls kostnadsfritt till rullstolsanvändare i rullstolsutrymmen, såvida inte tjänstens karaktär gör det omöjligt att tillhandahålla den på distans.”

| 39. | Punkt 4.4.3 ska ersättas med följande:
  ”4.4.3   Tillhandahållande av hjälputrustning för på- och avstigning och tillhandahållande av assistans

  Infrastrukturförvaltaren eller stationsansvarig och järnvägsföretaget ska komma överens i fråga om tillhandahållande och hantering av hjälputrustning för på- och avstigning samt tillhandahållande av assistans och alternativ befordran i enlighet med förordning (EU) 2021/782 och fastställa vem som ansvarar för driften av hjälputrustning för på- och avstigning och av alternativ befordran. Infrastrukturförvaltaren (eller stationsansvarig(a)) och järnvägsföretaget ska säkerställa att den ansvarsuppdelning de kommer överens om är den mest praktiska lösningen totalt sett.
  Sådana överenskommelser ska beakta det användningsområde avseende hjälputrustning för på- och avstigning som avses i punkterna 5.3.1.2, 5.3.1.3, 5.3.2.9 och 5.3.2.10.
  I överenskommelserna ska följande fastställas:






  a) | De stationsplattformar där hjälputrustning för på- och avstigning ska hanteras av infrastrukturförvaltaren eller den stationsansvarige, samt den rullande materiel för vilken utrustningen ska användas. |
| --- | --- | --- |

39.

Punkt 4.4.3 ska ersättas med följande:

”4.4.3   Tillhandahållande av hjälputrustning för på- och avstigning och tillhandahållande av assistans

Infrastrukturförvaltaren eller stationsansvarig och järnvägsföretaget ska komma överens i fråga om tillhandahållande och hantering av hjälputrustning för på- och avstigning samt tillhandahållande av assistans och alternativ befordran i enlighet med förordning (EU) 2021/782 och fastställa vem som ansvarar för driften av hjälputrustning för på- och avstigning och av alternativ befordran. Infrastrukturförvaltaren (eller stationsansvarig(a)) och järnvägsföretaget ska säkerställa att den ansvarsuppdelning de kommer överens om är den mest praktiska lösningen totalt sett.

Sådana överenskommelser ska beakta det användningsområde avseende hjälputrustning för på- och avstigning som avses i punkterna 5.3.1.2, 5.3.1.3, 5.3.2.9 och 5.3.2.10.

I överenskommelserna ska följande fastställas:

a)

De stationsplattformar där hjälputrustning för på- och avstigning ska hanteras av infrastrukturförvaltaren eller den stationsansvarige, samt den rullande materiel för vilken utrustningen ska användas.

| b) | De stationsplattformar där hjälputrustning för på- och avstigning ska hanteras av järnvägsföretaget, samt den rullande materiel för vilken utrustningen ska användas. |
| --- | --- |

b)

De stationsplattformar där hjälputrustning för på- och avstigning ska hanteras av järnvägsföretaget, samt den rullande materiel för vilken utrustningen ska användas.

| c) | Den rullande materiel där hjälputrustning för på- och avstigning ska tillhandahållas och hanteras av järnvägsföretaget, samt de stationsplattformar där utrustningen ska användas. |
| --- | --- |

c)

Den rullande materiel där hjälputrustning för på- och avstigning ska tillhandahållas och hanteras av järnvägsföretaget, samt de stationsplattformar där utrustningen ska användas.

| d) | Den rullande materiel där hjälputrustning för på- och avstigning ska tillhandahållas av järnvägsföretaget och hanteras av infrastrukturförvaltaren eller den stationsansvarige, samt de stationsplattformar där utrustningen ska användas. |
| --- | --- |

d)

Den rullande materiel där hjälputrustning för på- och avstigning ska tillhandahållas av järnvägsföretaget och hanteras av infrastrukturförvaltaren eller den stationsansvarige, samt de stationsplattformar där utrustningen ska användas.

| e) | I fråga om hjälputrustning för på- och avstigning på plattformarna, den plats där de mest sannolikt kommer att användas, med beaktande av att ett fritt utrymme (utan hinder) på 150 cm finns tillgängligt från kanten av hjälputrustningen för på- och avstigning i den riktning där rullstolen lämnar utrustningen eller plattformen. |
| --- | --- |

e)

I fråga om hjälputrustning för på- och avstigning på plattformarna, den plats där de mest sannolikt kommer att användas, med beaktande av att ett fritt utrymme (utan hinder) på 150 cm finns tillgängligt från kanten av hjälputrustningen för på- och avstigning i den riktning där rullstolen lämnar utrustningen eller plattformen.

| f) | Villkoren för tillhandahållande av alternativ befordran om






  — | plattformen inte kan nås via en hinderfri gångväg, eller |
| --- | --- | --- |

f)

Villkoren för tillhandahållande av alternativ befordran om

—

plattformen inte kan nås via en hinderfri gångväg, eller

| — | assistans inte kan tillhandahållas för användning av hjälputrustning för på- och avstigning mellan plattformen och den rullande materielen.” |
| --- | --- |

—

assistans inte kan tillhandahållas för användning av hjälputrustning för på- och avstigning mellan plattformen och den rullande materielen.”

| 40. | Punkt 4.8 ska utgå. |
| --- | --- |

40.

Punkt 4.8 ska utgå.

| 41. | Punkt 5.1 ska utgå. |
| --- | --- |

41.

Punkt 5.1 ska utgå.

| 42. | I det inledande stycket i punkt 5.3 ska ”direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”direktiv (EU) 2016/797”. |
| --- | --- |

42.

I det inledande stycket i punkt 5.3 ska ”direktiv 2008/57/EG” ersättas med ”direktiv (EU) 2016/797”.

| 43. | Punkt 5.3.1.1 ska utgå. |
| --- | --- |

43.

Punkt 5.3.1.1 ska utgå.

| 44. | Punkt 5.3.1.2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led 1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Ramper ska utformas och bedömas för ett användningsområde utifrån den maximala vertikala nivåskillnad de kan överbrygga med en maximal lutning på 18 % (10,2°).” |
| --- | --- | --- | --- |

44.

Punkt 5.3.1.2 ska ändras på följande sätt:

a)

Led 1 ska ersättas med följande:

”1.

Ramper ska utformas och bedömas för ett användningsområde utifrån den maximala vertikala nivåskillnad de kan överbrygga med en maximal lutning på 18 % (10,2°).”

| b) | Led 5 ska ersättas med följande:






  ”5. | Rampens yta ska vara halksäker, vara stabilt förankrad och ha en effektiv fri bredd på minst 760 mm.” |
| --- | --- | --- |

b)

Led 5 ska ersättas med följande:

”5.

Rampens yta ska vara halksäker, vara stabilt förankrad och ha en effektiv fri bredd på minst 760 mm.”

| 45. | I punkt 5.3.1.3 ska led 6 ersättas med följande:






  ”6. | Övergångsplattan som bryggar över avståndet mellan lyftplattformen och vagnsgolvet ska vara stabilt förankrad och ha en minsta bredd på 760 mm.” |
| --- | --- | --- |

45.

I punkt 5.3.1.3 ska led 6 ersättas med följande:

”6.

Övergångsplattan som bryggar över avståndet mellan lyftplattformen och vagnsgolvet ska vara stabilt förankrad och ha en minsta bredd på 760 mm.”

| 46. | I punkt 5.3.2.2 ska följande punkter läggas till som punkterna 7–9:






  ”7. | Om anordningar för att kontrollera om en dörr är öppen eller stängd är sinsemellan monterade i höjdled ska den övre anordningen alltid gälla öppen dörr. |
| --- | --- | --- |

46.

I punkt 5.3.2.2 ska följande punkter läggas till som punkterna 7–9:

”7.

Om anordningar för att kontrollera om en dörr är öppen eller stängd är sinsemellan monterade i höjdled ska den övre anordningen alltid gälla öppen dörr.

| 8. | Automatiska och halvautomatiska dörrar ska innefatta anordningar som förhindrar att passagerare fastnar vid användning av dörrarna. |
| --- | --- |

8.

Automatiska och halvautomatiska dörrar ska innefatta anordningar som förhindrar att passagerare fastnar vid användning av dörrarna.

| 9. | Den kraft som krävs för att öppna eller stänga en manuell dörr ska inte vara större än 60 N.” |
| --- | --- |

9.

Den kraft som krävs för att öppna eller stänga en manuell dörr ska inte vara större än 60 N.”

| 47. | I punkt 5.3.2.6 ska led 1 ersättas med följande:






  ”1. | vara markerad med en skylt med gul bakgrund som kontrasterar mot en svart symbol (i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A, index [10]), som ska föreställa en klocka eller en telefon; skylten kan vara placerad på knappen eller på ramen eller på ett separat piktogram,” |
| --- | --- | --- |

47.

I punkt 5.3.2.6 ska led 1 ersättas med följande:

”1.

vara markerad med en skylt med gul bakgrund som kontrasterar mot en svart symbol (i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A, index [10]), som ska föreställa en klocka eller en telefon; skylten kan vara placerad på knappen eller på ramen eller på ett separat piktogram,”

| 48. | Punkt 5.3.2.7 ska utgå. |
| --- | --- |

48.

Punkt 5.3.2.7 ska utgå.

| 49. | Punkt 5.3.2.8 ska ändras på följande sätt:






  a) | I led 2 ska ”index 11” ersättas med ”index [11]”. |
| --- | --- | --- |

49.

Punkt 5.3.2.8 ska ändras på följande sätt:

a)

I led 2 ska ”index 11” ersättas med ”index [11]”.

| b) | I led 5 ska ”index 11” ersättas med ”index [11]”. |
| --- | --- |

b)

I led 5 ska ”index 11” ersättas med ”index [11]”.

| 50. | I punkt 5.3.2.9 ska led 1 ersättas med följande:






  ”1. | Ramper ska utformas och bedömas för ett användningsområde utifrån den maximala vertikala nivåskillnad de kan överbrygga med en maximal lutning på 18 % (10,2°).” |
| --- | --- | --- |

50.

I punkt 5.3.2.9 ska led 1 ersättas med följande:

”1.

Ramper ska utformas och bedömas för ett användningsområde utifrån den maximala vertikala nivåskillnad de kan överbrygga med en maximal lutning på 18 % (10,2°).”

| 51. | Punkt 6.1.1 ska ersättas med följande:
  ”6.1.1   Bedömning av överensstämmelse

  Tillverkaren eller dennes inom EU etablerade behöriga ombud ska utfärda en EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning i enlighet med artikel 9.2 och artikel 10.1 i direktiv (EU) 2016/797 innan en driftskompatibilitetskomponent släpps ut på marknaden.
  Bedömningen av en driftskompatibilitetskomponents överensstämmelse ska utföras i enlighet med den eller de föreskrivna moduler för den aktuella komponenten som specificeras i punkt 6.1.2 i denna TSD.” |
| --- | --- |

51.

Punkt 6.1.1 ska ersättas med följande:

”6.1.1   Bedömning av överensstämmelse

Tillverkaren eller dennes inom EU etablerade behöriga ombud ska utfärda en EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning i enlighet med artikel 9.2 och artikel 10.1 i direktiv (EU) 2016/797 innan en driftskompatibilitetskomponent släpps ut på marknaden.

Bedömningen av en driftskompatibilitetskomponents överensstämmelse ska utföras i enlighet med den eller de föreskrivna moduler för den aktuella komponenten som specificeras i punkt 6.1.2 i denna TSD.”

| 52. | I punkt 6.1.2 ska tabell 15 ersättas med följande:

  ”Tabell 15


  Kombinationer av moduler för EG-försäkran om överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenter














  Punkt i denna bilaga | Komponenter som ska bedömas | Modul |
| --- | --- | --- | --- |
| CA | CA1 eller CA2  (1) | CB + CC | CB + CD | CB + CF | CH  (1) | CH1 |
| 5.3.1.2 och 5.3.1.3 | Plattformsbaserade ramper och lyftar | | X | | X | X | X | X |
| 5.3.2.1 | Gränssnitt för dörrmanöveranordning | X | | X | | | X | |
| 5.3.2.2, 5.3.2.3 och 5.3.2.4 | Toalettmoduler | | X | X | X | | X | X |
| 5.3.2.5 | Skötbord | X | | X | | | X | |
| 5.3.2.6 | Anordningar för hjälpanrop | X | | X | | | X | |
| 5.3.2.8 till 5.3.2.10 | Hjälputrustning för på- och avstigning | | X | | X | X | X | X |

52.

I punkt 6.1.2 ska tabell 15 ersättas med följande:

”Tabell 15

Kombinationer av moduler för EG-försäkran om överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenter

Punkt i denna bilaga

Komponenter som ska bedömas

Modul

CA

CA1 eller CA2  (1)

CB + CC

CB + CD

CB + CF

CH  (1)

CH1

5.3.1.2 och 5.3.1.3

Plattformsbaserade ramper och lyftar

X

X

X

X

X

5.3.2.1

Gränssnitt för dörrmanöveranordning

X

X

X

5.3.2.2, 5.3.2.3 och 5.3.2.4

Toalettmoduler

X

X

X

X

X

5.3.2.5

Skötbord

X

X

X

5.3.2.6

Anordningar för hjälpanrop

X

X

X

5.3.2.8 till 5.3.2.10

Hjälputrustning för på- och avstigning

X

X

X

X

X

| 53. | Punkt 6.2.1 ska ersättas med följande:
  ”6.2.1   EG-kontroll (allmänt)

  De förfaranden för EG-kontroll som ska tillämpas på delsystemen beskrivs i artikel 15 i och bilaga IV till direktiv (EU) 2016/797.
  Förfarandet för EG-kontroll ska utföras i enlighet med den/de föreskrivna modulen/modulerna som specificeras i punkt 6.2.2 i denna TSD.
  För delsystemet ’Infrastruktur’ gäller att om den sökande visar att provningar eller bedömningar av ett delsystem eller delar av ett delsystem är desamma eller har godkänts i tidigare tillämpningar av en konstruktion, ska det anmälda organet beakta resultaten av dessa provningar och bedömningar för EG-kontrollen.
  För delsystemet ’Infrastruktur’ är syftet med ett anmält organs inspektion att säkerställa att kraven i TSD:n är uppfyllda. Inspektionen utförs som en okulär besiktning. Om det råder tvivel i fråga om verifiering av värden, kan det anmälda organet begära att sökanden utför mätningar. Om olika metoder är möjliga (t.ex. i fråga om kontrast) ska sökandens mätmetod användas.
  Godkännandeprocessen och innehållet i bedömningen ska överenskommas av sökanden och ett anmält organ i enlighet med kraven i denna TSD.” |
| --- | --- |

53.

Punkt 6.2.1 ska ersättas med följande:

”6.2.1   EG-kontroll (allmänt)

De förfaranden för EG-kontroll som ska tillämpas på delsystemen beskrivs i artikel 15 i och bilaga IV till direktiv (EU) 2016/797.

Förfarandet för EG-kontroll ska utföras i enlighet med den/de föreskrivna modulen/modulerna som specificeras i punkt 6.2.2 i denna TSD.

För delsystemet ’Infrastruktur’ gäller att om den sökande visar att provningar eller bedömningar av ett delsystem eller delar av ett delsystem är desamma eller har godkänts i tidigare tillämpningar av en konstruktion, ska det anmälda organet beakta resultaten av dessa provningar och bedömningar för EG-kontrollen.

För delsystemet ’Infrastruktur’ är syftet med ett anmält organs inspektion att säkerställa att kraven i TSD:n är uppfyllda. Inspektionen utförs som en okulär besiktning. Om det råder tvivel i fråga om verifiering av värden, kan det anmälda organet begära att sökanden utför mätningar. Om olika metoder är möjliga (t.ex. i fråga om kontrast) ska sökandens mätmetod användas.

Godkännandeprocessen och innehållet i bedömningen ska överenskommas av sökanden och ett anmält organ i enlighet med kraven i denna TSD.”

| 54. | Följande punkt ska läggas till som punkt 6.2.3.3:
  ”6.2.3.3   Bedömning av kontrast för delsystemet ’Rullande materiel’


  Bedömningen av kontrast för delsystemet ’Rullande materiel’ ska ske i enlighet med den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [18].” |
| --- | --- |

54.

Följande punkt ska läggas till som punkt 6.2.3.3:

”6.2.3.3   Bedömning av kontrast för delsystemet ’Rullande materiel’

Bedömningen av kontrast för delsystemet ’Rullande materiel’ ska ske i enlighet med den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [18].”

| 55. | Punkterna 6.2.5 och 6.2.6 ska ersättas med följande:
  ”6.2.5   Bedömning av underhåll

  Enligt artikel 15.4 i direktiv (EU) 2016/797 ska sökanden ansvara för sammanställningen av det tekniska underlaget, som innehåller begärd dokumentation om drift och underhåll.
  Det anmälda organet ska endast kontrollera att den begärda dokumentationen om drift och underhåll, enligt beskrivningen i punkt 4.5 i denna TSD, har tillhandahållits. Det anmälda organet behöver inte kontrollera de uppgifter som finns i den tillhandahållna dokumentationen.
  6.2.6   Bedömning av driftsregler

  Enligt artiklarna 10 och 12 i direktiv (EU) 2016/798 ska järnvägsföretagen och infrastrukturförvaltarna styrka att deras säkerhetsstyrningssystem uppfyller kraven i denna TSD när de ansöker om ett nytt eller ändrat säkerhetsintyg eller säkerhetstillstånd.” |
| --- | --- |

55.

Punkterna 6.2.5 och 6.2.6 ska ersättas med följande:

”6.2.5   Bedömning av underhåll

Enligt artikel 15.4 i direktiv (EU) 2016/797 ska sökanden ansvara för sammanställningen av det tekniska underlaget, som innehåller begärd dokumentation om drift och underhåll.

Det anmälda organet ska endast kontrollera att den begärda dokumentationen om drift och underhåll, enligt beskrivningen i punkt 4.5 i denna TSD, har tillhandahållits. Det anmälda organet behöver inte kontrollera de uppgifter som finns i den tillhandahållna dokumentationen.

6.2.6   Bedömning av driftsregler

Enligt artiklarna 10 och 12 i direktiv (EU) 2016/798 ska järnvägsföretagen och infrastrukturförvaltarna styrka att deras säkerhetsstyrningssystem uppfyller kraven i denna TSD när de ansöker om ett nytt eller ändrat säkerhetsintyg eller säkerhetstillstånd.”

| 56. | I punkt 6.2.7 ska tredje stycket ersättas med följande:

  ”Efter att en sådan enhet godkänts för att släppas ut på marknaden är det järnvägsföretagets ansvar att se till att när enheten, när den sätts samman med andra kompatibla fordon, överensstämmer med punkt 4.2 i denna TSD på tågnivå, i enlighet med bestämmelserna i punkt 4.2.2.5 i TSD ’Drift och trafikledning’ (om tågsammansättning).” |
| --- | --- |

56.

I punkt 6.2.7 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Efter att en sådan enhet godkänts för att släppas ut på marknaden är det järnvägsföretagets ansvar att se till att när enheten, när den sätts samman med andra kompatibla fordon, överensstämmer med punkt 4.2 i denna TSD på tågnivå, i enlighet med bestämmelserna i punkt 4.2.2.5 i TSD ’Drift och trafikledning’ (om tågsammansättning).”

| 57. | Punkterna 7.1.1 och 7.1.2 ska ersättas med följande:
  ”7.1.1   Ny infrastruktur

  Denna TSD är tillämplig på alla nya stationer inom sitt tillämpningsområde.
  Det är inte obligatoriskt att tillämpa denna TSD på nya stationer som beviljats byggnadslov eller som omfattas av ett avtal om större bygg- och anläggningsarbeten som antingen är undertecknat eller i slutskedet av ett upphandlingsförfarande vid tidpunkten då denna TSD börjar tillämpas. En tidigare version av denna TSD måste dock tillämpas inom dess definierade tillämpningsområde. Förenligheten i att delvis tillämpa krav i olika versioner av denna TSD på särskilda delar av stationen måste motiveras av den sökande inför det anmälda organet.
  Om stationer som varit stängda under en lång tid för persontrafik tas i drift på nytt, kan detta behandlas som modernisering eller ombyggnad i enlighet med punkt 7.2.
  I samtliga fall där man bygger en ny station, ska den stationsansvarige eller planeringsenheten organisera samråd med förvaltningsenheter i närområdet, för att så långt det är möjligt se till att tillgänglighetskraven kan uppfyllas inte bara på stationen utan även när det gäller tillträde till stationen. I fråga om multimodala stationer ska även andra transportmyndigheter konsulteras i fråga om tillgängligheten till och från järnvägen och till och från andra transportslag.
  7.1.2   Ny rullande materiel









  1. | Denna TSD är tillämplig på alla enheter av rullande materiel inom dess tillämpningsområde som släpps ut på marknaden efter 28 september 2023, utom när punkt 7.1.1.2 ’Tillämpning på pågående projekt’ i TSD ’Rullande materiel – Lok och passagerarfordon’ är tillämplig. |
| --- | --- | --- |

57.

Punkterna 7.1.1 och 7.1.2 ska ersättas med följande:

”7.1.1   Ny infrastruktur

Denna TSD är tillämplig på alla nya stationer inom sitt tillämpningsområde.

Det är inte obligatoriskt att tillämpa denna TSD på nya stationer som beviljats byggnadslov eller som omfattas av ett avtal om större bygg- och anläggningsarbeten som antingen är undertecknat eller i slutskedet av ett upphandlingsförfarande vid tidpunkten då denna TSD börjar tillämpas. En tidigare version av denna TSD måste dock tillämpas inom dess definierade tillämpningsområde. Förenligheten i att delvis tillämpa krav i olika versioner av denna TSD på särskilda delar av stationen måste motiveras av den sökande inför det anmälda organet.

Om stationer som varit stängda under en lång tid för persontrafik tas i drift på nytt, kan detta behandlas som modernisering eller ombyggnad i enlighet med punkt 7.2.

I samtliga fall där man bygger en ny station, ska den stationsansvarige eller planeringsenheten organisera samråd med förvaltningsenheter i närområdet, för att så långt det är möjligt se till att tillgänglighetskraven kan uppfyllas inte bara på stationen utan även när det gäller tillträde till stationen. I fråga om multimodala stationer ska även andra transportmyndigheter konsulteras i fråga om tillgängligheten till och från järnvägen och till och från andra transportslag.

7.1.2   Ny rullande materiel

1.

| 2. | Överensstämmelse med denna bilaga i den version som var tillämplig före den 28 september 2023 anses vara likvärdig med överensstämmelse med denna TSD, med undantag för de TSD-ändringar som förtecknas i tillägg P. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Bestämmelserna om EG-typgodkännandeintyg eller konstruktionskontrollintyg för delsystemet Rullande materiel och tillhörande driftskompatibilitetskomponenter ska vara de som anges i punkt 7.1.3 i TSD ’Rullande materiel – Lok och passagerarfordon’.” |
| --- | --- |

3.

| 58. | I punkt 7.2.1.1.1 ska tredje stycket ersättas med följande:

  ”De specifikationer det hänvisas till i tillägg A, index [21] och [22], ska tillämpas för formatering och utbyte av uppgifter om tillgänglighet.” |
| --- | --- |

58.

I punkt 7.2.1.1.1 ska tredje stycket ersättas med följande:

”De specifikationer det hänvisas till i tillägg A, index [21] och [22], ska tillämpas för formatering och utbyte av uppgifter om tillgänglighet.”

| 59. | I punkt 7.2.1.1.3 ska sista meningen utgå. |
| --- | --- |

59.

I punkt 7.2.1.1.3 ska sista meningen utgå.

| 60. | Punkt 7.2.3 ska ersättas med följande:
  ”7.2.3   Tillämpning av denna TSD på rullande materiel i drift eller på en befintlig typ av rullande materiel









  1. | Reglerna för hantering av ändringar av rullande materiel i drift eller av en befintlig typ av rullande materiel ska vara de som specificeras i punkt 7.1.2 i TSD ’Rullande materiel – Lok och passagerarfordon’ och i tillägg F till den här TSD:n. |
| --- | --- | --- |

60.

Punkt 7.2.3 ska ersättas med följande:

”7.2.3   Tillämpning av denna TSD på rullande materiel i drift eller på en befintlig typ av rullande materiel

1.

| 2. | Reglerna för utvidgning av området för användning för befintlig rullande materiel som var i drift före den 19 juli 2010 eller som har ett godkännande i enlighet med direktiv 2008/57/EG ska vara de som specificeras i punkt 7.1.4 i TSD ’Rullande materiel – Lok och passagerarfordon’.” |
| --- | --- |

2.

| 61. | Punkt 7.3.2.6 ska ändras på följande sätt:






  a) | I avsnittet ”Specialfall i Finland ’P’” andra meningen ska ”index 14” ersättas med ”index [15]”. |
| --- | --- | --- |

61.

Punkt 7.3.2.6 ska ändras på följande sätt:

a)

I avsnittet ”Specialfall i Finland ’P’” andra meningen ska ”index 14” ersättas med ”index [15]”.

| b) | Avsnittet ”Specialfall i Spanien ’P’ för nät med spårvidden 1 668 mm” ska ersättas med följande:

  ”Specialfall i Spanien ’P’

  För rullande materiel som är avsedd att trafikera spårvidden 1 435 mm ska värdena på bq0, δh, δv+ och δv- vara de som anges i tabell 7 och tabell 8 i punkt 4.2.2.11.1.
  För rullande materiel som är avsedd att trafikera spårvidden 1 668 mm ska läget för det första användbara på- och avstigningssteget motsvara de mått som anges i tabell 23 och tabell 24 i denna TSD, beroende på plattformshöjden och linjens infrastrukturprofil, enligt definitionen i punkt 7.7.15.1 i bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 1299/2014 (*4):

  Tabell 23


  Specialfall i Spanien – värden på δh, δν+ och δν– och bq0 på ett rakt och plant spår med spårvidden 1 668  mm


  På ett rakt och plant spår














  Trappstegs placering | Linjens infrastrukturprofil |
| --- | --- | --- |
| Infrastrukturprofil GEC16 eller GEB16 | Infrastrukturprofil GHE16 | Trerälsspår

  (1) |
| Plattformshöjd 760 eller 680 mm | Plattformshöjd 550 mm. |
| δh mm | Fordon med variabel spårvidd (1 435 eller 1 668 mm) | 275 | 275 | 255 | 316,5 |
| Fordon för spårvidden 1 668 mm | 200 | 200 | 200 | 241,5 |
| δν+ mm | 230 |
| δν– mm | 160 |
| bq0 | 1 725 | 1 725 | 1 705 | 1 766,5 |

b)

Avsnittet ”Specialfall i Spanien ’P’ för nät med spårvidden 1 668 mm” ska ersättas med följande:

”Specialfall i Spanien ’P’

För rullande materiel som är avsedd att trafikera spårvidden 1 435 mm ska värdena på bq0, δh, δv+ och δv- vara de som anges i tabell 7 och tabell 8 i punkt 4.2.2.11.1.

För rullande materiel som är avsedd att trafikera spårvidden 1 668 mm ska läget för det första användbara på- och avstigningssteget motsvara de mått som anges i tabell 23 och tabell 24 i denna TSD, beroende på plattformshöjden och linjens infrastrukturprofil, enligt definitionen i punkt 7.7.15.1 i bilagan till kommissionens förordning (EU) nr 1299/2014 (*4):

Tabell 23

Specialfall i Spanien – värden på δh, δν+ och δν– och bq0 på ett rakt och plant spår med spårvidden 1 668  mm

På ett rakt och plant spår

Trappstegs placering

Linjens infrastrukturprofil

Infrastrukturprofil GEC16 eller GEB16

Infrastrukturprofil GHE16

Trerälsspår

(1)

Plattformshöjd 760 eller 680 mm

Plattformshöjd 550 mm.

δh mm

Fordon med variabel spårvidd (1 435 eller 1 668 mm)

275

275

255

316,5

Fordon för spårvidden 1 668 mm

200

200

200

241,5

δν+ mm

230

δν– mm

160

bq0

1 725

1 725

1 705

1 766,5

Tabell 24

Specialfall i Spanien – värden på δh, δν+ och δν– och bq0 på ett spår med en kurvradie på 300 meter och spårvidden 1 668 mm

På ett spår med en kurvradie på 300 m

| Trappstegs placering | Linjens infrastrukturprofil |
| --- | --- |
| Infrastrukturprofil GEC16 eller GEB16 | Infrastrukturprofil GHE16 | Trerälsspår (1) |
| Plattformshöjd 760 eller 680 mm | Plattformshöjd 550 mm |
| δh mm | Fordon med variabel spårvidd (1 435 eller 1 668 mm) | 365 | 365 | 345 | 406,5 |
| Fordon för spårvidden 1 668 mm | 290 | 290 | 290 | 331,5 |
| δν+ mm | 230 |
| δν– mm | 160 |
| bq0 | 1 737,5 | 1 737,5 | 1 717,5 | 1 779 |

Trappstegs placering

Linjens infrastrukturprofil

Infrastrukturprofil GEC16 eller GEB16

Infrastrukturprofil GHE16

Trerälsspår (1)

Plattformshöjd 760 eller 680 mm

Plattformshöjd 550 mm

δh mm

Fordon med variabel spårvidd (1 435 eller 1 668 mm)

365

365

345

406,5

Fordon för spårvidden 1 668 mm

290

290

290

331,5

δν+ mm

230

δν– mm

160

bq0

1 737,5

1 737,5

1 717,5

1 779

| (1) | Dessa värden ska tillämpas där den gemensamma rälen är belägen närmast plattformen. Om den gemensamma rälen är belägen längst bort från plattformen, ska placeringen av det första användbara trappsteget anpassas till lämpliga mått beroende på linjens infrastrukturprofil och plattformshöjden, enligt angivelserna i de rader som motsvarar 1 668 mm spårvidd med två räler. |
| --- | --- |

(1)

(*4)  Kommissionens förordning (EU) nr 1299/2014 av den 18 november 2014 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende delsystemet Infrastruktur i Europeiska unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 1).”
  "

| c) | Avsnittet ”Specialfall i Storbritannien ’P ’ för all rullande materiel som är avsedd att, under normal drift, stanna vid plattformar med en nominell höjd på 915 mm” ska ersättas med följande:

  ”Specialfall i Storbritannien ’P’ för all rullande materiel som är avsedd att, under normal drift, stanna vid plattformar med en nominell höjd på 915 mm.
  Fotsteg för passagerares på- och avstigning i fordonet ska vara utformade så att de uppfyller kraven i de nationella tekniska regler som anmälts för detta ändamål.” |
| --- | --- |

c)

Avsnittet ”Specialfall i Storbritannien ’P ’ för all rullande materiel som är avsedd att, under normal drift, stanna vid plattformar med en nominell höjd på 915 mm” ska ersättas med följande:

”Specialfall i Storbritannien ’P’ för all rullande materiel som är avsedd att, under normal drift, stanna vid plattformar med en nominell höjd på 915 mm.

Fotsteg för passagerares på- och avstigning i fordonet ska vara utformade så att de uppfyller kraven i de nationella tekniska regler som anmälts för detta ändamål.”

| 62. | Följande punkter ska läggas till som punkterna 7.3.2.7 och 7.3.2.8:
  ”7.3.2.7   Tillhandahållande av hjälputrustning för på- och avstigning och tillhandahållande av assistans (punkt 4.4.3)

  Specialfall i Spanien ’P’

  På det spanska järnvägsnätet är det möjligt att köra tåg med en konstruktionsprofil som är smalare än den infrastrukturprofil som används för installation av plattformar (se anmärkning). Detta kan leda till en större vertikal nivåskillnad mellan tåg och plattform. Därför ska järnvägsföretaget och den berörda infrastrukturförvaltaren eller den stationsansvarige utföra en gemensam riskhanteringsanalys i följande fall:






  a) | För rullande materiel som är avsedd att trafikera linjer med spårvidden 1 668 mm, när på- och avstigningsstegets framkant är beläget utanför det område som definieras i tabell 23 för δh = 200 mm och i tabell 24 för δh = 290 mm. |
| --- | --- | --- |

62.

Följande punkter ska läggas till som punkterna 7.3.2.7 och 7.3.2.8:

”7.3.2.7   Tillhandahållande av hjälputrustning för på- och avstigning och tillhandahållande av assistans (punkt 4.4.3)

Specialfall i Spanien ’P’

På det spanska järnvägsnätet är det möjligt att köra tåg med en konstruktionsprofil som är smalare än den infrastrukturprofil som används för installation av plattformar (se anmärkning). Detta kan leda till en större vertikal nivåskillnad mellan tåg och plattform. Därför ska järnvägsföretaget och den berörda infrastrukturförvaltaren eller den stationsansvarige utföra en gemensam riskhanteringsanalys i följande fall:

a)

För rullande materiel som är avsedd att trafikera linjer med spårvidden 1 668 mm, när på- och avstigningsstegets framkant är beläget utanför det område som definieras i tabell 23 för δh = 200 mm och i tabell 24 för δh = 290 mm.

| b) | För rullande materiel med spårvidden 1 435 mm som är avsedd att trafikera trerälslinjer, när den gemensamma rälen befinner sig längst bort från plattformen.

  Anmärkning: En fordonsprofil är smalare än en infrastrukturprofil om halva bredden av den kinematiska referensprofilen för fordonsprofilen, mätt på plattformsnivå, är mindre än halva bredden av den kinematiska referensprofilen för infrastrukturprofilen. |
| --- | --- |

b)

För rullande materiel med spårvidden 1 435 mm som är avsedd att trafikera trerälslinjer, när den gemensamma rälen befinner sig längst bort från plattformen.

Anmärkning: En fordonsprofil är smalare än en infrastrukturprofil om halva bredden av den kinematiska referensprofilen för fordonsprofilen, mätt på plattformsnivå, är mindre än halva bredden av den kinematiska referensprofilen för infrastrukturprofilen.

7.3.2.8   Markering av hinderfria gångvägar (punkt 4.2.1.2.3)

Specialfall i Frankrike ’T’

Taktila och kontrasterande markeringar för att tillhandahålla information om den hinderfria gångvägen får utelämnas på små stationer om det finns fjärrstyrda akustiska signaler.”

| 63. | Tillägg A ska ersättas med följande:


  ”Tillägg A
  Standarder eller normgivande dokument som det hänvisas till i denna TSD








  Index | Egenskaper som ska bedömas | Punkt i TSD:n | Obligatorisk punkt i standard |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [1] | EN 81-70:2021+A1:2022


  Säkerhetsregler för konstruktion och installation av hissar – Särskilda applikationer för person- och varupersonhissar – Del 70: Tillträde till hissar för personer inklusive personer med funktionsnedsättningar |
| [1.1] | Hissars mått | 4.2.1.2.2 (5) | Punkt 5.3.1, tabell 3 |
| [1.2] | Taktila skyltar | 4.2.1.10 (7) | Tabell 4, punkterna c, h, j och k |
| [2] | EN 115-1:2017


  Säkerhet hos rulltrappor och rullramper - Del 1: Konstruktion och installation |
| [2.1] | Konstruktion av rulltrappor och rullramper | 4.2.1.2.2 (6) | 5.4.1.2.2, 5.4.1.2.3
  5.2.2 |
| [3] | EN 12464-2:2014


  Ljus och belysning – Belysning av arbetsplatser – Del 2: Arbetsplatser utomhus |
| [3.1] | Belysning på plattformar | 4.2.1.9 (3) | Tabell 5.12, utom punkterna 5.12.16 och 5.12.19 |
| [4] | EN 12464-1:2021


  Ljus och belysning – Belysning av arbetsplatser – Del 1: Arbetsplatser inomhus |
| [4.1] | Belysning på plattformar | 4.2.1.9 (3) | 61.1.2 |
| [5] | EN 60268-16:2020


  Utrustning för ljudsystem – Del 16: Objektiv bedömning av talbegriplighet genom talöverföringsindex |
| [5.1] | Talöverföringsindex, stationer | 4.2.1.11 (1) | Bilaga B |
| [5.2] | Talöverföringsindex, rullande materiel | 4.2.2.7.4 (5) |
| [6] | EN 13272-1:2019


  Järnvägar – Belysning i rullande materiel i kollektivtrafik – Del 1: Tung tågtrafik |
| [6.1] | Belysning i rullande materiel | 4.2.2.4 (1) | 4.1.2 |
| [6.2] | Minskad belysning (driftsregel) | 4.4.2.7 | 4.1.6, 4.1.7 |
| [7] | ISO 3864-1:2011


  Grafiska symboler – Säkerhetsfärger och säkerhetsskyltar – Del 1: Konstruktionsprinciper för säkerhetsskyltar och säkerhetsmärkningar |
| [7.1] | Skyltar som rör säkerhet, varningar, påbud och förbud | 4.2.2.7.2 (1) | 6, 7, 8, 9, 10, 11 |
| [8] | EN 15273-1:2013+A1:2016/AC:2017


  Järnvägar – Profiler– Del 1: Allmänt – Gemensamma regler för infrastruktur och rullande materiel |
| [8.1] | Beräkning av bq0 | 4.2.2.11.1 (2) | H.2.2 |
| [9] | EN 16585-1:2017


  Järnvägar – Utformning för personer med funktionsnedsättning – Utrustning och komponenter ombord rullande materiel – Del 1: Toaletter |
| [9.1] | Bedömning av universaltoalettmodulen | 6.1.3.1 | Kapitel 6 |
| [9.2] | Bekväm räckvidd för en person i rullstol | 4.2.2.2 (12) | Figur B.2 |
| [10] | ISO 3864-4:2011


  Grafiska symboler – Säkerhetsfärger och säkerhetsskyltar – Del 4: Kolorimetriska och fotometriska egenskaper hos material för säkerhetsskyltar |
| [10.1] | Definition av färger | 5.3.2.6 (1) | Kapitel 4 |
| [11] | EN 14752:2019+A1:2021


  Järnvägar – Dörrsystem för rullande materiel |
| [11.1] | Hjälputrustning för på- och avstigning; mekanisk hållfasthet | 5.3.2.8 (2) | 4.2.2 |
| [11.2] | Hinderdetektering | 5.3.2.8 (5) | 5.4 |
| [12] | ISO 7000:2019


  Grafiska symboler för användning på utrustning – Registrerade symboler |
| [12.1] | Symbol för skyltar som indikerar områden tillgängliga med rullstol | Punkt N.3 i tillägg N | Symbol 0100 |
| [13] | ISO 7001:2007/Amd 4:2017


  Grafiska symboler – Symboler för offentlig information |
| [13.1] | Symbol för skyltar som indikerar områden tillgängliga med rullstol | Punkt N.3 i tillägg N | Symbol PIPF 006 |
| [14] | ETSI EN 301 462 :2000-03


  Mänskliga faktorer


  Symboler för att identifiera telekommunikationsutrustning för döva och personer med nedsatt hörsel |
| [14.1] | Symbol för skyltar som indikerar hörslingor | Punkt N.3 i tillägg N | 4.3.1.2 |
| [15] | EN 15273-2:2013+A1:2016


  Järnvägar – Profiler– Del 2: Fordonsprofil för rullande materiel |
| [15.1] | Specialfall i Finland | 7.3.2.6 | Bilaga F |
| [16] | EN 16585-2:2017


  Järnvägar – Utformning för personer med funktionsnedsättning – Utrustning och komponenter ombord rullande materiel – Del 2: Sittplatser, ståplatser och förflyttning |
| [16.1] | Diagram över reserverade sittplatser | 4.2.2.1.2.1 (7)
  4.2.2.1.2.1 (8) | Bilaga A |
| [16.2] | Sittplatser i samma riktning | 4.2.2.1.2.2 (1) | Figur A.2 |
| [16.3] | Sittplatser vända mot varandra | 4.2.2.1.2.3 (1)
  4.2.2.1.2.3 (2) | Figurerna A.3 och A.4 |
| [16.4] | Diagram över rullstolsplatser | 4.2.2.2 (4) | Figurerna B1, B2, B3 |
| [16.5] | Diagram över rullstolsplatser | Tillägg F | Figur 5 |
| [17] | EN 16585-3:2017


  Järnvägar – Utformning för personer med funktionsnedsättning – Utrustning och komponenter ombord på rullande materiel – Del 3: Fria passager och innerdörrar |
| [17.1] | Fri väg genom fordonen | 4.2.2.6 (1) | Figur 2 |
| [17.2] | Fri väg mellan hopkopplade fordon i ett tågsätt | 4.2.2.6 (1) | Figur 3 |
| [17.3] | Fri väg till och från rullstolsanpassade områden | 4.2.2.6 (1) | Figur 5 |
| [17.4] | Korridorbredder för ändring av riktning | 4.2.2.6 (4) | Tabell 3 |
| [18] | EN 16584-1:2017


  Järnvägar – Utformning för personer med funktionsnedsättning – Allmänna krav – Del 1: Kontrast |
| [18.1] | Bedömning av kontrast för delsystemet ’Rullande materiel’ | 6.2.3.3 | Bilaga A, punkt A.1 |
| [19] | EN 16584-2:2017


  Järnvägar – Utformning för personer med funktionsnedsättning – Allmänna krav –


  Del 2: Information |
| [19.1] | Visuella dörrsignaler | 4.2.2.3.2 (11) | 5.3.3.2 g och h |
| [20] | EN 17285:2020


  Järnvägar – Akustik – Mätningar av akustiska dörrvarningar |
| [20.1] | Mätning av signaler för innerdörrar | Tillägg G – G.4 | 5, 6, 7 |
| [20.2] | Mätning av signaler för ytterdörrar | Tillägg G – G.4 | 5, 6, 7 |
| [20.3] | Mätning av dörrdetekteringssignaler | Tillägg G – G.4 | 5, 7 |
| [21] | CEN/TS 16614-1:2020 Kollektivtransporter– Nätverk och tidtabellutbyte (NeTEx) - Del 1: Utbytesformat för offentliga transportnätverk |
| [21.1] | Formatering och utbyte av uppgifter om tillgänglighet | 7.2.1.1.1 | Alla |
| [22] | EN 12896-1:2016 Kollektivtransporter – Referensdatamodell – Gemensamma begrepp |
| [22.1] | Formatering och utbyte av uppgifter om tillgänglighet | 7.2.1.1.1 | Alla |

63.

Tillägg A ska ersättas med följande:

”Tillägg A

Standarder eller normgivande dokument som det hänvisas till i denna TSD

Index

Egenskaper som ska bedömas

Punkt i TSD:n

Obligatorisk punkt i standard

[1]

EN 81-70:2021+A1:2022

Säkerhetsregler för konstruktion och installation av hissar – Särskilda applikationer för person- och varupersonhissar – Del 70: Tillträde till hissar för personer inklusive personer med funktionsnedsättningar

[1.1]

Hissars mått

4.2.1.2.2 (5)

Punkt 5.3.1, tabell 3

[1.2]

Taktila skyltar

4.2.1.10 (7)

Tabell 4, punkterna c, h, j och k

[2]

EN 115-1:2017

Säkerhet hos rulltrappor och rullramper - Del 1: Konstruktion och installation

[2.1]

Konstruktion av rulltrappor och rullramper

4.2.1.2.2 (6)

5.4.1.2.2, 5.4.1.2.3

5.2.2

[3]

EN 12464-2:2014

Ljus och belysning – Belysning av arbetsplatser – Del 2: Arbetsplatser utomhus

[3.1]

Belysning på plattformar

4.2.1.9 (3)

Tabell 5.12, utom punkterna 5.12.16 och 5.12.19

[4]

EN 12464-1:2021

Ljus och belysning – Belysning av arbetsplatser – Del 1: Arbetsplatser inomhus

[4.1]

Belysning på plattformar

4.2.1.9 (3)

61.1.2

[5]

EN 60268-16:2020

Utrustning för ljudsystem – Del 16: Objektiv bedömning av talbegriplighet genom talöverföringsindex

[5.1]

Talöverföringsindex, stationer

4.2.1.11 (1)

Bilaga B

[5.2]

Talöverföringsindex, rullande materiel

4.2.2.7.4 (5)

[6]

EN 13272-1:2019

Järnvägar – Belysning i rullande materiel i kollektivtrafik – Del 1: Tung tågtrafik

[6.1]

Belysning i rullande materiel

4.2.2.4 (1)

4.1.2

[6.2]

Minskad belysning (driftsregel)

4.4.2.7

4.1.6, 4.1.7

[7]

ISO 3864-1:2011

Grafiska symboler – Säkerhetsfärger och säkerhetsskyltar – Del 1: Konstruktionsprinciper för säkerhetsskyltar och säkerhetsmärkningar

[7.1]

Skyltar som rör säkerhet, varningar, påbud och förbud

4.2.2.7.2 (1)

6, 7, 8, 9, 10, 11

[8]

EN 15273-1:2013+A1:2016/AC:2017

Järnvägar – Profiler– Del 1: Allmänt – Gemensamma regler för infrastruktur och rullande materiel

[8.1]

Beräkning av bq0

4.2.2.11.1 (2)

H.2.2

[9]

EN 16585-1:2017

Järnvägar – Utformning för personer med funktionsnedsättning – Utrustning och komponenter ombord rullande materiel – Del 1: Toaletter

[9.1]

Bedömning av universaltoalettmodulen

6.1.3.1

Kapitel 6

[9.2]

Bekväm räckvidd för en person i rullstol

4.2.2.2 (12)

Figur B.2

[10]

ISO 3864-4:2011

Grafiska symboler – Säkerhetsfärger och säkerhetsskyltar – Del 4: Kolorimetriska och fotometriska egenskaper hos material för säkerhetsskyltar

[10.1]

Definition av färger

5.3.2.6 (1)

Kapitel 4

[11]

EN 14752:2019+A1:2021

Järnvägar – Dörrsystem för rullande materiel

[11.1]

Hjälputrustning för på- och avstigning; mekanisk hållfasthet

5.3.2.8 (2)

4.2.2

[11.2]

Hinderdetektering

5.3.2.8 (5)

5.4

[12]

ISO 7000:2019

Grafiska symboler för användning på utrustning – Registrerade symboler

[12.1]

Symbol för skyltar som indikerar områden tillgängliga med rullstol

Punkt N.3 i tillägg N

Symbol 0100

[13]

ISO 7001:2007/Amd 4:2017

Grafiska symboler – Symboler för offentlig information

[13.1]

Symbol för skyltar som indikerar områden tillgängliga med rullstol

Punkt N.3 i tillägg N

Symbol PIPF 006

[14]

ETSI EN 301 462 :2000-03

Mänskliga faktorer

Symboler för att identifiera telekommunikationsutrustning för döva och personer med nedsatt hörsel

[14.1]

Symbol för skyltar som indikerar hörslingor

Punkt N.3 i tillägg N

4.3.1.2

[15]

EN 15273-2:2013+A1:2016

Järnvägar – Profiler– Del 2: Fordonsprofil för rullande materiel

[15.1]

Specialfall i Finland

7.3.2.6

Bilaga F

[16]

EN 16585-2:2017

Järnvägar – Utformning för personer med funktionsnedsättning – Utrustning och komponenter ombord rullande materiel – Del 2: Sittplatser, ståplatser och förflyttning

[16.1]

Diagram över reserverade sittplatser

4.2.2.1.2.1 (7)

4.2.2.1.2.1 (8)

Bilaga A

[16.2]

Sittplatser i samma riktning

4.2.2.1.2.2 (1)

Figur A.2

[16.3]

Sittplatser vända mot varandra

4.2.2.1.2.3 (1)

4.2.2.1.2.3 (2)

Figurerna A.3 och A.4

[16.4]

Diagram över rullstolsplatser

4.2.2.2 (4)

Figurerna B1, B2, B3

[16.5]

Diagram över rullstolsplatser

Tillägg F

Figur 5

[17]

EN 16585-3:2017

Järnvägar – Utformning för personer med funktionsnedsättning – Utrustning och komponenter ombord på rullande materiel – Del 3: Fria passager och innerdörrar

[17.1]

Fri väg genom fordonen

4.2.2.6 (1)

Figur 2

[17.2]

Fri väg mellan hopkopplade fordon i ett tågsätt

4.2.2.6 (1)

Figur 3

[17.3]

Fri väg till och från rullstolsanpassade områden

4.2.2.6 (1)

Figur 5

[17.4]

Korridorbredder för ändring av riktning

4.2.2.6 (4)

Tabell 3

[18]

EN 16584-1:2017

Järnvägar – Utformning för personer med funktionsnedsättning – Allmänna krav – Del 1: Kontrast

[18.1]

Bedömning av kontrast för delsystemet ’Rullande materiel’

6.2.3.3

Bilaga A, punkt A.1

[19]

EN 16584-2:2017

Järnvägar – Utformning för personer med funktionsnedsättning – Allmänna krav –

Del 2: Information

[19.1]

Visuella dörrsignaler

4.2.2.3.2 (11)

5.3.3.2 g och h

[20]

EN 17285:2020

Järnvägar – Akustik – Mätningar av akustiska dörrvarningar

[20.1]

Mätning av signaler för innerdörrar

Tillägg G – G.4

5, 6, 7

[20.2]

Mätning av signaler för ytterdörrar

Tillägg G – G.4

5, 6, 7

[20.3]

Mätning av dörrdetekteringssignaler

Tillägg G – G.4

5, 7

[21]

CEN/TS 16614-1:2020 Kollektivtransporter– Nätverk och tidtabellutbyte (NeTEx) - Del 1: Utbytesformat för offentliga transportnätverk

[21.1]

Formatering och utbyte av uppgifter om tillgänglighet

7.2.1.1.1

Alla

[22]

EN 12896-1:2016 Kollektivtransporter – Referensdatamodell – Gemensamma begrepp

[22.1]

Formatering och utbyte av uppgifter om tillgänglighet

7.2.1.1.1

Alla

| 64. | Tillägg C ska ersättas med


  ”Tillägg C

  (används inte)



  . |
| --- | --- |

64.

Tillägg C ska ersättas med

”Tillägg C

(används inte)

| 65. | I tillägg D ska tabell D.1 ändras på följande sätt:






  a) | Raden ”5.3.1.1 Displayer” ska utgå. |
| --- | --- | --- |

65.

I tillägg D ska tabell D.1 ändras på följande sätt:

a)

Raden ”5.3.1.1 Displayer” ska utgå.

| b) | Raden ”5.3.2.7 Displayer” ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Raden ”5.3.2.7 Displayer” ska utgå.

| 66. | I tillägg E ska tabellerna E.1 och E.2 ersättas med följande:
  ”Tabell E.1


  Bedömning av delsystemet ’Infrastruktur’ (konstruerat och levererat som en enhet)








  1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Egenskaper som ska bedömas | Konstruktions- och utvecklingsfas | Anläggningsfas |
| Granskning och/eller kontroll av konstruktionen | Inspektion |
| Parkeringsmöjligheter för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet | X | X |
| Hinderfria gångvägar | X | X |
| Gångvägsmarkering | X | X |
| Dörrar och ingångar | X | X |
| Golvytor | X | X |
| Genomskinliga hinder | X | X |
| Toaletter | X | X |
| Inredning och fristående enheter | X | X |
| Biljettförsäljning/Försäljningsdiskar eller biljettautomater/Informationsdiskar/Biljettvaliderare/Vändkors/Kundtjänster | X | X |
| Belysning | X | X |
| Visuell information: skyltar, piktogram, dynamisk information | X | X |
| Talad information | X | X |
| Plattformsbredd och plattformskant | X | X |
| Plattformens slut | X | X |
| Plankorsningar på stationer | X | X |

66.

I tillägg E ska tabellerna E.1 och E.2 ersättas med följande:

”Tabell E.1

Tabell E.1

Bedömning av delsystemet ’Infrastruktur’ (konstruerat och levererat som en enhet)

Bedömning av delsystemet ’Infrastruktur’ (konstruerat och levererat som en enhet)

1

2

3

Egenskaper som ska bedömas

Konstruktions- och utvecklingsfas

Anläggningsfas

Granskning och/eller kontroll av konstruktionen

Inspektion

Parkeringsmöjligheter för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet

X

X

Hinderfria gångvägar

X

X

Gångvägsmarkering

X

X

Dörrar och ingångar

X

X

Golvytor

X

X

Genomskinliga hinder

X

X

Toaletter

X

X

Inredning och fristående enheter

X

X

Biljettförsäljning/Försäljningsdiskar eller biljettautomater/Informationsdiskar/Biljettvaliderare/Vändkors/Kundtjänster

X

X

Belysning

X

X

Visuell information: skyltar, piktogram, dynamisk information

X

X

Talad information

X

X

Plattformsbredd och plattformskant

X

X

Plattformens slut

X

X

Plankorsningar på stationer

X

X

Tabell E.2

Tabell E.2

Bedömning av delsystemet ’Rullande materiel’ (konstruerat och levererat som serietillverkade produkter)

Bedömning av delsystemet ’Rullande materiel’ (konstruerat och levererat som serietillverkade produkter)

| 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- |
| Egenskaper som ska bedömas | Konstruktions- och utvecklingsfas | Produktionsfas |
| Granskning och/eller kontroll av konstruktionen | Typprovning | Rutinprovning |
| Sittplatser |
| Allmänt | X | X | |
| Reserverade sittplatser, allmänt | X | | |
| Sittplatser i samma riktning | X | X | |
| Sittplatser vända mot varandra | X | X | |
| Rullstolsplatser | X | X | |
| Dörrar |
| Allmänt | X | X | |
| Ytterdörrar | X | X | |
| Innerdörrar | X | X | |
| Belysning | | X | |
| Toaletter | X | | |
| Fria vägar | X | | |
| Kundinformation |
| Allmänt | X | X | |
| Skyltar, piktogram och taktil information | X | X | |
| Dynamisk visuell information | X | X | |
| Dynamisk akustisk information | X | X | |
| Nivåskillnader | X | | |
| Ledstänger | X | X | |
| Sovkupéer som är tillgängliga med rullstol | X | X | |
| Placering av trappsteg för på- och avstigning |
| Allmänna krav | X | | |
| Trappsteg för på- och avstigning | X | | X |
| Hjälputrustning för på- och avstigning | X | X | X” |

1

2

3

Egenskaper som ska bedömas

Konstruktions- och utvecklingsfas

Produktionsfas

Granskning och/eller kontroll av konstruktionen

Typprovning

Rutinprovning

Sittplatser

Sittplatser

Allmänt

X

X

Reserverade sittplatser, allmänt

X

Sittplatser i samma riktning

X

X

Sittplatser vända mot varandra

X

X

Rullstolsplatser

X

X

Dörrar

Dörrar

Allmänt

X

X

Ytterdörrar

X

X

Innerdörrar

X

X

Belysning

X

Toaletter

X

Fria vägar

X

Kundinformation

Kundinformation

Allmänt

X

X

Skyltar, piktogram och taktil information

X

X

Dynamisk visuell information

X

X

Dynamisk akustisk information

X

X

Nivåskillnader

X

Ledstänger

X

X

X

X

Sovkupéer som är tillgängliga med rullstol

X

X

X

X

Placering av trappsteg för på- och avstigning

Placering av trappsteg för på- och avstigning

Allmänna krav

X

Trappsteg för på- och avstigning

X

X

Hjälputrustning för på- och avstigning

X

X

X”

| 67. | Tillägg F ska ersättas med följande:


  ”Tillägg F
  Modernisering och ombyggnad av rullande materiel
  Om delar av rullande materiel moderniseras eller byggs om ska de uppfylla kraven i denna TSD. Överensstämmelse med innehållet i denna TSD är inte obligatorisk i följande fall:

  Strukturer

  Överensstämmelse är inte obligatorisk om det arbetet skulle kräva konstruktionsförändringar på dörröppningar (inre eller yttre), ramverk, kollisionsskydd, fordonskorgar och påkörningsskydd, eller mer allmänt om arbetet skulle kräva ny validering av hela fordonsstrukturen.

  Sittplatser

  Överensstämmelse med punkt 4.2.2.1 vad gäller grepphandtag på stolsryggarna krävs endast om sittplatsernas konstruktion moderniseras eller byggs om inom ett helt fordon.
  Överensstämmelse med punkt 4.2.2.1.2 vad gäller måtten på reserverade sittplatser och deras omgivning krävs endast om placeringen av sittplatser ändras inom ett helt tåg och överensstämmelse kan uppnås utan att minska tågets befintliga kapacitet. I så fall ska det maximala antalet reserverade sittplatser anges.
  Överensstämmelse med kraven på fri höjd ovanför sittplatser som är reserverade för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet krävs inte om den begränsande faktorn är en bagagehylla som inte ändras konstruktionsmässigt under moderniserings- eller ombyggnadsarbetet.

  Rullstolsplatser

  Tillhandahållande av rullstolsplatser är obligatoriskt endast om placeringen av sittplatser ändras inom ett helt tågsätt. Om ingångsdörröppningen eller de fria vägarna inte kan modifieras så att tillträde med rullstol möjliggörs, behöver dock inte rullstolsplatser tillhandahållas även om placeringen av sittplatser ändras. Rullstolsplatser som skapas i befintlig rullande materiel får arrangeras i enlighet med den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [16].
  Det är inte obligatoriskt att tillhandahålla anordningar för hjälpanrop vid rullstolsplatser om fordonet inte har ett elektriskt kommunikationssystem som kan anpassas så att en sådan anordning integreras.
  Tillhandahållandet av en sittplats med möjlighet till överflyttning från rullstol är obligatoriskt endast om detta inte kräver en förändring av utformningen av en befintlig rullstolsplats.

  Ytterdörrar

  Överensstämmelse med kraven på att positionen för yttre dörröppningar ska markeras tydligt på insidan av fordonet genom kontrasterande färger på golvet krävs endast vid modernisering eller ombyggnad som omfattar golvbeläggningen.
  Överensstämmelse med kraven på att tillhandahålla signaler för öppning och stängning av dörrar krävs endast när dörrmanöversystemet moderniseras eller byggs om.
  Fullständig överensstämmelse med kraven rörande placering och belysning av dörrmanövrering krävs endast när dörrmanöversystemet moderniseras eller byggs om och förutsatt att anordningarna kan omplaceras utan ändring av fordonskonstruktionen eller dörren. Om detta inte går ska dock de moderniserade eller ombyggda manöverknapparna installeras så nära den position som överensstämmer med kraven som möjligt.

  Innerdörrar

  Överensstämmelse med kraven avseende manövreringskraft vid dörrmanövrering och dörrmanövreringens placering krävs endast om dörren och dörrmekanismen och/eller anordningarna byggs om eller moderniseras.

  Belysning

  Överensstämmelse med kravet är inte obligatorisk om det kan fastställas att kapaciteten i elsystemet är otillräcklig för att klara ytterligare belastning eller att sådan belysning inte på ett lämpligt sätt kan installeras utan strukturella förändringar (av dörröppningar etc.).

  Toaletter

  Det är endast obligatoriskt att tillhandahålla en universaltoalett som fullständigt överensstämmer med kraven om befintliga toaletter genomgår en fullständig modernisering eller ombyggnad och en rullstolsplats tillhandahålls och om en universaltoalett kan rymmas utan strukturella förändringar av fordonskorgen.
  Det är inte obligatoriskt att tillhandahålla anordningar för hjälpanrop i universaltoalettutrymmen om fordonet inte har ett elektriskt kommunikationssystem som kan anpassas så att en sådan anordning integreras.

  Fria vägar

  Överensstämmelse med kraven i punkt 4.2.2.6 är endast obligatorisk om placeringen av sittplatser ändras inom ett helt fordon och en rullstolsplats tillhandahålls.
  Överensstämmelse med kraven på fria vägar mellan hopkopplade fordon krävs endast om gången mellan fordonen moderniseras eller byggs om.

  Information

  Överensstämmelse med kraven i punkt 4.2.2.7 vad gäller färdvägsinformation är inte obligatorisk vid modernisering eller ombyggnad. Om ett automatiskt system för färdvägsinformation installeras som del av ett moderniserings- eller ombyggnadsprogram ska det dock uppfylla kraven i den punkten.
  Överensstämmelse med de andra delarna i punkt 4.2.2.7 krävs när skyltar eller invändiga ytor moderniseras eller byggs om.

  Nivåskillnader

  Överensstämmelse med kraven i punkt 4.2.2.8 är inte obligatorisk vid modernisering eller ombyggnad. En kontrasterande varningsbård på trappstegskanter ska dock finnas när trappans ytmaterial moderniseras eller uppgraderas.

  Ledstänger

  Överensstämmelse med kraven i punkt 4.2.2.9 krävs endast när befintliga ledstänger omfattas av modernisering eller ombyggnad.

  Sovkupéer som är tillgängliga med rullstol

  Överensstämmelse med kravet på att tillhandahålla sovkupéer som är tillgängliga med rullstol krävs endast om befintliga sovkupéer moderniseras eller byggs om.
  Tillhandahållande av anordningar för hjälpanrop i sovkupéer som är tillgängliga med rullstol krävs inte om fordonet inte har ett elektriskt kommunikationssystem som kan anpassas för att integrera sådana anordningar.

  Trappstegs placering, trappsteg och hjälputrustning för på- och avstigning

  Överensstämmelse med kraven i punkterna 4.2.2.11 och 4.2.2.12 är inte obligatorisk vid modernisering eller ombyggnad. Om rörliga trappsteg eller andra integrerade hjälpmedel för på- och avstigning är monterade ska de dock uppfylla de relevanta bestämmelserna i dessa punkter.
  Om en rullstolsplats i enlighet med punkt 4.2.2.3 inrättas i samband med modernisering eller ombyggnad, ska det dock vara obligatoriskt att tillhandahålla någon form av hjälputrustning för på- och avstigning i enlighet med punkt 4.4.3. |
| --- | --- |

67.

Tillägg F ska ersättas med följande:

”Tillägg F

Modernisering och ombyggnad av rullande materiel

Om delar av rullande materiel moderniseras eller byggs om ska de uppfylla kraven i denna TSD. Överensstämmelse med innehållet i denna TSD är inte obligatorisk i följande fall:

Strukturer

Överensstämmelse är inte obligatorisk om det arbetet skulle kräva konstruktionsförändringar på dörröppningar (inre eller yttre), ramverk, kollisionsskydd, fordonskorgar och påkörningsskydd, eller mer allmänt om arbetet skulle kräva ny validering av hela fordonsstrukturen.

Sittplatser

Överensstämmelse med punkt 4.2.2.1 vad gäller grepphandtag på stolsryggarna krävs endast om sittplatsernas konstruktion moderniseras eller byggs om inom ett helt fordon.

Överensstämmelse med punkt 4.2.2.1.2 vad gäller måtten på reserverade sittplatser och deras omgivning krävs endast om placeringen av sittplatser ändras inom ett helt tåg och överensstämmelse kan uppnås utan att minska tågets befintliga kapacitet. I så fall ska det maximala antalet reserverade sittplatser anges.

Överensstämmelse med kraven på fri höjd ovanför sittplatser som är reserverade för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet krävs inte om den begränsande faktorn är en bagagehylla som inte ändras konstruktionsmässigt under moderniserings- eller ombyggnadsarbetet.

Rullstolsplatser

Tillhandahållande av rullstolsplatser är obligatoriskt endast om placeringen av sittplatser ändras inom ett helt tågsätt. Om ingångsdörröppningen eller de fria vägarna inte kan modifieras så att tillträde med rullstol möjliggörs, behöver dock inte rullstolsplatser tillhandahållas även om placeringen av sittplatser ändras. Rullstolsplatser som skapas i befintlig rullande materiel får arrangeras i enlighet med den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [16].

Det är inte obligatoriskt att tillhandahålla anordningar för hjälpanrop vid rullstolsplatser om fordonet inte har ett elektriskt kommunikationssystem som kan anpassas så att en sådan anordning integreras.

Tillhandahållandet av en sittplats med möjlighet till överflyttning från rullstol är obligatoriskt endast om detta inte kräver en förändring av utformningen av en befintlig rullstolsplats.

Ytterdörrar

Överensstämmelse med kraven på att positionen för yttre dörröppningar ska markeras tydligt på insidan av fordonet genom kontrasterande färger på golvet krävs endast vid modernisering eller ombyggnad som omfattar golvbeläggningen.

Överensstämmelse med kraven på att tillhandahålla signaler för öppning och stängning av dörrar krävs endast när dörrmanöversystemet moderniseras eller byggs om.

Fullständig överensstämmelse med kraven rörande placering och belysning av dörrmanövrering krävs endast när dörrmanöversystemet moderniseras eller byggs om och förutsatt att anordningarna kan omplaceras utan ändring av fordonskonstruktionen eller dörren. Om detta inte går ska dock de moderniserade eller ombyggda manöverknapparna installeras så nära den position som överensstämmer med kraven som möjligt.

Innerdörrar

Överensstämmelse med kraven avseende manövreringskraft vid dörrmanövrering och dörrmanövreringens placering krävs endast om dörren och dörrmekanismen och/eller anordningarna byggs om eller moderniseras.

Belysning

Överensstämmelse med kravet är inte obligatorisk om det kan fastställas att kapaciteten i elsystemet är otillräcklig för att klara ytterligare belastning eller att sådan belysning inte på ett lämpligt sätt kan installeras utan strukturella förändringar (av dörröppningar etc.).

Toaletter

Det är endast obligatoriskt att tillhandahålla en universaltoalett som fullständigt överensstämmer med kraven om befintliga toaletter genomgår en fullständig modernisering eller ombyggnad och en rullstolsplats tillhandahålls och om en universaltoalett kan rymmas utan strukturella förändringar av fordonskorgen.

Det är inte obligatoriskt att tillhandahålla anordningar för hjälpanrop i universaltoalettutrymmen om fordonet inte har ett elektriskt kommunikationssystem som kan anpassas så att en sådan anordning integreras.

Fria vägar

Överensstämmelse med kraven i punkt 4.2.2.6 är endast obligatorisk om placeringen av sittplatser ändras inom ett helt fordon och en rullstolsplats tillhandahålls.

Överensstämmelse med kraven på fria vägar mellan hopkopplade fordon krävs endast om gången mellan fordonen moderniseras eller byggs om.

Information

Överensstämmelse med kraven i punkt 4.2.2.7 vad gäller färdvägsinformation är inte obligatorisk vid modernisering eller ombyggnad. Om ett automatiskt system för färdvägsinformation installeras som del av ett moderniserings- eller ombyggnadsprogram ska det dock uppfylla kraven i den punkten.

Överensstämmelse med de andra delarna i punkt 4.2.2.7 krävs när skyltar eller invändiga ytor moderniseras eller byggs om.

Nivåskillnader

Överensstämmelse med kraven i punkt 4.2.2.8 är inte obligatorisk vid modernisering eller ombyggnad. En kontrasterande varningsbård på trappstegskanter ska dock finnas när trappans ytmaterial moderniseras eller uppgraderas.

Ledstänger

Överensstämmelse med kraven i punkt 4.2.2.9 krävs endast när befintliga ledstänger omfattas av modernisering eller ombyggnad.

Sovkupéer som är tillgängliga med rullstol

Överensstämmelse med kravet på att tillhandahålla sovkupéer som är tillgängliga med rullstol krävs endast om befintliga sovkupéer moderniseras eller byggs om.

Tillhandahållande av anordningar för hjälpanrop i sovkupéer som är tillgängliga med rullstol krävs inte om fordonet inte har ett elektriskt kommunikationssystem som kan anpassas för att integrera sådana anordningar.

Trappstegs placering, trappsteg och hjälputrustning för på- och avstigning

Överensstämmelse med kraven i punkterna 4.2.2.11 och 4.2.2.12 är inte obligatorisk vid modernisering eller ombyggnad. Om rörliga trappsteg eller andra integrerade hjälpmedel för på- och avstigning är monterade ska de dock uppfylla de relevanta bestämmelserna i dessa punkter.

Om en rullstolsplats i enlighet med punkt 4.2.2.3 inrättas i samband med modernisering eller ombyggnad, ska det dock vara obligatoriskt att tillhandahålla någon form av hjälputrustning för på- och avstigning i enlighet med punkt 4.4.3.

| 68. | Tillägg G ska ersättas med följande:


  ”Tillägg G
  Akustiska signaler vid dörrar avsedda för passagerares på- och avstigning
  G.1   Definitioner

  I detta tillägg används följande termer:








  fsignal | = | signaltonens frekvens |
| --- | --- | --- | --- |
| LS | = | ljudtrycksnivå mätt som LAFmax maximal ljudnivå mätt med A-frekvensviktning och snabb tidsviktning (Fast Time weighting) under mätperioden. |
| LSmax | = | maximum LAFmax |
| LSmin | = | minimum LAFmax |
| LSmin | = | omgivande bullernivå mätt enligt följande: |

68.

Tillägg G ska ersättas med följande:

”Tillägg G

Akustiska signaler vid dörrar avsedda för passagerares på- och avstigning

G.1   Definitioner

I detta tillägg används följande termer:

fsignal

=

signaltonens frekvens

LS

=

ljudtrycksnivå mätt som LAFmax maximal ljudnivå mätt med A-frekvensviktning och snabb tidsviktning (Fast Time weighting) under mätperioden.

LSmax

=

maximum LAFmax

LSmin

=

minimum LAFmax

LSmin

=

omgivande bullernivå mätt enligt följande:

| a) | frekvensområde energisumman av tre oktavband





  där








  L1 | = | Loct.500 Hz |
| --- | --- | --- | --- |
| L2 | = | Loct.1000 Hz |
| L3 | = | Loct.2000 Hz |

a)

frekvensområde energisumman av tre oktavband

Image 108

där

L1

=

Loct.500 Hz

L2

=

Loct.1000 Hz

L3

=

Loct.2000 Hz

| b) | Ljudtrycksnivå mätt som en energiekvivalent nivå på 20 s (LAeq20
  ) |
| --- | --- |

b)

Ljudtrycksnivå mätt som en energiekvivalent nivå på 20 s (LAeq20
  )

G.2   Dörröppnings- och dörrstängningssignal

G.2.1   Dörröppningssignal

| Egenskaper | En långsamt pulserande flertonssignal (upp till 2 pulser per sekund) med 2 toner som avges sekventiellt. |
| --- | --- |
| Frekvenser | –
  – | fsignal1
  = 2 200 Hz +/– 100 Hz

  fsignal2
  =1 760 Hz +/– 100 Hz |
| Ljudtrycksnivå | | Adaptiv anordning






  — | LS ≥ LN
  - 5 dB |

Egenskaper

En långsamt pulserande flertonssignal (upp till 2 pulser per sekund) med 2 toner som avges sekventiellt.

Frekvenser

–

–

fsignal1
  = 2 200 Hz +/– 100 Hz

fsignal2
  =1 760 Hz +/– 100 Hz

Ljudtrycksnivå

Adaptiv anordning

—

LS ≥ LN
  - 5 dB

| — | LSmax
  = 70 dB (+ 6/– 0) |
| --- | --- |

—

LSmax
  = 70 dB (+ 6/– 0)

–

Icke-adaptiv utrustning

| — | LS
  = 70 dB (+ 6/– 0) |
| --- | --- |

—

LS
  = 70 dB (+ 6/– 0)

G.2.2   Dörrstängningssignal

| Egenskaper | – | En snabbt pulserande ton (6–10 pulser per sekund) |
| --- | --- | --- |
| Frekvens | – | fsignal
  = 1900 Hz +/– 100 Hz |
| Ljudtrycksnivå | | Adaptiv anordning






  — | LS ≥ LN
  - 5 dB |

Egenskaper

–

En snabbt pulserande ton (6–10 pulser per sekund)

Frekvens

–

fsignal
  = 1900 Hz +/– 100 Hz

Ljudtrycksnivå

Adaptiv anordning

—

LS ≥ LN
  - 5 dB

| — | LSmax
  = 70 dB (+ 6/– 0) |
| --- | --- |

—

LSmax
  = 70 dB (+ 6/– 0)

–

Icke-adaptiv utrustning

| — | LS
  = 70 dB (+ 6/– 0) |
| --- | --- |

—

LS
  = 70 dB (+ 6/– 0)

G.3   Dörrdetekteringssignal

Dörrdetekteringssignalen kan utgöras av en enkeltonssignal (i enlighet med punkt G.3.1) eller en dubbeltonssignal (i enlighet med punkt G.3.2). Båda signaltyperna ska godtas enhetligt i alla medlemsstater.

G.3.1   Enkeltonssignal

| Egenskaper | Tonintervall (rektangel), ingen intoning eller uttoning






  — | Signalens impulslängd = 5 ms ± 1 ms ’på’ (ren tonimpuls) |
| --- | --- | --- |

Egenskaper

Tonintervall (rektangel), ingen intoning eller uttoning

—

Signalens impulslängd = 5 ms ± 1 ms ’på’ (ren tonimpuls)

| — | Signalens tidsmönster: 3–5 pulser per sekund |
| --- | --- |

—

Signalens tidsmönster: 3–5 pulser per sekund

Frekvens

| — | fsignal = 630 Hz ± 50 Hz |
| --- | --- |

—

fsignal = 630 Hz ± 50 Hz

Ljudtrycksnivå

Adaptiv anordning

| — | LS ≥ LN
  +5 dB |
| --- | --- |

—

LS ≥ LN
  +5 dB

| — | LSmin = 45 dB (+/- 2) |
| --- | --- |

—

LSmin = 45 dB (+/- 2)

| — | LSmax
  = 65 dB (+/- 2) |
| --- | --- |

—

LSmax
  = 65 dB (+/- 2)

Icke-adaptiv utrustning

| — | LS
  = 60 dB |
| --- | --- |

—

LS
  = 60 dB

G.3.2   Dubbeltonssignal

| Egenskaper | Tonintervall (signaldefinition)






  — | 100 ms intoning av ljudtrycksnivån |
| --- | --- | --- |

Egenskaper

Tonintervall (signaldefinition)

—

100 ms intoning av ljudtrycksnivån

| — | 100 ms ljud första tonen 550 Hz ± 50 Hz |
| --- | --- |

—

100 ms ljud första tonen 550 Hz ± 50 Hz

| — | 100 ms uttoning av ljudtrycksnivån |
| --- | --- |

—

100 ms uttoning av ljudtrycksnivån

| — | 200 ms av |
| --- | --- |

—

200 ms av

| — | 100 ms intoning av ljudtrycksnivån |
| --- | --- |

—

100 ms intoning av ljudtrycksnivån

| — | 100 ms ljud andra tonen 750 Hz ± 50 Hz |
| --- | --- |

—

100 ms ljud andra tonen 750 Hz ± 50 Hz

| — | 100 ms uttoning av ljudtrycksnivån |
| --- | --- |

—

100 ms uttoning av ljudtrycksnivån

| — | 900 ms av |
| --- | --- |

—

900 ms av

| — | Signalrepetitionstid = 1 700 ms |
| --- | --- |

—

Signalrepetitionstid = 1 700 ms

Frekvens

| | fsignal1 = 550 Hz ± 50 Hz |
| --- | --- |

fsignal1 = 550 Hz ± 50 Hz

| | fsignal2 = 750 Hz ± 50 Hz |
| --- | --- |

fsignal2 = 750 Hz ± 50 Hz

Ljudtrycksnivå

Adaptiv anordning

| — | LS ≥ LN
  - 5 dB |
| --- | --- |

—

LS ≥ LN
  - 5 dB

| — | LSmin
  = 50 dB (+/- 2 dB) |
| --- | --- |

—

LSmin
  = 50 dB (+/- 2 dB)

| — | LSmax
  = 70 dB (+/- 2 dB) |
| --- | --- |

—

LSmax
  = 70 dB (+/- 2 dB)

Icke-adaptiv utrustning

| — | LS
  = 70 dB |
| --- | --- |

—

LS
  = 70 dB

G.4   Mätpositioner

Mikrofonens position vid mätning av akustiska dörrsignaler ska vara enligt specifikationen det hänvisas till i tillägg A, index [20]. Specifikationen ska också användas för mikrofonens position för dörrdetekteringssignalen, trots att specifikationens tillämpningsområde inte omfattar dörrdetekteringssignalen.

Mätningar för att påvisa överensstämmelse ska utföras vid tre dörrplatser längs ett tåg. Dörren ska vara helt öppen för stängningsprovningen och helt stängd för öppningsprovningen.

| 69. | Tilläggen H, I, J, K och L ska utgå. |
| --- | --- |

69.

Tilläggen H, I, J, K och L ska utgå.

| 70. | Tillägg M ska ersättas med följande:


  ”Tillägg M
  Driftskompatibel rullstol som kan transporteras med tåg
  M.1   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

  I detta tillägg anges konstruktionstekniska gränsvärden för en driftskompatibel rullstol som kan transporteras med tåg. Dessa gränsvärden används för att konstruera och bedöma rullande materiel (struktur, konstruktion, layout) och dess komponenter (ytterdörrar, innerdörrar, stolar, toaletter osv.). Om en rullstols egenskaper överskrider gränsvärdena kan den rullande materielens användningsvillkor försämras för användaren (t.ex. ingen tillgång till rullstolsutrymmen). Överskridande av vissa gränsvärden kan hindra användaren från att få tillträde till den rullande materielen. Dessa gränsvärden definieras av varje järnvägsföretag i enlighet med punkt 4.2.6.1 i bilagan till förordning (EU) nr 454/2011.
  M.2   EGENSKAPER

  De värden som betraktas som konstruktionstekniska gränsvärden är följande:






  Grundläggande mått






  Bredd 700 mm plus minst 50 mm på varje sida för händerna vid förflyttning. |
| --- | --- |

70.

Tillägg M ska ersättas med följande:

”Tillägg M

Driftskompatibel rullstol som kan transporteras med tåg

M.1   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

I detta tillägg anges konstruktionstekniska gränsvärden för en driftskompatibel rullstol som kan transporteras med tåg. Dessa gränsvärden används för att konstruera och bedöma rullande materiel (struktur, konstruktion, layout) och dess komponenter (ytterdörrar, innerdörrar, stolar, toaletter osv.). Om en rullstols egenskaper överskrider gränsvärdena kan den rullande materielens användningsvillkor försämras för användaren (t.ex. ingen tillgång till rullstolsutrymmen). Överskridande av vissa gränsvärden kan hindra användaren från att få tillträde till den rullande materielen. Dessa gränsvärden definieras av varje järnvägsföretag i enlighet med punkt 4.2.6.1 i bilagan till förordning (EU) nr 454/2011.

M.2   EGENSKAPER

De värden som betraktas som konstruktionstekniska gränsvärden är följande:

Grundläggande mått

Bredd 700 mm plus minst 50 mm på varje sida för händerna vid förflyttning.

| Längd 1 200 mm plus 50 mm för fötter. |
| --- |

Längd 1 200 mm plus 50 mm för fötter.

| Hjul

  Det minsta hjulet ska klara att köra över ett mellanrum med måtten 75 mm horisontellt och 50 mm vertikalt. |
| --- |

Hjul

Det minsta hjulet ska klara att köra över ett mellanrum med måtten 75 mm horisontellt och 50 mm vertikalt.

| Höjd

  Max 1 450 mm inklusive en man under 95:e percentilen. |
| --- |

Höjd

Max 1 450 mm inklusive en man under 95:e percentilen.

| Vändcirkel







  1 500 mm |
| --- |

Vändcirkel

1 500 mm

| Vikt






  Fullt lastad vikt 300 kg för rullstol och rullstolsanvändare (inklusive bagage) i fall med en elektrisk rullstol där ingen assistans krävs för användning av hjälputrustning för på- och avstigning. |
| --- |

Vikt

Fullt lastad vikt 300 kg för rullstol och rullstolsanvändare (inklusive bagage) i fall med en elektrisk rullstol där ingen assistans krävs för användning av hjälputrustning för på- och avstigning.

| Fullt lastad vikt 200 kg för rullstol och rullstolsanvändare (inklusive bagage) i fall med en manuell rullstol. |
| --- |

Fullt lastad vikt 200 kg för rullstol och rullstolsanvändare (inklusive bagage) i fall med en manuell rullstol.

| Höjd på hinder som kan passeras och markfrigång






  Höjd på hinder som kan passeras 50 mm (max). |
| --- |

Höjd på hinder som kan passeras och markfrigång

Höjd på hinder som kan passeras 50 mm (max).

| Markfrigång 60 mm (min), vinklad uppåt 10° (17 %) framtill (under fotstödet). |
| --- |

Markfrigång 60 mm (min), vinklad uppåt 10° (17 %) framtill (under fotstödet).

| Maximal säker lutning på vilken rullstolen förblir stabil:






  Dynamisk stabilitet i alla riktningar vid en vinkel på 6° (10 %) |
| --- |

Maximal säker lutning på vilken rullstolen förblir stabil:

Dynamisk stabilitet i alla riktningar vid en vinkel på 6° (10 %)

| Statisk stabilitet i alla riktningar (även med broms åtdragen) vid en vinkel på 9° (16 %). |
| --- |

Statisk stabilitet i alla riktningar (även med broms åtdragen) vid en vinkel på 9° (16 %).

| 71. | Tillägg N ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt N.3 ska ersättas med följande:
  ”N.3   SYMBOLER SOM SKA ANVÄNDAS PÅ SKYLTAR


  Skylt med internationell rullstolssymbol

  Skyltar som indikerar områden tillgängliga med rullstol ska ha en symbol som överensstämmer med en av de specifikationer det hänvisas till i tillägg A, index [12] eller [13].

  Skylt för hörslinga

  Skyltar som indikerar var hörslingor finns installerade ska ha en symbol som överensstämmer med den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [14].

  Skyltar för sittplatser reserverade för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet

  Skyltar som indikerar reserverade sittplatser ska innehålla symboler i enlighet med figur N1.

  Figur N1


  Symboler för reserverade sittplatser





  ” |
| --- | --- | --- |

71.

Tillägg N ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt N.3 ska ersättas med följande:

”N.3   SYMBOLER SOM SKA ANVÄNDAS PÅ SKYLTAR

SYMBOLER SOM SKA ANVÄNDAS PÅ SKYLTAR

Skylt med internationell rullstolssymbol

Skylt med internationell rullstolssymbol

Skyltar som indikerar områden tillgängliga med rullstol ska ha en symbol som överensstämmer med en av de specifikationer det hänvisas till i tillägg A, index [12] eller [13].

Skylt för hörslinga

Skylt för hörslinga

Skyltar som indikerar var hörslingor finns installerade ska ha en symbol som överensstämmer med den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [14].

Skyltar för sittplatser reserverade för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet

Skyltar för sittplatser reserverade för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet

Skyltar som indikerar reserverade sittplatser ska innehålla symboler i enlighet med figur N1.

Figur N1

Figur N1

Symboler för reserverade sittplatser

Symboler för reserverade sittplatser

Image 109

  ”

| b) | Följande punkt N.4 ska läggas till:
  ”N.4   KYLTARNAS FÄRG

  Den särskilda skyltning som avses i detta tillägg ska vara vit mot mörkblå bakgrund. Om skyltar är placerade på en mörkblå vägg är det tillåtet att invertera färgerna på symbolen och bakgrunden (dvs. mörkblå symbol på vit bakgrund).” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt N.4 ska läggas till:

”N.4   KYLTARNAS FÄRG

KYLTARNAS FÄRG

Den särskilda skyltning som avses i detta tillägg ska vara vit mot mörkblå bakgrund. Om skyltar är placerade på en mörkblå vägg är det tillåtet att invertera färgerna på symbolen och bakgrunden (dvs. mörkblå symbol på vit bakgrund).”

| 72. | Följande tillägg P ska läggas till:


  ”Tillägg P

  Ändrade krav och övergångsregler

  För andra TSD-punkter än de som förtecknas i tabell P.1 och tabell P.2 innebär överensstämmelse med den föregående TSD:n (dvs. denna förordning i dess ändrade lydelse enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/772 (*5)) överensstämmelse med denna TSD som är tillämplig från och med den 28 september 2023.

  Ändringar med allmänna övergångsregler i 7 år

  För de TSD-punkter som förtecknas i tabell P.1 leder överensstämmelse med den föregående TSD:n inte till överensstämmelse med den version av denna TSD som är tillämplig från och med den 28 september 2023.
  Projekt som redan är i konstruktionsfasen den 28 september 2023 ska uppfylla kraven i denna TSD från och med den 28 september 2030.
  Projekt i produktionsfasen och rullande materiel i drift omfattas inte av de TSD-krav som förtecknas i tabell P.1.

  Tabell P.1


  Övergångsregler i 7 år








  Punkt(er) i denna TSD | Punkt(er) i föregående TSD | Förklaring till ändring av TSD |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.1.1(1a) | Inget krav | Nytt krav med förtydligande av korrekt placering av handtaget |
| 4.2.2.2(8) | 4.2.2.2(8) | Mer exakt formulering av kravet |
| 4.2.2.3.2(8)
  När en dörr stängs (av en passagerare eller någon ur tågpersonalen) ska en dörrstängningssignal ges. Signalen ska startas från manöveranordningen och ska fortsätta tills dörren är stängd. | Inget krav | Nytt krav |
| 4.2.2.3.2(11) | Inget krav | Nytt krav |
| 4.2.2.11.1(3)
  Den tekniska dokumentation som avses i punkt 4.2.12 i TSD ’Rullande materiel – Lok och passagerarfordon’ ska innehålla information om höjden och kantens läge för den teoretiska plattform som resulterar i en vertikal nivåskillnad (δν-) på 160 mm och ett horisontalt mellanrum (δh) på 200 mm från mittpunkten på framkanten av den rullande materielens lägsta trappsteg på ett rakt och plant spår. | Inget krav | Nytt krav |
| 5.3.2.6(1) | 5.3.2.6(1) | Begränsning av de möjligheter som ges |
| 5.3.2.8 | 5.3.2.8 | Nytt krav i den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [11] |
| 6.2.3.3 | Inget krav | Nytt krav som hänvisar till en särskild standard för kontrast |
| 7.3.2.6. Placering av trappsteg för på- och avstigning
  Specialfall i Spanien ’P’ | 7.3.2.6. Placering av trappsteg för på- och avstigning
  Specialfall i Spanien ’P’ för nät med spårvidden 1 668  mm | Nytt krav tillämpligt på fordon med spårvidden 1 668  mm |
| Tillägg G – Dörröppnings- och dörrstängningssignaler | Tillägg G – Dörröppnings- och dörrstängningssignaler | Ändring av mätmetod |

72.

Följande tillägg P ska läggas till:

”Tillägg P

Ändrade krav och övergångsregler

För andra TSD-punkter än de som förtecknas i tabell P.1 och tabell P.2 innebär överensstämmelse med den föregående TSD:n (dvs. denna förordning i dess ändrade lydelse enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/772 (*5)) överensstämmelse med denna TSD som är tillämplig från och med den 28 september 2023.

Ändringar med allmänna övergångsregler i 7 år

För de TSD-punkter som förtecknas i tabell P.1 leder överensstämmelse med den föregående TSD:n inte till överensstämmelse med den version av denna TSD som är tillämplig från och med den 28 september 2023.

Projekt som redan är i konstruktionsfasen den 28 september 2023 ska uppfylla kraven i denna TSD från och med den 28 september 2030.

Projekt i produktionsfasen och rullande materiel i drift omfattas inte av de TSD-krav som förtecknas i tabell P.1.

Tabell P.1

Övergångsregler i 7 år

Punkt(er) i denna TSD

Punkt(er) i föregående TSD

Förklaring till ändring av TSD

4.2.2.1.1(1a)

Inget krav

Nytt krav med förtydligande av korrekt placering av handtaget

4.2.2.2(8)

4.2.2.2(8)

Mer exakt formulering av kravet

4.2.2.3.2(8)

När en dörr stängs (av en passagerare eller någon ur tågpersonalen) ska en dörrstängningssignal ges. Signalen ska startas från manöveranordningen och ska fortsätta tills dörren är stängd.

Inget krav

Nytt krav

4.2.2.3.2(11)

Inget krav

Nytt krav

4.2.2.11.1(3)

Den tekniska dokumentation som avses i punkt 4.2.12 i TSD ’Rullande materiel – Lok och passagerarfordon’ ska innehålla information om höjden och kantens läge för den teoretiska plattform som resulterar i en vertikal nivåskillnad (δν-) på 160 mm och ett horisontalt mellanrum (δh) på 200 mm från mittpunkten på framkanten av den rullande materielens lägsta trappsteg på ett rakt och plant spår.

Inget krav

Nytt krav

5.3.2.6(1)

5.3.2.6(1)

Begränsning av de möjligheter som ges

5.3.2.8

5.3.2.8

Nytt krav i den specifikation det hänvisas till i tillägg A, index [11]

6.2.3.3

Inget krav

Nytt krav som hänvisar till en särskild standard för kontrast

7.3.2.6. Placering av trappsteg för på- och avstigning

Specialfall i Spanien ’P’

7.3.2.6. Placering av trappsteg för på- och avstigning

Specialfall i Spanien ’P’ för nät med spårvidden 1 668  mm

Nytt krav tillämpligt på fordon med spårvidden 1 668  mm

Tillägg G – Dörröppnings- och dörrstängningssignaler

Tillägg G – Dörröppnings- och dörrstängningssignaler

Ändring av mätmetod

Ändringar med särskilda övergångsregler:

För de TSD-punkter som förtecknas i tabell P.2 leder överensstämmelse med den föregående TSD:n inte till överensstämmelse med denna TSD som är tillämplig från och med den 28 september 2023.

Projekt som redan är i konstruktionsfasen den 28 september 2023, projekt i produktionsfasen, och rullande materiel i drift ska uppfylla kraven i denna TSD i enlighet med respektive övergångsregler som anges i tabell P.2 från och med den 28 september 2023.

Tabell P.2

Särskilda övergångsregler

| Punkt(er) i denna TSD | Punkt(er) i föregående TSD | Förklaring till ändring av TSD | Övergångsregler |
| --- | --- | --- | --- |
| Konstruktionsfasen har inte inletts | Konstruktionsfasen har inletts | Produktionsfas | Rullande materiel i drift |
| Inte tillämplig |

Punkt(er) i denna TSD

Punkt(er) i föregående TSD

Förklaring till ändring av TSD

Övergångsregler

Konstruktionsfasen har inte inletts

Konstruktionsfasen har inletts

Produktionsfas

Rullande materiel i drift

Inte tillämplig

(*5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/772 av den 16 maj 2019 om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 1300/2014 vad gäller förteckning över tillgångar i syfte att identifiera hinder för tillgänglighet, tillhandahålla information till användarna och övervaka och utvärdera framstegen i fråga om tillgänglighet (EUT L 139 I, 27.5.2019, s. 1)."

*5

---

(*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (EUT L 138, 26.5.2016, s. 44).”

*1

(*2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 av den 16 maj 2019 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av beslut 2012/757/EU (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 5).”

*2

(*3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/782 av den 29 april 2021 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (EUT L 172, 17.5.2021, s. 1).”

*3

(*4)  Kommissionens förordning (EU) nr 1299/2014 av den 18 november 2014 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende delsystemet Infrastruktur i Europeiska unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 1).”

*4

(*5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/772 av den 16 maj 2019 om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 1300/2014 vad gäller förteckning över tillgångar i syfte att identifiera hinder för tillgänglighet, tillhandahålla information till användarna och övervaka och utvärdera framstegen i fråga om tillgänglighet (EUT L 139 I, 27.5.2019, s. 1).’

*5

---

(1)  Modulerna CA1, CA2 och CH får endast användas för produkter som är tillverkade enligt en konstruktion som tagits fram och redan använts för att placera produkter på marknaden före tillämpningen av den TSD som är tillämplig på dessa produkter. En förutsättning är också att tillverkaren kan bevisa för det anmälda organet att konstruktionsgranskning och typkontroll utförts för tidigare tillämpningar under jämförbara förhållanden och att de uppfyller kraven i denna TSD. Denna bevisning ska dokumenteras och anses ge samma bevisnivå som modul CB eller konstruktionskontroll enligt modul CH1.”

1

---

BILAGA IV

Bilagan till förordning (EU) nr 1301/2014 ska ändras på följande sätt:

| (1) | (Berör inte den svenska versionen.) |
| --- | --- |

(1)

(Berör inte den svenska versionen.)

| (2) | (Berör inte den svenska versionen.) |
| --- | --- |

(2)

(Berör inte den svenska versionen.)

| (3) | (Berör inte den svenska versionen.) |
| --- | --- |

(3)

(Berör inte den svenska versionen.)

| (4) | I tabellen i punkt 3 ska raderna 4.2.4 och 4.2.5 ersättas med följande:












  ”4.2.4 | Banmatningssystemets prestanda | — | — | — | — | 1.5
  2.2.3 | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.5 | Ström vid stillastående | — | — | — | — | 1.5
  2.2.3 | —” |

(4)

I tabellen i punkt 3 ska raderna 4.2.4 och 4.2.5 ersättas med följande:

”4.2.4

Banmatningssystemets prestanda

—

—

—

—

1.5

2.2.3

—

4.2.5

Ström vid stillastående

—

—

—

—

1.5

2.2.3

—”

| (5) | Punkt 4.2.1 ska ersättas med följande:






  ”4.2.1 | (används inte)” |
| --- | --- | --- |

(5)

Punkt 4.2.1 ska ersättas med följande:

”4.2.1

| (6) | Punkt 4.2.2.1 ska ersättas med följande:
  ”4.2.2.1   Banmatningssystem







  (a) | Spänning och frekvens (4.2.3) |
| --- | --- | --- |

(6)

Punkt 4.2.2.1 ska ersättas med följande:

”4.2.2.1   Banmatningssystem

(a)

Spänning och frekvens (4.2.3)

| (b) | Parametrar avseende banmatningssystemets prestanda (4.2.4) |
| --- | --- |

(b)

Parametrar avseende banmatningssystemets prestanda (4.2.4)

| (c) | Ström vid stillastående (4.2.5) |
| --- | --- |

(c)

Ström vid stillastående (4.2.5)

| (d) | Återmatande bromsning (4.2.6) |
| --- | --- |

(d)

Återmatande bromsning (4.2.6)

| (e) | Reläskyddskoordination (4.2.7) |
| --- | --- |

(e)

Reläskyddskoordination (4.2.7)

| (f) | Övertoner och dynamiska effekter för banmatningssystem med växelström (4.2.8)” |
| --- | --- |

(f)

Övertoner och dynamiska effekter för banmatningssystem med växelström (4.2.8)”

| (7) | Punkt 4.2.3 ska ersättas med följande:
  ”4.2.3   Spänning och frekvens

  Banmatningssystemets nominella spänning och nominella frekvens ska överensstämma med ett av följande fyra system:






  (a) | Växelspänningssystem 25 kV 50 Hz. |
| --- | --- | --- |

(7)

Punkt 4.2.3 ska ersättas med följande:

”4.2.3   Spänning och frekvens

Banmatningssystemets nominella spänning och nominella frekvens ska överensstämma med ett av följande fyra system:

(a)

Växelspänningssystem 25 kV 50 Hz.

| (b) | Växelspänningssystem 15 kV 16,7 Hz. |
| --- | --- |

(b)

Växelspänningssystem 15 kV 16,7 Hz.

| (c) | Likspänningssystem 3 kV. |
| --- | --- |

(c)

Likspänningssystem 3 kV.

| (d) | Likspänningssystem 1,5 kV. |
| --- | --- |

(d)

Likspänningssystem 1,5 kV.

För nya linjer med hastigheter högre än 250 km/tim anges genomförandebestämmelser i punkt 7.1.1.”

| (8) | Punkt 4.2.4 ska ersättas med följande:
  ”4.2.4   Banmatningssystemets prestanda

  För nybyggda delsystem, eller om banmatningssystemet ändras (t.ex. övergång från likström till växelström), ska delsystemets kvalitetsindex överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 1 för att tågen ska kunna följa den planerade körplanen.” |
| --- | --- |

(8)

Punkt 4.2.4 ska ersättas med följande:

”4.2.4   Banmatningssystemets prestanda

För nybyggda delsystem, eller om banmatningssystemet ändras (t.ex. övergång från likström till växelström), ska delsystemets kvalitetsindex överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 1 för att tågen ska kunna följa den planerade körplanen.”

| (9) | Punkt 4.2.5 ska ersättas med följande:
  ”4.2.5   Ström vid stillastående

  Kontaktledningen ska konstrueras för att klara åtminstone strömvärdena vid stillastående per strömavtagare i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 2.” |
| --- | --- |

(9)

Punkt 4.2.5 ska ersättas med följande:

”4.2.5   Ström vid stillastående

Kontaktledningen ska konstrueras för att klara åtminstone strömvärdena vid stillastående per strömavtagare i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 2.”

| (10) | I punkt 4.2.6 ska led 1 ersättas med följande:






  ”1. | Banmatningssystem ska vara konstruerade så att de medger användning av återmatande bromsning i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 1.” |
| --- | --- | --- |

(10)

I punkt 4.2.6 ska led 1 ersättas med följande:

”1.

Banmatningssystem ska vara konstruerade så att de medger användning av återmatande bromsning i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 1.”

| (11) | Punkt 4.2.7 ska ersättas med följande:
  ”4.2.7   Reläskyddskoordination

  Utformningen av reläskyddskoordination inom delsystemet Energi ska uppfylla kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 1.” |
| --- | --- |

(11)

Punkt 4.2.7 ska ersättas med följande:

”4.2.7   Reläskyddskoordination

Utformningen av reläskyddskoordination inom delsystemet Energi ska uppfylla kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 1.”

| (12) | I punkt 4.2.8 ska led 2 ersättas med följande:






  ”2. | För att undvika instabilitet och uppnå kompatibilitet för elsystemet ska övertoner i spänningen begränsas så att de ligger under de kritiska värden som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 1.” |
| --- | --- | --- |

(12)

I punkt 4.2.8 ska led 2 ersättas med följande:

”2.

För att undvika instabilitet och uppnå kompatibilitet för elsystemet ska övertoner i spänningen begränsas så att de ligger under de kritiska värden som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 1.”

| (13) | Punkt 4.2.9 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 1 ska ”7.2.3” ersättas med ”7.1.2”. |
| --- | --- | --- |

(13)

Punkt 4.2.9 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 1 ska ”7.2.3” ersättas med ”7.1.2”.

| (b) | (Berör inte den svenska versionen.) |
| --- | --- |

(b)

(Berör inte den svenska versionen.)

| (14) | I punkt 4.2.9.1 ska leden 1, 2 och 3 ersättas med följande:






  ”1. | Tillåtna värden för kontakttrådens höjd finns i tabell 4.2.9.1.

  Tabell 4.2.9.1


  Kontakttrådens höjd








  Beskrivning | v ≥ 250 (km/tim.) | v < 250 (km/tim.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kontakttrådens nominella höjd (mm) | Mellan 5 080 och 5 300 | Mellan 5 000 och 5 750 |
| Kontakttrådens minsta konstruktionshöjd (mm) | 5 080 | I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 3 beroende på den valda profilen |
| Kontakttrådens maximala konstruktionshöjd (mm) | 5 300 | 6 200  (1) |

(14)

I punkt 4.2.9.1 ska leden 1, 2 och 3 ersättas med följande:

”1.

Tillåtna värden för kontakttrådens höjd finns i tabell 4.2.9.1.

Tabell 4.2.9.1

Kontakttrådens höjd

Beskrivning

v ≥ 250 (km/tim.)

v < 250 (km/tim.)

Kontakttrådens nominella höjd (mm)

Mellan 5 080 och 5 300

Mellan 5 000 och 5 750

Kontakttrådens minsta konstruktionshöjd (mm)

5 080

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 3 beroende på den valda profilen

Kontakttrådens maximala konstruktionshöjd (mm)

5 300

6 200  (1)

| 2. | För förhållandet mellan kontakttrådens höjd och strömavtagarens arbetsområde i höjdled, se den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 3. |
| --- | --- |

2.

För förhållandet mellan kontakttrådens höjd och strömavtagarens arbetsområde i höjdled, se den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 3.

| 3. | Vid plankorsningar ska kontakttrådens höjd bestämmas av nationella bestämmelser eller, om sådana saknas, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 4.” |
| --- | --- |

3.

Vid plankorsningar ska kontakttrådens höjd bestämmas av nationella bestämmelser eller, om sådana saknas, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 4.”

| (15) | Punkt 4.2.9.2 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Kontakttrådens maximala avvikelse i sidled i förhållande till spårets mittlinje under påverkan av sidvind ska vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2.” |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Punkt 4.2.9.2 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.

Kontakttrådens maximala avvikelse i sidled i förhållande till spårets mittlinje under påverkan av sidvind ska vara i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2.”

| (b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:






  ”3. | Spårviddssystem 1 520 mm:
  För medlemsstater som tillämpar strömavtagarprofil enligt punkt 4.2.8.2.9.2.3 i TSD Lok och passagerarfordon ska den maximala avvikelsen i sidled för kontakttråden i förhållande till strömavtagarens centrum under påverkan av sidvind vara 500 mm.” |
| --- | --- | --- |

(b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.

Spårviddssystem 1 520 mm:

För medlemsstater som tillämpar strömavtagarprofil enligt punkt 4.2.8.2.9.2.3 i TSD Lok och passagerarfordon ska den maximala avvikelsen i sidled för kontakttråden i förhållande till strömavtagarens centrum under påverkan av sidvind vara 500 mm.”

| (16) | Punkt 4.2.10 ska ersättas med följande:
  ”4.2.10   Strömavtagarens profil









  1. | Andra spårviddssystem än 1 520 mm:
  Strömavtagarens mekaniska kinematiska profil ska specificeras med hjälp av den metod som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2 till denna TSD och de strömavtagarprofiler som definieras i punkterna 4.2.8.2.9.2.1 och 4.2.8.2.9.2.2 i TSD Lok och passagerarfordon. |
| --- | --- | --- |

(16)

Punkt 4.2.10 ska ersättas med följande:

”4.2.10   Strömavtagarens profil

1.

Strömavtagarens mekaniska kinematiska profil ska specificeras med hjälp av den metod som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2 till denna TSD och de strömavtagarprofiler som definieras i punkterna 4.2.8.2.9.2.1 och 4.2.8.2.9.2.2 i TSD Lok och passagerarfordon.

| 2. | Spårviddssystem 1 520 mm:
  För medlemsstater som tillämpar strömavtagarprofil enligt TSD Lok och passagerarfordon, punkt 4.2.8.2.9.2.3 är den statiska profilen som är tillgänglig för strömavtagaren definierad i tillägg D till denna TSD. |
| --- | --- |

2.

För medlemsstater som tillämpar strömavtagarprofil enligt TSD Lok och passagerarfordon, punkt 4.2.8.2.9.2.3 är den statiska profilen som är tillgänglig för strömavtagaren definierad i tillägg D till denna TSD.

| 3. | Ingen del av delsystemet Energi får komma in i strömavtagarens profil så som den anges i leden 1 och 2, med undantag för kontakttråden och tillsatsröret.” |
| --- | --- |

3.

| (17) | I punkt 4.2.11 ska leden 2 och 3 ersättas med följande:






  ”2. | Värdeintervallen för Fm för varje banmatningssystem definieras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2. |
| --- | --- | --- |

(17)

I punkt 4.2.11 ska leden 2 och 3 ersättas med följande:

”2.

Värdeintervallen för Fm för varje banmatningssystem definieras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2.

| 3. | Kontaktledningarna ska konstrueras för att klara den övre konstruktionsgränsen för Fm som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2.” |
| --- | --- |

3.

Kontaktledningarna ska konstrueras för att klara den övre konstruktionsgränsen för Fm som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2.”

| (18) | I punkt 4.2.12 ska leden 2 och 3 ersättas med följande:






  ”2. | S0 är det simulerade eller uppmätta upplyftet av kontakttråden vid tillsatsröret med minst två strömavtagare i funktion samtidigt och den övre gränsen för Fm vid kontraktledningens konstruktionshastighet. När upplyft av tillsatsröret är fysiskt begränsat till följd av kontaktledningens konstruktion är det tillåtet att minska det nödvändiga utrymmet till 1,5S0 (se den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 3). |
| --- | --- | --- |

(18)

I punkt 4.2.12 ska leden 2 och 3 ersättas med följande:

”2.

S0 är det simulerade eller uppmätta upplyftet av kontakttråden vid tillsatsröret med minst två strömavtagare i funktion samtidigt och den övre gränsen för Fm vid kontraktledningens konstruktionshastighet. När upplyft av tillsatsröret är fysiskt begränsat till följd av kontaktledningens konstruktion är det tillåtet att minska det nödvändiga utrymmet till 1,5S0 (se den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 3).

| 3. | Den maximala kraften (Fmax) är vanligen inom intervallet Fm plus tre standardavvikelser σmax. Högre värden kan förekomma på vissa platser och anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 3. För styva komponenter, t.ex. sektionsisolatorer i kontaktledningssystem, kan kontaktkraften öka upp till maximalt 350 N.” |
| --- | --- |

3.

Den maximala kraften (Fmax) är vanligen inom intervallet Fm plus tre standardavvikelser σmax. Högre värden kan förekomma på vissa platser och anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 3. För styva komponenter, t.ex. sektionsisolatorer i kontaktledningssystem, kan kontaktkraften öka upp till maximalt 350 N.”

| (19) | Punkt 4.2.13 ska ersättas med följande:
  ”4.2.13   Avstånd mellan strömavtagare för kontaktledningskonstruktion

  Kontaktledningen ska vara konstruerad för tåg med åtminstone två strömavtagare samtidigt i funktion. Avståndet mellan två strömavtagartoppar, centrumlinje till centrumlinje, ska vara lika med eller mindre än de värden som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 2.” |
| --- | --- |

(19)

Punkt 4.2.13 ska ersättas med följande:

”4.2.13   Avstånd mellan strömavtagare för kontaktledningskonstruktion

Kontaktledningen ska vara konstruerad för tåg med åtminstone två strömavtagare samtidigt i funktion. Avståndet mellan två strömavtagartoppar, centrumlinje till centrumlinje, ska vara lika med eller mindre än de värden som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 2.”

| (20) | I punkt 4.2.14 ska led 3 ersättas med följande:






  ”3. | Tillåtna material för kontakttrådar är koppar och kopparlegering. Kontakttråden ska uppfylla kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 5.” |
| --- | --- | --- |

(20)

I punkt 4.2.14 ska led 3 ersättas med följande:

”3.

Tillåtna material för kontakttrådar är koppar och kopparlegering. Kontakttråden ska uppfylla kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 5.”

| (21) | Punkt 4.2.15 ska ersättas med följande:
  ”4.2.15   Fasskiljande sektioner

  4.2.15.1   Allmänt









  1. | Konstruktionen av fasskiljande sektioner ska garantera att tåg kan förflytta sig från en sektion till en intilliggande utan att överbrygga de två faserna. Utbytet av elkraft mellan kontaktledningen och enheten ska sänkas till noll genom att fordonets huvudbrytare stängs av eller på annat likvärdigt sätt innan det går in i den fasskiljande sektionen. Lämpliga åtgärder ska vidtas (med undantag för den korta skiljande sektionen) för att medge att tåg som stannas inom den fasskiljande sektionen kan starta igen. |
| --- | --- | --- |

(21)

Punkt 4.2.15 ska ersättas med följande:

”4.2.15   Fasskiljande sektioner

4.2.15.1   Allmänt

1.

| 2. | Totallängden D för spänningslösa sektioner är definierad i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2. För beräkning av isolationsavstånd till D ska hänsyn tas till tillägg E index 3 och ett upplyft lika med S0. |
| --- | --- |

2.

4.2.15.2   Linjer med hastighet v ≥ 250 km/tim

Två olika konstruktioner av fasskiljande sektioner kan användas:

| (a) | En konstruktion av fasskiljande sektioner där alla strömavtagare på de längsta tåg som uppfyller TSD-kraven befinner sig i den spänningslösa sektionen. Den totala längden på den spänningslösa sektionen ska vara minst 402 m.
  Detaljerade krav finns i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2. |
| --- | --- |

(a)

En konstruktion av fasskiljande sektioner där alla strömavtagare på de längsta tåg som uppfyller TSD-kraven befinner sig i den spänningslösa sektionen. Den totala längden på den spänningslösa sektionen ska vara minst 402 m.

Detaljerade krav finns i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2.

| (b) | En konstruktion med kortare fasskiljande sektioner med tre isolerade överlappningar enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2. Den totala längden på den spänningslösa sektionen vid denna konstruktion är mindre än 142 m inklusive isolationsavstånd och toleranser. |
| --- | --- |

(b)

En konstruktion med kortare fasskiljande sektioner med tre isolerade överlappningar enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2. Den totala längden på den spänningslösa sektionen vid denna konstruktion är mindre än 142 m inklusive isolationsavstånd och toleranser.

4.2.15.3   Linjer med hastighet v < 250 km/tim

Utformningen av fasskiljande sektioner ska normalt utnyttja lösningar så som beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2. Om en alternativ lösning föreslås ska det påvisas att alternativet är minst lika tillförlitligt.”

| (22) | Punkt 4.2.16.1 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 1 ska första meningen ersättas med följande:

  ”Konstruktionen av systemskiljande sektioner ska garantera att tåg kan förflytta sig från ett banmatningssystem till ett intilliggande annat banmatningssystem utan att det överbryggar de två systemen.” |
| --- | --- | --- |

(22)

Punkt 4.2.16.1 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 1 ska första meningen ersättas med följande:

”Konstruktionen av systemskiljande sektioner ska garantera att tåg kan förflytta sig från ett banmatningssystem till ett intilliggande annat banmatningssystem utan att det överbryggar de två systemen.”

| (b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:






  ”3. | Totallängden D för spänningslösa sektioner är definierad i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2. För beräkning av isolationsavstånd till D ska hänsyn tas till tillägg E index 3 och ett upplyft lika med S0.” |
| --- | --- | --- |

(b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.

Totallängden D för spänningslösa sektioner är definierad i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2. För beräkning av isolationsavstånd till D ska hänsyn tas till tillägg E index 3 och ett upplyft lika med S0.”

| (23) | Punkt 4.2.16.2 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Utbytet av elkraft mellan kontaktledningen och enheten ska sänkas till noll genom att fordonets huvudbrytare stängs av eller på annat likvärdigt sätt innan det går in i den systemskiljande sektionen.” |
| --- | --- | --- | --- |

(23)

Punkt 4.2.16.2 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.

Utbytet av elkraft mellan kontaktledningen och enheten ska sänkas till noll genom att fordonets huvudbrytare stängs av eller på annat likvärdigt sätt innan det går in i den systemskiljande sektionen.”

| (b) | I punkt 2 ska leden b och c ersättas med följande:






  ”b) | Åtgärder ska vidtas inom ramen för delsystemet Energi för att undvika överbryggning av de båda intilliggande systemen om frånslag av fordonets huvudbrytare misslyckats. |
| --- | --- | --- |

(b)

I punkt 2 ska leden b och c ersättas med följande:

”b)

Åtgärder ska vidtas inom ramen för delsystemet Energi för att undvika överbryggning av de båda intilliggande systemen om frånslag av fordonets huvudbrytare misslyckats.

| c) | Variationerna i kontakttrådens höjd längs hela den skiljande sektionen ska uppfylla kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 3.” |
| --- | --- |

c)

Variationerna i kontakttrådens höjd längs hela den skiljande sektionen ska uppfylla kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 3.”

| (24) | I punkt 4.2.16.3 ska led 2 ersättas med följande:






  ”2. | Om en systemskiljande sektion passeras med sänkta strömavtagare ska den vara konstruerad så att elektrisk kontakt mellan de två banmatningssystemen på grund av en oavsiktligt höjd strömavtagare undviks.” |
| --- | --- | --- |

(24)

I punkt 4.2.16.3 ska led 2 ersättas med följande:

”2.

Om en systemskiljande sektion passeras med sänkta strömavtagare ska den vara konstruerad så att elektrisk kontakt mellan de två banmatningssystemen på grund av en oavsiktligt höjd strömavtagare undviks.”

| (25) | I punkt 4.2.17 ska leden 2 och 3 ersättas med följande:






  ”2. | Det markbaserade systemet för insamling av energidata (DCS, Data Collecting System) ska ta emot, lagra och exportera sammanställda data för energifakturering utan att förvanska dessa, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 6. |
| --- | --- | --- |

(25)

I punkt 4.2.17 ska leden 2 och 3 ersättas med följande:

”2.

Det markbaserade systemet för insamling av energidata (DCS, Data Collecting System) ska ta emot, lagra och exportera sammanställda data för energifakturering utan att förvanska dessa, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 6.

| 3. | Det markbaserade systemet för insamling av energidata ska stödja alla krav på datautbyte enligt definitionen i punkt 4.2.8.2.8.4 i TSD Lok och passagerarfordon och kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 7.” |
| --- | --- |

3.

Det markbaserade systemet för insamling av energidata ska stödja alla krav på datautbyte enligt definitionen i punkt 4.2.8.2.8.4 i TSD Lok och passagerarfordon och kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 7.”

| (26) | Punkt 4.2.18 ska ersättas med följande:
  ”4.2.18   Åtgärder till skydd mot elchock

  Elsäkerhet för kontaktledningssystemet och skydd mot elchock ska uppnås genom överensstämmelse med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 4 och, när det gäller växelspänningsgränser för personsäkerhet och likspänningsgränser, genom överensstämmelse med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 4.” |
| --- | --- |

(26)

Punkt 4.2.18 ska ersättas med följande:

”4.2.18   Åtgärder till skydd mot elchock

Elsäkerhet för kontaktledningssystemet och skydd mot elchock ska uppnås genom överensstämmelse med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 4 och, när det gäller växelspänningsgränser för personsäkerhet och likspänningsgränser, genom överensstämmelse med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 4.”

| (27) | I punkt 4.3.2 ska tabellen ändras på följande sätt:






  (a) | Andra och tredje raderna ska ersättas med följande:








  ”Banmatningssystemets prestanda | 4.2.4 | Största ström från kontaktledning
  Effektfaktor | 4.2.8.2.4
  4.2.8.2.6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ström vid stillastående | 4.2.5 | Största ström vid stillastående | 4.2.8.2.5” |

(27)

I punkt 4.3.2 ska tabellen ändras på följande sätt:

(a)

Andra och tredje raderna ska ersättas med följande:

”Banmatningssystemets prestanda

4.2.4

Största ström från kontaktledning

Effektfaktor

4.2.8.2.4

4.2.8.2.6

Ström vid stillastående

4.2.5

Största ström vid stillastående

4.2.8.2.5”

| (b) | Sjätte raden ska ersättas med följande:








  ”Övertoner och dynamiska effekter för banmatningssystem med växelström | 4.2.8 | Övertoner och dynamiska effekter för växelströmssystem | 4.2.8.2.7” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

Sjätte raden ska ersättas med följande:

”Övertoner och dynamiska effekter för banmatningssystem med växelström

4.2.8

Övertoner och dynamiska effekter för växelströmssystem

4.2.8.2.7”

| (28) | I punkt 4.3.4 ska leden 2 och 3 ersättas med följande:






  ”2. | Informationen överförs mellan de markbaserade och fordonsbaserade ETCS-delsystemen samt mellan det fordonsbaserade ETCS-systemet och fordonets kraftsystem. Överföringsgränssnittet anges i TSD Trafikstyrning och signalering och TSD Lok och passagerarfordon. |
| --- | --- | --- |

(28)

I punkt 4.3.4 ska leden 2 och 3 ersättas med följande:

”2.

Informationen överförs mellan de markbaserade och fordonsbaserade ETCS-delsystemen samt mellan det fordonsbaserade ETCS-systemet och fordonets kraftsystem. Överföringsgränssnittet anges i TSD Trafikstyrning och signalering och TSD Lok och passagerarfordon.

| 3. | Relevant information för att stänga av fordonets huvudbrytare, ändra tågets maximala strömuttag, byta banmatningssystem och hantera strömavtagare ska överföras via ETCS om linjen är utrustad med ETCS och om dessa markbaserade funktioner är tillgängliga.” |
| --- | --- |

3.

Relevant information för att stänga av fordonets huvudbrytare, ändra tågets maximala strömuttag, byta banmatningssystem och hantera strömavtagare ska överföras via ETCS om linjen är utrustad med ETCS och om dessa markbaserade funktioner är tillgängliga.”

| (29) | I tabellen i punkt 4.3.5 ska första raden ersättas med följande:








  ”Banmatningssystemets prestanda | 4.2.4 | Tågsammansättning
  Sammanställning av linjeboken | 4.2.2.5
  4.2.1.2.2.1” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(29)

I tabellen i punkt 4.3.5 ska första raden ersättas med följande:

”Banmatningssystemets prestanda

4.2.4

Tågsammansättning

Sammanställning av linjeboken

4.2.2.5

4.2.1.2.2.1”

| (30) | Punkt 5.2.1.6 ska ersättas med följande:
  ”5.2.1.6   Ström vid stillastående

  Kontaktledningen ska konstrueras i enlighet med de krav som anges i punkt 4.2.5.” |
| --- | --- |

(30)

Punkt 5.2.1.6 ska ersättas med följande:

”5.2.1.6   Ström vid stillastående

Kontaktledningen ska konstrueras i enlighet med de krav som anges i punkt 4.2.5.”

| (31) | Punkt 6.1.4.1 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 1 ska led d ersättas med följande:






  ”d) | Kontaktledningens konstruktion ska bedömas med ett simuleringsverktyg som kontrollerats i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 8 och genom mätning i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 9.
  För kontaktledning med en konstruktionshastighet upp till och med 100 km/tim krävs ingen simulering eller mätning av det dynamiska beteendet.” |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

Punkt 6.1.4.1 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 1 ska led d ersättas med följande:

”d)

Kontaktledningens konstruktion ska bedömas med ett simuleringsverktyg som kontrollerats i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 8 och genom mätning i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 9.

För kontaktledning med en konstruktionshastighet upp till och med 100 km/tim krävs ingen simulering eller mätning av det dynamiska beteendet.”

| (b) | I punkt 3 ska led f ersättas med följande:






  ”f) | För att vara acceptabel ska den uppmätta strömavtagningens kvalitet vara i enlighet med punkt 4.2.12 när det gäller upplyft och när det gäller antingen medelkontaktkraft och standardavvikelse eller procentuell andel ljusbågar. Upplyft av minst två tillsatsrör ska mätas.” |
| --- | --- | --- |

(b)

I punkt 3 ska led f ersättas med följande:

”f)

För att vara acceptabel ska den uppmätta strömavtagningens kvalitet vara i enlighet med punkt 4.2.12 när det gäller upplyft och när det gäller antingen medelkontaktkraft och standardavvikelse eller procentuell andel ljusbågar. Upplyft av minst två tillsatsrör ska mätas.”

| (32) | Punkt 6.1.4.2 ska ersättas med följande:
  ”6.1.4.2   Bedömning av ström vid stillastående (enbart likströmssystem)

  Bedömning av överensstämmelse för likströmssystem ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2.” |
| --- | --- |

(32)

Punkt 6.1.4.2 ska ersättas med följande:

”6.1.4.2   Bedömning av ström vid stillastående (enbart likströmssystem)

Bedömning av överensstämmelse för likströmssystem ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 2.”

| (33) | I punkt 6.1.5 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”I enlighet med artikel 9.2 i direktiv (EU) 2016/797 ska EG-försäkran om överensstämmelse åtföljas av en förklaring som beskriver användningsvillkoren:” |
| --- | --- |

(33)

I punkt 6.1.5 ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”I enlighet med artikel 9.2 i direktiv (EU) 2016/797 ska EG-försäkran om överensstämmelse åtföljas av en förklaring som beskriver användningsvillkoren:”

| (34) | Punkt 6.2.4.1 ska ersättas med följande:
  ”6.2.4.1   Bedömning av spänning och frekvens









  1. | Sökanden ska i det tekniska underlaget ange vilken nominell spänning som väljs för banmatningen endast i följande fall:






  a) | Ett nytt delsystem Energi skapas. |
| --- | --- | --- | --- |

(34)

Punkt 6.2.4.1 ska ersättas med följande:

”6.2.4.1   Bedömning av spänning och frekvens

1.

a)

Ett nytt delsystem Energi skapas.

| b) | Banmatningssystemet ändras (t.ex. övergång från likström till växelström). |
| --- | --- |

b)

Banmatningssystemet ändras (t.ex. övergång från likström till växelström).

| 2. | Det valda banmatningssystemet ska bedömas genom en dokumentgranskning under konstruktionsfasen. En bedömning krävs endast i följande fall:






  a) | Ett nytt delsystem byggs. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Ett nytt delsystem byggs.

| b) | Banmatningssystemet ändras (t.ex. övergång från likström till växelström).” |
| --- | --- |

b)

Banmatningssystemet ändras (t.ex. övergång från likström till växelström).”

| (35) | Följande punkt ska införas som punkt 6.2.4.1a:
  ”6.2.4.1a   Bedömning av banmatningssystemets prestanda









  1. | Sökanden ska ange






  a) | ett kvalitetsindex i enlighet med punkt 4.2.4 för delsystemet, |
| --- | --- | --- | --- |

(35)

Följande punkt ska införas som punkt 6.2.4.1a:

”6.2.4.1a   Bedömning av banmatningssystemets prestanda

1.

a)

ett kvalitetsindex i enlighet med punkt 4.2.4 för delsystemet,

| b) | att konstruktionsstudiens resultat överensstämmer med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 1. |
| --- | --- |

b)

att konstruktionsstudiens resultat överensstämmer med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 1.

| 2. | Bedömningen ska utföras endast genom en kontroll av att det finns en försäkran.” |
| --- | --- |

2.

| (36) | Punkt 6.2.4.2 ska ersättas med följande:
  ”6.2.4.2   Bedömning av återmatande bromsning









  1. | Bedömningen för fasta installationer med växelström ska redovisas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 1. |
| --- | --- | --- |

(36)

Punkt 6.2.4.2 ska ersättas med följande:

”6.2.4.2   Bedömning av återmatande bromsning

1.

| 2. | Bedömningen av banmatning med likström ska redovisas genom en konstruktionskontroll.” |
| --- | --- |

2.

| (37) | Punkterna 6.2.4.3 och 6.2.4.4 ska ersättas med följande:
  ”6.2.4.3   Bedömning av reläskyddskoordination

  Bedömningen för konstruktion och drift av banmatningsstationer ska redovisas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 1.
  6.2.4.4   Bedömning av övertoner och dynamiska effekter för banmatningssystem med växelström









  1. | En kompatibilitetsstudie ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 1. |
| --- | --- | --- |

(37)

Punkterna 6.2.4.3 och 6.2.4.4 ska ersättas med följande:

”6.2.4.3   Bedömning av reläskyddskoordination

Bedömningen för konstruktion och drift av banmatningsstationer ska redovisas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 1.

6.2.4.4   Bedömning av övertoner och dynamiska effekter för banmatningssystem med växelström

1.

| 2. | Denna undersökning ska utföras endast vid införande av strömriktare med aktiva halvledare i banmatningssystemet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Det anmälda organet ska bedöma om villkoren i den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 1 är uppfyllda.” |
| --- | --- |

3.

| (38) | I punkt 6.2.4.5 ska led 2 ersättas med följande:






  ”2. | Mätningar av interaktionsparametrarna ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 9.” |
| --- | --- | --- |

(38)

I punkt 6.2.4.5 ska led 2 ersättas med följande:

”2.

Mätningar av interaktionsparametrarna ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E, index 9.”

| (39) | I punkt 6.3.1(1) ska inledningsfrasen ersättas med följande:

  ”Fram till dess att förteckningen över driftskompatibilitetskomponenter i kapitel 5 i denna TSD har reviderats får ett anmält organ utfärda ett EG-kontrollintyg för ett delsystem även om vissa av de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet inte omfattas av relevanta EG-försäkringar om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning enligt denna TSD, om följande kriterier är uppfyllda:” |
| --- | --- |

(39)

I punkt 6.3.1(1) ska inledningsfrasen ersättas med följande:

”Fram till dess att förteckningen över driftskompatibilitetskomponenter i kapitel 5 i denna TSD har reviderats får ett anmält organ utfärda ett EG-kontrollintyg för ett delsystem även om vissa av de driftskompatibilitetskomponenter som ingår i delsystemet inte omfattas av relevanta EG-försäkringar om överensstämmelse och/eller lämplighet för användning enligt denna TSD, om följande kriterier är uppfyllda:”

| (40) | I kapitel 7 ska första stycket utgå. |
| --- | --- |

(40)

I kapitel 7 ska första stycket utgå.

| (41) | Punkterna 7.1–7.3 ska ersättas med följande:
  ”7.1   Nationell genomförandeplan







  (a) | Varje medlemsstat ska ta fram en nationell plan för genomförandet av denna TSD, med beaktande av enhetligheten hos Europeiska unionens hela järnvägssystem. Denna plan ska innefatta alla projekt rörande nya delsystem Energi, eller modernisering och ombyggnad av sådana, och ska säkerställa en gradvis övergång inom en rimlig tidsperiod till ett driftskompatibelt målsystem för energi som helt överensstämmer med denna TSD. |
| --- | --- | --- |

(41)

Punkterna 7.1–7.3 ska ersättas med följande:

”7.1   Nationell genomförandeplan

(a)

Varje medlemsstat ska ta fram en nationell plan för genomförandet av denna TSD, med beaktande av enhetligheten hos Europeiska unionens hela järnvägssystem. Denna plan ska innefatta alla projekt rörande nya delsystem Energi, eller modernisering och ombyggnad av sådana, och ska säkerställa en gradvis övergång inom en rimlig tidsperiod till ett driftskompatibelt målsystem för energi som helt överensstämmer med denna TSD.

| (b) | Medlemsstaterna ska säkerställa införandet av ett markbaserat system för insamling av energidata som klarar att utbyta sammanställda energifaktureringsdata i enlighet med punkt 4.2.17 i denna TSD. |
| --- | --- |

(b)

Medlemsstaterna ska säkerställa införandet av ett markbaserat system för insamling av energidata som klarar att utbyta sammanställda energifaktureringsdata i enlighet med punkt 4.2.17 i denna TSD.

7.1.1   Genomförandebestämmelser för spänning och frekvens

Nya linjer med hastigheter högre än 250 km/tim ska vara försedda med ett av de växelströmssystem som anges i punkt 4.2.3 a och b.

7.1.2   Genomförandebestämmelser för kontaktledningens geometri

7.1.2.1   Genomförandebestämmelser för system med spårvidden 1 435 mm

Kontaktledningen ska konstrueras med beaktande av följande bestämmelser:

| (a) | Nya delsystem Energi för hastigheter högre än 250 km/tim ska vara anpassade för de strömavtagare som specificeras i både punkt 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) och 4.2.8.2.9.2.2 (1 950 mm) i TSD Lok och passagerarfordon.
  Om detta inte är möjligt ska kontaktledningen vara konstruerad för användning åtminstone med en strömavtagare med den geometri på strömavtagartoppen som anges i TSD Lok och passagerarfordon, punkt 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm). |
| --- | --- |

(a)

Nya delsystem Energi för hastigheter högre än 250 km/tim ska vara anpassade för de strömavtagare som specificeras i både punkt 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) och 4.2.8.2.9.2.2 (1 950 mm) i TSD Lok och passagerarfordon.

Om detta inte är möjligt ska kontaktledningen vara konstruerad för användning åtminstone med en strömavtagare med den geometri på strömavtagartoppen som anges i TSD Lok och passagerarfordon, punkt 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm).

| (b) | Moderniserade eller ombyggda delsystem Energi för hastigheter högre än 250 km/tim ska åtminstone vara anpassade för en strömavtagare med den geometri på strömavtagartoppen som anges i punkt 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) i TSD Lok och passagerarfordon. |
| --- | --- |

(b)

Moderniserade eller ombyggda delsystem Energi för hastigheter högre än 250 km/tim ska åtminstone vara anpassade för en strömavtagare med den geometri på strömavtagartoppen som anges i punkt 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) i TSD Lok och passagerarfordon.

| (c) | I andra fall: Kontaktledningen ska vara konstruerad för användning tillsammans med åtminstone en av de strömavtagare, med dess geometri för strömavtagartoppen, som anges i punkterna 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) eller 4.2.8.2.9.2.2 (1 950 mm) i TSD Lok och passagerarfordon. |
| --- | --- |

(c)

I andra fall: Kontaktledningen ska vara konstruerad för användning tillsammans med åtminstone en av de strömavtagare, med dess geometri för strömavtagartoppen, som anges i punkterna 4.2.8.2.9.2.1 (1 600 mm) eller 4.2.8.2.9.2.2 (1 950 mm) i TSD Lok och passagerarfordon.

7.1.2.2   Andra spårviddssystem än 1 435 mm

Kontaktledningen ska vara konstruerad för användning tillsammans med åtminstone en av de strömavtagare, med dess geometri för strömavtagartoppen, som anges i punkt 4.2.8.2.9.2 i TSD Lok och passagerarfordon.

7.2   Tillämpning av denna TSD på ett nytt delsystem Energi

| (1) | Tillämpningen av denna TSD ska vara obligatorisk för ett nytt delsystem Energi. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Med ett ’nytt delsystem Energi’ avses ett delsystem Energi som tagits i bruk efter 28 september 2023, och som skapas där det tidigare inte funnits någon banmatning och kontaktledning.
  Alla andra delsystem Energi ska betraktas som ’befintliga delsystem Energi’. |
| --- | --- |

(2)

Alla andra delsystem Energi ska betraktas som ’befintliga delsystem Energi’.

| (3) | Följande fall betraktas som ombyggnad och inte som ibruktagande av ett nytt delsystem Energi:






  (a) | Att ändra linjeföringen på delar av en befintlig linje. |
| --- | --- | --- |

(3)

(a)

Att ändra linjeföringen på delar av en befintlig linje.

| (b) | Att skapa ett förbigångsspår. |
| --- | --- |

(b)

Att skapa ett förbigångsspår.

| (c) | Att lägga till ett eller flera spår till en befintlig linje, oavsett avståndet mellan de ursprungliga spåren och de nya spåren. |
| --- | --- |

(c)

Att lägga till ett eller flera spår till en befintlig linje, oavsett avståndet mellan de ursprungliga spåren och de nya spåren.

7.3   Tillämpning av denna TSD på ett befintligt delsystem Energi

7.3.1   Delsystemets prestandakriterier

Utöver de fall som anges i punkt 3 i punkt 7.2 innebär ombyggnad ett större arbete för att ändra ett befintligt delsystem Energi som resulterar i en ökning av linjehastigheten med mer än 30 km/tim.

7.3.2   Tillämpning av TSD:n

Överensstämmelse med denna TSD är obligatorisk för ett delsystem eller delar av det som byggs om eller moderniseras. Utifrån det befintliga järnvägssystemets egenskaper kan ett befintligt delsystem Energi dock överensstämma med denna TSD genom gradvis förbättring av driftskompatibiliteten.

| (1) | För ett ombyggt delsystem Energi ska denna TSD tillämpas obligatoriskt inom ombyggnadens geografiska omfattning. Ombyggnadens geografiska omfattning ska definieras utifrån platser vid spåret och avståndsangivelser och ska resultera i överensstämmelse med delsystemet Energis samtliga grundparametrar som är förknippade med de spår som omfattas av ombyggnaden av delsystemet Energi.
  Utökning med en eller flera räler som möjliggör ytterligare en spårvidd ska också betraktas som en ombyggnad när delsystemets prestandakriterier uppfylls i enlighet med punkt 7.3.1. |
| --- | --- |

(1)

För ett ombyggt delsystem Energi ska denna TSD tillämpas obligatoriskt inom ombyggnadens geografiska omfattning. Ombyggnadens geografiska omfattning ska definieras utifrån platser vid spåret och avståndsangivelser och ska resultera i överensstämmelse med delsystemet Energis samtliga grundparametrar som är förknippade med de spår som omfattas av ombyggnaden av delsystemet Energi.

Utökning med en eller flera räler som möjliggör ytterligare en spårvidd ska också betraktas som en ombyggnad när delsystemets prestandakriterier uppfylls i enlighet med punkt 7.3.1.

| (2) | Vid en annan ändring än en ombyggnad av delsystemet Energi ska det vara obligatoriskt att tillämpa denna TSD för varje grundparameter (som avses i punkt 4.2.2) som omfattas av en ändring om ändringen innebär att en ny EG-kontroll måste utföras i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250 (*1). Bestämmelserna i artiklarna 6 och 7 i genomförandeförordning (EU) 2019/250 ska tillämpas. |
| --- | --- |

(2)

Vid en annan ändring än en ombyggnad av delsystemet Energi ska det vara obligatoriskt att tillämpa denna TSD för varje grundparameter (som avses i punkt 4.2.2) som omfattas av en ändring om ändringen innebär att en ny EG-kontroll måste utföras i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250 (*1). Bestämmelserna i artiklarna 6 och 7 i genomförandeförordning (EU) 2019/250 ska tillämpas.

| (3) | Vid en annan ändring än en ombyggnad av delsystemet Energi och för de grundparametrar som inte omfattas av ändringen, eller när ändringen inte kräver någon ny EG-kontroll, är det frivilligt att påvisa i vilken mån delsystemet överensstämmer med denna TSD. |
| --- | --- |

(3)

Vid en annan ändring än en ombyggnad av delsystemet Energi och för de grundparametrar som inte omfattas av ändringen, eller när ändringen inte kräver någon ny EG-kontroll, är det frivilligt att påvisa i vilken mån delsystemet överensstämmer med denna TSD.

| (4) | Vid ett arbete, enligt definitionen i artikel 2.15 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 (*2), inom ramen för en modernisering, ska de komponenter i ett delsystem, eller en del av ett delsystem, som inte uppfyller TSD-kraven systematiskt ersättas med komponenter som uppfyller TSD-kraven. |
| --- | --- |

(4)

Vid ett arbete, enligt definitionen i artikel 2.15 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 (*2), inom ramen för en modernisering, ska de komponenter i ett delsystem, eller en del av ett delsystem, som inte uppfyller TSD-kraven systematiskt ersättas med komponenter som uppfyller TSD-kraven.

| (5) | Med byte i samband med underhåll avses ersättande av komponenter med delar som har identisk funktion och prestanda inom ramen för underhåll, enligt definitionen i artikel 2.17 i direktiv (EU) 2016/797. Det ska utföras i enlighet med kraven i denna TSD när det är rimligt och ekonomiskt genomförbart, och kräver ingen EG-kontroll. |
| --- | --- |

(5)

Med byte i samband med underhåll avses ersättande av komponenter med delar som har identisk funktion och prestanda inom ramen för underhåll, enligt definitionen i artikel 2.17 i direktiv (EU) 2016/797. Det ska utföras i enlighet med kraven i denna TSD när det är rimligt och ekonomiskt genomförbart, och kräver ingen EG-kontroll.

| (6) | Vid en annan ändring än en ombyggnad av det befintliga delsystemet Energi är det tillåtet att avvika från kravet i punkt 4.2.9.2 för maximal avvikelse i sidled för kontaktledningen, förutsatt att infrastrukturförvaltaren har bevisat att all TSD-kompatibel rullande materiel med en TSD-kompatibel strömavtagare (enligt beskrivningen i punkt 7.1.2.1 i denna TSD) redan har körts med samma kontaktledningskonstruktion i järnvägsnätet utan att något tillbud inträffat. |
| --- | --- |

(6)

Vid en annan ändring än en ombyggnad av det befintliga delsystemet Energi är det tillåtet att avvika från kravet i punkt 4.2.9.2 för maximal avvikelse i sidled för kontaktledningen, förutsatt att infrastrukturförvaltaren har bevisat att all TSD-kompatibel rullande materiel med en TSD-kompatibel strömavtagare (enligt beskrivningen i punkt 7.1.2.1 i denna TSD) redan har körts med samma kontaktledningskonstruktion i järnvägsnätet utan att något tillbud inträffat.

7.3.3   Befintliga linjer som inte omfattas av ett moderniserings- eller ombyggnadsprojekt

När en infrastrukturförvaltare vill påvisa en befintlig linjes grad av överensstämmelse med de grundläggande parametrarna i denna TSD ska förfarandet i kommissionens rekommendation 2014/881/EU (*3) användas.

7.3.4   Kontroller av ruttkompatibilitet före användning av godkända fordon

Det förfarande för kontroll av ruttkompatibilitet som ska tillämpas och de parametrar för delsystemet Energi som ska användas anges i punkt 4.2.2.5 och tillägg D.1 i TSD Drift och trafikledning.

(*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250 av den 12 februari 2019 om mallar för EG-försäkringar, EG-intyg samt EG-kontrollförklaringar och kontrollintyg för järnvägens driftskompatibilitetskomponenter respektive delsystem, om utformning av försäkran om överensstämmelse med en godkänd typ av järnvägsfordon och om förfarandena för EG-kontroll av delsystem i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797, och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 201/2011 (EUT L 42, 13.2.2019, s. 9)."

(*2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (EUT L 138, 26.5.2016, s. 44)."

(*3)  Kommissionens rekommendation 2014/881/EU av den 18 november 2014 om förfarandet för påvisande av graden av befintliga järnvägslinjers överensstämmelse med de grundläggande parametrarna i de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (EUT L 356, 12.12.2014, s. 520).”
  "

| (42) | Punkt 7.4.1 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Led 1 ska utgå. |
| --- | --- | --- |

(42)

Punkt 7.4.1 ska ändras på följande sätt:

(a)

Led 1 ska utgå.

| (b) | I led 2 ska första meningen ersättas med följande:

  ”Följande specialfall kan tillämpas på vissa järnvägsnät. Dessa specialfall klassificeras enligt följande:” |
| --- | --- |

(b)

I led 2 ska första meningen ersättas med följande:

”Följande specialfall kan tillämpas på vissa järnvägsnät. Dessa specialfall klassificeras enligt följande:”

| (43) | Punkt 7.4.2.2.1 ska ersättas med följande:






  ”7.4.2.2.1 | (används inte)” |
| --- | --- | --- |

(43)

Punkt 7.4.2.2.1 ska ersättas med följande:

”7.4.2.2.1

| (44) | Punkt 7.4.2.6 ska ersättas med följande:






  ”7.4.2.6 | (används inte)” |
| --- | --- | --- |

(44)

Punkt 7.4.2.6 ska ersättas med följande:

”7.4.2.6

| (45) | Punkt 7.4.2.7.1 ska ersättas med följande:






  ”7.4.2.7.1 | (används inte)” |
| --- | --- | --- |

(45)

Punkt 7.4.2.7.1 ska ersättas med följande:

”7.4.2.7.1

| (46) | Punkt 7.4.2.8 ska ersättas med följande:






  ”7.4.2.8 | (används inte)” |
| --- | --- | --- |

(46)

Punkt 7.4.2.8 ska ersättas med följande:

”7.4.2.8

| (47) | Punkt 7.4.2.9 ska ersättas med följande:






  ”7.4.2.9 | (används inte)” |
| --- | --- | --- |

(47)

Punkt 7.4.2.9 ska ersättas med följande:

”7.4.2.9

| (48) | I tillägg A tabell A.1 raden ”Ström vid stillastående – 5.2.1.6”, fjärde kolumnen, ska ”X” ersättas med ”X (endast likströmssystem)”. |
| --- | --- |

(48)

I tillägg A tabell A.1 raden ”Ström vid stillastående – 5.2.1.6”, fjärde kolumnen, ska ”X” ersättas med ”X (endast likströmssystem)”.

| (49) | I tillägg B tabell B.1 första kolumnen ska andra och tredje raderna ersättas med följande:





  ”Banmatningssystemets prestanda – 4.2.4 |
| --- | --- |
| Endast likströmssystem: Ström vid stillastående – 4.2.5” |

(49)

I tillägg B tabell B.1 första kolumnen ska andra och tredje raderna ersättas med följande:

”Banmatningssystemets prestanda – 4.2.4

Endast likströmssystem: Ström vid stillastående – 4.2.5”

| (50) | Tillägg C ska ersättas med följande:


  ”Tillägg C

  (används inte) |
| --- | --- |

(50)

Tillägg C ska ersättas med följande:

”Tillägg C

(används inte)

| (51) | Tillägg D ska ändras på följande sätt:






  (a) | Titeln ska ersättas med följande:


  ”Tillägg D
  Specifikation för strömavtagarens statiska profil (spårviddssystem 1 520 mm) |
| --- | --- | --- |

(51)

Tillägg D ska ändras på följande sätt:

(a)

Titeln ska ersättas med följande:

”Tillägg D

Specifikation för strömavtagarens statiska profil (spårviddssystem 1 520 mm)

| (b) | Punkt D.1 ska utgå. |
| --- | --- |

(b)

Punkt D.1 ska utgå.

| (c) | Titeln till punkt D.2 ska utgå. |
| --- | --- |

(c)

Titeln till punkt D.2 ska utgå.

| (52) | Tillägg E ska ersättas med följande:


  ”Tillägg E
  Förteckning över referensstandarder








  Index | Egenskaper som ska bedömas | Punkt i TSD:n | Obligatorisk punkt i standard |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [1] | EN 50388-1:2022


  Järnvägsanläggningar – Samordning mellan kraftmatning och fordon – Tekniska villkor för interoperabilitet – Del 1: Allmänt |
| [1.1] | Banmatningssystemets prestanda | 4.2.4 | 8.2 |
| [1.2] | Återmatande bromsning | 4.2.6 | 12.2.2 |
| [1.3] | Reläskyddskoordination | 4.2.7 | 11.2 och 11.3 punkterna 2 och 3 |
| [1.4] | Övertoner och dynamiska effekter för banmatningssystem med växelström | 4.2.8 (2) | 10.3 tabell 6 |
| [1.5] | Bedömning av banmatningssystemets prestanda | 6.2.4.1a | 8.4 |
| [1.6] | Bedömning av återmatande bromsning | 6.2.4.2 (1) | 15.6.2 |
| [1.7] | Bedömning av reläskyddskoordination | 6.2.4.3 | 15.5.1.2 och 15.5.2.1 |
| [1.8] | Bedömning av övertoner och dynamiska effekter för banmatningssystem med växelström | 6.2.4.4 (1) | 10.3 |
| [1.9] | Bedömning av övertoner och dynamiska effekter för banmatningssystem med växelström | 6.2.4.4 (3) | 10.3 |
| [2] | EN 50367: 2020+A1:2022


  Järnvägstillämpningar – Fasta installationer och rullande materiel – Kriterier för teknisk kompatibilitet mellan strömavtagare och kontaktledning |
| [2.1] | Ström vid stillastående | 4.2.5 | 7.2 tabell 5 |
| [2.2] | Maximal avvikelse i sidled | 4.2.9.2 (1) | 5.2.5 |
| [2.3] | Strömavtagarens mekaniska kinematiska profil | 4.2.10 (1) | 5.2.2 |
| [2.4] | Medelkontaktkraft | 4.2.11 (2) och (3) | Tabell 6 |
| [2.5] | Avstånd mellan strömavtagare för kontaktledningskonstruktion | 4.2.13 | 8.2.2 tabell 9 |
| [2.6] | Fasskiljande sektioner – Allmänt – längden D för spänningslösa sektioner | 4.2.15.1 (2) | 4 |
| [2.7] | Linjer med hastighet v ≥ 250 km/tim | 4.2.15.2 (a) | Bilaga A.1.2 |
| [2.8] | Linjer med hastighet v ≥ 250 km/tim | 4.2.15.2 (b) | Bilaga A.1.4 |
| [2.9] | Linjer med hastighet v < 250 km/tim | 4.2.15.3 | Bilaga A.1 |
| [2.10] | Systemskiljande sektioner – Allmänt – längden D för spänningslösa sektioner | 4.2.16.1 (3) | 4 |
| [2.11] | Bedömning av ström vid stillastående (enbart likströmssystem) | 6.1.4.2 | Bilaga A.3 |
| [3] | EN 50119:2020


  Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Kontaktledningar |
| [3.1] | Kontakttrådens minsta konstruktionshöjd | 4.2.9.1 (1) | 5.10.4 |
| [3.2] | Kontakttrådens maximala konstruktionshöjd | 4.2.9.1 (1) (anmärkning (1)) | figur 3 |
| [3.3] | Förhållande till strömavtagarens arbetshöjd | 4.2.9.1 (2) | figur 3 |
| [3.4] | Dynamik och kvalitet på strömavtagningen | 4.2.12 (2) | 5.10.2 |
| [3.5] | Dynamik och kvalitet på strömavtagningen | 4.2.12 (3) | 5.2.5.2, tabell 4 |
| [3.6] | Fasskiljande sektioner – beräkning av isolationsavstånd till D | 4.2.15.1 (2) | 5.1.3 |
| [3.7] | Systemskiljande sektioner – Allmänt – beräkning av isolationsavstånd till D | 4.2.16.1 (3) | 5.1.3 |
| [3.8] | Systemskiljande sektioner – höjda strömavtagare | 4.2.16.2 (2) | 5.10.3 |
| [4] | EN 50122-1:2022


  Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Elsäkerhet, jordning och returströmkrets – Del 1: Åtgärder till skydd mot elchock |
| [4.1] | Kontakttrådens höjd | 4.2.9.1 (3) | 5.2.5 och 5.2.7 |
| [4.2] | Åtgärder till skydd mot elchock | 4.2.18 | 5.1 och i offentliga utrymmen:






  — | 5.2.1, 5.2.2, eller |

(52)

Tillägg E ska ersättas med följande:

”Tillägg E

Förteckning över referensstandarder

Index

Egenskaper som ska bedömas

Punkt i TSD:n

Obligatorisk punkt i standard

[1]

EN 50388-1:2022

Järnvägsanläggningar – Samordning mellan kraftmatning och fordon – Tekniska villkor för interoperabilitet – Del 1: Allmänt

[1.1]

Banmatningssystemets prestanda

4.2.4

8.2

[1.2]

Återmatande bromsning

4.2.6

12.2.2

[1.3]

Reläskyddskoordination

4.2.7

11.2 och 11.3 punkterna 2 och 3

[1.4]

Övertoner och dynamiska effekter för banmatningssystem med växelström

4.2.8 (2)

10.3 tabell 6

[1.5]

Bedömning av banmatningssystemets prestanda

6.2.4.1a

8.4

[1.6]

Bedömning av återmatande bromsning

6.2.4.2 (1)

15.6.2

[1.7]

Bedömning av reläskyddskoordination

6.2.4.3

15.5.1.2 och 15.5.2.1

[1.8]

Bedömning av övertoner och dynamiska effekter för banmatningssystem med växelström

6.2.4.4 (1)

10.3

[1.9]

Bedömning av övertoner och dynamiska effekter för banmatningssystem med växelström

6.2.4.4 (3)

10.3

[2]

EN 50367: 2020+A1:2022

Järnvägstillämpningar – Fasta installationer och rullande materiel – Kriterier för teknisk kompatibilitet mellan strömavtagare och kontaktledning

[2.1]

Ström vid stillastående

4.2.5

7.2 tabell 5

[2.2]

Maximal avvikelse i sidled

4.2.9.2 (1)

5.2.5

[2.3]

Strömavtagarens mekaniska kinematiska profil

4.2.10 (1)

5.2.2

[2.4]

Medelkontaktkraft

4.2.11 (2) och (3)

Tabell 6

[2.5]

Avstånd mellan strömavtagare för kontaktledningskonstruktion

4.2.13

8.2.2 tabell 9

[2.6]

Fasskiljande sektioner – Allmänt – längden D för spänningslösa sektioner

4.2.15.1 (2)

4

[2.7]

Linjer med hastighet v ≥ 250 km/tim

4.2.15.2 (a)

Bilaga A.1.2

[2.8]

Linjer med hastighet v ≥ 250 km/tim

4.2.15.2 (b)

Bilaga A.1.4

[2.9]

Linjer med hastighet v < 250 km/tim

4.2.15.3

Bilaga A.1

[2.10]

Systemskiljande sektioner – Allmänt – längden D för spänningslösa sektioner

4.2.16.1 (3)

4

[2.11]

Bedömning av ström vid stillastående (enbart likströmssystem)

6.1.4.2

Bilaga A.3

[3]

EN 50119:2020

Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Kontaktledningar

[3.1]

Kontakttrådens minsta konstruktionshöjd

4.2.9.1 (1)

5.10.4

[3.2]

Kontakttrådens maximala konstruktionshöjd

4.2.9.1 (1) (anmärkning (1))

figur 3

[3.3]

Förhållande till strömavtagarens arbetshöjd

4.2.9.1 (2)

figur 3

[3.4]

Dynamik och kvalitet på strömavtagningen

4.2.12 (2)

5.10.2

[3.5]

Dynamik och kvalitet på strömavtagningen

4.2.12 (3)

5.2.5.2, tabell 4

[3.6]

Fasskiljande sektioner – beräkning av isolationsavstånd till D

4.2.15.1 (2)

5.1.3

[3.7]

Systemskiljande sektioner – Allmänt – beräkning av isolationsavstånd till D

4.2.16.1 (3)

5.1.3

[3.8]

Systemskiljande sektioner – höjda strömavtagare

4.2.16.2 (2)

5.10.3

[4]

EN 50122-1:2022

Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Elsäkerhet, jordning och returströmkrets – Del 1: Åtgärder till skydd mot elchock

[4.1]

Kontakttrådens höjd

4.2.9.1 (3)

5.2.5 och 5.2.7

[4.2]

Åtgärder till skydd mot elchock

4.2.18

5.1 och i offentliga utrymmen:

—

5.2.1, 5.2.2, eller

| — | 5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4 |
| --- | --- |

—

5.3.1, 5.3.2, 5.3.3, 5.3.4

[4.3]

Växelspänningsgränser

4.2.18

9.2.2.2, 9.2.2.4

[4.4]

Likspänningsgränser

4.2.18

9.3.2.2, 9.3.2.4

[5]

EN 50149:2012

Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Profilerad kontaktledningstråd av koppar och kopparlegering

[5.1]

Kontakttrådens material

4.2.14 (3)

4.2 (med undantag för hänvisningen till bilaga B till standarden), 4.3 och 4.6–4.8

[6]

EN 50463-3:2017

Järnvägstillämpningar – Energimätning i rälsfordon – Del 3: Hantering av data

[6.1]

Markbaserat system för insamling av energidata

4.2.17 (2)

4.12

[7]

EN 50463-4:2017

Järnvägstillämpningar – Energimätning i rälsfordon – Del 4: Kommunikation

[7.1]

Markbaserat system för insamling av energidata

4.2.17 (3)

4.3.6 och 4.3.7

[8]

EN 50318:2018+A1:2022

Järnvägsanläggningar – Validering av simulering av det dynamiska samspelet mellan strömavtagare och kontaktledning

[8.1]

Bedömning av dynamik och kvalitet på strömavtagningen – simuleringsverktyg

6.1.4.1 (1)

5, 6, 7, 8, 9, 10, 11

[9]

EN 50317:2012+A1:2022

Järnvägsanläggningar – Mätning av det dynamiska samspelet mellan strömavtagare och kontaktledning – Fordringar och validering

[9.1]

Bedömning av dynamik och kvalitet på strömavtagningen – mätning

6.1.4.1 (1)

5, 6, 7, 8, 9

[9.2]

Bedömning av dynamik och kvalitet på strömavtagningen (införlivande i ett delsystem)

6.2.4.5 (2)

5, 6, 7, 8, 9”

| (53) | I tillägg G tabell G.1 ska raderna ”Medelvärdesspänning – tåg” och ”Medelvärdesspänning – område” utgå. |
| --- | --- |

(53)

I tillägg G tabell G.1 ska raderna ”Medelvärdesspänning – tåg” och ”Medelvärdesspänning – område” utgå.

---

(*1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250 av den 12 februari 2019 om mallar för EG-försäkringar, EG-intyg samt EG-kontrollförklaringar och kontrollintyg för järnvägens driftskompatibilitetskomponenter respektive delsystem, om utformning av försäkran om överensstämmelse med en godkänd typ av järnvägsfordon och om förfarandena för EG-kontroll av delsystem i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797, och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 201/2011 (EUT L 42, 13.2.2019, s. 9).

*1

(*2)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (EUT L 138, 26.5.2016, s. 44).

*2

(*3)  Kommissionens rekommendation 2014/881/EU av den 18 november 2014 om förfarandet för påvisande av graden av befintliga järnvägslinjers överensstämmelse med de grundläggande parametrarna i de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (EUT L 356, 12.12.2014, s. 520).”
  ”

*3

---

(1)  Med beaktande av toleranser och upplyft i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg E index 3 får kontakttrådens maximala höjd inte överstiga 6 500 mm.

1

---

BILAGA V

Bilagan till förordning (EU) nr 1302/2014 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Om inget annat anges i punkterna 2 till 165 ska uttrycket ”avsnitt” ersättas med uttrycket ”punkt”. |
| --- | --- |

(1)

Om inget annat anges i punkterna 2 till 165 ska uttrycket ”avsnitt” ersättas med uttrycket ”punkt”.

| (2) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   INLEDNING

  En teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) är en specifikation som omfattar ett delsystem (eller en del av det) enligt definitionen i artikel 2.11 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 (*1).

  (*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (EUT L 138, 26.5.2016, s. 44).”
  " |
| --- | --- |

(2)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   INLEDNING

En teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) är en specifikation som omfattar ett delsystem (eller en del av det) enligt definitionen i artikel 2.11 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 (*1).

(*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (EUT L 138, 26.5.2016, s. 44).”
  "

| (3) | Punkt 1.2 ska ersättas med följande:
  ”1.2   Geografiskt tillämpningsområde

  Denna TSD gäller för unionens järnvägssystem.” |
| --- | --- |

(3)

Punkt 1.2 ska ersättas med följande:

”1.2   Geografiskt tillämpningsområde

Denna TSD gäller för unionens järnvägssystem.”

| (4) | Punkt 1.3 ska ersättas med följande:
  ”1.3   Innehållet i denna TSD

  Denna TSD omfattar delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i enlighet med artikel 4.3 i direktiv (EU) 2016/797.” |
| --- | --- |

(4)

Punkt 1.3 ska ersättas med följande:

”1.3   Innehållet i denna TSD

Denna TSD omfattar delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i enlighet med artikel 4.3 i direktiv (EU) 2016/797.”

| (5) | Punkt 2.1 ska ersättas med följande:
  ”2.1   Delsystemet Rullande materiel som en del av unionens järnvägssystem

  Unionens järnvägssystem har delats upp i delsystem så som anges i bilaga II till direktiv (EU) 2016/797.
  Delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon har gränssnitt mot andra delsystem i unionens järnvägssystem. Dessa gränssnitt beaktas inom ramen för ett integrerat system som överensstämmer med alla tillämpliga TSD:er.
  Utöver delsystemet Rullande materiel finns det andra TSD:er som beskriver särskilda aspekter av järnvägssystemet och berör flera delsystem.
  De krav som berör delsystemet Rullande materiel och som uttrycks i kommissionens förordning (EU) nr 1300/2014 (*2) (TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet) och kommissionens förordning (EU) nr 1304/2014 (TSD Buller) (*3) upprepas inte i denna TSD. De gäller för delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i enlighet med deras respektive tillämpningsområden och genomförandebestämmelser.

  (*2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1300/2014 av den 18 november 2014 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende tillgängligheten till Europeiska unionens järnvägssystem för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet (EUT L 356, 12.12.2014, s. 110)."


  (*3)  Kommissionens förordning (EU) nr 1304/2014 av den 26 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – buller, om ändring av beslut 2008/232/EG och om upphävande av beslut 2011/229/EU (EUT L 356, 12.12.2014, s. 421).”
  " |
| --- | --- |

(5)

Punkt 2.1 ska ersättas med följande:

”2.1   Delsystemet Rullande materiel som en del av unionens järnvägssystem

Unionens järnvägssystem har delats upp i delsystem så som anges i bilaga II till direktiv (EU) 2016/797.

Delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon har gränssnitt mot andra delsystem i unionens järnvägssystem. Dessa gränssnitt beaktas inom ramen för ett integrerat system som överensstämmer med alla tillämpliga TSD:er.

Utöver delsystemet Rullande materiel finns det andra TSD:er som beskriver särskilda aspekter av järnvägssystemet och berör flera delsystem.

De krav som berör delsystemet Rullande materiel och som uttrycks i kommissionens förordning (EU) nr 1300/2014 (*2) (TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet) och kommissionens förordning (EU) nr 1304/2014 (TSD Buller) (*3) upprepas inte i denna TSD. De gäller för delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i enlighet med deras respektive tillämpningsområden och genomförandebestämmelser.

(*2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1300/2014 av den 18 november 2014 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende tillgängligheten till Europeiska unionens järnvägssystem för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet (EUT L 356, 12.12.2014, s. 110)."

(*3)  Kommissionens förordning (EU) nr 1304/2014 av den 26 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – buller, om ändring av beslut 2008/232/EG och om upphävande av beslut 2011/229/EU (EUT L 356, 12.12.2014, s. 421).”
  "

| (6) | I punkt 2.2.1 ska led g ersättas med följande:






  ”g) | Multipeldrift: driftsmässig sammansättning bestående av fler än en enhet, inklusive följande:






  — | Tågsätt konstruerade så att flera av dem (av den typ som bedöms) kan kopplas samman för att fungera som ett enda tåg som manövreras från en (1) förarhytt. |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

I punkt 2.2.1 ska led g ersättas med följande:

”g)

Multipeldrift: driftsmässig sammansättning bestående av fler än en enhet, inklusive följande:

—

Tågsätt konstruerade så att flera av dem (av den typ som bedöms) kan kopplas samman för att fungera som ett enda tåg som manövreras från en (1) förarhytt.

| — | Lok konstruerade så att flera av dem (av den typ som bedöms) kan ingå i ett enda tåg som manövreras från en (1) förarhytt.” |
| --- | --- |

—

Lok konstruerade så att flera av dem (av den typ som bedöms) kan ingå i ett enda tåg som manövreras från en (1) förarhytt.”

| (7) | I punkt 2.2.2 A 2 ska rubriken ersättas med följande:

  ”Tågsätt med el- eller förbränningsmotordrift” |
| --- | --- |

(7)

I punkt 2.2.2 A 2 ska rubriken ersättas med följande:

”Tågsätt med el- eller förbränningsmotordrift”

| (8) | I punkt 2.2.2 ska leden B och C ersättas med följande:






  ”B) | Godsvagnar, inbegripet låggolvsvagnar utformade för hela järnvägsnätet och fordon utformade för transport av lastbilar.
  Sådana fordon omfattas inte av tillämpningsområdet för denna TSD. De omfattas av kommissionens förordning (EU) nr 321/2013 (*4) (TSD Godsvagnar). |
| --- | --- | --- |

(8)

I punkt 2.2.2 ska leden B och C ersättas med följande:

”B)

Godsvagnar, inbegripet låggolvsvagnar utformade för hela järnvägsnätet och fordon utformade för transport av lastbilar.

Sådana fordon omfattas inte av tillämpningsområdet för denna TSD. De omfattas av kommissionens förordning (EU) nr 321/2013 (*4) (TSD Godsvagnar).

| C) | Specialfordon
  Specialfordon, exempelvis arbetsfordon, kategoriseras i EVR-beslutet (EU) 2018/1614 (*5). De kan delas in i följande undergrupper:






  i) | Arbetsfordon är fordon särskilt konstruerade för anläggning och underhåll av spåret och infrastrukturen. |
| --- | --- | --- |

C)

Specialfordon

Specialfordon, exempelvis arbetsfordon, kategoriseras i EVR-beslutet (EU) 2018/1614 (*5). De kan delas in i följande undergrupper:

i)

Arbetsfordon är fordon särskilt konstruerade för anläggning och underhåll av spåret och infrastrukturen.

| ii) | Fordon för kontroll av infrastruktur används för att övervaka infrastrukturens skick. |
| --- | --- |

ii)

Fordon för kontroll av infrastruktur används för att övervaka infrastrukturens skick.

| iii) | Miljöarbetsfordon är fordon som är konstruerade för att röja spåret från miljörelaterade hinder, till exempel snöröjningsmaskiner. |
| --- | --- |

iii)

Miljöarbetsfordon är fordon som är konstruerade för att röja spåret från miljörelaterade hinder, till exempel snöröjningsmaskiner.

| iv) | Röjnings- och bärgningsfordon är fordon som är konstruerade för specifika nödsituationer, bland annat utrymning, brandbekämpning och bärgning av tåg (inbegripet bärgningskranar). |
| --- | --- |

iv)

Röjnings- och bärgningsfordon är fordon som är konstruerade för specifika nödsituationer, bland annat utrymning, brandbekämpning och bärgning av tåg (inbegripet bärgningskranar).

| v) | Tvåvägsfordon är självgående fordon som kan framföras på både spår och mark. |
| --- | --- |

v)

Tvåvägsfordon är självgående fordon som kan framföras på både spår och mark.

Specialfordon kan användas i ett eller flera av följande lägen: arbetsläge, förflyttningsläge och färdläge, som självgående eller dragna fordon.

(*4)  Kommissionens förordning (EU) nr 321/2013 av den 13 mars 2013 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar i Europeiska unionens järnvägssystem och om upphävande av kommissionens beslut 2006/861/EG (EUT L 104, 12.4.2013, s. 1)."

(*5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1614 av den 25 oktober 2018 om specifikationer för de fordonsregister som avses i artikel 47 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 och om ändring och upphävande av kommissionens beslut 2007/756/EG, C(2018) 6929 (EUT L 268, 26.10.2018, s. 53).”
  "

| (9) | I punkt 2.3.1 ska leden B och C ersättas med följande:






  ”B) | Godsvagnar, inbegripet låggolvsvagnar utformade för hela järnvägsnätet och fordon utformade för transport av lastbilar, omfattas inte av tillämpningsområdet för denna TSD. De omfattas av TSD Godsvagnar även om de ingår i ett persontåg (tågsammansättningen är i detta fall en driftsfråga).
  Fordon avsedda att transportera vägmotorfordon (även med personer i dessa vägmotorfordon) omfattas inte av tillämpningsområdet för denna TSD. |
| --- | --- | --- |

(9)

I punkt 2.3.1 ska leden B och C ersättas med följande:

”B)

Godsvagnar, inbegripet låggolvsvagnar utformade för hela järnvägsnätet och fordon utformade för transport av lastbilar, omfattas inte av tillämpningsområdet för denna TSD. De omfattas av TSD Godsvagnar även om de ingår i ett persontåg (tågsammansättningen är i detta fall en driftsfråga).

Fordon avsedda att transportera vägmotorfordon (även med personer i dessa vägmotorfordon) omfattas inte av tillämpningsområdet för denna TSD.

| C) | Specialfordon
  Specialfordon omfattas av tillämpningsområdet för denna TSD och ska påvisa överensstämmelse med kravet i denna TSD när de är i färdläge och när de






  1. | går på egna järnvägshjul (i färdläge som självgående eller draget fordon), |
| --- | --- | --- |

C)

Specialfordon

Specialfordon omfattas av tillämpningsområdet för denna TSD och ska påvisa överensstämmelse med kravet i denna TSD när de är i färdläge och när de

1.

går på egna järnvägshjul (i färdläge som självgående eller draget fordon),

| 2. | är konstruerade för och avsedda att detekteras av ett spårbaserat tågdetekteringssystem för trafikstyrning. |
| --- | --- |

2.

är konstruerade för och avsedda att detekteras av ett spårbaserat tågdetekteringssystem för trafikstyrning.

Särskilda krav som fastställs i kapitel 4 och tillägg C för arbetsfordon är också tillämpliga på fordon för kontroll av infrastruktur, såvida de inte är konstruerade för att integreras i en fast persontågssammansättning; i detta fall ska de betraktas som fordon som inte transporterar passagerare enligt led A 3.

Tvåvägsfordon är undantagna från tillämpningsområdet för denna TSD.”

| (10) | Punkt 3.1 ska ersättas med följande:
  ”3.1   Komponenter i delsystemet Rullande materiel som motsvaras av väsentliga krav

  I följande tabell anges de väsentliga krav, med definition och numrering enligt bilaga III till direktiv (EU) 2016/797, som uppfylls genom överensstämmelse med specifikationerna i kapitel 4.
  Komponenter i delsystemet Rullande materiel som motsvaras av väsentliga krav







  Anmärkning: | Endast de punkter i punkt 4.2 som innehåller krav är förtecknade. |
| --- | --- | --- |

(10)

Punkt 3.1 ska ersättas med följande:

”3.1   Komponenter i delsystemet Rullande materiel som motsvaras av väsentliga krav

I följande tabell anges de väsentliga krav, med definition och numrering enligt bilaga III till direktiv (EU) 2016/797, som uppfylls genom överensstämmelse med specifikationerna i kapitel 4.

Komponenter i delsystemet Rullande materiel som motsvaras av väsentliga krav

Anmärkning:

| Ref. punkt | Komponent i delsystemet Rullande materiel | Säkerhet | Tillförlitlighet och tillgänglighet | Hälsa | Miljöskydd | Teknisk kompatibilitet | Tillgänglighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.2.2 | Kortkoppel | 1.1.3
  2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.2.3 | Drag- och stötinrättning. | 1.1.3
  2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.2.4 | Räddningskoppel | | 2.4.2 | | | 2.5.3 | |
| 4.2.2.2.5 | Åtkomst för personal vid till- och bortkoppling | 1.1.5 | | 2.5.1 | | 2.5.3 | |
| 4.2.2.3 | Övergångar mellan vagnar | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.2.4 | Fordonsstrukturens hållfasthet | 1.1.3
  2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.5 | Passiv säkerhet | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.6 | Lyftning och uppallning | | | | | 2.5.3 | |
| 4.2.2.7 | Fastsättning av anordningar på korgstrukturen | 1.1.3 | | | | | |
| 4.2.2.8 | Dörrar för personal och gods | 1.1.5
  2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.9 | Glasets mekaniska egenskaper | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.2.10 | Lastfall och vägd vikt | 1.1.3 | | | | | |
| 4.2.3.1 | Fordonsprofiler | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.2.1 | Parametern axellast | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.2.2 | Hjullast | 1.1.3 | | | | | |
| 4.2.3.3.1 | Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem | 1.1.1 | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.3.3.2 | Övervakning av axellagers tillstånd | 1.1.1 | 1.2 | | | | |
| 4.2.3.4.1 | Säkerhet mot urspårning på skevt spår | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.4.2 | Gångdynamiska egenskaper | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.3.4.2.1 | Gränsvärden för gångsäkerhet | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.4.2.2 | Gränsvärden för spårkrafter | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.4.3 | Ekvivalent konicitet | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.4.3.1 | Konstruktionsvärden för nya hjulprofiler | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.4.3.2 | Driftvärden för hjulpars ekvivalenta konicitet | 1.1.2 | 1.2 | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.5.1 | Boggiramens strukturella konstruktion | 1.1.1
  1.1.2 | | | | | |
| 4.2.3.5.2.1 | Mekaniska och geometriska egenskaper hos hjulpar | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.5.2.2 | Mekaniska och geometriska egenskaper hos hjul | 1.1.1
  1.1.2 | | | | | |
| 4.2.3.5.3 | Automatiska system för variabel spårvidd | 1.1.1
  1.1.2, 1.1.3 | 1.2 | | | 1.5 | |
| 4.2.3.6 | Minsta kurvradie | 1.1.1
  1.1.2 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.3.7 | Gardjärn | 1.1.1 | | | | | |
| 4.2.4.2.1 | Broms – Funktionskrav | 1.1.1
  2.4.1 | 2.4.2 | | | 1.5 | |
| 4.2.4.2.2 | Broms – Säkerhetskrav | 1.1.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.3 | Typ av bromssystem | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.4.1 | Nödbromskommando | 2.4.1 | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.4.2 | Driftbromskommando | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.4.3 | Direktbromskommando | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.4.4.4 | Kommando för dynamisk broms | 1.1.3 | | | | 2.3.2 | |
| 4.2.4.4.5 | Parkeringsbromskommando | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.4.5.1 | Bromsprestanda – Allmänna krav | 1.1.1
  2.4.1 | 2.4.2 | | | 1.5 | |
| 4.2.4.5.2 | Nödbromsning | 1.1.2
  2.4.1 | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.5.3 | Driftbromsning | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.5.4 | Beräkningar avseende termisk kapacitet | 2.4.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.4.5.5 | Parkeringsbroms | 2.4.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.4.6.1 | Gränsvärde för adhesionsprofil mellan hjul och räl | 2.4.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.6.2 | Fastbromsningsskyddssystem | 2.4.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.7 | Dynamisk broms – Bromssystem kopplade till traktionssystem | 2.4.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.8.1 | Bromssystem oberoende av adhesionsförhållanden – Allmänt | 2.4.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.8.2 | Magnetskenbroms | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.8.3 | Virvelströmsbroms | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.4.9 | Bromstillstånd och felindikering | 1.1.1 | 1.2
  2.4.2 | | | | |
| 4.2.4.10 | Bromskrav för bogsering/bärgning | | 2.4.2 | | | | |
| 4.2.5.1 | Hygiensystem | | | | 1.4.1 | | |
| 4.2.5.2 | Ljudkommunikationssystem | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.5.3 | Passagerarlarm | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.5.4 | Kommunikationsutrustning för passagerare | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.5.5 | Ytterdörrar: på- och avstigning på rullande materiel | 2.4.1 | | | | 2.3.2 | |
| 4.2.5.6 | Ytterdörrar: systemkonstruktion | 1.1.3
  2.4.1 | | | | | |
| 4.2.5.7 | Dörrar mellan enheter | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.5.8 | Inre luftkvalitet | | | 1.3.2 | | | |
| 4.2.5.9 | Fordonskorgens sidofönster | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.6.1 | Klimat- och miljöförhållanden | | 2.4.2 | | | | |
| 4.2.6.2.1 | Aerodynamiska effekter på passagerare på en plattform och på spårarbetare intill spåret | 1.1.1 | | 1.3.1 | | | |
| 4.2.6.2.2 | Fronttryckstöt | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.6.2.3 | Största tryckförändringar i tunnlar | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.6.2.4 | Sidvind | 1.1.1 | | | | | |
| 4.2.6.2.5 | Aerodynamisk effekt på ballasterat spår | 1.1.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.7.1.1 | Strålkastare | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.7.1.2 | Positionslyktor | 1.1.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.7.1.3 | Slutsignallyktor | 1.1.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.7.1.4 | Belysningsreglage | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.7.2.1 | Tyfon – Allmänt | 1.1.1 | | | | 2.4.3
  2.6.3 | |
| 4.2.7.2.2 | Ljudtrycksnivåer för tyfon | 1.1.1 | | 1.3.1 | | | |
| 4.2.7.2.3 | Skydd | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.7.2.4 | Tyfonreglage | 1.1.1 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.8.1 | Traktionsprestanda | | | | | 2.4.3
  2.6.3
  2.3.2 | |
| 4.2.8.2
  4.2.8.2.1 till 4.2.8.2.9 | Strömförsörjning | | | | | 1.5
  2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.8.2.10 | Elektriskt skydd av tåget | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.8.4 | Skydd mot elektriska riskkällor | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.9.1.1 | Förarhytt – Allmänt | — | — | — | — | — | |
| 4.2.9.1.2 | På- och avstigning | 1.1.5 | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.9.1.3 | Sikt ut | 1.1.1 | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.9.1.4 | Interiör | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.9.1.5 | Förarstol | | | 1.3.1 | | | |
| 4.2.9.1.6 | Manöverbord – Ergonomi | 1.1.5 | | 1.3.1 | | 2.3.2 | |
| 4.2.9.1.7 | Klimatstyrning och luftkvalitet | | | 1.3.1 | | | |
| 4.2.9.1.8 | Inre belysning | | | | | 2.6.3 | |
| 4.2.9.2.1 | Frontruta – Mekaniska egenskaper | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.9.2.2 | Frontruta – Optiska egenskaper | | | | | 2.4.3
  2.3.2 | |
| 4.2.9.2.3 | Frontruta – Utrustning | | | | | 2.4.3 | |
| 4.2.9.3.1 | Förarövervakningsfunktion | 1.1.1 | | | | 2.6.3 | |
| 4.2.9.3.2 | Visning av hastighet | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.9.3.3 | Förarens informationspanel och bildskärmar | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.9.3.4 | Reglage och indikatorer | 1.1.5 | | | | | |
| 4.2.9.3.5 | Märkning | | | | | 2.6.3 | |
| 4.2.9.3.6 | Radiostyrningsfunktion att användas av personal vid växlingsarbete | 1.1.1 | | | | 2.3.2 | |
| 4.2.9.3.7 | Signalbehandling för detektering och förebyggande av urspårning | 1.1.1
  1.1.2 | | | | | |
| 4.2.9.3.7a | Fordonsbaserad funktion för detektering och förebyggande av urspårning | 1.1.1
  1.1.2 | | | | | |
| 4.2.9.3.8 | Krav för hantering av driftlägen i ETCS | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.3.2 | |
| 4.2.9.3.9 | Traktionsstatus | | | | | 2.3.2 | |
| | | | | | | | |
| 4.2.9.4 | Fordonsbaserade verktyg och portabel utrustning | 2.4.1 | | | | 2.4.3
  2.6.3 | |
| 4.2.9.5 | Förvaringsutrymmen för personalens tillhörigheter | — | — | — | — | — | |
| 4.2.9.6 | Registreringsenhet | | | | | 2.4.4
  2.3.2 | |
| 4.2.10.2 | Brandsäkerhet – Åtgärder för att förhindra brand | 1.1.4 | | 1.3.2 | 1.4.2 | | |
| 4.2.10.3 | Åtgärder för att detektera och kontrollera brand | 1.1.4 | | | | | |
| 4.2.10.4 | Krav relaterade till nödsituationer | 2.4.1 | | | | 2.3.2 | |
| 4.2.10.5 | Krav relaterade till utrymning | 2.4.1 | | | | | |
| 4.2.11.2 | Yttre rengöring av tåg | | | | | 1.5 | |
| 4.2.11.3 | Anslutning till toalettömningssystem | | | | | 1.5 | |
| 4.2.11.5 | Gränssnitt för vattenpåfyllning | | | | | 1.5 | |
| 4.2.11.6 | Särskilda krav för uppställning av tåg | | | | | 1.5 | |
| 4.2.11.7 | Bränslepåfyllningsutrustning | | | | | 1.5 | |
| 4.2.11.8 | Inre rengöring av tåg – strömförsörjning | | | | | 2.5.3 | |
| 4.2.12.2 | Allmän dokumentation | | | | | 1.5 | |
| 4.2.12.3 | Dokumentation avseende underhåll | 1.1.1 | | | | 2.5.1
  2.5.2
  2.6.1
  2.6.2 | |
| 4.2.12.4 | Driftsdokumentation | 1.1.1 | | | | 2.4.2
  2.6.1
  2.6.2 | |
| 4.2.12.5 | Lyftschema och anvisningar | | | | | 2.5.3 | |
| 4.2.12.6 | Bärgningsrelaterade beskrivningar | | 2.4.2 | | | 2.5.3 | |
| 4.2.13 | Krav på gränssnitt mot automatiserad tågdrift | | | | | 1.5
  2.3.2
  2.4.3” | |

Ref. punkt

Komponent i delsystemet Rullande materiel

Säkerhet

Tillförlitlighet och tillgänglighet

Hälsa

Miljöskydd

Teknisk kompatibilitet

Tillgänglighet

4.2.2.2.2

Kortkoppel

1.1.3

2.4.1

4.2.2.2.3

Drag- och stötinrättning.

1.1.3

2.4.1

4.2.2.2.4

Räddningskoppel

2.4.2

2.5.3

4.2.2.2.5

Åtkomst för personal vid till- och bortkoppling

1.1.5

2.5.1

2.5.3

4.2.2.3

Övergångar mellan vagnar

1.1.5

4.2.2.4

Fordonsstrukturens hållfasthet

1.1.3

2.4.1

4.2.2.5

Passiv säkerhet

2.4.1

4.2.2.6

Lyftning och uppallning

2.5.3

4.2.2.7

Fastsättning av anordningar på korgstrukturen

1.1.3

4.2.2.8

Dörrar för personal och gods

1.1.5

2.4.1

4.2.2.9

Glasets mekaniska egenskaper

2.4.1

4.2.2.10

Lastfall och vägd vikt

1.1.3

4.2.3.1

Fordonsprofiler

2.4.3

4.2.3.2.1

Parametern axellast

2.4.3

4.2.3.2.2

Hjullast

1.1.3

4.2.3.3.1

Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem

1.1.1

2.4.3

2.3.2

4.2.3.3.2

Övervakning av axellagers tillstånd

1.1.1

1.2

4.2.3.4.1

Säkerhet mot urspårning på skevt spår

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.4.2

Gångdynamiska egenskaper

1.1.1

1.1.2

2.4.3

2.3.2

4.2.3.4.2.1

Gränsvärden för gångsäkerhet

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.4.2.2

Gränsvärden för spårkrafter

2.4.3

4.2.3.4.3

Ekvivalent konicitet

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.4.3.1

Konstruktionsvärden för nya hjulprofiler

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.4.3.2

Driftvärden för hjulpars ekvivalenta konicitet

1.1.2

1.2

2.4.3

4.2.3.5.1

Boggiramens strukturella konstruktion

1.1.1

1.1.2

4.2.3.5.2.1

Mekaniska och geometriska egenskaper hos hjulpar

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.5.2.2

Mekaniska och geometriska egenskaper hos hjul

1.1.1

1.1.2

4.2.3.5.3

Automatiska system för variabel spårvidd

1.1.1

1.1.2, 1.1.3

1.2

1.5

4.2.3.6

Minsta kurvradie

1.1.1

1.1.2

2.4.3

4.2.3.7

Gardjärn

1.1.1

4.2.4.2.1

Broms – Funktionskrav

1.1.1

2.4.1

2.4.2

1.5

4.2.4.2.2

Broms – Säkerhetskrav

1.1.1

1.2

2.4.2

4.2.4.3

Typ av bromssystem

2.4.3

2.3.2

4.2.4.4.1

Nödbromskommando

2.4.1

2.4.3

2.3.2

4.2.4.4.2

Driftbromskommando

2.4.3

2.3.2

4.2.4.4.3

Direktbromskommando

2.4.3

4.2.4.4.4

Kommando för dynamisk broms

1.1.3

2.3.2

4.2.4.4.5

Parkeringsbromskommando

2.4.3

4.2.4.5.1

Bromsprestanda – Allmänna krav

1.1.1

2.4.1

2.4.2

1.5

4.2.4.5.2

Nödbromsning

1.1.2

2.4.1

2.4.3

2.3.2

4.2.4.5.3

Driftbromsning

2.4.3

2.3.2

4.2.4.5.4

Beräkningar avseende termisk kapacitet

2.4.1

2.4.3

4.2.4.5.5

Parkeringsbroms

2.4.1

2.4.3

4.2.4.6.1

Gränsvärde för adhesionsprofil mellan hjul och räl

2.4.1

1.2

2.4.2

4.2.4.6.2

Fastbromsningsskyddssystem

2.4.1

1.2

2.4.2

4.2.4.7

Dynamisk broms – Bromssystem kopplade till traktionssystem

2.4.1

1.2

2.4.2

4.2.4.8.1

Bromssystem oberoende av adhesionsförhållanden – Allmänt

2.4.1

1.2

2.4.2

4.2.4.8.2

Magnetskenbroms

2.4.3

2.3.2

4.2.4.8.3

Virvelströmsbroms

2.4.3

2.3.2

4.2.4.9

Bromstillstånd och felindikering

1.1.1

1.2

2.4.2

4.2.4.10

Bromskrav för bogsering/bärgning

2.4.2

4.2.5.1

Hygiensystem

1.4.1

4.2.5.2

Ljudkommunikationssystem

2.4.1

4.2.5.3

Passagerarlarm

2.4.1

4.2.5.4

Kommunikationsutrustning för passagerare

2.4.1

4.2.5.5

Ytterdörrar: på- och avstigning på rullande materiel

2.4.1

2.3.2

4.2.5.6

Ytterdörrar: systemkonstruktion

1.1.3

2.4.1

4.2.5.7

Dörrar mellan enheter

1.1.5

4.2.5.8

Inre luftkvalitet

1.3.2

4.2.5.9

Fordonskorgens sidofönster

1.1.5

4.2.6.1

Klimat- och miljöförhållanden

2.4.2

4.2.6.2.1

Aerodynamiska effekter på passagerare på en plattform och på spårarbetare intill spåret

1.1.1

1.3.1

4.2.6.2.2

Fronttryckstöt

2.4.3

4.2.6.2.3

Största tryckförändringar i tunnlar

2.4.3

4.2.6.2.4

Sidvind

1.1.1

4.2.6.2.5

Aerodynamisk effekt på ballasterat spår

1.1.1

2.4.3

4.2.7.1.1

Strålkastare

2.4.3

2.3.2

4.2.7.1.2

Positionslyktor

1.1.1

2.4.3

4.2.7.1.3

Slutsignallyktor

1.1.1

2.4.3

4.2.7.1.4

Belysningsreglage

2.4.3

4.2.7.2.1

Tyfon – Allmänt

1.1.1

2.4.3

2.6.3

4.2.7.2.2

Ljudtrycksnivåer för tyfon

1.1.1

1.3.1

4.2.7.2.3

Skydd

2.4.3

4.2.7.2.4

Tyfonreglage

1.1.1

2.4.3

4.2.8.1

Traktionsprestanda

2.4.3

2.6.3

2.3.2

4.2.8.2

4.2.8.2.1 till 4.2.8.2.9

Strömförsörjning

1.5

2.4.3

2.3.2

4.2.8.2.10

Elektriskt skydd av tåget

2.4.1

4.2.8.4

Skydd mot elektriska riskkällor

2.4.1

4.2.9.1.1

Förarhytt – Allmänt

—

—

—

—

—

4.2.9.1.2

På- och avstigning

1.1.5

2.4.3

4.2.9.1.3

Sikt ut

1.1.1

2.4.3

2.3.2

4.2.9.1.4

Interiör

1.1.5

4.2.9.1.5

Förarstol

1.3.1

4.2.9.1.6

Manöverbord – Ergonomi

1.1.5

1.3.1

2.3.2

4.2.9.1.7

Klimatstyrning och luftkvalitet

1.3.1

4.2.9.1.8

Inre belysning

2.6.3

4.2.9.2.1

Frontruta – Mekaniska egenskaper

2.4.1

4.2.9.2.2

Frontruta – Optiska egenskaper

2.4.3

2.3.2

4.2.9.2.3

Frontruta – Utrustning

2.4.3

4.2.9.3.1

Förarövervakningsfunktion

1.1.1

2.6.3

4.2.9.3.2

Visning av hastighet

1.1.5

4.2.9.3.3

Förarens informationspanel och bildskärmar

1.1.5

4.2.9.3.4

Reglage och indikatorer

1.1.5

4.2.9.3.5

Märkning

2.6.3

4.2.9.3.6

Radiostyrningsfunktion att användas av personal vid växlingsarbete

1.1.1

2.3.2

4.2.9.3.7

Signalbehandling för detektering och förebyggande av urspårning

1.1.1

1.1.2

4.2.9.3.7a

Fordonsbaserad funktion för detektering och förebyggande av urspårning

1.1.1

1.1.2

4.2.9.3.8

Krav för hantering av driftlägen i ETCS

1.1.1

1.5

2.3.2

4.2.9.3.9

Traktionsstatus

2.3.2

4.2.9.4

Fordonsbaserade verktyg och portabel utrustning

2.4.1

2.4.3

2.6.3

4.2.9.5

Förvaringsutrymmen för personalens tillhörigheter

—

—

—

—

—

4.2.9.6

Registreringsenhet

2.4.4

2.3.2

4.2.10.2

Brandsäkerhet – Åtgärder för att förhindra brand

1.1.4

1.3.2

1.4.2

4.2.10.3

Åtgärder för att detektera och kontrollera brand

1.1.4

4.2.10.4

Krav relaterade till nödsituationer

2.4.1

2.3.2

4.2.10.5

Krav relaterade till utrymning

2.4.1

4.2.11.2

Yttre rengöring av tåg

1.5

4.2.11.3

Anslutning till toalettömningssystem

1.5

4.2.11.5

Gränssnitt för vattenpåfyllning

1.5

4.2.11.6

Särskilda krav för uppställning av tåg

1.5

4.2.11.7

Bränslepåfyllningsutrustning

1.5

4.2.11.8

Inre rengöring av tåg – strömförsörjning

2.5.3

4.2.12.2

Allmän dokumentation

1.5

4.2.12.3

Dokumentation avseende underhåll

1.1.1

2.5.1

2.5.2

2.6.1

2.6.2

4.2.12.4

Driftsdokumentation

1.1.1

2.4.2

2.6.1

2.6.2

4.2.12.5

Lyftschema och anvisningar

2.5.3

4.2.12.6

Bärgningsrelaterade beskrivningar

2.4.2

2.5.3

4.2.13

Krav på gränssnitt mot automatiserad tågdrift

1.5

2.3.2

2.4.3”

| (11) | Punkt 3.2 ska ersättas med följande:
  ”3.2   Väsentliga krav som inte omfattas av denna TSD

  Vissa av de väsentliga krav som klassificeras som ’allmänna krav’ eller ’särskilda krav för varje delsystem’ i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797 och som påverkar delsystemet Rullande materiel omfattas i begränsad omfattning av tillämpningsområdet för denna TSD.” |
| --- | --- |

(11)

Punkt 3.2 ska ersättas med följande:

”3.2   Väsentliga krav som inte omfattas av denna TSD

Vissa av de väsentliga krav som klassificeras som ’allmänna krav’ eller ’särskilda krav för varje delsystem’ i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797 och som påverkar delsystemet Rullande materiel omfattas i begränsad omfattning av tillämpningsområdet för denna TSD.”

| (12) | I punkt 4.1.1 ska led 4 ersättas med följande:






  ”4. | Vissa av de egenskaper hos den rullande materielen som obligatoriskt ska registreras i ERATV (det europeiska registret över godkända typer av fordon) (i enlighet med relevant kommissionsbeslut) beskrivs i punkt 7.1.2 (se tabell 17a). Dessutom krävs att dessa egenskaper anges i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.” |
| --- | --- | --- |

(12)

I punkt 4.1.1 ska led 4 ersättas med följande:

”4.

Vissa av de egenskaper hos den rullande materielen som obligatoriskt ska registreras i ERATV (det europeiska registret över godkända typer av fordon) (i enlighet med relevant kommissionsbeslut) beskrivs i punkt 7.1.2 (se tabell 17a). Dessutom krävs att dessa egenskaper anges i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.”

| (13) | I led 3 i punkt 4.1.3 ska de sista två strecksatserna ersättas med följande:






  ”- | Specialfordon (se punkt 2.2.2 C).” |
| --- | --- | --- |

(13)

I led 3 i punkt 4.1.3 ska de sista två strecksatserna ersättas med följande:

”-

Specialfordon (se punkt 2.2.2 C).”

| (14) | Punkt 4.2.1.2 ska ersättas med följande:
  ”4.2.1.2   Öppna punkter

  Öppna punkter i enlighet med artikel 4.6 i direktiv (EU) 2016/797 anges i tillägg I.” |
| --- | --- |

(14)

Punkt 4.2.1.2 ska ersättas med följande:

”4.2.1.2   Öppna punkter

Öppna punkter i enlighet med artikel 4.6 i direktiv (EU) 2016/797 anges i tillägg I.”

| (15) | I punkt 4.2.2.2.3 b b-2 ska leden 1 och 2 ersättas med följande:






  ”1. | Buffertarna och skruvkopplet ska installeras enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 2. |
| --- | --- | --- |

(15)

I punkt 4.2.2.2.3 b b-2 ska leden 1 och 2 ersättas med följande:

”1.

Buffertarna och skruvkopplet ska installeras enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 2.

| 2. | Måtten på och utformningen av bromsledningar, bromsslangar, kopplingar och kranar ska uppfylla de krav som anges i samma specifikation.” |
| --- | --- |

2.

Måtten på och utformningen av bromsledningar, bromsslangar, kopplingar och kranar ska uppfylla de krav som anges i samma specifikation.”

| (16) | I punkt 4.2.2.2.4 led 3 a ska andra strecksatsen ersättas med följande:






  ”— | Bromsledningar och kranar placerade i sidled enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 2.” |
| --- | --- | --- |

(16)

I punkt 4.2.2.2.4 led 3 a ska andra strecksatsen ersättas med följande:

”—

Bromsledningar och kranar placerade i sidled enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 2.”

| (17) | Punkt 4.2.2.2.5.2 ska ersättas med följande:

  ”För att uppfylla detta krav ska enheter med manuella koppelsystem av UIC-typ enligt punkt 4.2.2.2.3 b uppfylla följande krav (’Bernrektangeln’):






  — | På enheter försedda med skruvkoppel och sidobuffertar ska personalens arbetsutrymme överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 2. |
| --- | --- | --- |

(17)

Punkt 4.2.2.2.5.2 ska ersättas med följande:

”För att uppfylla detta krav ska enheter med manuella koppelsystem av UIC-typ enligt punkt 4.2.2.2.3 b uppfylla följande krav (’Bernrektangeln’):

—

På enheter försedda med skruvkoppel och sidobuffertar ska personalens arbetsutrymme överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 2.

| — | Då ett kombinerat automatkoppel och skruvkoppel är monterat, är det tillåtet för automatkopplet att inkräkta på Bernrektangeln på den vänstra sidan då det är säkrat i infällt läge och skruvkopplet används. |
| --- | --- |

—

Då ett kombinerat automatkoppel och skruvkoppel är monterat, är det tillåtet för automatkopplet att inkräkta på Bernrektangeln på den vänstra sidan då det är säkrat i infällt läge och skruvkopplet används.

Under varje buffert ska det finnas ett handtag. Handtaget ska tåla en kraft på 1,5 kN utan att deformeras.”

| (18) | I punkt 4.2.2.4 ska leden 3, 4 och 5 ersättas med följande:






  ”3. | Den statiska och dynamiska hållfastheten (utmattning) hos fordonskorgar ska garantera den säkerhet som krävs för de personer som befinner sig i fordonskorgen liksom fordonens strukturella motståndskraft i tåget och vid rangering. Därför ska varje fordons struktur uppfylla kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 1, och de kategorier av rullande materiel som ska beaktas ska motsvara kategori L för lok och motorvagnar och kategorierna PI eller PII för alla andra typer av fordon inom tillämpningsområdet för denna TSD. |
| --- | --- | --- |

(18)

I punkt 4.2.2.4 ska leden 3, 4 och 5 ersättas med följande:

”3.

Den statiska och dynamiska hållfastheten (utmattning) hos fordonskorgar ska garantera den säkerhet som krävs för de personer som befinner sig i fordonskorgen liksom fordonens strukturella motståndskraft i tåget och vid rangering. Därför ska varje fordons struktur uppfylla kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 1, och de kategorier av rullande materiel som ska beaktas ska motsvara kategori L för lok och motorvagnar och kategorierna PI eller PII för alla andra typer av fordon inom tillämpningsområdet för denna TSD.

| 4. | Fordonskorgens hållfasthet kan påvisas genom beräkningar och/eller provning, i enlighet med de villkor som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 1. |
| --- | --- |

4.

Fordonskorgens hållfasthet kan påvisas genom beräkningar och/eller provning, i enlighet med de villkor som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 1.

| 5. | När det gäller enheter konstruerade för högre tryckkrafter än dem i de kategorier (angivna som minimikrav i punkt 3) som ingår i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 1, omfattar denna specifikation inte den föreslagna tekniska lösningen. Det är då tillåtet att avseende tryckkraft använda andra offentliggjorda normgivande dokument.
  I sådant fall ska det anmälda organet kontrollera att de alternativa normgivande dokumenten utgör en del av en tekniskt enhetlig uppsättning regler tillämpliga på utformning, konstruktion och provning av fordonsstrukturen.
  Tryckkraftsvärdet ska anges i den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 4.2.12.” |
| --- | --- |

5.

När det gäller enheter konstruerade för högre tryckkrafter än dem i de kategorier (angivna som minimikrav i punkt 3) som ingår i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 1, omfattar denna specifikation inte den föreslagna tekniska lösningen. Det är då tillåtet att avseende tryckkraft använda andra offentliggjorda normgivande dokument.

I sådant fall ska det anmälda organet kontrollera att de alternativa normgivande dokumenten utgör en del av en tekniskt enhetlig uppsättning regler tillämpliga på utformning, konstruktion och provning av fordonsstrukturen.

Tryckkraftsvärdet ska anges i den tekniska dokumentation som beskrivs i avsnitt 4.2.12.”

| (19) | Punkt 4.2.2.5 ska ersättas med följande:
  ”4.2.2.5   Passiv säkerhet









  1. | De krav som anges i denna punkt är tillämpliga på alla enheter, med undantag för enheter som inte är avsedda att transportera passagerare eller personal under drift och med undantag för arbetsfordon. |
| --- | --- | --- |

(19)

Punkt 4.2.2.5 ska ersättas med följande:

”4.2.2.5   Passiv säkerhet

1.

| 2. | För enheter konstruerade för att trafikera system med 1 520 mm spårvidd gäller att kraven avseende passiv säkerhet i denna punkt tillämpas frivilligt. Om sökanden väljer att tillämpa kraven avseende passiv säkerhet i denna punkt ska detta erkännas av medlemsstaterna. Medlemsstaterna får även kräva tillämpning av dessa krav. |
| --- | --- |

2.

| 3. | För lok konstruerade för att trafikera system med 1 524 mm spårvidd gäller att kraven avseende passiv säkerhet i denna punkt tillämpas frivilligt. Om sökanden väljer att tillämpa kraven avseende passiv säkerhet i denna punkt ska detta erkännas av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Alla enheter som inte kan uppnå de kollisionshastigheter som anges i något av kollisionsscenarierna nedan är undantagna från de bestämmelser som avser det kollisionsscenariet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Passiv säkerhet syftar till att komplettera aktiv säkerhet när alla andra åtgärder har misslyckats. För detta syfte ska fordonets mekaniska struktur skydda personer i fordonet i händelse av kollision genom att






  — | begränsa retardationen, |
| --- | --- | --- |

5.

—

begränsa retardationen,

| — | bibehålla överlevnadsutrymme och strukturell motståndskraft där personer kan befinna sig, |
| --- | --- |

—

bibehålla överlevnadsutrymme och strukturell motståndskraft där personer kan befinna sig,

| — | minska risken för klättring, |
| --- | --- |

—

minska risken för klättring,

| — | minska risken för urspårning, |
| --- | --- |

—

minska risken för urspårning,

| — | begränsa konsekvenserna vid sammanstötning med hinder på spåret. |
| --- | --- |

—

begränsa konsekvenserna vid sammanstötning med hinder på spåret.

För att uppfylla dessa funktionskrav ska enheter uppfylla de detaljerade krav som specificeras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 3 avseende kollisionssäker konstruktion kategori C-I.

Följande fyra referenskollisionsscenarier ska beaktas:

| — | Scenario 1: En frontalkollision mellan två identiska tågenheter. |
| --- | --- |

—

Scenario 1: En frontalkollision mellan två identiska tågenheter.

| — | Scenario 2: En frontalkollision med en godsvagn. |
| --- | --- |

—

Scenario 2: En frontalkollision med en godsvagn.

| — | Scenario 3: En kollision med ett stort vägfordon i en plankorsning. |
| --- | --- |

—

Scenario 3: En kollision med ett stort vägfordon i en plankorsning.

| — | Scenario 4: En kollision med ett lågt hinder (t.ex. en personbil i en plankorsning, ett djur, en sten etc.). |
| --- | --- |

—

Scenario 4: En kollision med ett lågt hinder (t.ex. en personbil i en plankorsning, ett djur, en sten etc.).

| 6. | Scenarierna i punkt 5 beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 3. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 3, ska tillämpas i relation till ovan angivna referenskollisionsscenarier. |
| --- | --- |

7.

| 8. | För att begränsa konsekvenserna vid påkörning av ett hinder på spåret ska den främsta änden av lok, motorvagnar, manövervagnar och tågsätt vara försedd med hinderavvisare. De krav som hinderavvisare ska uppfylla anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 3.” |
| --- | --- |

8.

| (20) | I punkt 4.2.2.6 ska leden 7, 8 och 9 ersättas med följande:






  ”7. | Uppallnings-/lyftpunkters geometri ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 4. |
| --- | --- | --- |

(20)

I punkt 4.2.2.6 ska leden 7, 8 och 9 ersättas med följande:

”7.

Uppallnings-/lyftpunkters geometri ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 4.

| 8. | Märkning av lyftpunkter ska göras med skyltar som överensstämmer med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 5. |
| --- | --- |

8.

Märkning av lyftpunkter ska göras med skyltar som överensstämmer med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 5.

| 9. | Strukturen ska vara konstruerad med beaktande av de laster som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 1. Fordonskorgens hållfasthet kan påvisas genom beräkningar eller genom provning, i enlighet med de villkor som anges i samma specifikation.
  Alternativa offentliggjorda normgivande dokument får användas på samma villkor som anges i avsnitt 4.2.2.4 ovan.” |
| --- | --- |

9.

Strukturen ska vara konstruerad med beaktande av de laster som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 1. Fordonskorgens hållfasthet kan påvisas genom beräkningar eller genom provning, i enlighet med de villkor som anges i samma specifikation.

Alternativa offentliggjorda normgivande dokument får användas på samma villkor som anges i avsnitt 4.2.2.4 ovan.”

| (21) | I punkt 4.2.2.7 (3) ska ”index 12” ersättas med ”index 1”. |
| --- | --- |

(21)

I punkt 4.2.2.7 (3) ska ”index 12” ersättas med ”index 1”.

| (22) | Punkt 4.2.2.10 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Följande lastfall, vilka definieras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 6, ska fastställas:






  i) | Projekterad vikt vid extrem nyttolast. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(22)

Punkt 4.2.2.10 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.

Följande lastfall, vilka definieras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 6, ska fastställas:

i)

Projekterad vikt vid extrem nyttolast.

| ii) | Projekterad vikt vid normal nyttolast. |
| --- | --- |

ii)

Projekterad vikt vid normal nyttolast.

| iii) | Projekterad vikt i driftskick. |
| --- | --- |

iii)

Projekterad vikt i driftskick.

| iv) | Vikt i drift vid normal nyttolast. |
| --- | --- |

iv)

Vikt i drift vid normal nyttolast.

| v) | Vikt i driftskick.” |
| --- | --- |

v)

Vikt i driftskick.”

| b) | I punkt 2 ska ”index 13” ersättas med ”index 6”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska ”index 13” ersättas med ”index 6”.

| (23) | Punkt 4.2.3.1 ska ersättas med följande:
  ”4.2.3.1   Fordonsprofiler









  1. | Denna punkt rör regler för beräkning och kontroll avseende yttre dimensioner på rullande materiel som ska kunna användas på en eller flera infrastrukturer utan risk för konflikt med infrastrukturen.
  För enheter konstruerade för att trafikera system med andra spårvidder än 1 520 mm: |
| --- | --- | --- |

(23)

Punkt 4.2.3.1 ska ersättas med följande:

”4.2.3.1   Fordonsprofiler

1.

För enheter konstruerade för att trafikera system med andra spårvidder än 1 520 mm:

| 2. | Sökanden ska välja avsedd referensprofil, inbegripet en referensprofil för de undre delarna. Denna referensprofil ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12. |
| --- | --- |

2.

| 3. | En enhets överensstämmelse med den avsedda referensprofilen ska fastställas med hjälp av en av de metoder som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 7. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Om enheten förklaras överensstämma med en eller flera av referensprofilerna G1, GA, GB, GC eller DE3, inbegripet profilerna avseende de undre delarna GI1, GI2 eller GI3, så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 7, ska överensstämmelsen fastställas med hjälp av den kinematiska metoden så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 7.
  Överensstämmelsen med denna/dessa referensprofil(er) ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12. |
| --- | --- |

4.

Överensstämmelsen med denna/dessa referensprofil(er) ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.

| 5. | I fråga om eldrivna enheter ska strömavtagarens profil kontrolleras genom beräkning enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 7, för att se till att strömavtagarprofilen överensstämmer med den mekaniska, kinematiska strömavtagarprofilen, vilken i sin tur fastställs i enlighet med tillägg D till kommissionens förordning (EU) nr 1301/2014 (*6) (TSD Energi) och beror på de val som gjorts för strömavtagartoppens geometri. De två tillåtna möjligheterna anges i punkt 4.2.8.2.9.2.
  Banmatningens spänning beaktas i infrastrukturprofilen för att säkerställa korrekta isoleringsavstånd mellan strömavtagaren och fasta installationer. |
| --- | --- |

5.

Banmatningens spänning beaktas i infrastrukturprofilen för att säkerställa korrekta isoleringsavstånd mellan strömavtagaren och fasta installationer.

| 6. | Strömavtagarens rörelse som specificeras i punkt 4.2.10 i TSD Energi och som används vid beräkningen av den mekaniska kinematiska profilen, ska motiveras genom beräkningar eller mätningar så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 7.
  För enheter konstruerade för att trafikera system med spårvidden 1 520 mm: |
| --- | --- |

6.

För enheter konstruerade för att trafikera system med spårvidden 1 520 mm:

| 7. | Fordonets statiska profil ska ligga inom den enhetliga fordonsprofilen ’T’. Referensprofil för infrastrukturen är ’S’-profilen. Denna profil specificeras i tillägg B. |
| --- | --- |

7.

| 8. | I fråga om eldrivna enheter ska strömavtagarens profil kontrolleras genom beräkning, för att se till att strömavtagarprofilen överensstämmer med den mekaniska, statiska strömavtagarprofilen som definieras i tillägg D till TSD Energi. Det val som gjorts avseende strömavtagartoppens geometri ska tas i beaktande: de tillåtna möjligheterna anges i punkt 4.2.8.2.9.2. |
| --- | --- |

8.

(*6)  Kommissionens förordning (EU) nr 1301/2014 av den 18 november 2014 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Energi i unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 179).”
  "

| (24) | Punkt 4.2.3.2.1 ska ersättas med följande:
  ”4.2.3.2.1   Parametern axellast









  1. | Axellasten, i kombination med axelavstånd, med enhetens längd och med största tillåtna hastighet för enheten på den aktuella linjen, är en gränssnittsparameter mellan enheten och infrastrukturen.
  Axellasten är en prestandaparameter i det målsystem för infrastruktur som specificeras i punkt 4.2.1 i kommissionens förordning (EU) nr 1299/2014 (*7) (TSD Infrastruktur) och beror på linjens trafikkod. |
| --- | --- | --- |

(24)

Punkt 4.2.3.2.1 ska ersättas med följande:

”4.2.3.2.1   Parametern axellast

1.

Axellasten är en prestandaparameter i det målsystem för infrastruktur som specificeras i punkt 4.2.1 i kommissionens förordning (EU) nr 1299/2014 (*7) (TSD Infrastruktur) och beror på linjens trafikkod.

| 2. | Följande egenskaper som utgör ett gränssnitt till infrastrukturen ska ingå som en del av den allmänna dokumentation som tas fram då enheten bedöms och som behandlas i punkt 4.2.12.2:






  — | Vikten per axel (för varje axel) för samtliga lastfall (som definieras i punkt 4.2.2.10 och som enligt den punkten ska omfattas av dokumentationen). |
| --- | --- | --- |

2.

—

Vikten per axel (för varje axel) för samtliga lastfall (som definieras i punkt 4.2.2.10 och som enligt den punkten ska omfattas av dokumentationen).

| — | Placeringen av axlarna längs med enheten (axelavstånd). |
| --- | --- |

—

Placeringen av axlarna längs med enheten (axelavstånd).

| — | Enhetens längd. |
| --- | --- |

—

Enhetens längd.

| — | Den högsta hastighet som fordonet är konstruerat för (ska utgöra en del av dokumentationen i punkt 4.2.8.1.2). |
| --- | --- |

—

Den högsta hastighet som fordonet är konstruerat för (ska utgöra en del av dokumentationen i punkt 4.2.8.1.2).

| — | EN-linjekategorin efter en kategorisering av enheten enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 10. |
| --- | --- |

—

EN-linjekategorin efter en kategorisering av enheten enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 10.

| 2a. | För motorvagnståg med el- eller förbränningsmotordrift för persontrafik och för personvagnar och andra relaterade vagnar ska EN-linjekategorin alltid dokumenteras så att standardvärdet för nyttolast avseende ståplatser i kg per m2 anges enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 10. |
| --- | --- |

2a.

| 2b. | Om ett särskilt värde för nyttolast avseende ståplatser används för att fastställa lastfallet ’projekterad vikt vid extrem nyttolast’ i enlighet med leden 1 och 2 i punkt 4.2.2.10, ska en andra EN-linjekategori dokumenteras med värdet i fråga. |
| --- | --- |

2b.

| 2c. | För alla dessa enheter ska varje eventuell EN-linjekategori dokumenteras genom att nyttolasten avseende ståplatser anges så som beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 10. |
| --- | --- |

2c.

| 3. | Användning av axellasten på driftsnivå för kontroll av kompatibiliteten mellan rullande materiel och infrastruktur (utanför tillämpningsområdet för denna TSD):
  Axellasten för varje individuell axel i enheten som ska användas som gränssnittsparameter till infrastrukturen måste anges av järnvägsföretaget, i enlighet med punkt 4.2.2.5 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 (*8) (TSD Drift och trafikledning), med beaktande av förväntad last vid den avsedda driften (ej angiven när enheten bedöms). Axellast vid lastfallet ’projekterad vikt vid extrem nyttolast’ motsvarar det högsta möjliga värdet på axellasten som nämns ovan. Den största last som beaktas för konstruktionen av bromssystemet som definieras i punkt 4.2.4.5.2 måste också beaktas. |
| --- | --- |

3.

Axellasten för varje individuell axel i enheten som ska användas som gränssnittsparameter till infrastrukturen måste anges av järnvägsföretaget, i enlighet med punkt 4.2.2.5 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 (*8) (TSD Drift och trafikledning), med beaktande av förväntad last vid den avsedda driften (ej angiven när enheten bedöms). Axellast vid lastfallet ’projekterad vikt vid extrem nyttolast’ motsvarar det högsta möjliga värdet på axellasten som nämns ovan. Den största last som beaktas för konstruktionen av bromssystemet som definieras i punkt 4.2.4.5.2 måste också beaktas.

(*7)  Kommissionens förordning (EU) nr 1299/2014 av den 18 november 2014 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende delsystemet Infrastruktur i Europeiska unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 1)."

(*8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 av den 16 maj 2019 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av beslut 2012/757/EU (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 5).”
  "

| (25) | Punkt 4.2.3.3.1 ska ersättas med följande:
  ”4.2.3.3.1   Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem









  1. | Uppsättningen egenskaper för rullande materiels kompatibilitet med målsystem för tågdetektering anges i punkterna 4.2.3.3.1.1, 4.2.3.3.1.2 och 4.2.3.3.1.3.
  Hänvisning görs till punkter i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index A (även hänvisad till i tabell A.2 i tillägg A, index 77 i TSD Trafikstyrning och signalering (*9)). Relaterade specialfall anges i punkt 7.7 i TSD Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- | --- |

(25)

Punkt 4.2.3.3.1 ska ersättas med följande:

”4.2.3.3.1   Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem

1.

Hänvisning görs till punkter i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index A (även hänvisad till i tabell A.2 i tillägg A, index 77 i TSD Trafikstyrning och signalering (*9)). Relaterade specialfall anges i punkt 7.7 i TSD Trafikstyrning och signalering.

| 2. | Den uppsättning egenskaper som den rullande materielen är kompatibel med ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12. |
| --- | --- |

2.

(*9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1695 av den 10 augusti 2023 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemen trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av förordning (EU) 2016/919 (EUT L 222, 8.9.2023, s 380).”
  "

| (26) | Punkt 4.2.3.3.1.1 ska ersättas med följande:
  ”4.2.3.3.1.1   Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem baserade på spårledningar

  I den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index A specificeras egenskaper med avseende på följande:






  i) | Fordonsgeometri







  (1) | Det största avståndet mellan efterföljande axlar. |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Punkt 4.2.3.3.1.1 ska ersättas med följande:

”4.2.3.3.1.1   Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem baserade på spårledningar

I den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index A specificeras egenskaper med avseende på följande:

i)

Fordonsgeometri

(1)

Det största avståndet mellan efterföljande axlar.

| (2) | Det största avståndet mellan tågets främre/bakre ände och dess första/sista axel. |
| --- | --- |

(2)

Det största avståndet mellan tågets främre/bakre ände och dess första/sista axel.

| (3) | Det minsta avståndet mellan första och sista axeln. |
| --- | --- |

(3)

Det minsta avståndet mellan första och sista axeln.

| ii) | Fordonskonstruktion







  (4) | Den minsta axellasten för alla lastfall. |
| --- | --- | --- |

ii)

Fordonskonstruktion

(4)

Den minsta axellasten för alla lastfall.

| (5) | Det elektriska motståndet mellan löpytorna på motsatta hjul i ett hjulpar och metoden för att mäta det. |
| --- | --- |

(5)

Det elektriska motståndet mellan löpytorna på motsatta hjul i ett hjulpar och metoden för att mäta det.

| (6) | Minsta fordonsimpedans för eldrivna enheter försedda med en strömavtagare. |
| --- | --- |

(6)

Minsta fordonsimpedans för eldrivna enheter försedda med en strömavtagare.

| (7) | Användning av hjälpanordningar för shuntkoppling (shunting assisting device). |
| --- | --- |

(7)

Användning av hjälpanordningar för shuntkoppling (shunting assisting device).

| iii) | Begränsning av emissioner







  (8) | Användning av sandningsutrustning.
  Om det finns en automatisk sandningsfunktion ska det vara möjligt för föraren att stänga av dess användning på vissa ställen längs spåret som i driftsreglerna anges som inkompatibla med sandning. |
| --- | --- | --- |

iii)

Begränsning av emissioner

(8)

Användning av sandningsutrustning.

Om det finns en automatisk sandningsfunktion ska det vara möjligt för föraren att stänga av dess användning på vissa ställen längs spåret som i driftsreglerna anges som inkompatibla med sandning.

| (9) | Användning av kompositbromsblock. |
| --- | --- |

(9)

Användning av kompositbromsblock.

| (10) | Kraven avseende anordningar för flänssmörjning om fordonet är utrustat med en sådan anordning. |
| --- | --- |

(10)

Kraven avseende anordningar för flänssmörjning om fordonet är utrustat med en sådan anordning.

| iv) | Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC)







  (11) | Kraven avseende ledningsstörning.” |
| --- | --- | --- |

iv)

Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC)

(11)

Kraven avseende ledningsstörning.”

| (27) | Punkt 4.2.3.3.1.2 ska ersättas med följande:
  ”4.2.3.3.1.2   Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på axelräknare

  I den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index A specificeras egenskaper med avseende på följande:






  i) | Fordonsgeometri







  (1) | Det största avståndet mellan efterföljande axlar. |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Punkt 4.2.3.3.1.2 ska ersättas med följande:

”4.2.3.3.1.2   Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på axelräknare

I den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index A specificeras egenskaper med avseende på följande:

i)

Fordonsgeometri

(1)

Det största avståndet mellan efterföljande axlar.

| (2) | Det minsta avståndet mellan efterföljande axlar. |
| --- | --- |

(2)

Det minsta avståndet mellan efterföljande axlar.

| (3) | Det minsta avståndet mellan tågets främre/bakre ände och dess första/sista axel (hälften av det värde som anges) i änden på en enhet som är avsedd att kopplas till andra enheter. |
| --- | --- |

(3)

Det minsta avståndet mellan tågets främre/bakre ände och dess första/sista axel (hälften av det värde som anges) i änden på en enhet som är avsedd att kopplas till andra enheter.

| (4) | Det största avståndet mellan tågets främre/bakre ände och dess första/sista axel. |
| --- | --- |

(4)

Det största avståndet mellan tågets främre/bakre ände och dess första/sista axel.

| ii) | Hjulgeometri







  (5) | Hjulgeometri. |
| --- | --- | --- |

ii)

Hjulgeometri

(5)

Hjulgeometri.

| iii) | Fordonskonstruktion







  (6) | Utrymme fritt från metallkomponenter och induktiva komponenter mellan hjul. |
| --- | --- | --- |

iii)

Fordonskonstruktion

(6)

Utrymme fritt från metallkomponenter och induktiva komponenter mellan hjul.

| (7) | Hjulmaterialets egenskaper. |
| --- | --- |

(7)

Hjulmaterialets egenskaper.

| iv) | Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC)







  (8) | Kraven avseende elektromagnetiska fält. |
| --- | --- | --- |

iv)

Elektromagnetisk kompatibilitet (EMC)

(8)

Kraven avseende elektromagnetiska fält.

| (9) | Användning av magnetskenbroms eller virvelströmsbroms.” |
| --- | --- |

(9)

Användning av magnetskenbroms eller virvelströmsbroms.”

| (28) | Punkt 4.2.3.3.1.3 ska ersättas med följande:
  ”4.2.3.3.1.3   Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på slingutrustning

  I den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index A specificeras egenskaper med avseende på följande: | Fordonskonstruktion







  (1) | Fordonets metallkonstruktion.” |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

Punkt 4.2.3.3.1.3 ska ersättas med följande:

”4.2.3.3.1.3   Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på slingutrustning

I den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index A specificeras egenskaper med avseende på följande:

Fordonskonstruktion

(1)

Fordonets metallkonstruktion.”

| (29) | I punkt 4.2.3.3.2.1 ska leden 3 och 4 ersättas med följande:






  ”3. | Detekteringssystemet ska i sin helhet vara placerat ombord på enheten och diagnosmeddelanden ska tillhandahållas ombord. |
| --- | --- | --- |

(29)

I punkt 4.2.3.3.2.1 ska leden 3 och 4 ersättas med följande:

”3.

Detekteringssystemet ska i sin helhet vara placerat ombord på enheten och diagnosmeddelanden ska tillhandahållas ombord.

| 4. | Levererade diagnosmeddelanden ska beskrivas och tas i beaktande i den driftsdokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.4 och i den underhållsdokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.3.” |
| --- | --- |

4.

Levererade diagnosmeddelanden ska beskrivas och tas i beaktande i den driftsdokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.4 och i den underhållsdokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.3.”

| (30) | I leden 1 och 2a i punkt 4.2.3.3.2.2 ska ”index 15” ersättas med ”index 8”. |
| --- | --- |

(30)

I leden 1 och 2a i punkt 4.2.3.3.2.2 ska ”index 15” ersättas med ”index 8”.

| (31) | I punkt 4.2.3.4.1 ska andra stycket ersättas med följande:

  ”Detta förfarande för bedömning av överensstämmelse är tillämpligt vid axellaster inom det område som nämns i punkt 4.2.1 i TSD Infrastruktur och i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 9.” |
| --- | --- |

(31)

I punkt 4.2.3.4.1 ska andra stycket ersättas med följande:

”Detta förfarande för bedömning av överensstämmelse är tillämpligt vid axellaster inom det område som nämns i punkt 4.2.1 i TSD Infrastruktur och i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 9.”

| (32) | Punkt 4.2.3.4.2 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Led a ska ersättas med följande:
  ”a)   Tekniska krav









  1. | Enheten ska gå säkert och ge upphov till spårkrafter på godtagbar nivå vid drift inom de gränser som definieras av kombinationen av hastighet och rälsförhöjningsbrist under de förhållanden som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 9.
  Detta ska bedömas genom kontroll av att de gränsvärden som specificeras nedan i punkterna 4.2.3.4.2.1 och 4.2.3.4.2.2 respekteras. Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i punkt 6.2.3.4. |
| --- | --- | --- | --- |

(32)

Punkt 4.2.3.4.2 ska ändras på följande sätt:

(a)

Led a ska ersättas med följande:

”a)   Tekniska krav

1.

Detta ska bedömas genom kontroll av att de gränsvärden som specificeras nedan i punkterna 4.2.3.4.2.1 och 4.2.3.4.2.2 respekteras. Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i punkt 6.2.3.4.

| 2. | De gränsvärden och den bedömning av överensstämmelse som nämns i punkt 3 är tillämpliga vid axellaster inom det område som nämns i punkt 4.2.1 i TSD Infrastruktur och i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 9.
  De är inte tillämpliga på fordon som är konstruerade för högre axellast, eftersom gränsvärden för harmoniserade spårkrafter inte är angivna; sådana fall kan omfattas av nationella bestämmelser eller av det förfarande för innovativa lösningar som beskrivs i artikel 10 och kapitel 6. |
| --- | --- |

2.

De är inte tillämpliga på fordon som är konstruerade för högre axellast, eftersom gränsvärden för harmoniserade spårkrafter inte är angivna; sådana fall kan omfattas av nationella bestämmelser eller av det förfarande för innovativa lösningar som beskrivs i artikel 10 och kapitel 6.

| 3. | Provrapporten över gångdynamiska egenskaper (inklusive användningsbegränsningar och spårkraftsparametrar) ska ingå i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.
  Spårkraftsparametrar (inklusive de extra Ymax, Bmax och Bqst där det är relevant) som ska registreras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 9.” |
| --- | --- |

3.

Spårkraftsparametrar (inklusive de extra Ymax, Bmax och Bqst där det är relevant) som ska registreras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 9.”

| (b) | (Berör inte den svenska versionen.) |
| --- | --- |

(b)

(Berör inte den svenska versionen.)

| (c) | Följande led ska införas som led d:
  ”d)   Ytterligare krav avseende gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS









  8. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som rör fordonsgränssnittsfunktionen ’status of the tilting system’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B.” |
| --- | --- | --- |

(c)

Följande led ska införas som led d:

”d)   Ytterligare krav avseende gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS

8.

| (33) | I led 1 i punkt 4.2.3.4.2.1 ska ”index 17” ersättas med ”index 9”. |
| --- | --- |

(33)

I led 1 i punkt 4.2.3.4.2.1 ska ”index 17” ersättas med ”index 9”.

| (34) | I led 1 i punkt 4.2.3.4.2.2 ska ”index 19” ersättas med ”index 9”. |
| --- | --- |

(34)

I led 1 i punkt 4.2.3.4.2.2 ska ”index 19” ersättas med ”index 9”.

| (35) | I punkt 4.2.3.4.3.2 ska led 1 ersättas med följande:






  ”1. | De kombinerade ekvivalenta koniciteter som fordonet är konstruerat för, vilka kontrolleras genom påvisande av överensstämmelse med de gångdynamiska egenskaper som specificeras i punkt 6.2.3.4, ska specificeras för driftsvillkor i underhållsdokumentationen så som anges i avsnitt 4.2.12.3.2, med beaktande av bidragen från hjul- och rälsprofiler.” |
| --- | --- | --- |

(35)

I punkt 4.2.3.4.3.2 ska led 1 ersättas med följande:

”1.

De kombinerade ekvivalenta koniciteter som fordonet är konstruerat för, vilka kontrolleras genom påvisande av överensstämmelse med de gångdynamiska egenskaper som specificeras i punkt 6.2.3.4, ska specificeras för driftsvillkor i underhållsdokumentationen så som anges i avsnitt 4.2.12.3.2, med beaktande av bidragen från hjul- och rälsprofiler.”

| (36) | I leden 1 och 3 i punkt 4.2.3.5.1 ska ”index 20” ersättas med ”index 11”. |
| --- | --- |

(36)

I leden 1 och 3 i punkt 4.2.3.5.1 ska ”index 20” ersättas med ”index 11”.

| (37) | I led 2 i punkt 4.2.3.5.1 ska ”index 21” ersättas med ”index 1”. |
| --- | --- |

(37)

I led 2 i punkt 4.2.3.5.1 ska ”index 21” ersättas med ”index 1”.

| (38) | I punkt 4.2.3.5.2.1 ska led 3 ersättas med följande:






  ”3. | Egenskaperna hos axeländen (gränssnittet mellan hjul och löpverk) ska säkerställa överföringen av krafter och vridmoment.
  Förfarandet för bedömning av överensstämmelse ska utformas i enlighet med led 7 i punkt 6.2.3.7.” |
| --- | --- | --- |

(38)

I punkt 4.2.3.5.2.1 ska led 3 ersättas med följande:

”3.

Egenskaperna hos axeländen (gränssnittet mellan hjul och löpverk) ska säkerställa överföringen av krafter och vridmoment.

Förfarandet för bedömning av överensstämmelse ska utformas i enlighet med led 7 i punkt 6.2.3.7.”

| (39) | (Berör inte den svenska versionen.) |
| --- | --- |

(39)

(Berör inte den svenska versionen.)

| (40) | Punkt 4.2.3.7 ska ersättas med följande:
  ”4.2.3.7   Gardjärn









  1. | Detta krav gäller för enheter försedda med en förarhytt. |
| --- | --- | --- |

(40)

Punkt 4.2.3.7 ska ersättas med följande:

”4.2.3.7   Gardjärn

1.

| 2. | Hjulen ska skyddas mot skador orsakade av mindre föremål på rälerna med hjälp av gardjärn framför hjulen på den främsta axeln. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Gardjärnen ska uppfylla kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 3.” |
| --- | --- |

3.

| (41) | Punkt 4.2.4.3 ska ersättas med följande:
  ”4.2.4.3   Typ av bromssystem









  1. | Enheter som är konstruerade och bedömda för användning i allmän drift (olika sammansättningar av fordon med olika ursprung, tågsammansättning ej angiven under konstruktionsfasen) på system med annan spårvidd än 1 520 mm ska vara försedda med ett bromssystem med en bromsledning som är kompatibel med UIC-bromssystemet. För detta ändamål specificeras de principer som ska tillämpas i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 12.
  Syftet med detta krav är att säkerställa teknisk kompatibilitet för bromsfunktionen mellan fordon med olika ursprung i ett tåg. |
| --- | --- | --- |

(41)

Punkt 4.2.4.3 ska ersättas med följande:

”4.2.4.3   Typ av bromssystem

1.

Syftet med detta krav är att säkerställa teknisk kompatibilitet för bromsfunktionen mellan fordon med olika ursprung i ett tåg.

| 2. | Det finns inget krav på typ av bromssystem för enheter (tågsätt eller fordon) som bedöms i en fast eller fördefinierad sammansättning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som rör fordonsgränssnittsfunktionen ’brake pressure’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som rör fordonsgränssnittsfunktionen ’Special brake status Electro Pneumatic (EP) brake’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B.” |
| --- | --- |

4.

| (42) | I punkt 4.2.4.4.1 ska led 3 ersättas med följande:






  ”3. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som rör fordonsgränssnittsfunktionen ’emergency brake command’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B.” |
| --- | --- | --- |

(42)

I punkt 4.2.4.4.1 ska led 3 ersättas med följande:

”3.

De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som rör fordonsgränssnittsfunktionen ’emergency brake command’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B.”

| (43) | I punkt 4.2.4.4.2 ska följande led läggas till som led 5:






  ”5. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som rör fordonsgränssnittsfunktionen ’service brake command’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B.” |
| --- | --- | --- |

(43)

I punkt 4.2.4.4.2 ska följande led läggas till som led 5:

”5.

De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som rör fordonsgränssnittsfunktionen ’service brake command’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B.”

| (44) | I punkt 4.2.4.4.4 ska följande led läggas till som leden 4 och 5 efter anmärkningen i led 3:






  ”4. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som rör fordonsgränssnittsfunktionen ’Special brake inhibition area – Trackside orders: regenerative brake’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. Enhetens påföljande kommandon till blockering av den återmatande bromsen kan vara automatiska eller manuella genom ingripande av föraren. Den rullande materielens konfiguration för automatiskt eller manuellt kommando ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2. |
| --- | --- | --- |

(44)

I punkt 4.2.4.4.4 ska följande led läggas till som leden 4 och 5 efter anmärkningen i led 3:

”4.

De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som rör fordonsgränssnittsfunktionen ’Special brake inhibition area – Trackside orders: regenerative brake’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. Enhetens påföljande kommandon till blockering av den återmatande bromsen kan vara automatiska eller manuella genom ingripande av föraren. Den rullande materielens konfiguration för automatiskt eller manuellt kommando ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2.

| 5. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som rör fordonsgränssnittsfunktionen ’Special brake inhibit – STM Orders: regenerative brake’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. Enhetens påföljande kommandon till blockering av den återmatande bromsen kan vara automatiska eller manuella genom ingripande av föraren. Den rullande materielens konfiguration för automatiskt eller manuellt kommando ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2.” |
| --- | --- |

5.

De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som rör fordonsgränssnittsfunktionen ’Special brake inhibit – STM Orders: regenerative brake’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. Enhetens påföljande kommandon till blockering av den återmatande bromsen kan vara automatiska eller manuella genom ingripande av föraren. Den rullande materielens konfiguration för automatiskt eller manuellt kommando ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2.”

| (45) | I punkt 4.2.4.5.1 ska leden 1 och 2 ersättas med följande:






  ”1. | Enhetens (tågsättets eller fordonets) bromsprestanda (retardation = F(hastighet) och ekvivalent reaktionstid) på ett antaget horisontellt spår ska bestämmas genom beräkning så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, antingen index 13 eller index 14. |
| --- | --- | --- |

(45)

I punkt 4.2.4.5.1 ska leden 1 och 2 ersättas med följande:

”1.

Enhetens (tågsättets eller fordonets) bromsprestanda (retardation = F(hastighet) och ekvivalent reaktionstid) på ett antaget horisontellt spår ska bestämmas genom beräkning så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, antingen index 13 eller index 14.

Varje beräkning ska utföras för hjuldiametrar som motsvarar nya, halvslitna och slitna hjul, och ska omfatta beräkningen av den adhesionsnivå mellan hjul och räl som krävs (se punkt 4.2.4.6.1).

| 2. | De friktionskoefficienter som används av friktionsbromsutrustning och beaktas vid beräkningen ska vara motiverade (se den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 13).” |
| --- | --- |

2.

De friktionskoefficienter som används av friktionsbromsutrustning och beaktas vid beräkningen ska vara motiverade (se den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 13).”

| (46) | Punkt 4.2.4.5.2 ska ersättas med följande:
  ”4.2.4.5.2   Nödbromsning


  Reaktionstid:









  1. | För enheter som bedöms i fast(a) sammansättning(ar) eller fördefinierad(e) sammansättning(ar) ska ekvivalent reaktionstid och fördröjningstid som beräknas för den utvecklade totala nödbromsningskraften vid nödbromskommandot vara lägre än följande värden:






  — | Ekvivalent reaktionstid:






  — | 3 sekunder för enheter med en högsta konstruktionshastighet högre än eller lika med 250 km/tim. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(46)

Punkt 4.2.4.5.2 ska ersättas med följande:

”4.2.4.5.2   Nödbromsning

Reaktionstid:

1.

—

Ekvivalent reaktionstid:

—

3 sekunder för enheter med en högsta konstruktionshastighet högre än eller lika med 250 km/tim.

| — | 5 sekunder för andra enheter. |
| --- | --- |

—

5 sekunder för andra enheter.

| — | Fördröjningstid: 2 sekunder. |
| --- | --- |

—

Fördröjningstid: 2 sekunder.

Ekvivalent reaktionstid och fördröjningstid ska utvärderas på grundval av den totala bromskraften, eller trycket i bromscylindrarna när det gäller pneumatiska bromssystem, i enlighet med definitionen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 13.

| 2. | För enheter konstruerade och bedömda för allmän drift ska reaktionstiden vara så som specificeras för UIC-systemet (se även punkt 4.2.4.3: bromssystemet ska vara kompatibelt med UIC-bromssystem). |
| --- | --- |

2.

Beräkning av retardationen:

| 3. | För alla enheter ska beräkningen av nödbromsprestandan utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, antingen index 13 eller index 14. Retardationsprofilen och stoppsträckorna vid följande utgångshastigheter (om de är lägre än den högsta tillåtna hastigheten) ska bestämmas: 30 km/tim; 100 km/tim; 120 km/tim; 140 km/tim; 160 km/tim; 200 km/tim; 230 km/tim; 300 km/tim; enhetens högsta konstruktionshastighet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | För enheter konstruerade och bedömda för allmän drift ska även bromstalet (lambda) bestämmas.
  I den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 65, specificeras hur andra parametrar (som bromstal (lambda) och bromsvikt) kan härledas från beräkningen av retardationen eller stoppsträckan för enheten. |
| --- | --- |

4.

I den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 65, specificeras hur andra parametrar (som bromstal (lambda) och bromsvikt) kan härledas från beräkningen av retardationen eller stoppsträckan för enheten.

| 5. | Beräkningen av nödbromsprestandan ska utföras med ett bromssystem i två olika tillstånd, och med beaktande av försämrade förhållanden:






  — | Normaltillstånd: inga fel på bromssystemet och nominella värden på de friktionskoefficienter (motsvarande torra förhållanden) som gäller för friktionsbromsutrustningen. Denna beräkning ger bromsprestandan i normaltillståndet. |
| --- | --- | --- |

5.

—

Normaltillstånd: inga fel på bromssystemet och nominella värden på de friktionskoefficienter (motsvarande torra förhållanden) som gäller för friktionsbromsutrustningen. Denna beräkning ger bromsprestandan i normaltillståndet.

| — | Feltillstånd: motsvarande de fel på bromssystem som beaktas i punkt 4.2.4.2.2, risk nr 3 och med nominella värden på de friktionskoefficienter som gäller för friktionsbromsutrustningen. Vid feltillstånd ska möjliga enskilda fel beaktas. I detta syfte ska nödbromsprestandan bestämmas för det/de enskilda fel som leder till den längsta stoppsträckan och motsvarande enskilt fel ska tydligt identifieras (berörd komponent, felläge och felprocent om känt). |
| --- | --- |

—

Feltillstånd: motsvarande de fel på bromssystem som beaktas i punkt 4.2.4.2.2, risk nr 3 och med nominella värden på de friktionskoefficienter som gäller för friktionsbromsutrustningen. Vid feltillstånd ska möjliga enskilda fel beaktas. I detta syfte ska nödbromsprestandan bestämmas för det/de enskilda fel som leder till den längsta stoppsträckan och motsvarande enskilt fel ska tydligt identifieras (berörd komponent, felläge och felprocent om känt).

| — | Försämrade förhållanden vid feltillstånd: Dessutom ska beräkningen av nödbromsprestandan utföras med minskade värden på friktionskoefficienten, med beaktande av miljörelaterade gränsvärden för temperatur och fuktighet (se den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, antingen index 67 eller index 68). |
| --- | --- |

—

Försämrade förhållanden vid feltillstånd: Dessutom ska beräkningen av nödbromsprestandan utföras med minskade värden på friktionskoefficienten, med beaktande av miljörelaterade gränsvärden för temperatur och fuktighet (se den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, antingen index 67 eller index 68).

| Anmärkning: | Dessa olika tillstånd och förhållanden måste särskilt beaktas när avancerade system för trafikstyrning och signalering (såsom ETCS) införs, med syftet att optimera järnvägssystemet. |
| --- | --- |

Anmärkning:

| 6. | Beräkningen av nödbromsprestandan ska utföras för följande tre lastfall:






  — | Minsta last: ’projekterad vikt i driftskick’ (så som beskrivs i punkt 4.2.2.10). |
| --- | --- | --- |

6.

—

Minsta last: ’projekterad vikt i driftskick’ (så som beskrivs i punkt 4.2.2.10).

| — | Normal last: ’projekterad vikt vid normal nyttolast’ (så som beskrivs i punkt 4.2.2.10). |
| --- | --- |

—

Normal last: ’projekterad vikt vid normal nyttolast’ (så som beskrivs i punkt 4.2.2.10).

| — | Största last vid bromsning: lastfall lägre än eller lika med ’projekterad vikt vid extrem nyttolast’ (så som beskrivs i punkt 4.2.2.10). |
| --- | --- |

—

Största last vid bromsning: lastfall lägre än eller lika med ’projekterad vikt vid extrem nyttolast’ (så som beskrivs i punkt 4.2.2.10).

Om detta lastfall är lägre än ’projekterad vikt vid extrem nyttolast’ ska det motiveras och dokumenteras i den allmänna dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2.

| 7. | Provningar ska utföras för att validera nödbromsberäkningen, i enlighet med det förfarande för bedömning av överensstämmelse som anges i punkt 6.2.3.8. |
| --- | --- |

7.

| 8. | För varje lastfall ska det lägsta resultatet (dvs. som leder till längst stoppsträcka) vid beräkningen av ’nödbromsprestanda i normaltillståndet’ vid högsta konstruktionshastighet (reviderat i enlighet med resultatet av de provningar som krävs enligt ovan) registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2. |
| --- | --- |

8.

| 9. | För enheter som bedöms i fasta eller fördefinierade sammansättningar med en högsta konstruktionshastighet högre än eller lika med 250 km/tim gäller dessutom att den stoppsträcka som motsvarar ’nödbromsprestanda i normaltillståndet’ inte får överstiga följande värden för lastfallet ’normal last’:






  — | 5 360 m från hastigheten 350 km/tim (om ≤ högsta konstruktionshastighet). |
| --- | --- | --- |

9.

—

5 360 m från hastigheten 350 km/tim (om ≤ högsta konstruktionshastighet).

| — | 3 650 m från hastigheten 300 km/tim (om ≤ högsta konstruktionshastighet). |
| --- | --- |

—

3 650 m från hastigheten 300 km/tim (om ≤ högsta konstruktionshastighet).

| — | 2 430 m från hastigheten 250 km/tim. |
| --- | --- |

—

2 430 m från hastigheten 250 km/tim.

| — | 1 500 m från hastigheten 200 km/tim.” |
| --- | --- |

—

1 500 m från hastigheten 200 km/tim.”

| (47) | I punkt 4.2.4.5.3 ska leden 1 och 2 ersättas med följande:






  ”1. | För alla enheter ska beräkningen av den maximala driftbromsprestandan utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, antingen index 13 eller index 14, med ett bromssystem i normaltillstånd, med nominella värden på de friktionskoefficienter som gäller för friktionsbromsutrustningen vid lastfallet ’projekterad vikt vid normal nyttolast’ och vid den högsta konstruktionshastigheten. |
| --- | --- | --- |

(47)

I punkt 4.2.4.5.3 ska leden 1 och 2 ersättas med följande:

”1.

För alla enheter ska beräkningen av den maximala driftbromsprestandan utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, antingen index 13 eller index 14, med ett bromssystem i normaltillstånd, med nominella värden på de friktionskoefficienter som gäller för friktionsbromsutrustningen vid lastfallet ’projekterad vikt vid normal nyttolast’ och vid den högsta konstruktionshastigheten.

| 2. | Provningar ska utföras för att validera beräkningen av den maximala driftbromsprestandan, i enlighet med det förfarande för bedömning av överensstämmelse som anges i punkt 6.2.3.9.” |
| --- | --- |

2.

Provningar ska utföras för att validera beräkningen av den maximala driftbromsprestandan, i enlighet med det förfarande för bedömning av överensstämmelse som anges i punkt 6.2.3.9.”

| (48) | I led 3 i punkt 4.2.4.5.5 ska ”index 29” ersättas med ”index 13”. |
| --- | --- |

(48)

I led 3 i punkt 4.2.4.5.5 ska ”index 29” ersättas med ”index 13”.

| (49) | Punkt 4.2.4.6.1 ska ersättas med följande:
  ”4.2.4.6.1   Gränsvärde för adhesionsprofil mellan hjul och räl









  1. | En enhets bromssystem ska vara konstruerat så att nödbromsprestandan (dynamisk broms inräknad om den bidrar till prestandan) och driftbromsprestandan (utan dynamisk broms) inte förutsätter en beräknad adhesion mellan hjul och räl för varje hjulpar i hastighetsområdet > 30 km/tim och < 250 km/tim som är högre än 0,15 med följande undantag:






  — | För enheter som bedöms i fasta eller fördefinierade sammansättningar som har 7 eller färre axlar, får den beräknade adhesionen mellan hjul och räl inte vara högre än 0,13. |
| --- | --- | --- | --- |

(49)

Punkt 4.2.4.6.1 ska ersättas med följande:

”4.2.4.6.1   Gränsvärde för adhesionsprofil mellan hjul och räl

1.

—

För enheter som bedöms i fasta eller fördefinierade sammansättningar som har 7 eller färre axlar, får den beräknade adhesionen mellan hjul och räl inte vara högre än 0,13.

| — | För enheter som bedöms i fasta eller fördefinierade sammansättningar som har 20 eller fler axlar, får den beräknade adhesionen mellan hjul och räl vid lastfallet ’minsta last’ vara högre än 0,15, men inte högre än 0,17. |
| --- | --- |

—

För enheter som bedöms i fasta eller fördefinierade sammansättningar som har 20 eller fler axlar, får den beräknade adhesionen mellan hjul och räl vid lastfallet ’minsta last’ vara högre än 0,15, men inte högre än 0,17.

| Anmärkning: | för lastfallet ’normal last’ gäller inget undantag, utan gränsvärdet 0,15 är tillämpligt. |
| --- | --- |

Anmärkning:

Detta minsta antal axlar kan minskas till 16 om det prov som krävs i punkt 4.2.4.6.2 avseende fastbromsningsskyddssystemets effektivitet utförs vid lastfallet ’minsta last’ och ger ett positivt resultat.

I hastighetsområdet > 250 km/tim och ≤ 350 km/tim, ska de tre gränsvärdena ovan minskas linjärt så att de har sänkts med 0,05 vid 350 km/tim.

| 2. | Ovanstående krav ska även gälla för ett direktbromskommando som beskrivs i punkt 4.2.4.4.3. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Enhetens konstruktion ska inte förutsätta adhesion mellan hjul och räl högre än 0,12 vid beräkning av parkeringsbromsens prestanda. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dessa gränsvärden för adhesion mellan hjul och räl ska kontrolleras genom beräkning med den minsta hjuldiametern och med de tre lastfall som beaktas i punkt 4.2.4.5.2.
  Alla adhesionsvärden ska avrundas till två decimaler.” |
| --- | --- |

4.

Alla adhesionsvärden ska avrundas till två decimaler.”

| (50) | Punkt 4.2.4.6.2 ska ersättas med följande:
  ”4.2.4.6.2   Fastbromsningsskyddssystem (WSP, Wheel Slide Protection)









  1. | Ett fastbromsningsskyddssystem är ett system som är konstruerat för att dra största möjliga nytta av den befintliga adhesionen genom kontrollerad minskning och återställande av bromskraften för att förhindra att hjulpar låser sig och förhindra okontrollerad glidning för att på så sätt minimera stoppsträckans förlängning och eventuella skador på hjul.
  Krav på förekomst och användning av fastbromsningsskyddssystem på enheten: |
| --- | --- | --- |

(50)

Punkt 4.2.4.6.2 ska ersättas med följande:

”4.2.4.6.2   Fastbromsningsskyddssystem (WSP, Wheel Slide Protection)

1.

Krav på förekomst och användning av fastbromsningsskyddssystem på enheten:

| 2. | Enheter konstruerade för en högsta drifthastighet högre än 150 km/tim ska vara försedda med ett fastbromsningsskyddssystem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Enheter försedda med bromsar som verkar på hjulets löpbana med en bromsprestanda som i hastighetsområdet > 30 km/tim förutsätter en beräknad adhesion mellan hjul och räl högre än 0,12 ska vara försedda med ett fastbromsningsskyddssystem.
  Enheter som inte är försedda med bromsar som verkar på hjulets löpbana med en bromsprestanda som i hastighetsområdet > 30 km/tim förutsätter en beräknad adhesion mellan hjul och räl högre än 0,11 ska vara försedda med ett fastbromsningsskyddssystem. |
| --- | --- |

3.

Enheter som inte är försedda med bromsar som verkar på hjulets löpbana med en bromsprestanda som i hastighetsområdet > 30 km/tim förutsätter en beräknad adhesion mellan hjul och räl högre än 0,11 ska vara försedda med ett fastbromsningsskyddssystem.

| 4. | Kravet på fastbromsningsskyddssystemet ovan ska gälla för de två bromslägena nödbroms och driftbroms.
  Det ska även gälla det dynamiska bromssystemet, som utgör en del av driftbromsen och kan vara en del av nödbromsen (se punkt 4.2.4.7).
  Krav på fastbromsningsskyddssystemets prestanda: |
| --- | --- |

4.

Det ska även gälla det dynamiska bromssystemet, som utgör en del av driftbromsen och kan vara en del av nödbromsen (se punkt 4.2.4.7).

Krav på fastbromsningsskyddssystemets prestanda:

| 5. | På enheter försedda med ett dynamiskt bromssystem, ska fastbromsningsskyddssystemet (om sådant finns i enlighet med ovanstående punkt) styra den dynamiska bromskraften. När detta fastbromsningsskyddssystem inte är tillgängligt ska den dynamiska bromskraften hämmas eller begränsas för att inte leda till ett krav på adhesion mellan hjul och räl högre än 0,15. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fastbromsningsskyddssystemet ska vara konstruerat i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 15. Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i punkt 6.1.3.2. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Prestandakrav på enhetsnivå:
  Om en enhet är försedd med ett fastbromsningsskyddssystem ska ett prov utföras för att kontrollera fastbromsningsskyddssystemets effektivitet (största förlängning av stoppsträckan jämfört med stoppsträckan på torr räl) när det är integrerat i enheten. Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i punkt 6.2.3.10.
  Fastbromsningsskyddssystemets tillämpliga komponenter ska beaktas vid säkerhetsanalysen av den nödbromsfunktion som krävs i punkt 4.2.4.2.2. |
| --- | --- |

7.

Om en enhet är försedd med ett fastbromsningsskyddssystem ska ett prov utföras för att kontrollera fastbromsningsskyddssystemets effektivitet (största förlängning av stoppsträckan jämfört med stoppsträckan på torr räl) när det är integrerat i enheten. Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i punkt 6.2.3.10.

Fastbromsningsskyddssystemets tillämpliga komponenter ska beaktas vid säkerhetsanalysen av den nödbromsfunktion som krävs i punkt 4.2.4.2.2.

| 8. | System för övervakning av hjulens rotation (WRM):
  Enheter med en högsta konstruktionshastighet som är högre än eller lika med 250 km/tim ska vara utrustade med system som övervakar hjulens rotation så att lokföraren vet när en axel är låst. Systemet för övervakning av hjulens rotation ska vara konstruerat i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 15.” |
| --- | --- |

8.

Enheter med en högsta konstruktionshastighet som är högre än eller lika med 250 km/tim ska vara utrustade med system som övervakar hjulens rotation så att lokföraren vet när en axel är låst. Systemet för övervakning av hjulens rotation ska vara konstruerat i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 15.”

| (51) | Punkt 4.2.4.7 ska ersättas med följande:
  ”4.2.4.7   Dynamisk broms – Bromssystem kopplade till traktionssystem

  Om bromsprestandan för en dynamisk broms eller för ett bromssystem som är kopplat till traktionssystemet ingår i den nödbromsningsprestanda i normaltillståndet som definieras i punkt 4.2.4.5.2, ska den dynamiska bromsen eller bromssystemet som är kopplat till traktionen






  1. | styras av huvudbromssystemets styrledning (se punkt 4.2.4.2.1), |
| --- | --- | --- |

(51)

Punkt 4.2.4.7 ska ersättas med följande:

”4.2.4.7   Dynamisk broms – Bromssystem kopplade till traktionssystem

Om bromsprestandan för en dynamisk broms eller för ett bromssystem som är kopplat till traktionssystemet ingår i den nödbromsningsprestanda i normaltillståndet som definieras i punkt 4.2.4.5.2, ska den dynamiska bromsen eller bromssystemet som är kopplat till traktionen

1.

styras av huvudbromssystemets styrledning (se punkt 4.2.4.2.1),

| 2. | omfattas av en säkerhetsanalys som täcker risken ’efter aktivering av ett nödbromskommando, fullständig förlust av den dynamiska bromskraften’. |
| --- | --- |

2.

omfattas av en säkerhetsanalys som täcker risken ’efter aktivering av ett nödbromskommando, fullständig förlust av den dynamiska bromskraften’.

Denna säkerhetsanalys ska beaktas i den säkerhetsanalys som krävs enligt säkerhetskrav nr 3 i punkt 4.2.4.2.2 för nödbromsfunktionen.

För eldrivna enheter gäller att, om tillgänglighet ombord på enheten av spänning levererad från extern strömförsörjning är ett villkor för tillsättning av den dynamiska bromsen, ska säkerhetsanalysen täcka in fel som leder till frånvaro ombord av sådan spänning.

I fall där ovan nämnda risk inte kontrolleras på nivån rullande materiel (fel på det externa strömförsörjningssystemet), ska bromsprestandan hos den dynamiska bromsen eller hos bromssystem kopplade till traktionssystemet inte räknas med i nödbromsprestandan i normaltillståndet enligt punkt 4.2.4.5.2.”

| (52) | Punkt 4.2.4.8.1 ska ersättas med följande:
  ”4.2.4.8.1   Allmänt









  1. | Bromssystem som kan utveckla en bromskraft som anbringas på rälen, oberoende av adhesionsförhållandet mellan hjul och räl, är ett sätt att tillhandahålla ytterligare bromsprestanda när den begärda prestandan är högre än den prestanda som motsvarar gränsvärdet för tillgänglig adhesion mellan hjul och räl (se punkt 4.2.4.6). |
| --- | --- | --- |

(52)

Punkt 4.2.4.8.1 ska ersättas med följande:

”4.2.4.8.1   Allmänt

1.

| 2. | Det är tillåtet att låta bidraget från bromsar som är oberoende av adhesionen mellan hjul och räl ingå i den bromsprestanda i normaltillståndet som anges i punkt 4.2.4.5 för nödbromsen. I sådana fall ska bromssystemet som är oberoende av adhesionsförhållanden






  a) | styras av huvudbromssystemets styrledning (se punkt 4.2.4.2.1), |
| --- | --- | --- |

2.

a)

styras av huvudbromssystemets styrledning (se punkt 4.2.4.2.1),

| b) | omfattas av en säkerhetsanalys som täcker risken ’efter aktivering av ett nödbromskommando, fullständig förlust av bromskraften oberoende av adhesionen mellan hjul och räls’. |
| --- | --- |

b)

omfattas av en säkerhetsanalys som täcker risken ’efter aktivering av ett nödbromskommando, fullständig förlust av bromskraften oberoende av adhesionen mellan hjul och räls’.

Denna säkerhetsanalys ska beaktas i den säkerhetsanalys som krävs enligt säkerhetskrav nr 3 i punkt 4.2.4.2.2 för nödbromsfunktionen.”

| (53) | Punkt 4.2.4.8.2 ska ersättas med följande:
  ”4.2.4.8.2   Magnetskenbroms









  1. | Kraven på magnetiska bromsar som specificeras för kompatibilitet med tågdetekteringssystem baserade på axelräknare anges i form av en hänvisning i led 9 i punkt 4.2.3.3.1.2. |
| --- | --- | --- |

(53)

Punkt 4.2.4.8.2 ska ersättas med följande:

”4.2.4.8.2   Magnetskenbroms

1.

| 2. | En magnetskenbroms får användas som nödbroms, såsom nämns i TSD Infrastruktur, punkt 4.2.6.2.2. |
| --- | --- |

2.

| 3. | De geometriska egenskaperna hos magnetens ändstycken som kommer i kontakt med rälen ska vara så som specificeras för en av de typer som beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 16. Det är tillåtet att använda geometrin hos ändstycken i en magnet som inte finns angivna i tillägg J.1 index 16, förutsatt att kompatibiliteten med spårväxlar påvisas i enlighet med det förfarande som avses i tillägg K. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Magnetskenbroms får inte användas vid högre hastighet än 280 km/tim. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Den bromsprestanda för enheten som anges i punkt 4.2.4.5.2 ska fastställas med och utan användning av magnetskenbromsar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som rör fordonsgränssnittsfunktionen ’Special brake inhibition area – Trackside orders: magnetic track brake’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. Enhetens påföljande kommandon för att förhindra användning av magnetskenbromsen kan vara automatiska eller manuella genom ingripande av föraren. Den rullande materielens konfiguration för automatiskt eller manuellt kommando ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2. |
| --- | --- |

6.

| 7. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som rör fordonsgränssnittsfunktionen ’Special brake inhibit – STM Orders: magnetic track brake’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. Enhetens påföljande kommandon för att förhindra användning av magnetskenbromsen kan vara automatiska eller manuella genom ingripande av föraren. Den rullande materielens konfiguration för automatiskt eller manuellt kommando ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2.” |
| --- | --- |

7.

| (54) | Punkt 4.2.4.8.3 ska ersättas med följande:
  ”4.2.4.8.3   Virvelströmsbroms









  1. | Denna punkt omfattar endast virvelströmsbromsar som utvecklar en bromskraft mellan enheten och rälen. |
| --- | --- | --- |

(54)

Punkt 4.2.4.8.3 ska ersättas med följande:

”4.2.4.8.3   Virvelströmsbroms

1.

| 2. | De krav på virvelströmsbroms som specificeras för kompatibilitet med tågdetekteringssystem baserade på axelräknare, spårledningar, hjulavkännare och fordonsdetektorer som bygger på induktiva slingor är de som det hänvisas till i led 9 i punkt 4.2.3.3.1.2. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Om virvelströmsbromsen kräver en förskjutning av sina magneter när den är ansatt ska den obehindrade rörelsen hos sådana magneter mellan positionerna ’bromsen lossad’ och ’bromsen ansatt’ visas genom beräkning i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 7. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Det största avståndet mellan virvelströmsbromsen och det spår som motsvarar positionen ’bromsen lossad’ ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Virvelströmsbromsen ska inte fungera under ett fast tröskelvärde för hastigheten. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Användningsvillkoren för virvelströmsbromsar för teknisk kompatibilitet med spåret är inte harmoniserade (särskilt vad gäller deras inverkan på rälsuppvärmning och vertikalkraft) och är en öppen punkt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Infrastrukturregistret anger, per spåravsnitt, om de får lov att användas, och i så fall vilka villkor som gäller:






  — | Det största avståndet mellan virvelströmsbromsen och det spår som motsvarar ’bromsen lossad’ enligt vad som avses i led 4 ovan. |
| --- | --- | --- |

7.

—

Det största avståndet mellan virvelströmsbromsen och det spår som motsvarar ’bromsen lossad’ enligt vad som avses i led 4 ovan.

| — | Den fasta hastighetströskel som avses i led 5 ovan. |
| --- | --- |

—

Den fasta hastighetströskel som avses i led 5 ovan.

| — | Vertikalkraft som funktion av tåghastigheten vid full användning av virvelströmsbromsen (nödbromsning) och begränsad användning av virvelströmsbromsen (driftbromsning). |
| --- | --- |

—

Vertikalkraft som funktion av tåghastigheten vid full användning av virvelströmsbromsen (nödbromsning) och begränsad användning av virvelströmsbromsen (driftbromsning).

| — | Bromskraft som funktion av tåghastigheten vid full användning av virvelströmsbromsen (nödbromsning) och begränsad användning av virvelströmsbromsen (driftbromsning). |
| --- | --- |

—

Bromskraft som funktion av tåghastigheten vid full användning av virvelströmsbromsen (nödbromsning) och begränsad användning av virvelströmsbromsen (driftbromsning).

| 8. | Den bromsprestanda för enheten som anges i punkterna 4.2.4.5.2 och 4.2.4.5.3 ska fastställas med och utan användning av virvelströmsbromsar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som rör fordonsgränssnittsfunktionen ’Special brake inhibition area – Trackside orders: Eddy current track brake’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. Enhetens påföljande kommandon för att förhindra användning av virvelströmsbromsen kan vara automatiska eller manuella genom ingripande av föraren. Den rullande materielens konfiguration för automatiskt eller manuellt kommando ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2. |
| --- | --- |

9.

| 10. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som rör fordonsgränssnittsfunktionen ’Special brake inhibit – STM Orders: eddy current track brake’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. Enhetens påföljande kommandon för att förhindra användning av virvelströmsbromsen kan vara automatiska eller manuella genom ingripande av föraren. Den rullande materielens konfiguration för automatiskt eller manuellt kommando ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2.” |
| --- | --- |

10.

| (55) | Punkt 4.2.4.9 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Information som är tillgänglig för ombordpersonal ska medge identifiering av bromssystemets status. Av den anledningen ska det vara möjligt för ombordpersonalen att under vissa driftsfaser identifiera status (ansatt eller lossad eller avstängd) för huvudbromssystemen (nöd- och driftbroms) och parkeringsbromssystemet samt status för varje del (inklusive ett eller flera manöverdon) i dessa system som kan styras och/eller stängas av oberoende av övriga delar.” |
| --- | --- | --- | --- |

(55)

Punkt 4.2.4.9 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.

Information som är tillgänglig för ombordpersonal ska medge identifiering av bromssystemets status. Av den anledningen ska det vara möjligt för ombordpersonalen att under vissa driftsfaser identifiera status (ansatt eller lossad eller avstängd) för huvudbromssystemen (nöd- och driftbroms) och parkeringsbromssystemet samt status för varje del (inklusive ett eller flera manöverdon) i dessa system som kan styras och/eller stängas av oberoende av övriga delar.”

| (b) | Punkt 6 ska ersättas med följande:






  ”6. | Den funktion som tillhandahåller den information som beskrivs ovan för ombordpersonalen är en funktion som är väsentlig för säkerheten, eftersom den används av ombordpersonalen för att utvärdera tågets bromsprestanda.
  Om lokal information tillhandahålls av indikatorer ska användningen av harmoniserade indikatorer säkerställa den säkerhetsnivå som krävs.
  Om det finns ett centralt kontrollsystem, som medger att ombordpersonalen kan utföra alla kontroller från en plats (dvs. inifrån förarhytten), ska detta styrsystem bli föremål för en funktionssäkerhetsanalys där man beaktar komponenters feltillstånd, redundanser, återkommande kontroller och andra åtgärder. Baserat på denna analys ska driftsvillkor för det centrala kontrollsystemet fastställas och anges i den driftsdokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.4.” |
| --- | --- | --- |

(b)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.

Den funktion som tillhandahåller den information som beskrivs ovan för ombordpersonalen är en funktion som är väsentlig för säkerheten, eftersom den används av ombordpersonalen för att utvärdera tågets bromsprestanda.

Om lokal information tillhandahålls av indikatorer ska användningen av harmoniserade indikatorer säkerställa den säkerhetsnivå som krävs.

Om det finns ett centralt kontrollsystem, som medger att ombordpersonalen kan utföra alla kontroller från en plats (dvs. inifrån förarhytten), ska detta styrsystem bli föremål för en funktionssäkerhetsanalys där man beaktar komponenters feltillstånd, redundanser, återkommande kontroller och andra åtgärder. Baserat på denna analys ska driftsvillkor för det centrala kontrollsystemet fastställas och anges i den driftsdokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.4.”

| (56) | I punkt 4.2.4.10 ska leden 4 och 5 ersättas med följande:






  ”4. | Bromsprestandan som utvecklas av det bärgade tåget i detta särskilda driftläge ska utvärderas genom beräkning men behöver inte vara densamma som den bromsprestanda som beskrivs i punkt 4.2.4.5.2. Den beräknade bromsprestandan och driftsvillkor vid bärgning ska utgöra en del av den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12. |
| --- | --- | --- |

(56)

I punkt 4.2.4.10 ska leden 4 och 5 ersättas med följande:

”4.

Bromsprestandan som utvecklas av det bärgade tåget i detta särskilda driftläge ska utvärderas genom beräkning men behöver inte vara densamma som den bromsprestanda som beskrivs i punkt 4.2.4.5.2. Den beräknade bromsprestandan och driftsvillkor vid bärgning ska utgöra en del av den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.

| 5. | Kravet i led 4 i punkt 4.2.4.10 gäller inte enheter som används i en tågsammansättning med en vikt mindre än 200 ton (lastfallet ’projekterad vikt i driftskick’).” |
| --- | --- |

5.

Kravet i led 4 i punkt 4.2.4.10 gäller inte enheter som används i en tågsammansättning med en vikt mindre än 200 ton (lastfallet ’projekterad vikt i driftskick’).”

| (57) | Punkt 4.2.5.1 ska ersättas med följande:
  ”4.2.5.1   Hygiensystem









  1. | De material som används för lagring och försörjning av vatten till hygiensystem ombord (t.ex. material och kvalitet avseende tank, pump, rör, vattenkran och tätningar) ska uppfylla kraven för dricksvatten i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 (*10). |
| --- | --- | --- |

(57)

Punkt 4.2.5.1 ska ersättas med följande:

”4.2.5.1   Hygiensystem

1.

| 2. | Hygiensystem (toaletter, tvättrum, bar-/restaurangutrymmen) ska förhindra utsläpp av avloppsvatten som kan vara skadligt för människors hälsa eller för miljön. Utsläppt material (dvs. avloppsvatten, undantaget vatten med tvål som släpps ut direkt från handfat) ska uppfylla kraven i följande direktiv:






  — | Bakteriehalten i avloppsvatten som släpps ut från hygiensystemet ska inte vid något tillfälle överskrida de bakteriehaltvärden för intestinala enterokocker och escherichia coli-bakterier som specificeras som ’bra’ för inlandsvatten i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/7/EG (*11) om förvaltning av badvattenkvaliteten. |
| --- | --- | --- |

2.

—

Bakteriehalten i avloppsvatten som släpps ut från hygiensystemet ska inte vid något tillfälle överskrida de bakteriehaltvärden för intestinala enterokocker och escherichia coli-bakterier som specificeras som ’bra’ för inlandsvatten i Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/7/EG (*11) om förvaltning av badvattenkvaliteten.

| — | Behandlingsprocesserna får inte tillföra substanser som finns angivna i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/11/EG (*12) om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö. |
| --- | --- |

—

Behandlingsprocesserna får inte tillföra substanser som finns angivna i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/11/EG (*12) om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö.

| 3. | För att begränsa spridningen av vätskeutsläpp längs spåren får tömning från alla typer av källor endast ske nedåt, under fordonskorgen, på ett avstånd som inte är större än 0,7 meter från fordonets längsgående centrumlinje. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Följande uppgifter ska tillhandahållas i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12:






  — | Förekomst och typ av toaletter i en enhet. |
| --- | --- | --- |

4.

—

Förekomst och typ av toaletter i en enhet.

| — | Spolningsmedlets egenskaper, om det inte är rent vatten. |
| --- | --- |

—

Spolningsmedlets egenskaper, om det inte är rent vatten.

| — | Typen av behandlingssystem för utsläppt vatten och de standarder mot vilka överensstämmelsen har bedömts. |
| --- | --- |

—

Typen av behandlingssystem för utsläppt vatten och de standarder mot vilka överensstämmelsen har bedömts.

(*10)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 av den 16 december 2020 om kvaliteten på dricksvatten (EUT L 435, 23.12.2020, s. 1)."

(*11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/7/EG av den 15 februari 2006 om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG (EUT L 64, 4.3.2006, s. 37)."

(*12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/11/EG av den 15 februari 2006 om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö (EUT L 64, 4.3.2006, s. 52).”
  "

| (58) | I punkt 4.2.5.2 ska led 5 ersättas med följande:






  ”5. | Bestämmelser avseende passagerares möjligheter att kontakta tågpersonalen ges i punkt 4.2.5.3 (passagerarlarm) och i punkt 4.2.5.4 (kommunikationsutrustning för passagerare).” |
| --- | --- | --- |

(58)

I punkt 4.2.5.2 ska led 5 ersättas med följande:

”5.

Bestämmelser avseende passagerares möjligheter att kontakta tågpersonalen ges i punkt 4.2.5.3 (passagerarlarm) och i punkt 4.2.5.4 (kommunikationsutrustning för passagerare).”

| (59) | I punkt 4.2.5.3.2 ska följande led införas som led 4a:






  ”4a. | När flera passagerarlarm aktiveras ska förarens kvittering av passagerarlarmet för den första aktiverade larmanordningen initiera automatisk kvittering av övriga aktiverade anordningar tills alla aktiverade anordningar har återställts.” |
| --- | --- | --- |

(59)

I punkt 4.2.5.3.2 ska följande led införas som led 4a:

”4a.

När flera passagerarlarm aktiveras ska förarens kvittering av passagerarlarmet för den första aktiverade larmanordningen initiera automatisk kvittering av övriga aktiverade anordningar tills alla aktiverade anordningar har återställts.”

| (60) | Punkt 4.2.5.4 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt 3 ska ersättas med följande:






  ”3. | Tillämpliga krav för placering av kommunikationsanordningen är desamma som för passagerarlarmet och anges i punkt 4.2.5.3.” |
| --- | --- | --- | --- |

(60)

Punkt 4.2.5.4 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.

Tillämpliga krav för placering av kommunikationsanordningen är desamma som för passagerarlarmet och anges i punkt 4.2.5.3.”

| (b) | Följande led ska införas som led 7:






  ”7. | Huruvida det finns kommunikationsanordningar eller inte ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2.” |
| --- | --- | --- |

(b)

Följande led ska införas som led 7:

”7.

Huruvida det finns kommunikationsanordningar eller inte ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2.”

| (61) | I punkt 4.2.5.5.3 ska leden 4 och 5 ersättas med följande:






  ”4. | Dörrarna ska hållas stängda och låsta till dess att de frigörs i enlighet med punkt 4.2.5.5.6. Om dörrstyrningen blir strömlös ska dörrarna hållas låsta av låsmekanismen.







  Anmärkning: | se punkt 4.2.2.3.2 i TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet beträffande varningssignal när en dörr stängs. |
| --- | --- | --- | --- |

(61)

I punkt 4.2.5.5.3 ska leden 4 och 5 ersättas med följande:

”4.

Dörrarna ska hållas stängda och låsta till dess att de frigörs i enlighet med punkt 4.2.5.5.6. Om dörrstyrningen blir strömlös ska dörrarna hållas låsta av låsmekanismen.

Anmärkning:

Dörrhinderdetektering:

| 5. | Externa passagerardörrar ska vara försedda med utrustning som upptäcker om dörrarna stängs mot ett hinder (t.ex. en passagerare). När ett hinder detekteras ska dörrarna automatiskt stoppas och förbli fritt rörliga under en begränsad tid eller öppnas igen. Känsligheten hos systemet ska vara sådan att hinder upptäcks i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 17, med en största kraft på hindret i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 17.” |
| --- | --- |

5.

Externa passagerardörrar ska vara försedda med utrustning som upptäcker om dörrarna stängs mot ett hinder (t.ex. en passagerare). När ett hinder detekteras ska dörrarna automatiskt stoppas och förbli fritt rörliga under en begränsad tid eller öppnas igen. Känsligheten hos systemet ska vara sådan att hinder upptäcks i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 17, med en största kraft på hindret i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 17.”

| (62) | I punkt 4.2.5.5.6 ska led 2 ersättas med följande:






  ”2. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’Station platform’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B.” |
| --- | --- | --- |

(62)

I punkt 4.2.5.5.6 ska led 2 ersättas med följande:

”2.

De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’Station platform’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B.”

| (63) | I led 6 i punkt 4.2.5.5.9 ska ”index 33” ersättas med ”index 17”. |
| --- | --- |

(63)

I led 6 i punkt 4.2.5.5.9 ska ”index 33” ersättas med ”index 17”.

| (64) | I led 1 i punkt 4.2.6.1.1 ska ”index 34” ersättas med ”index 18”. |
| --- | --- |

(64)

I led 1 i punkt 4.2.6.1.1 ska ”index 34” ersättas med ”index 18”.

| (65) | I led 1 i punkt 4.2.6.1.2 ska ”index 35” ersättas med ”index 18”. |
| --- | --- |

(65)

I led 1 i punkt 4.2.6.1.2 ska ”index 35” ersättas med ”index 18”.

| (66) | I punkt 4.2.6.1.2 led 4 första strecksatsen ska de två första styckena ersättas med följande:






  ”— | Hinderavvisare som anges i punkt 4.2.2.5: dessutom, möjlighet att avlägsna snö framför tåget. |
| --- | --- | --- |

(66)

I punkt 4.2.6.1.2 led 4 första strecksatsen ska de två första styckena ersättas med följande:

”—

Hinderavvisare som anges i punkt 4.2.2.5: dessutom, möjlighet att avlägsna snö framför tåget.

| — | Snö ska ses som ett hinder som ska undanröjas av hinderavvisaren. Följande krav anges i punkt 4.2.2.5 (genom hänvisning till den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 3):” |
| --- | --- |

—

Snö ska ses som ett hinder som ska undanröjas av hinderavvisaren. Följande krav anges i punkt 4.2.2.5 (genom hänvisning till den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 3):”

| (67) | I punkt 4.2.6.2 ska led 1 ersättas med följande:






  ”1. | Kraven i denna punkt är tillämpliga på all rullande materiel. För rullande materiel med 1 520 mm och 1 600 mm spårvidd ska, vid en högsta hastighet som överstiger de gränsvärden som anges i punkterna 4.2.6.2.1–4.2.6.2.5, förfarandet för innovativa lösningar tillämpas.” |
| --- | --- | --- |

(67)

I punkt 4.2.6.2 ska led 1 ersättas med följande:

”1.

Kraven i denna punkt är tillämpliga på all rullande materiel. För rullande materiel med 1 520 mm och 1 600 mm spårvidd ska, vid en högsta hastighet som överstiger de gränsvärden som anges i punkterna 4.2.6.2.1–4.2.6.2.5, förfarandet för innovativa lösningar tillämpas.”

| (68) | I punkt 4.2.6.2.1 ska led 1, inledningsfrasen i led 2 samt led 3 ersättas med följande:






  ”1. | Enheter med en högsta konstruktionshastighet Vtr,max > 160 km/tim som kör i fri luft med en referenshastighet Vtr,ref ska inte medföra att lufthastigheten överstiger, vid någon mätpunkt som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 49, värdet U95 %,max enligt vad som anges i den specifikationen. |
| --- | --- | --- |

(68)

I punkt 4.2.6.2.1 ska led 1, inledningsfrasen i led 2 samt led 3 ersättas med följande:

”1.

Enheter med en högsta konstruktionshastighet Vtr,max > 160 km/tim som kör i fri luft med en referenshastighet Vtr,ref ska inte medföra att lufthastigheten överstiger, vid någon mätpunkt som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 49, värdet U95 %,max enligt vad som anges i den specifikationen.

| 2. | För enheter som är avsedda att användas på järnvägsnät med spårvidderna 1 524 mm och 1 668 mm ska motsvarande värden i tabell 4 nedan som gäller parametrarna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 49, tillämpas:” |
| --- | --- |

2.

För enheter som är avsedda att användas på järnvägsnät med spårvidderna 1 524 mm och 1 668 mm ska motsvarande värden i tabell 4 nedan som gäller parametrarna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 49, tillämpas:”

| ”3. | I den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 49 specificeras följande:






  — | Det referenståg som ska provas för fasta/fördefinierade sammansättningar och enheter som bedöms för allmän drift. |
| --- | --- | --- |

”3.

I den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 49 specificeras följande:

—

Det referenståg som ska provas för fasta/fördefinierade sammansättningar och enheter som bedöms för allmän drift.

| — | Den sammansättning som ska provas för enskilda enheter försedda med en förarhytt.” |
| --- | --- |

—

Den sammansättning som ska provas för enskilda enheter försedda med en förarhytt.”

| (69) | I punkt 4.2.6.2.2 ska led 2 och det inledande stycket i led 3 ersättas med följande:






  ”2. | Enheter med en högsta konstruktionshastighet som överstiger 160 km/tim som kör i fri luft med en referenshastighet vtr,ref på spår med spårvidden 1 435 mm får inte orsaka en största tryckförändring topp till topp som överstiger den maximalt tillåtna tryckförändring som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 49, bedömt vid de mätpositioner som anges i samma specifikation. |
| --- | --- | --- |

(69)

I punkt 4.2.6.2.2 ska led 2 och det inledande stycket i led 3 ersättas med följande:

”2.

Enheter med en högsta konstruktionshastighet som överstiger 160 km/tim som kör i fri luft med en referenshastighet vtr,ref på spår med spårvidden 1 435 mm får inte orsaka en största tryckförändring topp till topp som överstiger den maximalt tillåtna tryckförändring som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 49, bedömt vid de mätpositioner som anges i samma specifikation.

| 3. | För enheter som är avsedda att användas på järnvägsnät med spårvidderna 1 524 mm och 1 668 mm ska motsvarande värden i tabell 4a nedan som gäller parametrarna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 49, tillämpas:” |
| --- | --- |

3.

För enheter som är avsedda att användas på järnvägsnät med spårvidderna 1 524 mm och 1 668 mm ska motsvarande värden i tabell 4a nedan som gäller parametrarna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 49, tillämpas:”

| (70) | Punkt 4.2.6.2.3 ska ersättas med följande:
  ”4.2.6.2.3   Största tryckförändringar i tunnlar









  (1) | Enheter med en högsta konstruktionshastighet högre än eller lika med 200 km/tim ska vara aerodynamiskt utformade så att de för en given kombination (referensfall) av tåghastighet och tunneltvärsnitt vid en ensamfärd i en enkel, ej lutande rörliknande tunnel (utan schakt etc.) uppfyller kraven avseende karakteristisk tryckförändring så som anges i tillägg J.1 index 50. |
| --- | --- | --- |

(70)

Punkt 4.2.6.2.3 ska ersättas med följande:

”4.2.6.2.3   Största tryckförändringar i tunnlar

(1)

| (2) | Det referenståg som ska kontrolleras genom provning specificeras för olika typer av rullande materiel enligt följande:






  i) | Enhet som bedöms i fast eller fördefinierad sammansättning: bedömningen ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 50. |
| --- | --- | --- |

(2)

i)

Enhet som bedöms i fast eller fördefinierad sammansättning: bedömningen ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 50.

| ii) | Enhet som bedöms för allmän drift (tågsammansättning ej bestämd i konstruktionsfasen) och som är försedd med en förarhytt: bedömningen ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 50. |
| --- | --- |

ii)

Enhet som bedöms för allmän drift (tågsammansättning ej bestämd i konstruktionsfasen) och som är försedd med en förarhytt: bedömningen ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 50.

| iii) | Andra enheter (personvagnar för allmän drift): bedömningen ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 50. |
| --- | --- |

iii)

Andra enheter (personvagnar för allmän drift): bedömningen ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 50.

| (3) | Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i punkt 6.2.3.15.” |
| --- | --- |

(3)

| (71) | Punkt 4.2.6.2.4 ska ersättas med följande:
  ”4.2.6.2.4   Sidvind









  1. | Detta krav gäller för enheter med en högsta konstruktionshastighet högre än 140 km/tim. |
| --- | --- | --- |

(71)

Punkt 4.2.6.2.4 ska ersättas med följande:

”4.2.6.2.4   Sidvind

1.

| 2. | För enheter med en högsta konstruktionshastighet lägre än 250 km/tim, ska den karakteristiska vindkurvan (CWC) för det känsligaste fordonet fastställas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 19. |
| --- | --- |

2.

| 3. | För enheter med en högsta konstruktionshastighet högre än eller lika med 250 km/tim ska sidvindseffekterna överensstämma och fastställas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 19. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Den resulterande karakteristiska vindkurvan för det känsligaste fordonet i enheten som bedöms, ska registreras i den tekniska dokumentationen i enlighet med punkt 4.2.12.” |
| --- | --- |

4.

| (72) | I punkt 4.2.7.1.1 ska leden 4, 5 och 6 ersättas med följande:






  ”4. | Färgen på strålkastarna ska överensstämma med de värden som specificeras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 20. |
| --- | --- | --- |

(72)

I punkt 4.2.7.1.1 ska leden 4, 5 och 6 ersättas med följande:

”4.

Färgen på strålkastarna ska överensstämma med de värden som specificeras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 20.

| 5. | Strålkastarna ska tillhandahålla två ljusintensitetsnivåer: ’halvljus’ och ’helljus’.
  För varje nivå ska strålkastarnas ljusintensitet mätt längs strålkastarens optiska axel vara i överensstämmelse med de värden som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 20. |
| --- | --- |

5.

Strålkastarna ska tillhandahålla två ljusintensitetsnivåer: ’halvljus’ och ’helljus’.

För varje nivå ska strålkastarnas ljusintensitet mätt längs strålkastarens optiska axel vara i överensstämmelse med de värden som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 20.

| 6. | Installationen av strålkastarna på enheten ska omfatta en möjlighet till linjär justering av deras optiska axlar när de är installerade på enheten i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 20.” |
| --- | --- |

6.

Installationen av strålkastarna på enheten ska omfatta en möjlighet till linjär justering av deras optiska axlar när de är installerade på enheten i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 20.”

| (73) | Punkt 4.2.7.1.2 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt 6 ska ersättas med följande:






  ”6. | I den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 20 specificeras egenskaper för






  a) | färgen på positionslyktorna, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(73)

Punkt 4.2.7.1.2 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.

I den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 20 specificeras egenskaper för

a)

färgen på positionslyktorna,

| b) | spektralfördelningen hos ljuset från positionslyktorna, |
| --- | --- |

b)

spektralfördelningen hos ljuset från positionslyktorna,

| c) | ljusintensiteten hos positionslyktorna.” |
| --- | --- |

c)

ljusintensiteten hos positionslyktorna.”

| (b) | Led 7 ska ersättas med följande:






  ”7. | Installationen av positionsljus på enheten ska omfatta en möjlighet till linjär justering av deras optiska axlar när de är installerade på enheten i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 20.” |
| --- | --- | --- |

(b)

Led 7 ska ersättas med följande:

”7.

Installationen av positionsljus på enheten ska omfatta en möjlighet till linjär justering av deras optiska axlar när de är installerade på enheten i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 20.”

| (c) | Led 8 ska utgå. |
| --- | --- |

(c)

Led 8 ska utgå.

| (74) | I punkt 4.2.7.1.3 ska led 4 ersättas med följande:






  ”4. | I den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 20 specificeras egenskaper för






  a) | färgen på slutsignallyktorna, |
| --- | --- | --- | --- |

(74)

I punkt 4.2.7.1.3 ska led 4 ersättas med följande:

”4.

I den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 20 specificeras egenskaper för

a)

färgen på slutsignallyktorna,

| b) | ljusintensiteten hos slutsignallyktorna.” |
| --- | --- |

b)

ljusintensiteten hos slutsignallyktorna.”

| (75) | Punkt 4.2.7.1.4 ska ersättas med följande:
  ”4.2.7.1.4   Belysningsreglage









  1. | Denna punkt gäller för enheter försedda med en förarhytt. |
| --- | --- | --- |

(75)

Punkt 4.2.7.1.4 ska ersättas med följande:

”4.2.7.1.4   Belysningsreglage

1.

| 2. | Föraren ska kunna reglera






  — | enhetens strålkastare och positionslyktor, från sin normala körställning, |
| --- | --- | --- |

2.

—

enhetens strålkastare och positionslyktor, från sin normala körställning,

| — | enhetens slutsignallyktor, från förarhytten. |
| --- | --- |

—

enhetens slutsignallyktor, från förarhytten.

Denna reglering får ske med oberoende kommandon eller en kombination av kommandon.

| 3. | För enheter som är avsedda för användning i ett eller flera av de nät som förtecknas i punkt 7.3.2.8a ska det vara möjligt för föraren att använda strålkastarna i blixtrande/blinkande läge och att blockera funktionen. Det blixtrande/blinkande lägets egenskaper ska inte vara ett villkor för tillträde till ett nät. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Installationen av reglagen för aktivering och blockering av det blixtrande/blinkande läget för strålkastare ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2.” |
| --- | --- |

4.

| (76) | I led 4 i punkt 4.2.7.2.1 ska ”avsnitt 4.2.7.2.2” ersättas med ”punkt 4.2.7.2.2”. |
| --- | --- |

(76)

I led 4 i punkt 4.2.7.2.1 ska ”avsnitt 4.2.7.2.2” ersättas med ”punkt 4.2.7.2.2”.

| (77) | Punkt 4.2.7.2.2 ska ersättas med följande:
  ”4.2.7.2.2   Ljudtrycksnivåer för tyfon









  1. | Den C-vägda ljudtrycksnivån som avges av varje tyfon separat (eller i grupp om de är avsedda att ljuda tillsammans som ett ackord) när de är installerade på enheten ska vara så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 21. |
| --- | --- | --- |

(77)

Punkt 4.2.7.2.2 ska ersättas med följande:

”4.2.7.2.2   Ljudtrycksnivåer för tyfon

1.

| 2. | Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i punkt 6.2.3.17.” |
| --- | --- |

2.

| (78) | Punkt 4.2.8.1.2 ska ersättas med följande:
  ”4.2.8.1.2   Prestandakrav









  1. | Denna punkt gäller för enheter försedda med traktionsutrustning. |
| --- | --- | --- |

(78)

Punkt 4.2.8.1.2 ska ersättas med följande:

”4.2.8.1.2   Prestandakrav

1.

| 2. | En enhets dragkraftskurvor (kraft i hjulringen = F(hastighet)) ska bestämmas genom beräkning och en enhets rullmotstånd ska bestämmas genom beräkning för lastfallet ’projekterad vikt vid normal nyttolast’, så som anges i punkt 4.2.2.10. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dragkraftskurvor och rullmotstånd för enheten ska registreras i den tekniska dokumentationen (se punkt 4.2.12.2). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Den högsta hastighet som fordonet är konstruerat för ska fastställas utifrån uppgifterna ovan för lastfallet ’projekterad vikt vid normal nyttolast’ på horisontellt spår. Konstruktionshastigheter högre än 60 km/tim ska anges som en multipel av 5 km/tim. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Enheter som bedöms i fasta eller fördefinierade sammansättningar, vid högsta drifthastighet och på horisontellt spår, ska fortfarande ha kapacitet för en acceleration på minst 0,05 m/s2 vid lastfallet ’projekterad vikt vid normal nyttolast’. Detta krav kan kontrolleras genom beräkning eller genom provning (accelerationsmätning) och är tillämpligt för högsta konstruktionshastigheter upp till 350 km/tim. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Krav avseende den urkoppling av traktionen som krävs vid bromsning anges i punkt 4.2.4. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Krav avseende traktionsfunktionens tillgänglighet i händelse av brand ombord anges i punkt 4.2.10.4.4. |
| --- | --- |

7.

| 8. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’traction cut off’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B.
  Ytterligare krav på enheter som bedöms i fast eller fördefinierad sammansättning med en högsta konstruktionshastighet högre än eller lika med 250 km/tim: |
| --- | --- |

8.

Ytterligare krav på enheter som bedöms i fast eller fördefinierad sammansättning med en högsta konstruktionshastighet högre än eller lika med 250 km/tim:

| 9. | Medelaccelerationen på horisontellt spår för lastfallet ’projekterad vikt vid normal nyttolast’ ska vara minst






  — | 0,40 m/s2 från 0 till 40 km/tim, |
| --- | --- | --- |

9.

—

0,40 m/s2 från 0 till 40 km/tim,

| — | 0,32 m/s2 från 0 till 120 km/tim, |
| --- | --- |

—

0,32 m/s2 från 0 till 120 km/tim,

| — | 0,17 m/s2 från 0 till 160 km/tim. |
| --- | --- |

—

0,17 m/s2 från 0 till 160 km/tim.

Detta krav kan kontrolleras genom enbart beräkning eller genom provning (accelerationsmätning) i kombination med beräkning.

| 10. | Traktionssystemets konstruktion ska förutsätta en beräknad adhesion mellan hjul och räl som inte är högre än






  — | 0,30 vid start och i mycket låg hastighet, |
| --- | --- | --- |

10.

—

0,30 vid start och i mycket låg hastighet,

| — | 0,275 vid 100 km/tim, |
| --- | --- |

—

0,275 vid 100 km/tim,

| — | 0,19 vid 200 km/tim, |
| --- | --- |

—

0,19 vid 200 km/tim,

| — | 0,10 vid 300 km/tim. |
| --- | --- |

—

0,10 vid 300 km/tim.

| 11. | Ett enskilt fel på kraftmatningsutrustning som påverkar traktionskapaciteten får inte minska traktionskraften med mer än 50 %.” |
| --- | --- |

11.

| (79) | I punkt 4.2.8.2.2 ska led 1 ersättas med följande:






  ”1. | Eldrivna enheter ska kunna användas inom ’spännings- och frekvens’-området för minst ett av de system som anges i punkt 4.2.3 i TSD Energi och i tillägg J.1, index 69.” |
| --- | --- | --- |

(79)

I punkt 4.2.8.2.2 ska led 1 ersättas med följande:

”1.

Eldrivna enheter ska kunna användas inom ’spännings- och frekvens’-området för minst ett av de system som anges i punkt 4.2.3 i TSD Energi och i tillägg J.1, index 69.”

| (80) | Punkterna 4.2.8.2.3–4.2.8.2.8.4 ska ersättas med följande:
  ”4.2.8.2.3   Återmatande broms, som återför energi till kontaktledningen









  1. | Eldrivna enheter som återmatar elektrisk energi till kontaktledningen i återmatande bromsläge ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 22. |
| --- | --- | --- |

(80)

Punkterna 4.2.8.2.3–4.2.8.2.8.4 ska ersättas med följande:

”4.2.8.2.3   Återmatande broms, som återför energi till kontaktledningen

1.

4.2.8.2.4   Största effekt och ström som kan tas från kontaktledningen

| 1. | Eldrivna enheter med högre effekt än 2 MW (inklusive fasta och fördefinierade sammansättningar) ska vara försedda med en effekt- eller strömbegränsningsfunktion. För enheter som är avsedda för användning i multipeldrift ska kravet gälla när det enskilda tåg med det högsta antalet enheter som är avsedda att kopplas ihop har en total effekt på högre än 2 MW. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eldrivna enheter ska vara försedda med automatisk reglering som funktion av spänning för att begränsa strömmen eller effekten till ’största ström eller effekt i förhållande till spänning’ så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 22.
  En mindre restriktiv begränsning (lägre värde på koefficienten ’a’) får användas på driftsnivå på ett visst nät eller linje efter överenskommelse med infrastrukturförvaltaren. |
| --- | --- |

2.

En mindre restriktiv begränsning (lägre värde på koefficienten ’a’) får användas på driftsnivå på ett visst nät eller linje efter överenskommelse med infrastrukturförvaltaren.

| 3. | Den största strömmen som bedöms här ovan (märkström) ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’change of allowed current consumption’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index B. Vid mottagande av information om tillåten strömförbrukning:






  — | Om enheten är försedd med en effekt- eller strömbegränsningsfunktion anpassas strömförbrukningsnivån automatiskt. |
| --- | --- | --- |

4.

—

Om enheten är försedd med en effekt- eller strömbegränsningsfunktion anpassas strömförbrukningsnivån automatiskt.

| — | Om enheten inte är försedd med en effekt- eller strömbegränsningsfunktion ska den tillåtna strömförbrukningen visas ombord så att föraren kan ingripa. |
| --- | --- |

—

Om enheten inte är försedd med en effekt- eller strömbegränsningsfunktion ska den tillåtna strömförbrukningen visas ombord så att föraren kan ingripa.

Den rullande materielens konfiguration för automatiskt eller manuellt kommando ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2.

4.2.8.2.5   Största ström vid stillastående

| 1. | Den största strömmen vid stillastående per strömavtagare för växelströms- och likströmssystem ska vara så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 24. |
| --- | --- |

1.

| 2. | För likströmssystem ska den största strömmen vid stillastående per strömavtagare beräknas och kontrolleras genom mätning i enlighet med punkt 6.1.3.7. För växelströmssystem behövs ingen kontroll av ström vid stillastående eftersom strömmen är lägre och inte orsakar någon skadlig uppvärmning av kontakttråden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | För tåg som kan lagra elenergi för traktionsändamål:






  — | Den största strömmen per strömavtagare vid stillastående i likströmssystem får överskridas endast för laddning och lagring av elenergi för traktionsändamål, på tillåtna platser och under de särskilda förhållanden som anges i infrastrukturregistret. I det fallet ska enheten dock ha möjligheten att överskrida den största strömmen vid stillastående för likströmssystem. |
| --- | --- | --- |

3.

—

Den största strömmen per strömavtagare vid stillastående i likströmssystem får överskridas endast för laddning och lagring av elenergi för traktionsändamål, på tillåtna platser och under de särskilda förhållanden som anges i infrastrukturregistret. I det fallet ska enheten dock ha möjligheten att överskrida den största strömmen vid stillastående för likströmssystem.

| — | Bedömningsmetoden, inklusive mätförhållanden, är en öppen punkt. |
| --- | --- |

—

Bedömningsmetoden, inklusive mätförhållanden, är en öppen punkt.

| 4. | Det uppmätta värdet och mätförhållandena avseende kontakttrådens material (för likströmssystem) och dokumentation för lagring av elenergi (för tåg som kan lagra elenergi för traktionsändamål) ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2. |
| --- | --- |

4.

4.2.8.2.6   Effektfaktor

| 1. | Tågets konstruktionsdata avseende effektfaktor (inbegripet multipeldrift av flera enheter så som anges i punkt 2.2) ska bli föremål för en beräkning för att kontrollera de kriterier för godkännande som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 22. |
| --- | --- |

1.

4.2.8.2.7   Övertoner och dynamiska effekter för växelströmssystem

| 1. | En eldriven enhet ska uppfylla kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 22. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Alla antaganden och data som beaktas ska registreras i den tekniska dokumentationen (se punkt 4.2.12.2). |
| --- | --- |

2.

4.2.8.2.8   Fordonsbaserat energimätningssystem

4.2.8.2.8.1   Allmänt

| 1. | Det fordonsbaserade energimätningssystemet (EMS, Energy Measurement System) mäter all aktiv och reaktiv elektrisk energi som den eldrivna enheten tar ut från eller återmatar till kontaktledningen (vid användning av återmatande broms). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det fordonsbaserade energimätningssystemet ska innehålla minst följande funktioner: Energimätningsfunktionen (EMF, Energy Measurement Function) som anges i punkt 4.2.8.2.8.2 och databehandlingssystemet (DHS, Data Handling System) som anges i punkt 4.2.8.2.8.3. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ett lämpligt kommunikationssystem kommer att sända sammanställda energifaktureringsdata (CEBD, Compiled Energy Billing Data) till ett markbaserat system för insamling av energidata (DCS, Data Collecting System). Gränssnittsprotokollen och formatet för överförda data mellan det fordonsbaserade energimätningssystemet och det markbaserade systemet för insamling av energidata ska uppfylla kraven i punkt 4.2.8.2.8.4. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Det fordonsbaserade energimätningssystemet är lämpligt för faktureringsändamål. De datauppsättningar från detta system som definieras i punkt 4.2.8.2.8.3 (4) ska godtas för fakturering i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Märkström och märkspänning för energimätningssystemet ska motsvara den eldrivna enhetens märkström och märkspänning. Systemet ska fortsätta att fungera korrekt vid övergång mellan flera olika banmatningssystem. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lagrade data i energimätningssystemet ska skyddas mot förlust av strömförsörjningen och från obehörig åtkomst. |
| --- | --- |

6.

| 7. | En fordonsbaserad lokaliseringsfunktion som tillhandahåller lokaliseringsdata från en extern källa till databehandlingssystemet ska tillhandahållas i nätverk om en sådan funktion krävs för faktureringsändamål. Energimätningssystemet ska i alla händelser kunna rymma en kompatibel lokaliseringsfunktion. Om det finns en lokaliseringsfunktion ska den uppfylla de krav som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 55. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Installation av ett energimätningssystem, dess fordonsbaserade lokaliseringsfunktion, beskrivningen av kommunikationen mellan fordons- och markbaserad utrustning och metrologiska kontrollmetoder inklusive noggrannhetsklass för energimätningsfunktionen ska anges i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Den underhållsdokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.3 ska omfatta alla regelbundna kontrollförfaranden, för att säkerställa att den noggrannhetsnivå som krävs hos det fordonsbaserade energimätningssystemet upprätthålls under hela dess livslängd. |
| --- | --- |

9.

4.2.8.2.8.2   Energimätningsfunktion (EMF, Energy Measurement Function)

| 1. | Energimätningsfunktionen ska säkerställa mätning av spänning och ström samt beräkning av energi och produktion av energidata. |
| --- | --- |

1.

| 2. | De energidata som produceras av energimätningsfunktionen ska ha en tidsreferensperiod på 5 minuter som anges av UTC-klocktiden (Universal Time Koordinater) vid slutet av varje tidsreferensperiod, med utgångspunkt från tidsstämpeln 00:00:00. Det är tillåtet att använda en kortare mätperiod om uppgifterna kan sammanställas på fordonsnivå i referensperioder om 5 minuter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Noggrannheten hos energimätningsfunktionen för mätning av aktiv energi ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 56. |
| --- | --- |

3.

| 4. | För varje anordning som innefattar en eller flera energimätningsfunktioner ska anges metrologisk kontroll och dess noggrannhetsklass enligt den klassificering som specificeras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 56. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bedömningen av överensstämmelse avseende noggrannheten anges i punkt 6.2.3.19a. |
| --- | --- |

5.

| 6. | I fall när






  — | ett energimätningssystem är avsett att installeras på ett befintligt fordon, eller |
| --- | --- | --- |

6.

—

ett energimätningssystem är avsett att installeras på ett befintligt fordon, eller

| — | ett befintligt energimätningssystem (eller delar av det) uppgraderas,
  och där ett fordons befintliga komponenter används som en del av energimätningsfunktionen, gäller kraven 1 till 5 för mätning av spänning och ström, med beaktande endast av faktorn för temperaturpåverkan vid märktemperatur, och får kontrolleras endast för området 20 % till 120 % av märkströmmen. Den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2 ska innehålla information om |
| --- | --- |

—

ett befintligt energimätningssystem (eller delar av det) uppgraderas,

och där ett fordons befintliga komponenter används som en del av energimätningsfunktionen, gäller kraven 1 till 5 för mätning av spänning och ström, med beaktande endast av faktorn för temperaturpåverkan vid märktemperatur, och får kontrolleras endast för området 20 % till 120 % av märkströmmen. Den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2 ska innehålla information om

| — | huruvida det fordonsbaserade energimätningssystemets komponenter uppfyller denna begränsade uppsättning krav, och |
| --- | --- |

—

huruvida det fordonsbaserade energimätningssystemets komponenter uppfyller denna begränsade uppsättning krav, och

| — | komponenternas villkor för användning. |
| --- | --- |

—

komponenternas villkor för användning.

4.2.8.2.8.3   Databehandlingssystem (DHS, Data Handling System)

| 1. | Databehandlingssystemet ska säkerställa produktionen av sammanställda datauppsättningar för energifaktureringsändamål, genom samsortering av data från energimätningsfunktionen med uppgifter om tid och, när så krävs, geografisk position, och lagring av dessa data så att de kan sändas till ett markbaserat datainsamlingssystem (DCS) via ett kommunikationssystem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | DHS ska sammanställa data utan att förvanska dem och ska innefatta datalagring med tillräcklig minneskapacitet för att lagra sammanställda data från minst 60 dagars kontinuerlig drift. Den tidsreferens som används ska vara samma som i energimätningsfunktionen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | DHS ska kunna ge auktoriserad ombordpersonal åtkomst till information för granskningssyften och återställning av data. |
| --- | --- |

3.

| 4. | DHS ska producera sammanställda energifaktureringsdata (CEBD) genom att samsortera följande data för varje tidsreferensperiod:






  — | Unik punktidentifiering av förbrukningen (CPID, Consumption Point Identification) så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 57. |
| --- | --- | --- |

4.

—

Unik punktidentifiering av förbrukningen (CPID, Consumption Point Identification) så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 57.

| — | Sluttiden för varje period, angiven såsom år, månad, dag, timme, minut och sekund. |
| --- | --- |

—

Sluttiden för varje period, angiven såsom år, månad, dag, timme, minut och sekund.

| — | Lokaliseringsdata vid slutet av varje period. |
| --- | --- |

—

Lokaliseringsdata vid slutet av varje period.

| — | Förbrukad/återmatad aktiv och reaktiv (om tillämpligt) energi under varje tidsperiod, i enheterna Wh (aktiv energi) och VA r h (reaktiv energi) eller respektive decimala multipelenheter. |
| --- | --- |

—

Förbrukad/återmatad aktiv och reaktiv (om tillämpligt) energi under varje tidsperiod, i enheterna Wh (aktiv energi) och VA r h (reaktiv energi) eller respektive decimala multipelenheter.

| 5. | Bedömningen av överensstämmelse avseende insamling och hantering av data producerade av DHS anges i punkt 6.2.3.19a. |
| --- | --- |

5.

4.2.8.2.8.4   Gränssnittsprotokoll och formatet för överförda data mellan energimätningssystemet och det markbaserade systemet för insamling av energidata

Datautbytet mellan energimätningssystemet och det markbaserade systemet för insamling av energidata ska uppfylla de krav som specificeras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 58 med avseende på följande egenskaper:

| 1. | Tillämpningstjänsterna (tjänstelagret) i energimätningssystemet. |
| --- | --- |

1.

Tillämpningstjänsterna (tjänstelagret) i energimätningssystemet.

| 2. | Användarrättigheter för dessa tillämpningstjänster. |
| --- | --- |

2.

Användarrättigheter för dessa tillämpningstjänster.

| 3. | Strukturen (datalagret) för dessa tillämpningstjänster, som ska uppfylla det angivna XML-schemat. |
| --- | --- |

3.

Strukturen (datalagret) för dessa tillämpningstjänster, som ska uppfylla det angivna XML-schemat.

| 4. | Meddelandemekanismen (meddelandelagret) för att stödja dessa tillämpningstjänster, som ska överensstämma med de definierade metoderna och XML-schemat. |
| --- | --- |

4.

Meddelandemekanismen (meddelandelagret) för att stödja dessa tillämpningstjänster, som ska överensstämma med de definierade metoderna och XML-schemat.

| 5. | Tillämpningsprotokollen för att stödja meddelandemekanismen. |
| --- | --- |

5.

Tillämpningsprotokollen för att stödja meddelandemekanismen.

| 6. | Kommunikationsarkitekturer: energimätningssystemet ska använda åtminstone en av dem.” |
| --- | --- |

6.

Kommunikationsarkitekturer: energimätningssystemet ska använda åtminstone en av dem.”

| (81) | Punkt 4.2.8.2.9.1.1 (5) ska ersättas med följande: ”Mellan 4 190 och 5 700 mm över rälsöverkant för eldrivna enheter konstruerade för att trafikera ett 1 500 V likströmssystem i enlighet med IRL-profilen (system med spårvidden 1 600 mm).” |
| --- | --- |

(81)

Punkt 4.2.8.2.9.1.1 (5) ska ersättas med följande: ”Mellan 4 190 och 5 700 mm över rälsöverkant för eldrivna enheter konstruerade för att trafikera ett 1 500 V likströmssystem i enlighet med IRL-profilen (system med spårvidden 1 600 mm).”

| (82) | I punkt 4.2.8.2.9.1.2 (2) ska ”index 46” ersättas med ”index 23”. |
| --- | --- |

(82)

I punkt 4.2.8.2.9.1.2 (2) ska ”index 46” ersättas med ”index 23”.

| (83) | I punkt 4.2.8.2.9.2 ska led 2 ersättas med följande:






  ”2. | För eldrivna enheter konstruerade för att framföras endast i system med spårvidden 1 520 mm, ska minst en av de installerade strömavtagarna ha en typ av topp vars geometri överensstämmer med någon av de tre specifikationer som anges i punkterna 4.2.8.2.9.2.1, 4.2.8.2.9.2.2 och 4.2.8.2.9.2.3 nedan.” |
| --- | --- | --- |

(83)

I punkt 4.2.8.2.9.2 ska led 2 ersättas med följande:

”2.

För eldrivna enheter konstruerade för att framföras endast i system med spårvidden 1 520 mm, ska minst en av de installerade strömavtagarna ha en typ av topp vars geometri överensstämmer med någon av de tre specifikationer som anges i punkterna 4.2.8.2.9.2.1, 4.2.8.2.9.2.2 och 4.2.8.2.9.2.3 nedan.”

| (84) | I led 5 i punkt 4.2.8.2.9.2 ska ”index 47” ersättas med ”index 24”. |
| --- | --- |

(84)

I led 5 i punkt 4.2.8.2.9.2 ska ”index 47” ersättas med ”index 24”.

| (85) | I led 1 i punkt 4.2.8.2.9.2.1 ska ”index 48” ersättas med ”index 24”. |
| --- | --- |

(85)

I led 1 i punkt 4.2.8.2.9.2.1 ska ”index 48” ersättas med ”index 24”.

| (86) | I led 1 i punkt 4.2.8.2.9.2.2 ska ”index 49” ersättas med ”index 24”. |
| --- | --- |

(86)

I led 1 i punkt 4.2.8.2.9.2.2 ska ”index 49” ersättas med ”index 24”.

| (87) | Punkt 4.2.8.2.9.3a ska ersättas med följande:
  ”4.2.8.2.9.3a   Strömavtagarens strömkapacitet (driftskompatibilitetskomponentnivå)









  1. | Strömavtagare ska vara konstruerade för den märkström (enligt definitionen i punkt 4.2.8.2.4) som ska överföras till den eldrivna enheten. |
| --- | --- | --- |

(87)

Punkt 4.2.8.2.9.3a ska ersättas med följande:

”4.2.8.2.9.3a   Strömavtagarens strömkapacitet (driftskompatibilitetskomponentnivå)

1.

| 2. | En analys ska visa att strömavtagaren klarar att överföra märkströmmen. Denna analys ska omfatta kontroll av kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 23. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Strömavtagare ska vara konstruerade för en största ström vid stillastående i enlighet med punkt 4.2.8.2.5.” |
| --- | --- |

3.

| (88) | I led 3 i punkt 4.2.8.2.9.4.2 ska ”(se avsnitt 6.1.3.8)” ersättas med ”(se punkt 6.1.3.8)”. |
| --- | --- |

(88)

I led 3 i punkt 4.2.8.2.9.4.2 ska ”(se avsnitt 6.1.3.8)” ersättas med ”(se punkt 6.1.3.8)”.

| (89) | Punkterna 4.2.8.2.9.6–4.2.8.2.10 ska ersättas med följande:
  ”4.2.8.2.9.6   Strömavtagarens kontaktkraft och dynamiska egenskaper









  1. | Medelkontaktkraften Fm är det statistiska medelvärdet för strömavtagarens kontaktkraft och bildas av de statiska och aerodynamiska komponenterna i kontaktkraften med gångdynamisk korrigering. |
| --- | --- | --- |

(89)

Punkterna 4.2.8.2.9.6–4.2.8.2.10 ska ersättas med följande:

”4.2.8.2.9.6   Strömavtagarens kontaktkraft och dynamiska egenskaper

1.

| 2. | Faktorerna som påverkar medelkontaktkraften är själva strömavtagaren, dess placering på tåget, dess vertikala position och den rullande materielen på vilken strömavtagaren är monterad. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rullande materiel och strömavtagare monterade på rullande materiel ska vara konstruerade för att utöva en medelkontaktkraft Fm på kontaktledningstråden inom ett område som specificeras i punkt 4.2.11 i TSD Energi, för att säkerställa strömavtagningskvaliteten utan otillbörlig ljusbågsbildning och för att begränsa slitage och risker för kolslitskenor. Inställning av kontaktkraften görs när dynamiska prov utförs. |
| --- | --- |

3.

| 3a. | Rullande materiel och strömavtagare monterade på rullande materiel får inte överskrida de gränsvärden för upplyft S0 och antingen standardavvikelsen σmax eller procentandelen ljusbågsbildning i enlighet med punkt 4.2.12 i TSD Energi. |
| --- | --- |

3a.

| 4. | Kontrollen på driftskompatibilitetskomponentnivå ska validera själva strömavtagarens dynamiska egenskaper och dess kapacitet att hämta ström från en kontaktledning som överenstämmer med TSD:n. Förfarandet för bedömning av överensstämmelse specificeras i punkt 6.1.3.7. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kontrollen på nivån delsystemet rullande materiel (installation på ett visst fordon) ska medge inställning av kontaktkraften, med beaktande av aerodynamiska effekter orsakade av den rullande materielen och strömavtagarens placering på enheten eller tåget med fast eller fördefinierad sammansättning. Förfarandet för bedömning av överensstämmelse specificeras i punkt 6.2.3.20. |
| --- | --- |

5.

4.2.8.2.9.7   Strömavtagarnas avstånd (fordonsnivå)

| 1. | Det är tillåtet att fler än en strömavtagare samtidigt är i kontakt med kontaktledningsutrustningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Antalet strömavtagare och deras inbördes avstånd ska bestämmas med beaktande av kraven på strömavtagningsprestanda, så som anges i punkt 4.2.8.2.9.6 ovan. |
| --- | --- |

2.

| 3. | När avståndet mellan två på varandra följande strömavtagare i fasta eller fördefinierade sammansättningar med den bedömda enheten är mindre än det avstånd som anges i punkt 4.2.13 i TSD Energi för den valda konstruktionstypen med avseende på minsta strömavtagaravstånd, eller då fler än två strömavtagare samtidigt är i kontakt med kontaktledningsutrustningen, ska det visas genom provning att de dynamiska egenskaperna så som de definieras i punkt 4.2.8.2.9.6 ovan är uppfyllda. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Avstånden mellan efterföljande strömavtagare för vilka den rullande materielen har kontrollerats ska registreras i den tekniska dokumentationen (se punkt 4.2.12.2). |
| --- | --- |

4.

4.2.8.2.9.8   Framförande genom fas- eller systemskiljande sektioner (fordonsnivå)

| 1. | Tåg ska vara konstruerade för att kunna framföras från ett banmatningssystem och från en fassektion till ett/en intilliggande (så som beskrivs i punkterna 4.2.15 och 4.2.16 i TSD Energi) utan att överbrygga antingen system- eller fasskiljande sektioner. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eldrivna enheter som är konstruerade för flera banmatningssystem ska, vid framförande genom systemskiljande sektioner, automatiskt känna igen banmatningssystemets spänning vid strömavtagaren. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vid framförande genom fas- eller systemskiljande sektioner, ska utbytet av elkraft mellan kontaktledningen och enheten kunna sänkas till noll. I Infrastrukturregistret (RINF) finns information om tillåtet läge för strömavtagare: sänkt eller upplyft (med tillåtna strömavtagarplaceringar) vid framförande genom system- eller fasskiljande sektioner. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Eldrivna enheter med högsta konstruktionshastighet högre än eller lika med 250 km/tim ska kunna ta emot information från det markbaserade systemet angående placeringen av den skiljande sektionen, och påföljande kommandon till styrningen av strömavtagare och huvudströmbrytare ska aktiveras automatiskt av enheten utan förarens ingripande. |
| --- | --- |

4.

| 5. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionerna ’Change of traction system, Powerless section with pantograph to be lowered – Trackside orders’, ’Powerless section with main power switch to be switched off – Trackside orders’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index B. I fråga om enheter med en högsta konstruktionshastighet lägre än 250 km/tim, behöver de påföljande kommandona inte vara automatiska. Den rullande materielens konfiguration för automatiskt eller manuellt kommando ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2. |
| --- | --- |

5.

| 6. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionerna ’Main Power Switch – STM orders’, ’Pantograph – STM orders’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. I fråga om enheter med en högsta konstruktionshastighet lägre än 250 km/tim, behöver de påföljande kommandona inte vara automatiska. Den rullande materielens konfiguration för automatiskt eller manuellt kommando ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2. |
| --- | --- |

6.

4.2.8.2.9.9   Strömavtagarens isolering mot fordonet (fordonsnivå)

| 1. | Strömavtagarna ska vara monterade på en eldriven enhet på sådant sätt att det säkerställs att strömvägen från strömavtagartopp till fordonsutrustning är isolerad. Isoleringen ska vara avpassad för alla systemspänningar som enheten är konstruerad för. |
| --- | --- |

1.

4.2.8.2.9.10   Sänkning av strömavtagare (fordonsnivå)

| 1. | Eldrivna enheter ska vara konstruerade för att sänka strömavtagaren på en tid (3 sekunder) som uppfyller kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 23 till ett dynamiskt isoleringsavstånd i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 26, antingen initierat av lokföraren eller via en tågstyrningsfunktion (inklusive trafikstyrnings- och signaleringsfunktioner). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Strömavtagaren ska sänkas till nedsänkt läge på mindre än 10 sekunder.
  Vid sänkningen av strömavtagaren ska huvudströmbrytaren i förväg öppnas automatiskt. |
| --- | --- |

2.

Vid sänkningen av strömavtagaren ska huvudströmbrytaren i förväg öppnas automatiskt.

| 3. | Om en eldriven enhet är försedd med en automatisk sänkningsanordning som sänker strömavtagaren vid fel på strömavtagartoppen, ska den automatiska sänkningsanordningen uppfylla kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 23. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Eldrivna enheter med en högsta konstruktionshastighet högre än 160 km/tim ska vara utrustade med en automatisk sänkningsanordning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Eldrivna enheter som kräver fler än en höjd strömavtagare vid drift och som har en högsta konstruktionshastighet högre än 120 km/tim ska vara försedda med en automatisk sänkningsanordning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Andra enheter får vara utrustade med en automatisk sänkningsanordning. |
| --- | --- |

6.

4.2.8.2.10   Elektriskt skydd av tåget

| 1. | Eldrivna enheter ska vara skyddade mot interna kortslutningar (från enhetens insida). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Placeringen av huvudströmbrytaren ska vara sådan att den skyddar de fordonsbaserade högspänningskretsarna, inklusive eventuella högspänningsförbindelser mellan fordon. Strömavtagaren, huvudströmbrytaren och högspänningsförbindelsen mellan dem ska vara placerad på samma fordon. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Eldrivna enheter ska skydda sig själva mot korta överspänningar, tillfälliga överspänningar och maximal felström. För att uppfylla detta krav ska enhetens konstruktion avseende samordning av elskydd överensstämma med de krav som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 22.” |
| --- | --- |

3.

| (90) | Punkt 4.2.8.3 ska ersättas med ”Avsiktligt utelämnad”. |
| --- | --- |

(90)

Punkt 4.2.8.3 ska ersättas med ”Avsiktligt utelämnad”.

| (91) | I led 1 i punkt 4.2.8.4 ska ”index 54” ersättas med ”index 27”. |
| --- | --- |

(91)

I led 1 i punkt 4.2.8.4 ska ”index 54” ersättas med ”index 27”.

| (92) | I led 5 i punkt 4.2.9.1.4 ska ”(se avsnitt 4.2.9.1.5)” ersättas med ”(se punkt 4.2.9.1.5)”. |
| --- | --- |

(92)

I led 5 i punkt 4.2.9.1.4 ska ”(se avsnitt 4.2.9.1.5)” ersättas med ”(se punkt 4.2.9.1.5)”.

| (93) | I punkt 4.2.9.1.5 ska led 2 ersättas med följande:






  ”2. | Det ska vara möjligt för föraren att ställa in stolens läge för att uppfylla referensläget för ögonen för sikt ut, så som anges i punkt 4.2.9.1.3.1.” |
| --- | --- | --- |

(93)

I punkt 4.2.9.1.5 ska led 2 ersättas med följande:

”2.

Det ska vara möjligt för föraren att ställa in stolens läge för att uppfylla referensläget för ögonen för sikt ut, så som anges i punkt 4.2.9.1.3.1.”

| (94) | I punkt 4.2.9.1.6 ska följande led läggas till som leden 5 och 6:






  ”5. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’direction controller’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. |
| --- | --- | --- |

(94)

I punkt 4.2.9.1.6 ska följande led läggas till som leden 5 och 6:

”5.

De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’direction controller’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B.

| 6. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’cab status information’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B.” |
| --- | --- |

6.

De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’cab status information’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B.”

| (95) | I led 2 i punkt 4.2.9.1.7 ska ”(så som anges i avsnitt 4.2.9.1.3)” ersättas med ”(så som anges i punkt 4.2.9.1.3)”. |
| --- | --- |

(95)

I led 2 i punkt 4.2.9.1.7 ska ”(så som anges i avsnitt 4.2.9.1.3)” ersättas med ”(så som anges i punkt 4.2.9.1.3)”.

| (96) | Punkt 4.2.9.2 ska ersättas med följande:
  ”4.2.9.2   Frontruta

  4.2.9.2.1   Mekaniska egenskaper









  1. | Front- och sidorutornas mått, placering, form och ytbehandling (inklusive sådant som görs i underhållssyfte) ska inte hämma förarens sikt ut (så som anges i punkt 4.2.9.1.3.1) och ska främja köruppgiften. |
| --- | --- | --- |

(96)

Punkt 4.2.9.2 ska ersättas med följande:

”4.2.9.2   Frontruta

4.2.9.2.1   Mekaniska egenskaper

1.

| 2. | Frontrutorna i förarhytten ska kunna motstå splittring och träffar av flygande föremål, så som specificeras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 28. |
| --- | --- |

2.

4.2.9.2.2   Optiska egenskaper

| 1. | Frontrutorna i förarhytten ska ha en optisk kvalitet som inte ändrar skyltars synbarhet (form eller färg) under några driftsförhållanden (även t.ex. då frontrutan är uppvärmd för att förhindra imma och frost). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Frontrutan ska uppfylla de krav som specificeras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 28 med avseende på följande egenskaper:






  (a) | Vinkeln mellan primära och sekundära bilder i det installerade läget. |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

Vinkeln mellan primära och sekundära bilder i det installerade läget.

| (b) | Tillåten optisk distorsion. |
| --- | --- |

(b)

Tillåten optisk distorsion.

| (c) | Ljusdiffusion. |
| --- | --- |

(c)

Ljusdiffusion.

| (d) | Ljustransmittans. |
| --- | --- |

(d)

Ljustransmittans.

| (e) | Kromaticitet.” |
| --- | --- |

(e)

Kromaticitet.”

| (97) | Punkterna 4.2.9.3.6–4.2.9.6 ska ersättas med följande:
  ”4.2.9.3.6   Radiostyrningsfunktion att användas av personal vid växlingsarbete









  1. | Om en radiostyrningsfunktion tillhandahålls som gör att personal kan styra enheten vid växlingsarbeten, ska den vara så konstruerad att tågets rörelse kan styras på ett säkert sätt och så att alla misstag undviks vid användning. |
| --- | --- | --- |

(97)

Punkterna 4.2.9.3.6–4.2.9.6 ska ersättas med följande:

”4.2.9.3.6   Radiostyrningsfunktion att användas av personal vid växlingsarbete

1.

| 2. | Det förutsätts att den personal som använder fjärrstyrningsfunktionen har visuell uppsikt över tågets rörelse vid användning av fjärrstyrningsanordningen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Konstruktionen av fjärrstyrningsfunktionen, inklusive säkerhetsaspekter, ska bedömas i enlighet med erkända standarder. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’remote shunting’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. |
| --- | --- |

4.

4.2.9.3.7   Signalbehandling för detektering och förebyggande av urspårning

| 1. | Denna punkt är tillämplig på lok som kan behandla signaler från godsvagnar som har en funktion för förebyggande och detektering av urspårning (DPF, Derailment Prevention Function) eller en funktion för förebyggande av urspårning (DDF, Derailment Detection Function) så som anges i punkt 4.2.3.5.3 i TSD Godsvagnar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dessa lok ska kunna ta emot signaler från godsvagnar som tillsammans bildar ett tåg och som har en funktion för förebyggande och detektering av urspårning där det informeras om följande:






  — | Ett förstadium till urspårning, vid förebyggande av urspårning i enlighet med punkt 4.2.3.5.3.2 i TSD Godsvagnar. |
| --- | --- | --- |

2.

—

Ett förstadium till urspårning, vid förebyggande av urspårning i enlighet med punkt 4.2.3.5.3.2 i TSD Godsvagnar.

| — | En urspårning, vid detektering av urspårning i enlighet med punkt 4.2.3.5.3.3 i TSD Godsvagnar. |
| --- | --- |

—

En urspårning, vid detektering av urspårning i enlighet med punkt 4.2.3.5.3.3 i TSD Godsvagnar.

| 3. | Vid mottagande av signalen ovan ska både ljus- och ljudsignaler indikera i förarhytten att tåget






  — | riskerar att spåra ur, om larmet kommer från funktionen för förebyggande av urspårning, |
| --- | --- | --- |

3.

—

riskerar att spåra ur, om larmet kommer från funktionen för förebyggande av urspårning,

| — | har spårat ur, om larmet kommer från funktionen för detektering av urspårning. |
| --- | --- |

—

har spårat ur, om larmet kommer från funktionen för detektering av urspårning.

| 4. | En anordning i förarhytten ska göra det möjligt för föraren att kvittera larmet ovan. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Om larmet inte kvitteras från förarhytten inom 10 +/-1 sekunder ska en fullständig driftbroms eller en nödbroms tillsättas automatiskt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Det ska vara möjligt att från förarhytten använda funktionen ’Passera’ för att upphäva den automatiska tillsättningen av bromsen i punkt 4.2.9.3.7 led 5 ovan. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Det ska vara möjligt att från förarhytten avaktivera den automatiska tillsättningen av bromsen i punkt 4.2.9.3.7 led 5 ovan. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Förekomsten i loket av signalbehandlingsfunktionen för detektering av urspårning samt villkoren för användning på tågnivå ska registreras i den tekniska dokumentation som anges i punkt 4.2.12. |
| --- | --- |

8.

4.2.9.3.7a   Fordonsbaserad funktion för detektering och förebyggande av urspårning

| 1. | Denna punkt är tillämplig på lok som kan detektera urspårning eller förstadier till urspårning i godsvagnar dragna av lok. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Den utrustning som fyller denna funktion ska helt och hållet vara placerad ombord på loket. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Om en urspårning eller ett förstadium till urspårning detekteras ska både ljus- och ljudsignaler aktiveras i förarhytten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | En anordning i förarhytten ska göra det möjligt för föraren att kvittera larmet ovan. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Om larmet inte kvitteras från förarhytten inom 10 +/-1 sekunder ska en fullständig driftbroms eller en nödbroms tillsättas automatiskt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Det ska vara möjligt att från förarhytten använda funktionen ’Passera’ för att upphäva den automatiska tillsättningen av bromsen i punkt 4.2.9.3.7a punkt 5 ovan. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Det ska vara möjligt att från förarhytten avaktivera den automatiska tillsättningen av bromsen i punkt 4.2.9.3.7a punkt 5 ovan. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Förekomsten i loket av den fordonsbaserade funktionen för detektering av urspårning samt villkoren för användning på tågnivå ska registreras i den tekniska dokumentation som anges i punkt 4.2.12. |
| --- | --- |

8.

4.2.9.3.8   Krav för hantering av driftlägen i ETCS

4.2.9.3.8.1   Driftläge ’Passiv’ (Sleeping mode)

| 1. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’Sleeping’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. |
| --- | --- |

1.

4.2.9.3.8.2   Driftläge ’Passiv skiftning’ (Passive shunting)

| 1. | De krav som är tillämpliga på lok och tågsätt med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’Passive shunting’ finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. |
| --- | --- |

1.

4.2.9.3.8.3   Driftläge ’Assisterande’ (Non-leading)

| 1. | De krav som är tillämpliga på lok och tågsätt med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’Non leading’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. |
| --- | --- |

1.

4.2.9.3.9   Traktionsstatus

| 1. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’traction status’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. |
| --- | --- |

1.

4.2.9.4   Fordonsbaserade verktyg och portabel utrustning

| 1. | Ett utrymme ska finnas i eller i närheten av förarhytten för förvaring av följande utrustning, som föraren kan behöva i en nödsituation:






  — | Handlykta med rött och vitt ljus. |
| --- | --- | --- |

1.

—

Handlykta med rött och vitt ljus.

| — | Kortslutningsutrustning för spårledningar. |
| --- | --- |

—

Kortslutningsutrustning för spårledningar.

| — | Bromsskor, om parkeringsbromsprestandan inte är tillräcklig beroende på banans lutning (se punkt 4.2.4.5.5). |
| --- | --- |

—

Bromsskor, om parkeringsbromsprestandan inte är tillräcklig beroende på banans lutning (se punkt 4.2.4.5.5).

| — | En brandsläckare (som ska vara placerad i hytten; se även punkt 4.2.10.3.1). |
| --- | --- |

—

En brandsläckare (som ska vara placerad i hytten; se även punkt 4.2.10.3.1).

| — | På bemannade dragfordon i godståg: ett hjälpmedel för självräddning, såsom specificeras i punkt 4.7.1 i kommissionens förordning (EU) nr 1303/2014 (*13) (TSD Säkerhet i järnvägstunnlar). |
| --- | --- |

—

På bemannade dragfordon i godståg: ett hjälpmedel för självräddning, såsom specificeras i punkt 4.7.1 i kommissionens förordning (EU) nr 1303/2014 (*13) (TSD Säkerhet i järnvägstunnlar).

4.2.9.5   Förvaringsutrymmen för personalens tillhörigheter

| 1. | Alla förarhytter ska vara försedda med följande:






  — | Två klädkrokar eller en nisch med en klädstång. |
| --- | --- | --- |

1.

—

Två klädkrokar eller en nisch med en klädstång.

| — | Ett fritt utrymme för förvaring av en väska eller bag med storleken 300 × 400 × 400 mm. |
| --- | --- |

—

Ett fritt utrymme för förvaring av en väska eller bag med storleken 300 × 400 × 400 mm.

4.2.9.6   Registreringsenhet

| 1. | En förteckning över den information som ska registreras finns i punkt 4.2.3.5 i TSD Drift och trafikledning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Enheten ska vara försedd med utrustning som kan registrera denna information, och som uppfyller följande krav i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 29:






  (a) | Funktionskrav ska vara uppfyllda. |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

Funktionskrav ska vara uppfyllda.

| (b) | Registreringsprestanda ska vara i enlighet med klass R1. |
| --- | --- |

(b)

Registreringsprestanda ska vara i enlighet med klass R1.

| (c) | Registrerade och extraherade uppgifter ska vara fullständiga (enhetliga och korrekta). |
| --- | --- |

(c)

Registrerade och extraherade uppgifter ska vara fullständiga (enhetliga och korrekta).

| (d) | Dataintegritet ska vara skyddad. |
| --- | --- |

(d)

Dataintegritet ska vara skyddad.

| (e) | Tillämplig skyddsnivå för det skyddade lagringsmediet ska vara ’A’. |
| --- | --- |

(e)

Tillämplig skyddsnivå för det skyddade lagringsmediet ska vara ’A’.

| (f) | Krav på klockslag och datum ska vara uppfyllda. |
| --- | --- |

(f)

Krav på klockslag och datum ska vara uppfyllda.

| 3. | Provningen av kraven i led 2 i punkt 4.2.9.6 ska utföras i enlighet med kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 72. |
| --- | --- |

3.

(*13)  Kommissionens förordning (EU) nr 1303/2014 av den 18 november 2014 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende ’säkerhet i järnvägstunnlar’ i järnvägssystemet i Europeiska unionen (EUT L 356, 12.12.2014, s. 394).”
  "

| (98) | Punkt 4.2.10.2.1 ska ersättas med följande:
  ”4.2.10.2.1   Materialkrav









  1. | Vid valet av material och komponenter ska hänsyn tas till deras brandegenskaper, såsom antändlighet, röktäthet och giftighet. |
| --- | --- | --- |

(98)

Punkt 4.2.10.2.1 ska ersättas med följande:

”4.2.10.2.1   Materialkrav

1.

| 2. | De material som använts vid konstruktion av fordonsenheten ska uppfylla kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 30 för den ’driftkategori’ som anges nedan:






  — | ’Driftkategori 2’ för fordon för persontrafik, kategori A (inbegripet persontågslok). |
| --- | --- | --- |

2.

—

’Driftkategori 2’ för fordon för persontrafik, kategori A (inbegripet persontågslok).

| — | ’Driftkategori 3’ för fordon för persontrafik, kategori B (inbegripet persontågslok). |
| --- | --- |

—

’Driftkategori 3’ för fordon för persontrafik, kategori B (inbegripet persontågslok).

| — | ’Driftkategori 2’ för godstågslok och motorvagnsenheter konstruerade för att transportera annan nyttolast (post, gods etc.). |
| --- | --- |

—

’Driftkategori 2’ för godstågslok och motorvagnsenheter konstruerade för att transportera annan nyttolast (post, gods etc.).

| — | ’Driftkategori 1’ för arbetsfordon, med kraven begränsade till de områden som är tillgängliga för personalen när enheten är i transportdriftskonfiguration (se punkt 2.3). |
| --- | --- |

—

’Driftkategori 1’ för arbetsfordon, med kraven begränsade till de områden som är tillgängliga för personalen när enheten är i transportdriftskonfiguration (se punkt 2.3).

| 3. | För att säkerställa att produktegenskaper och tillverkningsprocesser förblir oförändrade, gäller följande krav:






  — | De provrapporter som påvisar ett materials överensstämmelse med standarden, vilka ska utfärdas omedelbart efter provning av materialet i fråga, ska förnyas vart femte år. |
| --- | --- | --- |

3.

—

De provrapporter som påvisar ett materials överensstämmelse med standarden, vilka ska utfärdas omedelbart efter provning av materialet i fråga, ska förnyas vart femte år.

| — | Om inga förändringar skett avseende produktegenskaper eller tillverkningsprocesser och inga relaterade krav (TSD) har ändrats, behöver inga nya provningar av materialet utföras. Utgångna provrapporter ska godtas om de åtföljs av ett intyg som lämnas av utrustningens originaltillverkare vid utsläppande på marknaden av produkten om att inga förändringar skett avseende produktegenskaper eller tillverkningsprocesser, under hela försörjningskedjan, sedan produktens brandegenskaper provades. Detta intyg ska lämnas senast 6 månader efter det att den ursprungliga provrapporten har upphört att gälla. Intyget ska förnyas vart femte år.” |
| --- | --- |

—

Om inga förändringar skett avseende produktegenskaper eller tillverkningsprocesser och inga relaterade krav (TSD) har ändrats, behöver inga nya provningar av materialet utföras. Utgångna provrapporter ska godtas om de åtföljs av ett intyg som lämnas av utrustningens originaltillverkare vid utsläppande på marknaden av produkten om att inga förändringar skett avseende produktegenskaper eller tillverkningsprocesser, under hela försörjningskedjan, sedan produktens brandegenskaper provades. Detta intyg ska lämnas senast 6 månader efter det att den ursprungliga provrapporten har upphört att gälla. Intyget ska förnyas vart femte år.”

| (99) | I led 2 i punkt 4.2.10.2.2 ska ”index 59” ersättas med ”index 30”. |
| --- | --- |

(99)

I led 2 i punkt 4.2.10.2.2 ska ”index 59” ersättas med ”index 30”.

| (100) | Punkt 4.2.10.3.4 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I led 3 tredje strecksatsen ska ”index 60” ersättas med ”index 31”. |
| --- | --- | --- |

(100)

Punkt 4.2.10.3.4 ska ändras på följande sätt:

(a)

I led 3 tredje strecksatsen ska ”index 60” ersättas med ”index 31”.

| (b) | Led 5 och det sista stycket ska ersättas med följande:






  ”5. | Om andra FCCS-system används och dessa är beroende av tillförlitlighet och tillgänglighet hos system, komponenter eller funktioner, ska de genomgå en funktionssäkerhetsanalys som beaktar feltillstånd hos komponenter, redundanser, mjukvara, regelbundna kontroller och andra åtgärder, och den uppskattade felfrekvensen för funktionen (avsaknad av kontroll över spridningen av värme och brandgaser) ska anges i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.
  Baserat på denna analys ska drift- och underhållsvillkor för FCCS-systemet fastställas och anges i den underhålls- och driftsdokumentation som beskrivs i punkterna 4.2.12.3 och 4.2.12.4.” |
| --- | --- | --- |

(b)

Led 5 och det sista stycket ska ersättas med följande:

”5.

Om andra FCCS-system används och dessa är beroende av tillförlitlighet och tillgänglighet hos system, komponenter eller funktioner, ska de genomgå en funktionssäkerhetsanalys som beaktar feltillstånd hos komponenter, redundanser, mjukvara, regelbundna kontroller och andra åtgärder, och den uppskattade felfrekvensen för funktionen (avsaknad av kontroll över spridningen av värme och brandgaser) ska anges i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.

Baserat på denna analys ska drift- och underhållsvillkor för FCCS-systemet fastställas och anges i den underhålls- och driftsdokumentation som beskrivs i punkterna 4.2.12.3 och 4.2.12.4.”

| (101) | I led 3 i punkt 4.2.10.3.5 ska ”index 61” ersättas med ”index 31”. |
| --- | --- |

(101)

I led 3 i punkt 4.2.10.3.5 ska ”index 61” ersättas med ”index 31”.

| (102) | I led 5 i punkt 4.2.10.4.1 ska ”index 62” ersättas med ”index 32”. |
| --- | --- |

(102)

I led 5 i punkt 4.2.10.4.1 ska ”index 62” ersättas med ”index 32”.

| (103) | I punkt 4.2.10.4.2 ska led 5 ersättas och led 6 läggas till enligt följande:






  ”5. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’Air tightness area – Trackside orders’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. Enhetens påföljande kommandon att stänga all extern ventilation kan vara automatiska eller manuella genom ingripande av föraren. Den rullande materielens konfiguration för automatiskt eller manuellt kommando ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2. |
| --- | --- | --- |

(103)

I punkt 4.2.10.4.2 ska led 5 ersättas och led 6 läggas till enligt följande:

”5.

De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’Air tightness area – Trackside orders’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. Enhetens påföljande kommandon att stänga all extern ventilation kan vara automatiska eller manuella genom ingripande av föraren. Den rullande materielens konfiguration för automatiskt eller manuellt kommando ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2.

| 6. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’Air tightness – STM orders’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. Enhetens påföljande kommandon att stänga all extern ventilation kan vara automatiska eller manuella genom ingripande av föraren. Den rullande materielens konfiguration för automatiskt eller manuellt kommando ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2.” |
| --- | --- |

6.

De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’Air tightness – STM orders’ när ETCS installeras finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. Enhetens påföljande kommandon att stänga all extern ventilation kan vara automatiska eller manuella genom ingripande av föraren. Den rullande materielens konfiguration för automatiskt eller manuellt kommando ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2.”

| (104) | I led 3 i punkt 4.2.10.4.4 ska ”index 63” ersättas med ”index 33”. |
| --- | --- |

(104)

I led 3 i punkt 4.2.10.4.4 ska ”index 63” ersättas med ”index 33”.

| (105) | Punkt 4.2.10.5.1 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt 8 ska ersättas med följande:






  ”8. | Alla externa dörrar för passagerare ska vara försedda med öppningsanordningar som medger att de kan användas som nödutgångar (se punkt 4.2.5.5.9).” |
| --- | --- | --- | --- |

(105)

Punkt 4.2.10.5.1 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt 8 ska ersättas med följande:

”8.

Alla externa dörrar för passagerare ska vara försedda med öppningsanordningar som medger att de kan användas som nödutgångar (se punkt 4.2.5.5.9).”

| (b) | Punkt 12 ska ersättas med följande:






  ”12. | Antalet dörrar och deras mått ska medge fullständig utrymning inom tre minuter av passagerare utan sitt bagage. Det är tillåtet att beakta att funktionshindrade passagerare får hjälp av andra passagerare eller personal och att rullstolsburna utryms utan sina rullstolar.
  Kontroll av detta krav ska göras antingen genom ett fysiskt prov under normala driftsförhållanden eller genom numerisk simulering.
  I fall då kravet kontrolleras genom numerisk simulering ska simuleringsrapporten innehålla






  — | en sammanfattning av verifieringen och valideringen av simuleringen (verktyg och modeller), |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

Punkt 12 ska ersättas med följande:

”12.

Antalet dörrar och deras mått ska medge fullständig utrymning inom tre minuter av passagerare utan sitt bagage. Det är tillåtet att beakta att funktionshindrade passagerare får hjälp av andra passagerare eller personal och att rullstolsburna utryms utan sina rullstolar.

Kontroll av detta krav ska göras antingen genom ett fysiskt prov under normala driftsförhållanden eller genom numerisk simulering.

I fall då kravet kontrolleras genom numerisk simulering ska simuleringsrapporten innehålla

—

en sammanfattning av verifieringen och valideringen av simuleringen (verktyg och modeller),

| — | det antagande och de parametrar som använts vid simuleringen, |
| --- | --- |

—

det antagande och de parametrar som använts vid simuleringen,

| — | resultatet av ett lämpligt antal simuleringar som möjliggör ett statistiskt tillförlitligt resultat.” |
| --- | --- |

—

resultatet av ett lämpligt antal simuleringar som möjliggör ett statistiskt tillförlitligt resultat.”

| (106) | Punkt 4.2.11.3 ska ersättas med följande:
  ”4.2.11.3   Anslutning till toalettömningssystem









  1. | Denna punkt är tillämplig på enheter försedda med slutna behållarsystem (som använder rent eller återvunnet vatten) som behöver tömmas regelbundet enligt ett schema vid särskilt avsedda depåer. |
| --- | --- | --- |

(106)

Punkt 4.2.11.3 ska ersättas med följande:

”4.2.11.3   Anslutning till toalettömningssystem

1.

| 2. | Följande av enhetens anslutningar till toalettömningssystemet ska överensstämma med följande specifikationer:






  i) | 3-tums tömningsmunstycke (inre del): se tillägg G figur G-1. |
| --- | --- | --- |

2.

i)

3-tums tömningsmunstycke (inre del): se tillägg G figur G-1.

| ii) | Spolningsanslutningen till toalettanken (inre del), vars användning är frivillig: se tillägg G figur G-2.” |
| --- | --- |

ii)

Spolningsanslutningen till toalettanken (inre del), vars användning är frivillig: se tillägg G figur G-2.”

| (107) | Punkt 4.2.11.4 ska ersättas med
  ”4.2.11.4   Används inte.” |
| --- | --- |

(107)

Punkt 4.2.11.4 ska ersättas med

”4.2.11.4   Används inte.”

| (108) | Punkt 4.2.11.5 ska ersättas med följande:
  ”4.2.11.5   Gränssnitt för vattenpåfyllning









  1. | Denna punkt är tillämplig på enheter försedda med en vattentank som försörjer hygiensystem som omfattas av punkt 4.2.5.1. |
| --- | --- | --- |

(108)

Punkt 4.2.11.5 ska ersättas med följande:

”4.2.11.5   Gränssnitt för vattenpåfyllning

1.

| 2. | Påfyllnadsanslutningen för vattentankar ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 34.” |
| --- | --- |

2.

| (109) | Punkt 4.2.11.6 ska ersättas med följande:
  ”4.2.11.6   Särskilda krav för uppställning av tåg









  1. | Denna punkt är tillämplig på enheter som är konstruerade för att ha strömförsörjning när de står uppställda. |
| --- | --- | --- |

(109)

Punkt 4.2.11.6 ska ersättas med följande:

”4.2.11.6   Särskilda krav för uppställning av tåg

1.

| 2. | Enheten ska vara kompatibel med åtminstone ett av följande externa strömförsörjningssystem, och den ska vara utrustad (där så är relevant) med motsvarande gränssnitt för elektrisk anslutning (kontakt) till den externa strömförsörjningen:






  — | Kraftförsörjning från kontaktledning (se punkt 4.2.8.2 ’Strömförsörjning’). |
| --- | --- | --- |

2.

—

Kraftförsörjning från kontaktledning (se punkt 4.2.8.2 ’Strömförsörjning’).

| — | Tågvärmekabel för 1-fas kraftförsörjning (AC 1 kV, AC/DC 1,5 kV, DC 3 kV), i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 52. |
| --- | --- |

—

Tågvärmekabel för 1-fas kraftförsörjning (AC 1 kV, AC/DC 1,5 kV, DC 3 kV), i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 52.

| — | Lokal extern hjälpkraftförsörjning 400 V som kan anslutas till uttag av typen ’3P+jord’ enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 35.” |
| --- | --- |

—

Lokal extern hjälpkraftförsörjning 400 V som kan anslutas till uttag av typen ’3P+jord’ enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 35.”

| (110) | Punkt 4.2.12.2 ska ersättas med följande:
  ”4.2.12.2   Allmän dokumentation

  Följande dokumentation som beskriver den rullande materielen ska tillhandahållas (hänvisningar ges till den punkt i denna TSD där dokumentation krävs):






  1. | Allmänna ritningar. |
| --- | --- | --- |

(110)

Punkt 4.2.12.2 ska ersättas med följande:

”4.2.12.2   Allmän dokumentation

Följande dokumentation som beskriver den rullande materielen ska tillhandahållas (hänvisningar ges till den punkt i denna TSD där dokumentation krävs):

1.

Allmänna ritningar.

| 2. | Elektriska, pneumatiska och hydrauliska diagram, styrkretsscheman som krävs för att förklara de berörda systemens funktion och användning. |
| --- | --- |

2.

Elektriska, pneumatiska och hydrauliska diagram, styrkretsscheman som krävs för att förklara de berörda systemens funktion och användning.

| 3. | Beskrivning av databaserade ombordsystem inklusive beskrivning av funktionalitet, specifikation av gränssnitt och databehandling och protokoll. |
| --- | --- |

3.

Beskrivning av databaserade ombordsystem inklusive beskrivning av funktionalitet, specifikation av gränssnitt och databehandling och protokoll.

| 3a. | För enheter som är utformade och som bedöms för allmän drift ska detta inbegripa en beskrivning av de elektriska gränssnitten mellan enheterna och av kommunikationsprotokoll, med en hänvisning till de standarder eller andra normgivande dokument som har tillämpats. |
| --- | --- |

3a.

För enheter som är utformade och som bedöms för allmän drift ska detta inbegripa en beskrivning av de elektriska gränssnitten mellan enheterna och av kommunikationsprotokoll, med en hänvisning till de standarder eller andra normgivande dokument som har tillämpats.

| 4. | Referensprofil, och överensstämmelse med driftskompatibla referensprofiler G1, GA, GB, GC eller DE3, enligt kraven i punkt 4.2.3.1. |
| --- | --- |

4.

Referensprofil, och överensstämmelse med driftskompatibla referensprofiler G1, GA, GB, GC eller DE3, enligt kraven i punkt 4.2.3.1.

| 5. | Viktfördelning med antaganden om de beaktade lastfallen, enligt kraven i punkt 4.2.2.10. |
| --- | --- |

5.

Viktfördelning med antaganden om de beaktade lastfallen, enligt kraven i punkt 4.2.2.10.

| 6. | Axellast, axelavstånd och eventuell EN-linjekategori, enligt kraven i punkt 4.2.3.2.1. |
| --- | --- |

6.

Axellast, axelavstånd och eventuell EN-linjekategori, enligt kraven i punkt 4.2.3.2.1.

| 7. | Provningsrapport avseende gångdynamiska egenskaper, inklusive registrering av provspårets kvalitet och spårkraftsparametrar, inbegripet eventuella användningsbegränsningar om provningen av fordonet omfattar endast en del av provningsförhållandena, enligt kraven i punkt 4.2.3.4.2. |
| --- | --- |

7.

Provningsrapport avseende gångdynamiska egenskaper, inklusive registrering av provspårets kvalitet och spårkraftsparametrar, inbegripet eventuella användningsbegränsningar om provningen av fordonet omfattar endast en del av provningsförhållandena, enligt kraven i punkt 4.2.3.4.2.

| 8. | Det antagande som görs för att utvärdera krafterna orsakade av boggins gång, enligt kraven i punkt 4.2.3.5.1 och i punkt 6.2.3.7 för hjulpar. |
| --- | --- |

8.

Det antagande som görs för att utvärdera krafterna orsakade av boggins gång, enligt kraven i punkt 4.2.3.5.1 och i punkt 6.2.3.7 för hjulpar.

| 9. | Bromsprestanda, inbegripet analys av feltillstånd enligt kraven i punkt 4.2.4.5. |
| --- | --- |

9.

Bromsprestanda, inbegripet analys av feltillstånd enligt kraven i punkt 4.2.4.5.

| 9a. | Maximalt avstånd mellan virvelströmsbromsen och det spår som motsvarar ’bromsen lossad’, fast hastighetströskel, vertikalkraft och bromskraft som funktion av tåghastigheten, vid full användning av virvelströmsbromsen (nödbromsning) och begränsad användning av virvelströmsbromsen (driftbromsning), enligt vad som krävs i punkt 4.2.4.8.3. |
| --- | --- |

9a.

Maximalt avstånd mellan virvelströmsbromsen och det spår som motsvarar ’bromsen lossad’, fast hastighetströskel, vertikalkraft och bromskraft som funktion av tåghastigheten, vid full användning av virvelströmsbromsen (nödbromsning) och begränsad användning av virvelströmsbromsen (driftbromsning), enligt vad som krävs i punkt 4.2.4.8.3.

| 10. | Förekomst och typ av toaletter i en enhet, spolmediets egenskaper, om det inte är rent vatten, typen av behandlingssystem för utsläppt vatten och de standarder mot vilka överensstämmelsen har bedömts, såsom krävs i punkt 4.2.5.1. |
| --- | --- |

10.

Förekomst och typ av toaletter i en enhet, spolmediets egenskaper, om det inte är rent vatten, typen av behandlingssystem för utsläppt vatten och de standarder mot vilka överensstämmelsen har bedömts, såsom krävs i punkt 4.2.5.1.

| 11. | Åtgärder som vidtagits med avseende på de utvalda miljöparametrarna om de avviker från de nominella, såsom krävs i punkt 4.2.6.1. |
| --- | --- |

11.

Åtgärder som vidtagits med avseende på de utvalda miljöparametrarna om de avviker från de nominella, såsom krävs i punkt 4.2.6.1.

| 12. | Karakteristisk vindkurva (CWC, Characteristic Wind Curve) enligt kraven i punkt 4.2.6.2.4. |
| --- | --- |

12.

Karakteristisk vindkurva (CWC, Characteristic Wind Curve) enligt kraven i punkt 4.2.6.2.4.

| 13. | Traktionsprestanda, enligt kraven i punkt 4.2.8.1.1. |
| --- | --- |

13.

Traktionsprestanda, enligt kraven i punkt 4.2.8.1.1.

| 14. | Installation av ett fordonsbaserat energimätningssystem och tillhörande fordonsbaserade lokaliseringsfunktion (frivillig), enligt kraven i punkt 4.2.8.2.8. Beskrivning av kommunikationen mellan fordons- och markbaserad utrustning och metrologiska kontrollmetoder inklusive funktioner i fråga om noggrannhetsklasser för mätning av spänning och ström samt energiberäkning.
  När punkt 4.2.8.2.8.2 led 6 är tillämplig: huruvida det fordonsbaserade energimätningssystemets komponenter uppfyller den begränsade uppsättningen krav samt komponenternas villkor för användning. |
| --- | --- |

14.

Installation av ett fordonsbaserat energimätningssystem och tillhörande fordonsbaserade lokaliseringsfunktion (frivillig), enligt kraven i punkt 4.2.8.2.8. Beskrivning av kommunikationen mellan fordons- och markbaserad utrustning och metrologiska kontrollmetoder inklusive funktioner i fråga om noggrannhetsklasser för mätning av spänning och ström samt energiberäkning.

När punkt 4.2.8.2.8.2 led 6 är tillämplig: huruvida det fordonsbaserade energimätningssystemets komponenter uppfyller den begränsade uppsättningen krav samt komponenternas villkor för användning.

| 15. | Antagande och data som beaktas i enlighet med kraven i punkt 4.2.8.2.7. |
| --- | --- |

15.

Antagande och data som beaktas i enlighet med kraven i punkt 4.2.8.2.7.

| 16. | Antalet strömavtagare som samtidigt är i kontakt med kontaktledningsutrustning, deras inbördes avstånd och den valda konstruktionstypen med avseende på minsta strömavtagaravstånd (A, B eller C) som används vid bedömningsprov, enligt kraven i punkt 4.2.8.2.9.7. |
| --- | --- |

16.

Antalet strömavtagare som samtidigt är i kontakt med kontaktledningsutrustning, deras inbördes avstånd och den valda konstruktionstypen med avseende på minsta strömavtagaravstånd (A, B eller C) som används vid bedömningsprov, enligt kraven i punkt 4.2.8.2.9.7.

| 17. | Huruvida det finns kommunikationsanordningar eller inte, enligt kraven i punkt 4.2.5.4 för enheter konstruerade för drift utan ombordpersonal (utöver föraren). |
| --- | --- |

17.

Huruvida det finns kommunikationsanordningar eller inte, enligt kraven i punkt 4.2.5.4 för enheter konstruerade för drift utan ombordpersonal (utöver föraren).

| 18. | Förekomsten av en eller flera av de funktioner som beskrivs i punkterna 4.2.9.3.7 och 4.2.9.3.7a och deras villkor för användning på tågnivå. |
| --- | --- |

18.

Förekomsten av en eller flera av de funktioner som beskrivs i punkterna 4.2.9.3.7 och 4.2.9.3.7a och deras villkor för användning på tågnivå.

| 19. | Den typ eller de typer av strömavtagartoppar som en eldriven enhet är försedd med, enligt kraven i punkt 4.2.8.2.9.2. |
| --- | --- |

19.

Den typ eller de typer av strömavtagartoppar som en eldriven enhet är försedd med, enligt kraven i punkt 4.2.8.2.9.2.

| 20. | Den största strömmen som bedöms (märkström), enligt kraven i punkt 4.2.8.2.4. |
| --- | --- |

20.

Den största strömmen som bedöms (märkström), enligt kraven i punkt 4.2.8.2.4.

| 21. | För likströmssystem: dokumentation för hur lagringen av elenergi ska skötas, det uppmätta värdet för den största strömmen vid stillastående och mätförhållandena avseende kontakttrådens material, enligt kraven i punkt 4.2.8.2.5. |
| --- | --- |

21.

För likströmssystem: dokumentation för hur lagringen av elenergi ska skötas, det uppmätta värdet för den största strömmen vid stillastående och mätförhållandena avseende kontakttrådens material, enligt kraven i punkt 4.2.8.2.5.

| 22. | Installation av reglagen för aktivering och blockering av det blixtrande/blinkande läget för strålkastare så som anges i punkt 4.2.7.1.4. |
| --- | --- |

22.

Installation av reglagen för aktivering och blockering av det blixtrande/blinkande läget för strålkastare så som anges i punkt 4.2.7.1.4.

| 23. | En beskrivning av tillgängliga fordonsgränssnittsfunktioner, inklusive specifikation av de gränssnitt, kommunikationsprotokoll, allmänna ritningar och styrkretsscheman som krävs för att förklara gränssnittets funktion och användning. |
| --- | --- |

23.

En beskrivning av tillgängliga fordonsgränssnittsfunktioner, inklusive specifikation av de gränssnitt, kommunikationsprotokoll, allmänna ritningar och styrkretsscheman som krävs för att förklara gränssnittets funktion och användning.

| 24. | Dokumentation avseende






  — | tillgängligt utrymme för installation av fordonsbaserad ETCS-utrustning definierad i TSD Trafikstyrning och signalering (t.ex. ETCS-skåp, förarpanel, antenn, distansmätning etc.), och |
| --- | --- | --- |

24.

Dokumentation avseende

—

tillgängligt utrymme för installation av fordonsbaserad ETCS-utrustning definierad i TSD Trafikstyrning och signalering (t.ex. ETCS-skåp, förarpanel, antenn, distansmätning etc.), och

| — | villkor för ETCS-utrustningens installation (t.ex. mekaniska eller elektriska villkor). |
| --- | --- |

—

villkor för ETCS-utrustningens installation (t.ex. mekaniska eller elektriska villkor).

| 25. | Den rullande materielens konfiguration för automatiskt eller manuellt kommando så som anges i punkterna 4.2.4.4.4, 4.2.4.8.2, 4.2.4.8.3, 4.2.8.2.4, 4.2.8.2.9.8 och 4.2.10.4.2. Denna information ska göras tillgänglig på begäran när ETCS installeras. |
| --- | --- |

25.

Den rullande materielens konfiguration för automatiskt eller manuellt kommando så som anges i punkterna 4.2.4.4.4, 4.2.4.8.2, 4.2.4.8.3, 4.2.8.2.4, 4.2.8.2.9.8 och 4.2.10.4.2. Denna information ska göras tillgänglig på begäran när ETCS installeras.

| 26. | För enheter som omfattas av villkoren i punkt 7.1.1.5 ska följande egenskaper anges:






  i) | Tillämpliga spänningsvärden för tågvärmekabel för 1-fas kraftförsörjning i enlighet med led 2 i punkt 4.2.11.6. |
| --- | --- | --- |

26.

För enheter som omfattas av villkoren i punkt 7.1.1.5 ska följande egenskaper anges:

i)

Tillämpliga spänningsvärden för tågvärmekabel för 1-fas kraftförsörjning i enlighet med led 2 i punkt 4.2.11.6.

| ii) | Största strömförbrukning för tågvärmekabel för 1-fas kraftförsörjning med stillastående (A) enhet för varje tillämplig spänning för tågvärmekabel för 1-fas kraftförsörjning. |
| --- | --- |

ii)

Största strömförbrukning för tågvärmekabel för 1-fas kraftförsörjning med stillastående (A) enhet för varje tillämplig spänning för tågvärmekabel för 1-fas kraftförsörjning.

| iii) | För varje band i den frekvenshantering som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index A och i de specialfall eller tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering när de finns tillgängliga:






  (1) | Den högsta störströmmen (A) och tillämplig summeringsregel. |
| --- | --- | --- |

iii)

För varje band i den frekvenshantering som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index A och i de specialfall eller tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering när de finns tillgängliga:

(1)

Den högsta störströmmen (A) och tillämplig summeringsregel.

| (2) | Största magnetfält (dBμA/m), både strålningsfält och fält från returströmmen, och tillämplig summeringsregel. |
| --- | --- |

(2)

Största magnetfält (dBμA/m), både strålningsfält och fält från returströmmen, och tillämplig summeringsregel.

| (3) | Minsta fordonsimpedans (ohm). |
| --- | --- |

(3)

Minsta fordonsimpedans (ohm).

| iv) | Jämförbara parametrar som finns angivna i de specialfall eller tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering när de finns tillgängliga. |
| --- | --- |

iv)

Jämförbara parametrar som finns angivna i de specialfall eller tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering när de finns tillgängliga.

| 27. | För enheter som omfattas av villkoren i punkt 7.1.1.5.1 ska överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med kraven i leden 19–22 i punkt 7.1.1.5.1 anges.” |
| --- | --- |

27.

För enheter som omfattas av villkoren i punkt 7.1.1.5.1 ska överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med kraven i leden 19–22 i punkt 7.1.1.5.1 anges.”

| (111) | Följande punkt ska införas som punkt 4.2.13:
  ”4.2.13   Krav på gränssnitt mot fordonsbaserad automatiserad tågdrift









  1. | Denna grundparameter beskriver de gränssnittskrav som gäller för enheter utrustade med fordonsbaserad ETCS och som är avsedda att utrustas med fordonsbaserad automatiserad tågdrift upp till automatiseringsgrad 2. Kraven gäller den funktionalitet som krävs för att framföra ett tåg, upp till automatiseringsgrad 2 så som anges i TSD Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- | --- |

(111)

Följande punkt ska införas som punkt 4.2.13:

”4.2.13   Krav på gränssnitt mot fordonsbaserad automatiserad tågdrift

1.

| 2. | De krav som är tillämpliga på enheter med avseende på gränssnitt mot fordonsbaserad ETCS och som relaterar till fordonsgränssnittsfunktionen ’Automatic Driving’ när automatisk tågdrift är installerad finns angivna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Om fordonsbaserade ATO-funktioner enligt GoA1/2 införs på nyutvecklade fordonskonstruktioner ska index 84 och index 88 i tillägg A till TSD Trafikstyrning och signalering tillämpas. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Om fordonsbaserade ATO-funktioner enligt GoA1/2 införs på befintliga fordonstyper och rullande materiel i drift ska index 84 tillämpas, medan index 88 får användas på frivillig basis.” |
| --- | --- |

4.

| (112) | Punkt 4.3 ska ersättas med följande:
  ”4.3   Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten

  4.3.1   Gränssnitt mot delsystemet Energi


  Tabell 6


  Gränssnitt mot delsystemet Energi









  Hänvisning i TSD Lok och passagerarfordon | Hänvisning i TSD Energi |
| --- | --- | --- |
| Parameter | Punkt | Parameter | Punkt |
| Fordonsprofiler | 4.2.3.1 | Strömavtagarens profil | 4.2.10 |
| Geometri för strömavtagartopp | 4.2.8.2.9.2 | Tillägg D |
| Drift inom olika spännings- och frekvensområden | 4.2.8.2.2 | Spänning och frekvens | 4.2.3 |
| Största ström från kontaktledning | 4.2.8.2.4 | Banmatningssystemets prestanda | 4.2.4 |
| Effektfaktor | 4.2.8.2.6 | Banmatningssystemets prestanda | 4.2.4 |
| Största ström vid stillastående | 4.2.8.2.5 | Ström vid stillastående | 4.2.5 |
| Återmatande broms, som återför energi till kontaktledningen | 4.2.8.2.3 | Återmatande bromsning | 4.2.6 |
| Funktion för mätning av energiförbrukning | 4.2.8.2.8 | Markbaserat system för insamling av energidata | 4.2.17 |
| Strömavtagarens höjd | 4.2.8.2.9.1 | Kontaktledningens geometri | 4.2.9 |
| Geometri för strömavtagartopp | 4.2.8.2.9.2 |
| Kolslitskenans material | 4.2.8.2.9.4 | Kontakttrådens material | 4.2.14 |
| Strömavtagares statiska kontaktkraft | 4.2.8.2.9.5 | Medelkontaktkraft | 4.2.11 |
| Strömavtagarens kontaktkraft och dynamiska egenskaper | 4.2.8.2.9.6 | Dynamik och kvalitet på strömavtagningen | 4.2.12 |
| Strömavtagarnas avstånd | 4.2.8.2.9.7 | Avstånd mellan strömavtagare | 4.2.13 |
| Framförande genom fas- eller systemskiljande sektioner | 4.2.8.2.9.8 | Skiljande sektioner: | |
| — | fas |

(112)

Punkt 4.3 ska ersättas med följande:

”4.3   Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten

4.3.1   Gränssnitt mot delsystemet Energi

Tabell 6

Gränssnitt mot delsystemet Energi

Hänvisning i TSD Lok och passagerarfordon

Hänvisning i TSD Energi

Parameter

Punkt

Parameter

Punkt

Fordonsprofiler

4.2.3.1

Strömavtagarens profil

4.2.10

Geometri för strömavtagartopp

4.2.8.2.9.2

Tillägg D

Drift inom olika spännings- och frekvensområden

4.2.8.2.2

Spänning och frekvens

4.2.3

Största ström från kontaktledning

4.2.8.2.4

Banmatningssystemets prestanda

4.2.4

Effektfaktor

4.2.8.2.6

Banmatningssystemets prestanda

4.2.4

Största ström vid stillastående

4.2.8.2.5

Ström vid stillastående

4.2.5

Återmatande broms, som återför energi till kontaktledningen

4.2.8.2.3

Återmatande bromsning

4.2.6

Funktion för mätning av energiförbrukning

4.2.8.2.8

Markbaserat system för insamling av energidata

4.2.17

Strömavtagarens höjd

4.2.8.2.9.1

Kontaktledningens geometri

4.2.9

Geometri för strömavtagartopp

4.2.8.2.9.2

Kolslitskenans material

4.2.8.2.9.4

Kontakttrådens material

4.2.14

Strömavtagares statiska kontaktkraft

4.2.8.2.9.5

Medelkontaktkraft

4.2.11

Strömavtagarens kontaktkraft och dynamiska egenskaper

4.2.8.2.9.6

Dynamik och kvalitet på strömavtagningen

4.2.12

Strömavtagarnas avstånd

4.2.8.2.9.7

Avstånd mellan strömavtagare

4.2.13

Framförande genom fas- eller systemskiljande sektioner

4.2.8.2.9.8

Skiljande sektioner:

—

fas

4.2.15

| — | system |
| --- | --- |

—

system

4.2.16

Elektriskt skydd av tåget

4.2.8.2.10

Reläskyddskoordination

4.2.7

Övertoner och dynamiska effekter för växelströmssystem

4.2.8.2.7

Övertoner och dynamiska effekter för banmatningssystem med växelström

4.2.8

4.3.2   Gränssnitt mot delsystemet Infrastruktur

Tabell 7

Gränssnitt mot delsystemet Infrastruktur

| Hänvisning i TSD Lok och passagerarfordon | Hänvisning i TSD Infrastruktur |
| --- | --- |
| Parameter | Punkt | Parameter | Punkt |
| Kinematisk lastprofil för rullande materiel | 4.2.3.1 | Infrastrukturprofil | 4.2.3.1 |
| Spåravstånd | 4.2.3.2 |
| Minsta vertikala kurvradie | 4.2.3.5 |
| Parametern axellast | 4.2.3.2.1 | Spårets förmåga att motstå vertikala laster | 4.2.6.1 |
| Spårets laterala motståndsförmåga
  Nya broars förmåga att motstå trafiklaster | 4.2.6.3
  4.2.7.1 |
| Ekvivalent vertikal belastning för nya geokonstruktioner och jordtryckseffekter | 4.2.7.2 |
| Befintliga broars och geokonstruktioners förmåga att motstå trafiklaster | 4.2.7.4 |
| Gångdynamiska egenskaper | 4.2.3.4.2 | Rälsförhöjningsbrist | 4.2.4.3 |
| Gångdynamiska gränsvärden för spårkrafter | 4.2.3.4.2.2 | Spårets förmåga att motstå vertikala laster | 4.2.6.1 |
| Spårets laterala motståndsförmåga | 4.2.6.3 |
| Ekvivalent konicitet | 4.2.3.4.3 | Ekvivalent konicitet | 4.2.4.5 |
| Geometriska egenskaper hos hjulpar | 4.2.3.5.2.1 | Nominell spårvidd | 4.2.4.1 |
| Geometriska egenskaper hos hjul | 4.2.3.5.2.2 | Rälhuvudets profil för spår | 4.2.4.6 |
| Automatiska system för variabel spårvidd | 4.2.3.5.3 | Geometri för spårväxlar i drift | 4.2.5.3 |
| Minsta kurvradie | 4.2.3.6 | Minsta horisontella kurvradie | 4.2.3.4 |
| Högsta medelretardation | 4.2.4.5.1 | Spårets longitudinella motståndsförmåga | 4.2.6.2 |
| Accelerations- och bromskrafter | 4.2.7.1.5 |
| Aerodynamiska effekter | 4.2.6.2.1 | Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår | 4.2.7.3 |
| Fronttryckstöt | 4.2.6.2.2 | Största tryckförändringar i tunnlar | 4.2.10.1 |
| Största tryckförändringar i tunnlar | 4.2.6.2.3 | Spåravstånd | 4.2.3.2 |
| Sidvind | 4.2.6.2.4 | Sidvindseffekter | 4.2.10.2 |
| Aerodynamisk effekt på ballasterat spår | 4.2.6.2.5 | Ballastsprut/’flygande ballast’ | 4.2.10.3 |
| Toalettömningssystem | 4.2.11.3 | Toalettömning | 4.2.12.2 |
| Yttre rengöring genom en tvättanläggning | 4.2.11.2.2 | Utrustning för utvändig rengöring av tåg | 4.2.12.3 |
| Gränssnitt för vattenpåfyllning | 4.2.11.5 | Vattenpåfyllning | 4.2.12.4 |
| Bränslepåfyllningsutrustning | 4.2.11.7 | Bränslepåfyllning | 4.2.12.5 |
| Särskilda krav för uppställning av tåg | 4.2.11.6 | Elförsörjning vid uppställning | 4.2.12.6 |

Hänvisning i TSD Lok och passagerarfordon

Hänvisning i TSD Infrastruktur

Parameter

Punkt

Parameter

Punkt

Kinematisk lastprofil för rullande materiel

4.2.3.1

Infrastrukturprofil

4.2.3.1

Spåravstånd

4.2.3.2

Minsta vertikala kurvradie

4.2.3.5

Parametern axellast

4.2.3.2.1

Spårets förmåga att motstå vertikala laster

4.2.6.1

Spårets laterala motståndsförmåga

Nya broars förmåga att motstå trafiklaster

4.2.6.3

4.2.7.1

Ekvivalent vertikal belastning för nya geokonstruktioner och jordtryckseffekter

4.2.7.2

Befintliga broars och geokonstruktioners förmåga att motstå trafiklaster

4.2.7.4

Gångdynamiska egenskaper

4.2.3.4.2

Rälsförhöjningsbrist

4.2.4.3

Gångdynamiska gränsvärden för spårkrafter

4.2.3.4.2.2

Spårets förmåga att motstå vertikala laster

4.2.6.1

Spårets laterala motståndsförmåga

4.2.6.3

Ekvivalent konicitet

4.2.3.4.3

Ekvivalent konicitet

4.2.4.5

Geometriska egenskaper hos hjulpar

4.2.3.5.2.1

Nominell spårvidd

4.2.4.1

Geometriska egenskaper hos hjul

4.2.3.5.2.2

Rälhuvudets profil för spår

4.2.4.6

Automatiska system för variabel spårvidd

4.2.3.5.3

Geometri för spårväxlar i drift

4.2.5.3

Minsta kurvradie

4.2.3.6

Minsta horisontella kurvradie

4.2.3.4

Högsta medelretardation

4.2.4.5.1

Spårets longitudinella motståndsförmåga

4.2.6.2

Accelerations- och bromskrafter

4.2.7.1.5

Aerodynamiska effekter

4.2.6.2.1

Motståndsförmåga hos nya konstruktioner som är placerade över eller i anslutning till spår

4.2.7.3

Fronttryckstöt

4.2.6.2.2

Största tryckförändringar i tunnlar

4.2.10.1

Största tryckförändringar i tunnlar

4.2.6.2.3

Spåravstånd

4.2.3.2

Sidvind

4.2.6.2.4

Sidvindseffekter

4.2.10.2

Aerodynamisk effekt på ballasterat spår

4.2.6.2.5

Ballastsprut/’flygande ballast’

4.2.10.3

Toalettömningssystem

4.2.11.3

Toalettömning

4.2.12.2

Yttre rengöring genom en tvättanläggning

4.2.11.2.2

Utrustning för utvändig rengöring av tåg

4.2.12.3

Gränssnitt för vattenpåfyllning

4.2.11.5

Vattenpåfyllning

4.2.12.4

Bränslepåfyllningsutrustning

4.2.11.7

Bränslepåfyllning

4.2.12.5

Särskilda krav för uppställning av tåg

4.2.11.6

Elförsörjning vid uppställning

4.2.12.6

4.3.3   Gränssnitt mot delsystemet Drift

Tabell 8

Gränssnitt mot delsystemet Drift

| Hänvisning i TSD Lok och passagerarfordon | Hänvisning i TSD Drift och trafikledning |
| --- | --- |
| Parameter | Punkt | Parameter | Punkt |
| Räddningskoppel | 4.2.2.2.4 | Beredskapsplaner | 4.2.3.6.3 |
| Parametern axellast | 4.2.3.2 | Tågsammansättning | 4.2.2.5 |
| Bromsprestanda | 4.2.4.5 | Bromsning av tåg | 4.2.2.6 |
| Främre och bakre externa lyktor | 4.2.7.1 | Tågs synlighet | 4.2.2.1 |
| Tyfon | 4.2.7.2 | Tågs hörbarhet | 4.2.2.2 |
| Sikt ut | 4.2.9.1.3 | Krav på yttre signalinrättningars och signaltavlors synbarhet | 4.2.2.8 |
| Frontrutans optiska egenskaper | 4.2.9.2.2 |
| Inre belysning | 4.2.9.1.8 |
| Förarövervakningsfunktion | 4.2.9.3.1 | Lokförarens vaksamhet | 4.2.2.9 |
| Registreringsenhet | 4.2.9.6 | Registrering av övervakningsdata ombord på tåget | 4.2.3.5
  Tillägg I |

Hänvisning i TSD Lok och passagerarfordon

Hänvisning i TSD Drift och trafikledning

Parameter

Punkt

Parameter

Punkt

Räddningskoppel

4.2.2.2.4

Beredskapsplaner

4.2.3.6.3

Parametern axellast

4.2.3.2

Tågsammansättning

4.2.2.5

Bromsprestanda

4.2.4.5

Bromsning av tåg

4.2.2.6

Främre och bakre externa lyktor

4.2.7.1

Tågs synlighet

4.2.2.1

Tyfon

4.2.7.2

Tågs hörbarhet

4.2.2.2

Sikt ut

4.2.9.1.3

Krav på yttre signalinrättningars och signaltavlors synbarhet

4.2.2.8

Frontrutans optiska egenskaper

4.2.9.2.2

Inre belysning

4.2.9.1.8

Förarövervakningsfunktion

4.2.9.3.1

Lokförarens vaksamhet

4.2.2.9

Registreringsenhet

4.2.9.6

Registrering av övervakningsdata ombord på tåget

4.2.3.5

Tillägg I

4.3.4   Gränssnitt mot delsystemen för trafikstyrning och signalering

Tabell 9

Gränssnitt mot delsystemen för trafikstyrning och signalering

| Hänvisning i TSD Lok och passagerarfordon | Hänvisning i TSD Trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |
| Parameter | Punkt | Parameter | Punkt |
| Fordonsprofiler | 4.2.3.1 | Placering av fordonsbaserade antenner för trafikstyrning och signalering | 4.2.2 |
| Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem baserade på spårledningar | 4.2.3.3.1.1 | Kompatibilitet med markbaserade tågdetekteringssystem: fordonskonstruktion | 4.2.10 |
| Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering | 4.2.11 |
| Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem baserade på axelräknare | 4.2.3.3.1.2 | Kompatibilitet med markbaserade tågdetekteringssystem: fordonskonstruktion | 4.2.10 |
| Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering | 4.2.11 |
| Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem med slingutrustning | 4.2.3.3.1.3 | Kompatibilitet med markbaserade tågdetekteringssystem: fordonskonstruktion | 4.2.10 |
| Gångdynamiska egenskaper | 4.2.3.4.2 | Fordonsbaserad ETCS: Vidarebefordran av information/order och mottagande av lägesinformation från rullande materiel | 4.2.2 |
| Typ av bromssystem | 4.2.4.3 |
| Nödbromskommando | 4.2.4.4.1 |
| Driftbromskommando | 4.2.4.4.2 |
| Kommando för dynamisk broms | 4.2.4.4.4 |
| Magnetskenbroms | 4.2.4.8.2 |
| Virvelströmsbroms | 4.2.4.8.3 |
| Dörröppning | 4.2.5.5.6 |
| Prestandakrav | 4.2.8.1.2 |
| Största effekt och ström som kan tas från kontaktledningen | 4.2.8.2.4 |
| Skiljande sektioner | 4.2.8.2.9. 8 |
| Manöverbord – Ergonomi | 4.2.9.1.6 |
| Radiostyrningsfunktion att användas av personal vid växlingsarbete | 4.2.9.3.6 |
| Krav för hantering av driftlägen i ETCS | 4.2.9.3.8 |
| Traktionsstatus | 4.2.9.3.9 |
| Brandgaskontroll | 4.2.10.4.2 |
| Nödbromsprestanda | 4.2.4.5.2 | Säkerställd prestanda och karakteristika för tågbroms | 4.2.2 |
| Driftbromsprestanda | 4.2.4.5.3 |
| Strålkastare | 4.2.7.1.1 | Markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt | 4.2.15 |
| Sikt ut | 4.2.9.1.3 | Synbarhet hos markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt | 4.2.15 |
| Optiska egenskaper | 4.2.9.2.2 |
| Registreringsenhet | 4.2.9.6 | Gränssnitt mot datainsamling för myndighetskontroll | 4.2.14 |
| Kommando för dynamisk broms (återmatande broms) | 4.2.4.4.4 | Konfiguration av förarpanel för ETCS | 4.2.12 |
| Magnetskenbroms (kommando) | 4.2.4.8.2 |
| Virvelströmsbroms (kommando) | 4.2.4.8.3 |
| Skiljande sektioner | 4.2.8.2.9.8 |
| Brandgaskontroll | 4.2.10.4.2 |
| Krav på gränssnitt mot automatiserad tågdrift | 4.2.13 | Funktionaliteten hos fordonsbaserad ATO (automatisk tågdrift) | 4.2.18 |
| Specifikationer av systemkrav | Den specifikation som det hänvisas till i bilaga A tabell A.2 index 84 i TSD Trafikstyrning och signalering |
| ATO-OB / ROLLING STOCK FFFIS | Den specifikation som det hänvisas till i bilaga A tabell A.2 index 88 i TSD Trafikstyrning och signalering |
| Fordonsbaserad ETCS: Vidarebefordran av information/order och mottagande av lägesinformation från rullande materiel | 4.2.2 |

Hänvisning i TSD Lok och passagerarfordon

Hänvisning i TSD Trafikstyrning och signalering

Parameter

Punkt

Parameter

Punkt

Fordonsprofiler

4.2.3.1

Placering av fordonsbaserade antenner för trafikstyrning och signalering

4.2.2

Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem baserade på spårledningar

4.2.3.3.1.1

Kompatibilitet med markbaserade tågdetekteringssystem: fordonskonstruktion

4.2.10

Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering

4.2.11

Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem baserade på axelräknare

4.2.3.3.1.2

Kompatibilitet med markbaserade tågdetekteringssystem: fordonskonstruktion

4.2.10

Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering

4.2.11

Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem med slingutrustning

4.2.3.3.1.3

Kompatibilitet med markbaserade tågdetekteringssystem: fordonskonstruktion

4.2.10

Gångdynamiska egenskaper

4.2.3.4.2

Fordonsbaserad ETCS: Vidarebefordran av information/order och mottagande av lägesinformation från rullande materiel

4.2.2

Typ av bromssystem

4.2.4.3

Nödbromskommando

4.2.4.4.1

Driftbromskommando

4.2.4.4.2

Kommando för dynamisk broms

4.2.4.4.4

Magnetskenbroms

4.2.4.8.2

Virvelströmsbroms

4.2.4.8.3

Dörröppning

4.2.5.5.6

Prestandakrav

4.2.8.1.2

Största effekt och ström som kan tas från kontaktledningen

4.2.8.2.4

Skiljande sektioner

4.2.8.2.9. 8

Manöverbord – Ergonomi

4.2.9.1.6

Radiostyrningsfunktion att användas av personal vid växlingsarbete

4.2.9.3.6

Krav för hantering av driftlägen i ETCS

4.2.9.3.8

Traktionsstatus

4.2.9.3.9

Brandgaskontroll

4.2.10.4.2

Nödbromsprestanda

4.2.4.5.2

Säkerställd prestanda och karakteristika för tågbroms

4.2.2

Driftbromsprestanda

4.2.4.5.3

Strålkastare

4.2.7.1.1

Markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt

4.2.15

Sikt ut

4.2.9.1.3

Synbarhet hos markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt

4.2.15

Optiska egenskaper

4.2.9.2.2

Registreringsenhet

4.2.9.6

Gränssnitt mot datainsamling för myndighetskontroll

4.2.14

Kommando för dynamisk broms (återmatande broms)

4.2.4.4.4

Konfiguration av förarpanel för ETCS

4.2.12

Magnetskenbroms (kommando)

4.2.4.8.2

Virvelströmsbroms (kommando)

4.2.4.8.3

Skiljande sektioner

4.2.8.2.9.8

Brandgaskontroll

4.2.10.4.2

Krav på gränssnitt mot automatiserad tågdrift

4.2.13

Funktionaliteten hos fordonsbaserad ATO (automatisk tågdrift)

4.2.18

Specifikationer av systemkrav

Den specifikation som det hänvisas till i bilaga A tabell A.2 index 84 i TSD Trafikstyrning och signalering

ATO-OB / ROLLING STOCK FFFIS

Den specifikation som det hänvisas till i bilaga A tabell A.2 index 88 i TSD Trafikstyrning och signalering

Fordonsbaserad ETCS: Vidarebefordran av information/order och mottagande av lägesinformation från rullande materiel

4.2.2

4.3.5   Gränssnitt mot delsystemet Telematikapplikationer

Tabell 10

Gränssnitt mot delsystemet Telematikapplikationer

| Hänvisning i TSD Lok och passagerarfordon | Hänvisning i TSD Telematikapplikationer för persontrafik |
| --- | --- |
| Parameter | Punkt | Parameter | Punkt |
| Kundinformation (Tillgänglighet för funktionshindrade) | 4.2.5 | Fordonsbaserad display | 4.2.13.1 |
| Kommunikationssystem | 4.2.5.2 | Automatiska röstmeddelanden | 4.2.13.2” |
| Kundinformation (Tillgänglighet för funktionshindrade) | 4.2.5 |

Hänvisning i TSD Lok och passagerarfordon

Hänvisning i TSD Telematikapplikationer för persontrafik

Parameter

Punkt

Parameter

Punkt

Kundinformation (Tillgänglighet för funktionshindrade)

4.2.5

Fordonsbaserad display

4.2.13.1

Kommunikationssystem

4.2.5.2

Automatiska röstmeddelanden

4.2.13.2”

Kundinformation (Tillgänglighet för funktionshindrade)

4.2.5

| (113) | I led 4 i punkt 4.4 ska ”avsnitt 4.2.12.4” ersättas med ”punkt 4.2.12.4”. |
| --- | --- |

(113)

I led 4 i punkt 4.4 ska ”avsnitt 4.2.12.4” ersättas med ”punkt 4.2.12.4”.

| (114) | (Berör inte den svenska versionen.) |
| --- | --- |

(114)

(Berör inte den svenska versionen.)

| (115) | I led 2 i punkt 4.5 ska ”avsnitt 4.2” ersättas med ”punkt 4.2”. |
| --- | --- |

(115)

I led 2 i punkt 4.5 ska ”avsnitt 4.2” ersättas med ”punkt 4.2”.

| (116) | I led 2 i punkt 4.8 ska ”i avsnitt 4.2.12” ersättas med ”i punkt 4.2.12”. |
| --- | --- |

(116)

I led 2 i punkt 4.8 ska ”i avsnitt 4.2.12” ersättas med ”i punkt 4.2.12”.

| (117) | Punkt 4.9 ska ersättas med följande:
  ”4.9   Kontroller av ruttkompatibilitet före användning av godkända fordon

  De parametrar för delsystemet ’Rullande materiel – Lok och passagerarfordon’ som ska användas av järnvägsföretag för att kontrollera ruttkompatibilitet anges i tillägg D1 i TSD Drift och trafikledning.” |
| --- | --- |

(117)

Punkt 4.9 ska ersättas med följande:

”4.9   Kontroller av ruttkompatibilitet före användning av godkända fordon

De parametrar för delsystemet ’Rullande materiel – Lok och passagerarfordon’ som ska användas av järnvägsföretag för att kontrollera ruttkompatibilitet anges i tillägg D1 i TSD Drift och trafikledning.”

| (118) | I led 3 tredje strecksatsen i punkt 5.1 ska ”i avsnitt 6.1” ersättas med ”i punkt 6.1”. |
| --- | --- |

(118)

I led 3 tredje strecksatsen i punkt 5.1 ska ”i avsnitt 6.1” ersättas med ”i punkt 6.1”.

| (119) | I led 1 i punkt 5.2 ska ”avsnitt 6.1.5” ersättas med ”punkt 6.1.5”. |
| --- | --- |

(119)

I led 1 i punkt 5.2 ska ”avsnitt 6.1.5” ersättas med ”punkt 6.1.5”.

| (120) | I led 1 i punkt 5.3.1 ska ”index 66” ersättas med ”index 36” och texten i anmärkningen ska ersättas med följande:






  ”Anmärkning: | andra typer av automatkoppel än typ 10 anses inte utgöra en driftskompatibilitetskomponent (specifikation ej offentliggjord).” |
| --- | --- | --- |

(120)

I led 1 i punkt 5.3.1 ska ”index 66” ersättas med ”index 36” och texten i anmärkningen ska ersättas med följande:

”Anmärkning:

| (121) | I led 1 i punkt 5.3.2 ska alla hänvisningar till ”index 67” ersättas med ”index 37” och alla hänvisningar till ”index 68” ersättas med ”index 38”. |
| --- | --- |

(121)

I led 1 i punkt 5.3.2 ska alla hänvisningar till ”index 67” ersättas med ”index 37” och alla hänvisningar till ”index 68” ersättas med ”index 38”.

| (122) | I led 1 i punkt 5.3.3 ska ”index 69” ersättas med ”index 39”. |
| --- | --- |

(122)

I led 1 i punkt 5.3.3 ska ”index 69” ersättas med ”index 39”.

| (123) | I led 4 i punkt 5.3.4 ska ”avsnitt 4.2.3.5.2.2” ersättas med ”punkt 4.2.3.5.2.2”. |
| --- | --- |

(123)

I led 4 i punkt 5.3.4 ska ”avsnitt 4.2.3.5.2.2” ersättas med ”punkt 4.2.3.5.2.2”.

| (124) | I punkt 5.3.4a ska led 2 ersättas med följande:

  ”Automatiska system för variabel spårvidd ska uppfylla de krav som anges i punkt 4.2.3.5.3. Dessa krav ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå i enlighet med punkt 6.1.3.1a.” |
| --- | --- |

(124)

I punkt 5.3.4a ska led 2 ersättas med följande:

”Automatiska system för variabel spårvidd ska uppfylla de krav som anges i punkt 4.2.3.5.3. Dessa krav ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå i enlighet med punkt 6.1.3.1a.”

| (125) | Punkterna 5.3.6–5.3.15 ska ersättas med följande:
  ”5.3.6   Strålkastare









  1. | En strålkastare ska konstrueras och bedömas utan någon begränsning avseende dess användningsområde. |
| --- | --- | --- |

(125)

Punkterna 5.3.6–5.3.15 ska ersättas med följande:

”5.3.6   Strålkastare

1.

| 2. | En strålkastare ska uppfylla de krav avseende färg och ljusintensitet som anges i punkt 4.2.7.1.1. Dessa krav ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå. |
| --- | --- |

2.

5.3.7   Positionslyktor

| 1. | En positionslykta ska konstrueras och bedömas utan någon begränsning avseende dess användningsområde. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ett positionsljus ska uppfylla de kraven avseende färg och ljusintensitet som anges i punkt 4.2.7.1.2. Dessa krav ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå. |
| --- | --- |

2.

5.3.8   Slutsignallyktor

| 1. | En slutsignallykta ska konstrueras och bedömas med avseende på ett användningsområde: fast lykta eller bärbar lykta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | En slutsignallykta ska uppfylla de krav avseende färg och ljusintensitet som anges i punkt 4.2.7.1.3. Dessa krav ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I fråga om bärbara slutsignallyktor ska gränssnittet för fastsättning på fordonet överensstämma med tillägg E till TSD Godsvagnar. |
| --- | --- |

3.

5.3.9   Tyfon

| 1. | En tyfon ska konstrueras och bedömas med avseende på ett användningsområde utifrån dess ljudtrycksnivå på ett referensfordon (eller i en referensinstallation). Denna egenskap kan påverkas av tyfonens installation på ett visst fordon. |
| --- | --- |

1.

| 2. | En tyfon ska uppfylla kraven avseende signalernas ljud som anges i punkt 4.2.7.2.1. Dessa krav ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå. |
| --- | --- |

2.

5.3.10   Strömavtagare

En strömavtagare ska konstrueras och bedömas för ett användningsområde utifrån följande:

| 1. | Typ(er) av spänningssystem så som anges i punkt 4.2.8.2.1.
  Om den är konstruerad för olika spänningssystem, ska de olika uppsättningarna av krav beaktas. |
| --- | --- |

1.

Typ(er) av spänningssystem så som anges i punkt 4.2.8.2.1.

Om den är konstruerad för olika spänningssystem, ska de olika uppsättningarna av krav beaktas.

| 2. | En av de tre geometrier för strömavtagartoppar som specificeras i punkt 4.2.8.2.9.2. |
| --- | --- |

2.

En av de tre geometrier för strömavtagartoppar som specificeras i punkt 4.2.8.2.9.2.

| 3. | Strömkapaciteten så som anges i punkt 4.2.8.2.4. |
| --- | --- |

3.

Strömkapaciteten så som anges i punkt 4.2.8.2.4.

| 4. | Den största strömmen vid stillastående för växelströms- och likströmssystem så som anges i punkt 4.2.8.2.5. För likspänningssystem på 1,5 kV ska kontakttrådens material beaktas. |
| --- | --- |

4.

Den största strömmen vid stillastående för växelströms- och likströmssystem så som anges i punkt 4.2.8.2.5. För likspänningssystem på 1,5 kV ska kontakttrådens material beaktas.

| 5. | Den största tillåtna drifthastigheten: bedömningen av den största tillåtna drifthastigheten ska utföras såsom anges i punkt 4.2.8.2.9.6. |
| --- | --- |

5.

Den största tillåtna drifthastigheten: bedömningen av den största tillåtna drifthastigheten ska utföras såsom anges i punkt 4.2.8.2.9.6.

| 6. | Höjdområde för dynamiskt beteende: standard, och/eller för 1 520 mm eller 1 524 mm spårvidd. |
| --- | --- |

6.

Höjdområde för dynamiskt beteende: standard, och/eller för 1 520 mm eller 1 524 mm spårvidd.

| 7. | De krav som förtecknas ovan ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå. |
| --- | --- |

7.

De krav som förtecknas ovan ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå.

| 8. | Strömavtagarens arbetsområde i höjdled som specificeras i punkt 4.2.8.2.9.1.2, strömavtagartoppens geometri som specificeras i punkt 4.2.8.2.9.2, strömavtagarens strömkapacitet som specificeras i punkt 4.2.8.2.9.3, strömavtagarens statiska kontaktkraft som specificeras i punkt 4.2.8.2.9.5 och de dynamiska egenskaperna för själva strömavtagaren som specificeras i punkt 4.2.8.2.9.6 ska också bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå. |
| --- | --- |

8.

Strömavtagarens arbetsområde i höjdled som specificeras i punkt 4.2.8.2.9.1.2, strömavtagartoppens geometri som specificeras i punkt 4.2.8.2.9.2, strömavtagarens strömkapacitet som specificeras i punkt 4.2.8.2.9.3, strömavtagarens statiska kontaktkraft som specificeras i punkt 4.2.8.2.9.5 och de dynamiska egenskaperna för själva strömavtagaren som specificeras i punkt 4.2.8.2.9.6 ska också bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå.

5.3.11   Kolslitskenor

Kolslitskenan är den utbytbara delen av strömavtagartoppen, som är i kontakt med kontakttråden. Kolslitskenor ska konstrueras och bedömas för ett användningsområde utifrån följande:

| 1. | Deras geometri så som anges i punkt 4.2.8.2.9.4.1. |
| --- | --- |

1.

Deras geometri så som anges i punkt 4.2.8.2.9.4.1.

| 2. | Materialet i kolslitskenorna, så som anges i punkt 4.2.8.2.9.4.2. |
| --- | --- |

2.

Materialet i kolslitskenorna, så som anges i punkt 4.2.8.2.9.4.2.

| 3. | Typ(er) av spänningssystem så som anges i punkt 4.2.8.2.1. |
| --- | --- |

3.

Typ(er) av spänningssystem så som anges i punkt 4.2.8.2.1.

| 4. | Strömkapaciteten så som anges i punkt 4.2.8.2.4. |
| --- | --- |

4.

Strömkapaciteten så som anges i punkt 4.2.8.2.4.

| 5. | Den största strömmen vid stillastående så som anges i punkt 4.2.8.2.5. |
| --- | --- |

5.

Den största strömmen vid stillastående så som anges i punkt 4.2.8.2.5.

| 6. | De krav som förtecknas ovan ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå. |
| --- | --- |

6.

De krav som förtecknas ovan ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå.

5.3.12   Huvudströmbrytare

En huvudströmbrytare ska konstrueras och bedömas för ett användningsområde utifrån följande:

| 1. | Typ(er) av spänningssystem så som anges i punkt 4.2.8.2.1. |
| --- | --- |

1.

Typ(er) av spänningssystem så som anges i punkt 4.2.8.2.1.

| 2. | Strömkapacitet så som anges i punkt 4.2.8.2.4 (största ström). |
| --- | --- |

2.

Strömkapacitet så som anges i punkt 4.2.8.2.4 (största ström).

| 3. | De krav som förtecknas ovan ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå. |
| --- | --- |

3.

De krav som förtecknas ovan ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå.

| 4. | Brytarens utlösningsfunktion ska vara så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 22 (se punkt 4.2.8.2.10). Den ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå. |
| --- | --- |

4.

Brytarens utlösningsfunktion ska vara så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 22 (se punkt 4.2.8.2.10). Den ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå.

5.3.13   Förarstol

| (1) | En förarstol ska konstrueras och bedömas för ett användningsområde utifrån omfånget av möjliga inställningar i höjdled och längsled. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | En förarstol ska uppfylla kraven som specificeras på komponentnivå i punkt 4.2.9.1.5. Dessa krav ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå. |
| --- | --- |

(2)

5.3.14   Anslutning för toalettömning

| 1. | En anslutning för toalettömning ska konstrueras och bedömas utan någon begränsning avseende dess användningsområde. |
| --- | --- |

1.

| 2. | En anslutning för toalettömning ska uppfylla kraven avseende mått så som anges i punkt 4.2.11.3. Dessa krav ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå. |
| --- | --- |

2.

5.3.15   Påfyllnadsanslutning för vattentankar

| 1. | En påfyllnadsanslutning för vattentankar ska konstrueras och bedömas utan någon begränsning avseende dess användningsområde. |
| --- | --- |

1.

| 2. | En påfyllnadsanslutning för vattentankar ska uppfylla de krav avseende mått som anges i punkt 4.2.11.5. Dessa krav ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå.” |
| --- | --- |

2.

| (126) | I punkt 6.1.1 led 3 ska första stycket ersättas med följande:

  ”I fråga om ett specialfall som är tillämpligt på en komponent som är definierad som en driftskompatibilitetskomponent i punkt 5.3 kan motsvarande krav vara en del av kontrollen på driftskompatibilitetskomponentnivå endast om komponenten förblir förenlig med kapitlen 4 och 5 och om specialfallet inte avser en nationell bestämmelse.” |
| --- | --- |

(126)

I punkt 6.1.1 led 3 ska första stycket ersättas med följande:

”I fråga om ett specialfall som är tillämpligt på en komponent som är definierad som en driftskompatibilitetskomponent i punkt 5.3 kan motsvarande krav vara en del av kontrollen på driftskompatibilitetskomponentnivå endast om komponenten förblir förenlig med kapitlen 4 och 5 och om specialfallet inte avser en nationell bestämmelse.”

| (127) | Punkt 6.1.2 ska ersättas med följande:
  ”6.1.2   Tillämpning av moduler

  Moduler för EG-certifiering av överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenter






  Modul CA | Intern tillverkningskontroll |
| --- | --- | --- |
| Modul CA1 | Intern tillverkningskontroll plus produktkontroll genom individuell undersökning |
| Modul CA2 | Intern tillverkningskontroll plus produktkontroll vid slumpmässiga intervaller |
| Modul CB | EG-typkontroll |
| Modul CC | Överensstämmelse med typ baserad på intern tillverkningskontroll |
| Modul CD | Överensstämmelse med typ baserad på kvalitetsstyrningssystem för tillverkningsprocessen |
| Modul CF | Överensstämmelse med typ baserad på produktkontroll |
| Modul CH | Överensstämmelse baserad på fullständigt kvalitetsstyrningssystem |
| Modul CH1 | Överensstämmelse baserad på fullständigt kvalitetsstyrningssystem plus kontroll av konstruktionen |
| Modul CV | Typvalidering genom erfarenhetsdrift (lämplighet för användning) |

(127)

Punkt 6.1.2 ska ersättas med följande:

”6.1.2   Tillämpning av moduler

Moduler för EG-certifiering av överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenter

Modul CA

Intern tillverkningskontroll

Modul CA1

Intern tillverkningskontroll plus produktkontroll genom individuell undersökning

Modul CA2

Intern tillverkningskontroll plus produktkontroll vid slumpmässiga intervaller

Modul CB

EG-typkontroll

Modul CC

Överensstämmelse med typ baserad på intern tillverkningskontroll

Modul CD

Överensstämmelse med typ baserad på kvalitetsstyrningssystem för tillverkningsprocessen

Modul CF

Överensstämmelse med typ baserad på produktkontroll

Modul CH

Överensstämmelse baserad på fullständigt kvalitetsstyrningssystem

Modul CH1

Överensstämmelse baserad på fullständigt kvalitetsstyrningssystem plus kontroll av konstruktionen

Modul CV

Typvalidering genom erfarenhetsdrift (lämplighet för användning)

| 1. | Tillverkaren eller dennes inom EU etablerade ombud ska välja en av modulerna eller modulkombinationerna som anges i följande tabell för den komponent som ska bedömas:













  Punkt i TSD:n | Komponenter som ska bedömas | Modul |
| --- | --- | --- | --- |
| CA | CA1 eller CA2 | CB + CC | CB + CD | CB + CF | CH | CH1 |
| 5.3.1 | Automatkoppel | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.2 | Manuellt koppel | | X (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.3 | Räddningskoppel | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.4 | Hjul | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.4a | Automatiska system för variabel spårvidd | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.5 | Fastbromsningsskyddssystem | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.6 | Strålkastare | | X  (1) | X | X | | X  (1) | X |
| 5.3.7 | Positionslykta | | X  (1) | X | X | | X  (1) | X |
| 5.3.8 | Slutsignallykta | | X  (1) | X | X | | X  (1) | X |
| 5.3.9 | Tyfon | | X  (1) | X | X | | X  (1) | X |
| 5.3.10 | Strömavtagare | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.11 | Kolslitskenor på strömavtagare | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.12 | Huvudströmbrytare | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.13 | Förarstol | | X  (1) | | X | X | X  (1) | X |
| 5.3.14 | Anslutning för toalettömning | X | | X | | | X | |
| 5.3.15 | Påfyllnadsanslutning för vattentankar | X | | X | | | X | |

1.

Punkt i TSD:n

Komponenter som ska bedömas

Modul

CA

CA1 eller CA2

CB + CC

CB + CD

CB + CF

CH

CH1

5.3.1

Automatkoppel

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.2

Manuellt koppel

X (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.3

Räddningskoppel

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.4

Hjul

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.4a

Automatiska system för variabel spårvidd

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.5

Fastbromsningsskyddssystem

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.6

Strålkastare

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.7

Positionslykta

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.8

Slutsignallykta

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.9

Tyfon

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.10

Strömavtagare

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.11

Kolslitskenor på strömavtagare

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.12

Huvudströmbrytare

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.13

Förarstol

X  (1)

X

X

X  (1)

X

5.3.14

Anslutning för toalettömning

X

X

X

5.3.15

Påfyllnadsanslutning för vattentankar

X

X

X

| 2. | Om ett särskilt förfarande ska användas vid bedömningen, förutom de krav som uttrycks i punkt 4.2, specificeras detta i punkt 6.1.3 nedan.” |
| --- | --- |

2.

| (128) | Punkt 6.1.3 ska ersättas med följande:
  ”6.1.3   Särskilda bedömningsförfaranden för driftskompatibilitetskomponenter

  6.1.3.1   Hjul (punkt 5.3.4)









  1. | Hjulets mekaniska egenskaper ska provas med beräkningar av mekanisk hållfasthet, med beaktande av tre lastfall: rakt spår (centrerat hjulpar), kurva (fläns pressad mot rälen) och passage av växlar och korsningar (flänsens innersida anbringad mot rälen), såsom anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 40. |
| --- | --- | --- |

(128)

Punkt 6.1.3 ska ersättas med följande:

”6.1.3   Särskilda bedömningsförfaranden för driftskompatibilitetskomponenter

6.1.3.1   Hjul (punkt 5.3.4)

1.

| 2. | För smidda och valsade hjul anges beslutskriterierna i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 40. Om beräkningen visar värden utanför beslutskriterierna krävs ett prov i en provbänk i enlighet med samma specifikation för att visa överensstämmelse. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Andra typer av hjul är tillåtna på fordon som endast får användas nationellt. I dessa fall ska beslutskriterier och kriterier för utmattningsspänning specificeras i nationella bestämmelser. Sådana nationella bestämmelser ska anmälas av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Antagandet av lastfall som innebär största statiska vertikalkraft ska uttryckligen anges i den tekniska dokumentationen enligt punkt 4.2.12. |
| --- | --- |

4.

Termomekaniska driftsegenskaper:

| 5. | Om hjulet ska användas med bromsar som verkar på hjulets löpbana ska hjulet provas termomekaniskt med beaktande av största förväntade bromsenergi. Hjulet ska genomgå en bedömning av överensstämmelse i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 40, för att kontrollera att den laterala förskjutningen av hjulringen vid bromsning samt restspänningen ligger inom specificerade toleransgränsvärden, med tillämpning av specificerade beslutskriterier. |
| --- | --- |

5.

Kontroll av hjulen:

| 6. | Ett kontrollförfarande ska finnas för att vid produktionsfasen säkerställa att inga defekter på ett negativt sätt kan påverka säkerheten genom att hjulens mekaniska egenskaper ändras.
  Hjulmaterialets draghållfasthet, löpytans hårdhet, brottsegheten, motståndskraften mot slag, materialets egenskaper och materialets renhet ska kontrolleras.
  Kontrollförfarandet ska specificera den batchprovtagning som används för varje egenskap som ska kontrolleras. |
| --- | --- |

6.

Hjulmaterialets draghållfasthet, löpytans hårdhet, brottsegheten, motståndskraften mot slag, materialets egenskaper och materialets renhet ska kontrolleras.

Kontrollförfarandet ska specificera den batchprovtagning som används för varje egenskap som ska kontrolleras.

| 7. | Andra metoder för att bedöma hjuls överensstämmelse är tillåtna på samma villkor som för hjulpar; dessa villkor beskrivs i punkt 6.2.3.7. |
| --- | --- |

7.

| 8. | I fråga om en innovativ konstruktion för vilken tillverkaren inte har tillräcklig erfarenhetsåterföring, ska hjulet genomgå en bedömning avseende dess lämplighet för användning (modul CV; se även punkt 6.1.6).” |
| --- | --- |

8.

| (129) | Punkt 6.1.3.1a ska ersättas med följande:
  ”6.1.3.1a   Automatiskt system för variabel spårvidd (punkt 5.3.4a)









  1. | Bedömningen av överensstämmelse ska baseras på en valideringsplan som omfattar alla aspekter som nämns i punkterna 4.2.3.5.3 och 5.3.4a. |
| --- | --- | --- |

(129)

Punkt 6.1.3.1a ska ersättas med följande:

”6.1.3.1a   Automatiskt system för variabel spårvidd (punkt 5.3.4a)

1.

| 2. | Kontrollplanen ska överensstämma med den säkerhetsanalys som krävs i punkt 4.2.3.5.3 och ska fastställa den bedömning som behövs i alla följande faser:






  — | Konstruktionsgranskning. |
| --- | --- | --- |

2.

—

Konstruktionsgranskning.

| — | Statiska prov (prov i provbänk och prov av integration i löpverket/enheten). |
| --- | --- |

—

Statiska prov (prov i provbänk och prov av integration i löpverket/enheten).

| — | Prov på spårviddsväxlare, representativa för driftsförhållanden. |
| --- | --- |

—

Prov på spårviddsväxlare, representativa för driftsförhållanden.

| — | Prov på spår som är representativa för driftsförhållanden. |
| --- | --- |

—

Prov på spår som är representativa för driftsförhållanden.

| 3. | När det gäller påvisande av överensstämmelse med led 5 i punkt 4.2.3.5.3 ska de antaganden som beaktas i säkerhetsanalysen för det fordon som systemet är avsett att ingå i, och som är kopplade till driftprofilen för det fordonet, tydligt dokumenteras. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Det automatiska systemet för variabel spårvidd kan komma att bli föremål för en bedömning avseende dess lämplighet för användning (modul CV, se även punkt 6.1.6). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Intyget som utfärdas av det anmälda organ som ansvarar för bedömningen av överensstämmelse ska omfatta både villkoren för användning enligt punkt 1 i punkt 5.3.4a och den eller de typer av spårviddsväxlare och dessas driftsförhållanden som det automatiska systemet för variabel spårvidd har bedömts för.” |
| --- | --- |

5.

| (130) | Punkterna 6.1.3.2–6.1.3.8 ska ersättas med följande:
  ”6.1.3.2   Fastbromsningsskyddssystem (punkt 5.3.5)









  1. | Fastbromsningsskyddssystemet ska kontrolleras enligt den metod som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 15. |
| --- | --- | --- |

(130)

Punkterna 6.1.3.2–6.1.3.8 ska ersättas med följande:

”6.1.3.2   Fastbromsningsskyddssystem (punkt 5.3.5)

1.

| 2. | I fråga om en innovativ konstruktion för vilken tillverkaren inte har tillräcklig erfarenhetsåterföring, ska fastbromsningsskyddssystemet genomgå en bedömning avseende dess lämplighet för användning (modul CV, se även punkt 6.1.6). |
| --- | --- |

2.

6.1.3.3   Strålkastare (punkt 5.3.6)

| 1. | Strålkastares färg och ljusintensitet ska provas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 20. |
| --- | --- |

1.

6.1.3.4   Positionslyktor (punkt 5.3.7)

| 1. | Positionslyktors färg och ljusintensitet samt spektralfördelningen hos ljuset från positionslyktor ska provas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 20. |
| --- | --- |

1.

6.1.3.5   Slutsignallyktor (punkt 5.3.8)

| 1. | Slutsignallyktors färg och ljusintensitet ska provas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 20. |
| --- | --- |

1.

6.1.3.6   Tyfon (punkt 5.3.9)

| 1. | Tyfonens ljudsignaler och ljudtrycksnivåer ska mätas och kontrolleras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 21. |
| --- | --- |

1.

6.1.3.7   Strömavtagare (punkt 5.3.10)

| 1. | För strömavtagare för likströmssystem ska den största strömmen vid stillastående upp till de gränsvärden som anges i punkt 4.2.8.2.5 kontrolleras vid följande förhållanden:






  — | Strömavtagaren ska vara i kontakt med två kontakttrådar av ren koppar eller två kontakttrådar av koppar med silverlegering med en tvärsnittsarea på 100 mm2 vardera för ett banmatningssystem på 1,5 kV. |
| --- | --- | --- |

1.

—

Strömavtagaren ska vara i kontakt med två kontakttrådar av ren koppar eller två kontakttrådar av koppar med silverlegering med en tvärsnittsarea på 100 mm2 vardera för ett banmatningssystem på 1,5 kV.

| — | Strömavtagaren ska vara i kontakt med en (1) kontakttråd av koppar med en tvärsnittsarea på 100 mm2 för ett banmatningssystem på 3 kV. |
| --- | --- |

—

Strömavtagaren ska vara i kontakt med en (1) kontakttråd av koppar med en tvärsnittsarea på 100 mm2 för ett banmatningssystem på 3 kV.

| 1a. | För strömavtagare för likströmssystem ska kontakttrådens temperatur med strömmen vid stillastående bedömas genom mätning enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 24. |
| --- | --- |

1a.

| 2. | Den statiska kontaktkraften ska kontrolleras för alla strömavtagare i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 23. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Strömavtagarens dynamiska egenskaper med avseende på strömavtagning ska bedömas genom simulering i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 41.
  Simuleringarna ska utföras med användning av minst två olika typer av kontaktledning. De data som används för simuleringen ska motsvara linjeavsnitt registrerade som överensstämmande med TSD:n i infrastrukturregistret (EG-försäkran om överensstämmelse, eller försäkran enligt kommissionens rekommendation 2014/881/EU (*14)) för den tillämpliga hastigheten och det aktuella banmatningssystemet, upp till den högsta konstruktionshastigheten för den föreslagna strömavtagaren som utgör en driftskompatibilitetskomponent.
  Det är tillåtet att utföra simuleringen med användning av typer av kontaktledningar som i egenskap av driftskompatibilitetskomponenter omfattas av ett pågående förfarande för påvisande av överensstämmelse enligt rekommendation 2011/622/EU (*15), under förutsättning att de uppfyller de andra kraven i TSD Energi. Den simulerade strömavtagningens kvalitet ska vara i enlighet med punkt 4.2.8.2.9.6 för upplyft, medelkontaktkraft och standardavvikelse för vardera av kontaktledningarna.
  Om resultaten av simuleringen är godtagbara ska ett dynamiskt prov utföras på plats med användning av ett representativt spåravsnitt med en av de två typerna av kontaktledningar som används vid simuleringen.
  Samverkansegenskaperna ska mätas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 42. Vid mätning av upplyft ska upplyft av minst två tillsatsrör mätas.
  Den provade strömavtagaren ska monteras på rullande materiel och ge en medelkontaktkraft mellan de övre och undre gränsvärdena så som krävs i punkt 4.2.8.2.9.6 upp till strömavtagarens konstruktionshastighet. Provningarna ska utföras i bägge färdriktningarna.
  I fråga om strömavtagare avsedda att användas i system med spårvidderna 1 435 mm och 1 668 mm ska provningarna omfatta spåravsnitt med låg kontaktledningshöjd (definierad såsom mellan 5,0 och 5,3 m) och spåravsnitt med hög kontaktledningshöjd (definierad såsom mellan 5,5 och 5,75 m).
  I fråga om strömavtagare avsedda att användas i system med spårvidderna 1 520 mm och 1 524 mm ska provningarna omfatta spåravsnitt med kontaktledningshöjd mellan 6,0 och 6,3 m.
  Proven ska utföras vid minst 3 hastighetssteg upp till och inkluderande den provade strömavtagarens konstruktionshastighet.
  Intervallet mellan på varandra följande prov ska inte vara större än 50 km/tim.
  Den uppmätta strömavtagningens kvalitet ska vara i enlighet med punkt 4.2.8.2.9.6 för upplyft och antingen medelkontaktkraft och standardavvikelse eller procentandelen ljusbågsbildning.
  Om alla bedömningarna ovan klaras med godkänt resultat ska den provade strömavtagarens konstruktion anses överensstämma med TSD med avseende på strömavtagningens kvalitet.
  För användning av en strömavtagare med EG-kontrollförklaring på olika typer av rullande materiel, specificeras ytterligare prov på fordonsnivå avseende strömavtagningens kvalitet i punkt 6.2.3.20. |
| --- | --- |

3.

Simuleringarna ska utföras med användning av minst två olika typer av kontaktledning. De data som används för simuleringen ska motsvara linjeavsnitt registrerade som överensstämmande med TSD:n i infrastrukturregistret (EG-försäkran om överensstämmelse, eller försäkran enligt kommissionens rekommendation 2014/881/EU (*14)) för den tillämpliga hastigheten och det aktuella banmatningssystemet, upp till den högsta konstruktionshastigheten för den föreslagna strömavtagaren som utgör en driftskompatibilitetskomponent.

Det är tillåtet att utföra simuleringen med användning av typer av kontaktledningar som i egenskap av driftskompatibilitetskomponenter omfattas av ett pågående förfarande för påvisande av överensstämmelse enligt rekommendation 2011/622/EU (*15), under förutsättning att de uppfyller de andra kraven i TSD Energi. Den simulerade strömavtagningens kvalitet ska vara i enlighet med punkt 4.2.8.2.9.6 för upplyft, medelkontaktkraft och standardavvikelse för vardera av kontaktledningarna.

Om resultaten av simuleringen är godtagbara ska ett dynamiskt prov utföras på plats med användning av ett representativt spåravsnitt med en av de två typerna av kontaktledningar som används vid simuleringen.

Samverkansegenskaperna ska mätas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 42. Vid mätning av upplyft ska upplyft av minst två tillsatsrör mätas.

Den provade strömavtagaren ska monteras på rullande materiel och ge en medelkontaktkraft mellan de övre och undre gränsvärdena så som krävs i punkt 4.2.8.2.9.6 upp till strömavtagarens konstruktionshastighet. Provningarna ska utföras i bägge färdriktningarna.

I fråga om strömavtagare avsedda att användas i system med spårvidderna 1 435 mm och 1 668 mm ska provningarna omfatta spåravsnitt med låg kontaktledningshöjd (definierad såsom mellan 5,0 och 5,3 m) och spåravsnitt med hög kontaktledningshöjd (definierad såsom mellan 5,5 och 5,75 m).

I fråga om strömavtagare avsedda att användas i system med spårvidderna 1 520 mm och 1 524 mm ska provningarna omfatta spåravsnitt med kontaktledningshöjd mellan 6,0 och 6,3 m.

Proven ska utföras vid minst 3 hastighetssteg upp till och inkluderande den provade strömavtagarens konstruktionshastighet.

Intervallet mellan på varandra följande prov ska inte vara större än 50 km/tim.

Den uppmätta strömavtagningens kvalitet ska vara i enlighet med punkt 4.2.8.2.9.6 för upplyft och antingen medelkontaktkraft och standardavvikelse eller procentandelen ljusbågsbildning.

Om alla bedömningarna ovan klaras med godkänt resultat ska den provade strömavtagarens konstruktion anses överensstämma med TSD med avseende på strömavtagningens kvalitet.

För användning av en strömavtagare med EG-kontrollförklaring på olika typer av rullande materiel, specificeras ytterligare prov på fordonsnivå avseende strömavtagningens kvalitet i punkt 6.2.3.20.

6.1.3.8   Kolslitskenor (punkt 5.3.11)

| 1. | Kolslitskenor ska kontrolleras på det sätt som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 43. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Eftersom kolslitskenorna är utbytbara delar av strömavtagartoppen ska de kontrolleras en gång samtidigt med strömavtagaren (se punkt 6.1.3.7) med avseende på strömavtagningens kvalitet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Om ett material används för vilket tillverkaren inte har tillräcklig erfarenhetsåterföring, ska kolslitskenan genomgå en bedömning avseende dess lämplighet för användning (modul CV; se även punkt 6.1.6). |
| --- | --- |

3.

(*14)  Kommissionens rekommendation 2014/881/EU av den 18 november 2014 om förfarandet för påvisande av graden av befintliga järnvägslinjers överensstämmelse med de grundläggande parametrarna i de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (EUT L 356, 12.12.2014, s. 520)."

(*15)  Kommissionens rekommendation 2011/622/EU av den 20 september 2011 om förfarandet för påvisande av graden av befintliga järnvägslinjers överensstämmelse med de grundläggande parametrarna i de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (EUT L 243, 21.9.2011, s. 23).”
  "

| (131) | Punkt 6.1.4 ska ersättas med följande:
  ”6.1.4   Projektfaser då en bedömning krävs









  (1) | I tillägg H beskrivs utförligt under vilka faser av ett projekt som en bedömning ska utföras för de krav som är tillämpliga på driftskompatibilitetskomponenter:






  (a) | Konstruktions- och utvecklingsfas:






  i) | Granskning och/eller kontroll av konstruktionen. |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(131)

Punkt 6.1.4 ska ersättas med följande:

”6.1.4   Projektfaser då en bedömning krävs

(1)

(a)

Konstruktions- och utvecklingsfas:

i)

Granskning och/eller kontroll av konstruktionen.

| ii) | Typprovning: prov för att kontrollera konstruktionen, om och som det föreskrivs i punkt 4.2. |
| --- | --- |

ii)

Typprovning: prov för att kontrollera konstruktionen, om och som det föreskrivs i punkt 4.2.

| (b) | Produktionsfasen: rutinprov för kontroll av produktionsöverensstämmelsen. |
| --- | --- |

(b)

Produktionsfasen: rutinprov för kontroll av produktionsöverensstämmelsen.

Vilken enhet som ansvarar för bedömningen av rutinprovningarna bestäms i enlighet med den bedömningsmodul som väljs.

| (2) | Tillägg H är strukturerat i enlighet med punkt 4.2. De krav och den bedömning som ska tillämpas på driftskompatibilitetskomponenterna anges i punkt 5.3 genom hänvisning till vissa punkter i punkt 4.2. Där det är relevant ges även en hänvisning till en punkt i punkt 6.1.3 ovan.” |
| --- | --- |

(2)

| (132) | Punkt 6.1.6 ska ersättas med följande:
  ”6.1.6   Bedömning av lämplighet för användning









  (1) | Bedömning av lämplighet för användning enligt förfarandet för typvalidering genom erfarenhetsdrift (modul CV) kan utgöra en del av bedömningsförfarandet för följande driftskompatibilitetskomponenter:






  — | Hjul (se punkt 6.1.3.1). |
| --- | --- | --- | --- |

(132)

Punkt 6.1.6 ska ersättas med följande:

”6.1.6   Bedömning av lämplighet för användning

(1)

—

Hjul (se punkt 6.1.3.1).

| — | Automatiskt system för variabel spårvidd (se punkt 6.1.3.1a). |
| --- | --- |

—

Automatiskt system för variabel spårvidd (se punkt 6.1.3.1a).

| — | Fastbromsningsskyddssystem (se punkt 6.1.3.2). |
| --- | --- |

—

Fastbromsningsskyddssystem (se punkt 6.1.3.2).

| — | Kolslitskenor (se punkt 6.1.3.8). |
| --- | --- |

—

Kolslitskenor (se punkt 6.1.3.8).

| (2) | Innan driftprovningar inleds ska en lämplig modul (CB eller CH1) användas för certifiering av komponentens konstruktion. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Driftprovningarna ska organiseras på förslag från tillverkaren som måste nå en överenskommelse med ett järnvägsföretag om dess bidrag till sådan bedömning.” |
| --- | --- |

(3)

| (133) | I led 4 i punkt 6.2.2 ska ”avsnitt 4.2” ersättas med ”punkt 4.2”. |
| --- | --- |

(133)

I led 4 i punkt 6.2.2 ska ”avsnitt 4.2” ersättas med ”punkt 4.2”.

| (134) | Punkt 6.2.3.1 ska ersättas med följande:
  ”6.2.3.1   Lastfall och uppmätt vikt (punkt 4.2.2.10)









  (1) | Uppmätt vikt ska mätas, för ett lastfall motsvarande ’projekterad vikt i driftskick’ med undantag för förbrukningsmaterial för vilket det inte finns något krav (exempelvis är ’dödvikt’ godtagbart). |
| --- | --- | --- |

(134)

Punkt 6.2.3.1 ska ersättas med följande:

”6.2.3.1   Lastfall och uppmätt vikt (punkt 4.2.2.10)

(1)

| (2) | Det är tillåtet att härleda de andra lastfallen genom beräkning. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Om ett fordon förklarats överensstämma med en typ (i enlighet med punkterna 6.2.2 och 7.1.3) gäller följande:






  — | Den vägda totala fordonsvikten i lastfallet ’projekterad vikt i driftskick’ får inte med mer än 3 % överstiga den deklarerade totala fordonsvikten för typen i fråga, som finns angiven i EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget och i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12. |
| --- | --- | --- |

(3)

—

Den vägda totala fordonsvikten i lastfallet ’projekterad vikt i driftskick’ får inte med mer än 3 % överstiga den deklarerade totala fordonsvikten för typen i fråga, som finns angiven i EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget och i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.

| — | För en enhet med en högsta konstruktionshastighet högre än eller lika med 250 km/tim gäller dessutom att vikten per axel i lastfallen ’projekterad vikt vid normal nyttolast’ och ’vikt i drift vid normal nyttolast’ inte får överstiga den deklarerade vikten per axel i samma lastfall med mer än 4 %.” |
| --- | --- |

—

För en enhet med en högsta konstruktionshastighet högre än eller lika med 250 km/tim gäller dessutom att vikten per axel i lastfallen ’projekterad vikt vid normal nyttolast’ och ’vikt i drift vid normal nyttolast’ inte får överstiga den deklarerade vikten per axel i samma lastfall med mer än 4 %.”

| (135) | I led 1 i punkt 6.2.3.3 ska ”index 83” ersättas med ”index 9”. |
| --- | --- |

(135)

I led 1 i punkt 6.2.3.3 ska ”index 83” ersättas med ”index 9”.

| (136) | Punkt 6.2.3.4 ska ersättas med följande:
  ”6.2.3.4   Gångdynamiska egenskaper – tekniska krav (punkt 4.2.3.4.2a)









  (1) | För enheter konstruerade för att trafikera system med spårvidden 1 435 mm, 1 524 mm eller 1 668 mm ska överensstämmelse påvisas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 9.
  De parametrar som beskrivs i punkterna 4.2.3.4.2.1 och 4.2.3.4.2.2 ska bedömas enligt de kriterier som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 9.” |
| --- | --- | --- |

(136)

Punkt 6.2.3.4 ska ersättas med följande:

”6.2.3.4   Gångdynamiska egenskaper – tekniska krav (punkt 4.2.3.4.2a)

(1)

De parametrar som beskrivs i punkterna 4.2.3.4.2.1 och 4.2.3.4.2.2 ska bedömas enligt de kriterier som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 9.”

| (137) | Punkt 6.2.3.5 ska ersättas med följande:
  ”6.2.3.5   Bedömning av överensstämmelse med avseende på säkerhetskrav

  Att de säkerhetskrav som uttrycks i punkt 4.2 är uppfyllda ska visas på följande sätt:






  1. | Bedömningens tillämpningsområde ska strikt begränsas till den rullande materielens konstruktion, med beaktande av att drift, provning och underhåll utförs i enlighet med de bestämmelser som anges av sökanden (så som beskrivs i det tekniska underlaget).

  Anmärkningar:







  – | När krav för prov och underhåll fastställs måste den säkerhetsnivå som ska uppfyllas beaktas av sökanden (enhetlighet). Uppvisandet av uppfyllande omfattar även krav på prov och underhåll. |
| --- | --- | --- | --- |

(137)

Punkt 6.2.3.5 ska ersättas med följande:

”6.2.3.5   Bedömning av överensstämmelse med avseende på säkerhetskrav

Att de säkerhetskrav som uttrycks i punkt 4.2 är uppfyllda ska visas på följande sätt:

1.

Bedömningens tillämpningsområde ska strikt begränsas till den rullande materielens konstruktion, med beaktande av att drift, provning och underhåll utförs i enlighet med de bestämmelser som anges av sökanden (så som beskrivs i det tekniska underlaget).

Anmärkningar:

–

| – | Andra delsystem och mänskliga faktorer (fel) ska inte beaktas. |
| --- | --- |

–

| 2. | Alla antaganden som beaktas för driftprofilen ska tydligt dokumenteras vid uppvisandet. |
| --- | --- |

2.

Alla antaganden som beaktas för driftprofilen ska tydligt dokumenteras vid uppvisandet.

| 3. | Uppfyllandet av de säkerhetskrav som specificeras i punkterna 4.2.3.4.2, 4.2.3.5.3, 4.2.4.2.2, 4.2.5.3.5, 4.2.5.5.8 och 4.2.5.5.9, i termer av allvarlighetsgrad/konsekvenser kopplade till farliga felscenarier, ska påvisas med en av följande två metoder:






  1. | Tillämpning av ett harmoniserat riskacceptanskriterium kopplat till den allvarlighetsgrad som specificeras i punkt 4.2 (t.ex. ’flera dödsfall’ för nödbromsning).
  Sökanden kan välja att använda denna metod, förutsatt att det finns ett harmoniserat kriterium för riskacceptans angivet i den gemensamma säkerhetsmetoden för riskbedömning.
  Sökanden ska påvisa överensstämmelse med det harmoniserade kriteriet genom att tillämpa bilaga I-3 till den gemensamma säkerhetsmetoden för riskbedömning. Följande principer (och kombinationer av dessa) får användas för att påvisa överensstämmelse: jämförelse med referenssystem, tillämpning av vedertagen praxis, tillämpning av en uttrycklig riskuppskattning (t.ex. en sannolikhetsbaserad metod).
  Sökanden ska utse det organ som ska bedöma de bevis som sökanden lägger fram: antingen det anmälda organ som valts för delsystemet Rullande materiel eller ett bedömningsorgan enligt definitionen i den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning.
  Påvisad överensstämmelse ska erkännas i alla medlemsstater. |
| --- | --- | --- |

3.

Uppfyllandet av de säkerhetskrav som specificeras i punkterna 4.2.3.4.2, 4.2.3.5.3, 4.2.4.2.2, 4.2.5.3.5, 4.2.5.5.8 och 4.2.5.5.9, i termer av allvarlighetsgrad/konsekvenser kopplade till farliga felscenarier, ska påvisas med en av följande två metoder:

1.

Tillämpning av ett harmoniserat riskacceptanskriterium kopplat till den allvarlighetsgrad som specificeras i punkt 4.2 (t.ex. ’flera dödsfall’ för nödbromsning).

Sökanden kan välja att använda denna metod, förutsatt att det finns ett harmoniserat kriterium för riskacceptans angivet i den gemensamma säkerhetsmetoden för riskbedömning.

Sökanden ska påvisa överensstämmelse med det harmoniserade kriteriet genom att tillämpa bilaga I-3 till den gemensamma säkerhetsmetoden för riskbedömning. Följande principer (och kombinationer av dessa) får användas för att påvisa överensstämmelse: jämförelse med referenssystem, tillämpning av vedertagen praxis, tillämpning av en uttrycklig riskuppskattning (t.ex. en sannolikhetsbaserad metod).

Sökanden ska utse det organ som ska bedöma de bevis som sökanden lägger fram: antingen det anmälda organ som valts för delsystemet Rullande materiel eller ett bedömningsorgan enligt definitionen i den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning.

Påvisad överensstämmelse ska erkännas i alla medlemsstater.

| 2. | Tillämpning av en riskvärdering och riskbedömning i enlighet med den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning, för att definiera det riskacceptanskriterium som ska användas och påvisa överensstämmelse med detta kriterium.
  Sökanden kan välja att använda denna metod i vilket fall som helst.
  Sökanden ska utse det organ som ska bedöma de bevis som sökanden lägger fram, såsom anges i den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning.
  En säkerhetsbedömningsrapport ska tillhandahållas i överensstämmelse med kraven i den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning, med ändringar.
  Säkerhetsbedömningsrapporten ska beaktas av den godkännande enheten, i enlighet med punkt 2.5.6 i bilaga I och artikel 15.2 i den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning. |
| --- | --- |

2.

Tillämpning av en riskvärdering och riskbedömning i enlighet med den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning, för att definiera det riskacceptanskriterium som ska användas och påvisa överensstämmelse med detta kriterium.

Sökanden kan välja att använda denna metod i vilket fall som helst.

Sökanden ska utse det organ som ska bedöma de bevis som sökanden lägger fram, såsom anges i den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning.

En säkerhetsbedömningsrapport ska tillhandahållas i överensstämmelse med kraven i den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning, med ändringar.

Säkerhetsbedömningsrapporten ska beaktas av den godkännande enheten, i enlighet med punkt 2.5.6 i bilaga I och artikel 15.2 i den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning.

| 4. | För varje TSD-punkt som räknas upp i punkt 3 ovan, ska det i de relevanta dokument som åtföljer EG-kontrollförklaringen (t.ex. EG-intyget som utfärdas av det anmälda organet eller säkerhetsbedömningsrapporten) uttryckligen anges vilken ’metod som använts’ (1 eller 2); i fall där metod 2 använts ska även ’tillämpat kriterium för riskacceptans’ anges.” |
| --- | --- |

4.

För varje TSD-punkt som räknas upp i punkt 3 ovan, ska det i de relevanta dokument som åtföljer EG-kontrollförklaringen (t.ex. EG-intyget som utfärdas av det anmälda organet eller säkerhetsbedömningsrapporten) uttryckligen anges vilken ’metod som använts’ (1 eller 2); i fall där metod 2 använts ska även ’tillämpat kriterium för riskacceptans’ anges.”

| (138) | Punkt 6.2.3.6 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt:






  i) | I det första stycket ska ”(måttet SR i figur 1 i avsnitt 4.2.3.5.2.1)” ersättas med ”(måttet SR i figur 1 i punkt 4.2.3.5.2.1)”. |
| --- | --- | --- | --- |

(138)

Punkt 6.2.3.6 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

I det första stycket ska ”(måttet SR i figur 1 i avsnitt 4.2.3.5.2.1)” ersättas med ”(måttet SR i figur 1 i punkt 4.2.3.5.2.1)”.

| ii) | I andra stycket ska ”index 107” ersättas med ”index 9”. |
| --- | --- |

ii)

I andra stycket ska ”index 107” ersättas med ”index 9”.

| iii) | I tabell 12 ska ”index 85” ersättas med ”index 44”. |
| --- | --- |

iii)

I tabell 12 ska ”index 85” ersättas med ”index 44”.

| iv) | I tredje stycket ska ”index 86” ersättas med ”index 45”. |
| --- | --- |

iv)

I tredje stycket ska ”index 86” ersättas med ”index 45”.

| (b) | Punkt 2 ska ändras på följande sätt:






  i) | I tabell 14 ska ”index 85” ersättas med ”index 44”. |
| --- | --- | --- |

(b)

Punkt 2 ska ändras på följande sätt:

i)

I tabell 14 ska ”index 85” ersättas med ”index 44”.

| ii) | I andra stycket ska ”index 86” ersättas med ”index 45”. |
| --- | --- |

ii)

I andra stycket ska ”index 86” ersättas med ”index 45”.

| (c) | Punkt 3 ska ändras på följande sätt:






  i) | I tabell 14 ska ”index 85” ersättas med ”index 44”. |
| --- | --- | --- |

(c)

Punkt 3 ska ändras på följande sätt:

i)

I tabell 14 ska ”index 85” ersättas med ”index 44”.

| ii) | I andra stycket ska ”index 86” ersättas med ”index 45”. |
| --- | --- |

ii)

I andra stycket ska ”index 86” ersättas med ”index 45”.

| (139) | Punkt 6.2.3.7 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 1 ska ”index 87” ersättas med ”index 46”. |
| --- | --- | --- |

(139)

Punkt 6.2.3.7 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 1 ska ”index 87” ersättas med ”index 46”.

| (b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:






  ”2. | Överensstämmelse avseende axelns mekaniska hållfasthet och utmattningsegenskaper ska påvisas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 47.
  Beslutskriterierna för tillåten spänning anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 47.” |
| --- | --- | --- |

(b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.

Överensstämmelse avseende axelns mekaniska hållfasthet och utmattningsegenskaper ska påvisas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 47.

Beslutskriterierna för tillåten spänning anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 47.”

| (c) | I punkt 6 ska ”index 90” ersättas med ”index 48”. |
| --- | --- |

(c)

I punkt 6 ska ”index 90” ersättas med ”index 48”.

| (140) | Punkt 6.2.3.8 ska ändras på följande sätt:






  (a) | I punkt 1 ska ”index 91” ersättas med ”index 66”. |
| --- | --- | --- |

(140)

Punkt 6.2.3.8 ska ändras på följande sätt:

(a)

I punkt 1 ska ”index 91” ersättas med ”index 66”.

| (b) | I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:






  ”3. | Prov ska utföras vid enhetens lastfall ’projekterad vikt i driftskick’, ’projekterad vikt vid normal nyttolast’ och ’största last vid bromsning’ (så som anges i punkterna 4.2.2.10 och 4.2.4.5.2).” |
| --- | --- | --- |

(b)

I punkt 3 ska första stycket ersättas med följande:

”3.

Prov ska utföras vid enhetens lastfall ’projekterad vikt i driftskick’, ’projekterad vikt vid normal nyttolast’ och ’största last vid bromsning’ (så som anges i punkterna 4.2.2.10 och 4.2.4.5.2).”

| (141) | Punkt 6.2.3.9 ska ersättas med följande:
  ”6.2.3.9   Driftbromsning (punkt 4.2.4.5.3)









  1. | Den största driftbromsprestandan som ska provas är stoppsträckan så som den anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 66. Retardationen utvärderas på grundval av stoppsträckan. |
| --- | --- | --- |

(141)

Punkt 6.2.3.9 ska ersättas med följande:

”6.2.3.9   Driftbromsning (punkt 4.2.4.5.3)

1.

| 2. | Prov ska utföras på torr räl från utgångshastigheten som är lika med enhetens största konstruktionshastighet, varvid enhetens lastfall ska vara ett av de som anges i punkt 4.2.4.5.2. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Provresultaten ska utvärderas med en metod som beaktar följande aspekter:






  — | Korrigering av rådata. |
| --- | --- | --- |

3.

—

Korrigering av rådata.

| — | Provets repeterbarhet: För att validera provresultatet ska provet upprepas flera gånger. Den absoluta skillnaden mellan resultaten och standardavvikelsen utvärderas.” |
| --- | --- |

—

Provets repeterbarhet: För att validera provresultatet ska provet upprepas flera gånger. Den absoluta skillnaden mellan resultaten och standardavvikelsen utvärderas.”

| (142) | I led 1 i punkt 6.2.3.10 ska ”index 93” ersättas med ”index 15”. |
| --- | --- |

(142)

I led 1 i punkt 6.2.3.10 ska ”index 93” ersättas med ”index 15”.

| (143) | Punkt 6.2.3.13 ska ersättas med följande:
  ”6.2.3.13   Aerodynamiska effekter på passagerare på en plattform och på spårarbetare intill spåret (punkt 4.2.6.2.1)









  (1) | Påvisande av överensstämmelse med gränsvärdet för högsta tillåtna lufthastighet vid sidan av spåret, som anges i punkt 4.2.6.2.1, ska göras baserat på fullskaliga prov på rakt spår som utförs i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 49. |
| --- | --- | --- |

(143)

Punkt 6.2.3.13 ska ersättas med följande:

”6.2.3.13   Aerodynamiska effekter på passagerare på en plattform och på spårarbetare intill spåret (punkt 4.2.6.2.1)

(1)

| (2) | I stället för den fullständiga bedömning som beskrivs ovan är det tillåtet att utföra en förenklad bedömning för rullande materiel med liknande konstruktion som den rullande materiel för vilken en heltäckande bedömning enligt definition i denna TSD har genomförts. I sådana fall kan den förenklade bedömning av överensstämmelse som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 49 tillämpas, så länge skillnaderna i konstruktionen är inom de gränser som anges i samma specifikation.” |
| --- | --- |

(2)

| (144) | Punkt 6.2.3.14 ska ersättas med följande:
  ”6.2.3.14   Fronttryckstöt (punkt 4.2.6.2.2)









  (1) | Överensstämmelsen ska bedömas baserat på fullskaliga prov under förhållanden som specificeras i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 49. Alternativt kan överensstämmelsen bedömas med hjälp av antingen validerade datorstödda strömningsdynamiska simuleringar eller med hjälp av prov med rörliga modeller enligt samma specifikation. |
| --- | --- | --- |

(144)

Punkt 6.2.3.14 ska ersättas med följande:

”6.2.3.14   Fronttryckstöt (punkt 4.2.6.2.2)

(1)

| (2) | I stället för den fullständiga bedömning som beskrivs ovan är det tillåtet att utföra en förenklad bedömning för rullande materiel med liknande konstruktion som den rullande materiel för vilken en heltäckande bedömning enligt definition i denna TSD har genomförts. I sådana fall kan den förenklade bedömning av överensstämmelse som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 49 tillämpas, så länge skillnaderna i konstruktionen är inom de gränser som anges i samma specifikation.” |
| --- | --- |

(2)

| (145) | Punkt 6.2.3.15 ska ersättas med följande:
  ”6.2.3.15   Största tryckförändring i tunnlar (punkt 4.2.6.2.3)

  Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 50.” |
| --- | --- |

(145)

Punkt 6.2.3.15 ska ersättas med följande:

”6.2.3.15   Största tryckförändring i tunnlar (punkt 4.2.6.2.3)

Förfarandet för bedömning av överensstämmelse beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 50.”

| (146) | Punkterna 6.2.3.16–6.2.3.19 ska ersättas med följande:
  ”6.2.3.16   Sidvind (punkt 4.2.6.2.4)









  1. | Bedömningen av överensstämmelse specificeras i sin helhet i punkt 4.2.6.2.4. |
| --- | --- | --- |

(146)

Punkterna 6.2.3.16–6.2.3.19 ska ersättas med följande:

”6.2.3.16   Sidvind (punkt 4.2.6.2.4)

1.

6.2.3.17   Ljudtrycksnivåer för tyfon (punkt 4.2.7.2.2)

| 1. | Tyfonens ljudtrycksnivåer ska mätas och kontrolleras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 21. |
| --- | --- |

1.

6.2.3.18   Största effekt och ström som kan tas från kontaktledningen (punkt 4.2.8.2.4)

| 1. | Bedömning av överensstämmelse ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 22. |
| --- | --- |

1.

6.2.3.19   Effektfaktor (punkt 4.2.8.2.6)

| 1. | Bedömning av överensstämmelse ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 22.” |
| --- | --- |

1.

| (147) | Punkt 6.2.3.19a ska ersättas med följande:
  ”6.2.3.19a   Fordonsbaserat energimätningssystem (punkt 4.2.8.2.8)









  1. | Energimätningsfunktion (EMF, Energy Measurement Function)
  Noggrannheten hos varje anordning som innehåller en eller flera energimätningsfunktioner ska bedömas genom provning av varje funktion, under referensförhållanden, med användning av relevant metod enligt beskrivningen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 56. Ingående kvantitet och effektfaktorområde vid provningen ska motsvara de värden som anges i samma specifikation.
  Temperaturens inverkan på noggrannheten hos varje anordning som innehåller en eller flera energimätningsfunktioner ska bedömas genom provning av varje funktion, under referensförhållanden (med undantag för temperaturen), med användning av relevant metod enligt beskrivningen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 56.
  Medeltemperaturkoefficienten för varje anordning som innehåller en eller flera energimätningsfunktioner ska bedömas genom provning av varje funktion, under referensförhållanden (med undantag för temperaturen), med användning av relevant metod enligt beskrivningen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 56.
  När punkt 4.2.8.2.8.2 punkt 6 är tillämplig får befintliga komponenters överensstämmelse med den punkten bedömas i enlighet med en annan standard än den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 56 eller i enlighet med en tidigare version av den specifikationen. |
| --- | --- | --- |

(147)

Punkt 6.2.3.19a ska ersättas med följande:

”6.2.3.19a   Fordonsbaserat energimätningssystem (punkt 4.2.8.2.8)

1.

Noggrannheten hos varje anordning som innehåller en eller flera energimätningsfunktioner ska bedömas genom provning av varje funktion, under referensförhållanden, med användning av relevant metod enligt beskrivningen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 56. Ingående kvantitet och effektfaktorområde vid provningen ska motsvara de värden som anges i samma specifikation.

Temperaturens inverkan på noggrannheten hos varje anordning som innehåller en eller flera energimätningsfunktioner ska bedömas genom provning av varje funktion, under referensförhållanden (med undantag för temperaturen), med användning av relevant metod enligt beskrivningen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 56.

Medeltemperaturkoefficienten för varje anordning som innehåller en eller flera energimätningsfunktioner ska bedömas genom provning av varje funktion, under referensförhållanden (med undantag för temperaturen), med användning av relevant metod enligt beskrivningen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 56.

När punkt 4.2.8.2.8.2 punkt 6 är tillämplig får befintliga komponenters överensstämmelse med den punkten bedömas i enlighet med en annan standard än den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 56 eller i enlighet med en tidigare version av den specifikationen.

| 2. | Databehandlingssystem (DHS, Data Handling System)
  Sammanställningen och hanteringen av data i DHS ska bedömas genom provning med användning av den metod som beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 55. |
| --- | --- |

2.

Sammanställningen och hanteringen av data i DHS ska bedömas genom provning med användning av den metod som beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 55.

| 3. | Fordonsbaserat energimätningssystem (EMS, On-board Energy Measurement System)
  Det fordonsbaserade energimätningssystemet ska bedömas genom provning enligt beskrivningen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 59.” |
| --- | --- |

3.

Det fordonsbaserade energimätningssystemet ska bedömas genom provning enligt beskrivningen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 59.”

| (148) | Punkt 6.2.3.20 ska ersättas med följande:
  ”6.2.3.20   Strömavtagningens dynamiska egenskaper (punkt 4.2.8.2.9.6)









  (1) | När strömavtagare, försedda med en EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning som driftskompatibilitetskomponent, är integrerade i en enhet av rullande materiel som bedöms enligt punkt 4.2.8.2.9.6, ska dynamiska prov utföras för att mäta upplyftet och antingen medelkontaktkraften och standardavvikelsen eller procentandelen ljusbågsbildning, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 42, upp till enhetens konstruktionshastighet. |
| --- | --- | --- |

(148)

Punkt 6.2.3.20 ska ersättas med följande:

”6.2.3.20   Strömavtagningens dynamiska egenskaper (punkt 4.2.8.2.9.6)

(1)

| (2) | I fråga om en enhet som är konstruerad för att trafikera system med spårvidderna 1 435 mm och 1 668 mm ska proven, för varje installerad strömavtagare, utföras i båda färdriktningarna och omfatta spåravsnitt med låg kontaktledningshöjd (definierad som mellan 5,0 och 5,3 m) och spåravsnitt med hög kontaktledningshöjd (definierad som mellan 5,5 och 5,75 m).
  I fråga om enheter som är konstruerade för att trafikera system med spårvidderna 1 520 mm och 1 524 mm ska provningarna omfatta spåravsnitt med kontaktledningshöjd mellan 6,0 och 6,3 m. |
| --- | --- |

(2)

I fråga om enheter som är konstruerade för att trafikera system med spårvidderna 1 520 mm och 1 524 mm ska provningarna omfatta spåravsnitt med kontaktledningshöjd mellan 6,0 och 6,3 m.

| (3) | Proven ska utföras i minst tre hastighetssteg upp till och inkluderande enhetens högsta konstruktionshastighet. Intervallet mellan på varandra följande prov ska inte vara större än 50 km/tim. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Under provningen ska den statiska kontaktkraften justeras för varje enskilt banmatningssystem inom intervallet så som specificeras i punkt 4.2.8.2.9.5. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | De uppmätta resultaten ska vara i enlighet med punkt 4.2.8.2.9.6 för upplyft och antingen medelkontaktkraft och standardavvikelse eller procentandelen ljusbågsbildning. Vid mätning av upplyft ska upplyft av minst två tillsatsrör mätas.” |
| --- | --- |

(5)

| (149) | Punkt 6.2.3.21 ska ersättas med följande:
  ”6.2.3.21   Strömavtagarnas placering (punkt 4.2.8.2.9.7)









  (1) | Egenskaperna med avseende på strömavtagningens dynamiska egenskaper ska kontrolleras så som specificeras i punkt 6.2.3.20 ovan. |
| --- | --- | --- |

(149)

Punkt 6.2.3.21 ska ersättas med följande:

”6.2.3.21   Strömavtagarnas placering (punkt 4.2.8.2.9.7)

(1)

| (2) | Provning krävs för de strömavtagare som har sämst prestanda med avseende på största upplyft och största standardavvikelse eller ljusbågsbildning. De placeringar som ger sämst prestanda ska fastställas genom simuleringar eller mätning så som anges i tillägg J.1, index 41 och 42.” |
| --- | --- |

(2)

| (150) | I led 1 i punkt 6.2.3.22 ska ”index 101” ersättas med ”index 28”. |
| --- | --- |

(150)

I led 1 i punkt 6.2.3.22 ska ”index 101” ersättas med ”index 28”.

| (151) | I led 1 i punkt 6.2.3.23 ska ”Kravet i 4.2.10.3.2.1 ska anses vara uppfyllt” ersättas med ”Punkt 4.2.10.3.2.1 ska anses vara uppfylld”. |
| --- | --- |

(151)

I led 1 i punkt 6.2.3.23 ska ”Kravet i 4.2.10.3.2.1 ska anses vara uppfyllt” ersättas med ”Punkt 4.2.10.3.2.1 ska anses vara uppfylld”.

| (152) | I led 2 i punkt 6.2.4 ska ”avsnitt 4.2” ersättas med ”punkt 4.2”. |
| --- | --- |

(152)

I led 2 i punkt 6.2.4 ska ”avsnitt 4.2” ersättas med ”punkt 4.2”.

| (153) | Punkt 6.2.5 ska ersättas med följande:
  ”6.2.5   Innovativa lösningar









  (1) | Om en innovativ lösning (enligt definition i artikel 10) föreslås för delsystemet Rullande materiel, ska sökanden tillämpa det förfarande som beskrivs i artikel 10.” |
| --- | --- | --- |

(153)

Punkt 6.2.5 ska ersättas med följande:

”6.2.5   Innovativa lösningar

(1)

| (154) | Punkt 6.2.6 ska ersättas med följande:
  ”6.2.6   Bedömning av begärd dokumentation om drift och underhåll

  Enligt artikel 15.4 i direktiv (EU) 2016/797 ska sökanden ansvara för sammanställningen av det tekniska underlaget, som ska innehålla begärd dokumentation om drift och underhåll.” |
| --- | --- |

(154)

Punkt 6.2.6 ska ersättas med följande:

”6.2.6   Bedömning av begärd dokumentation om drift och underhåll

Enligt artikel 15.4 i direktiv (EU) 2016/797 ska sökanden ansvara för sammanställningen av det tekniska underlaget, som ska innehålla begärd dokumentation om drift och underhåll.”

| (155) | Punkt 6.2.7 ska ersättas med följande:
  ”6.2.7   Bedömning av enheter avsedda för allmän drift









  (1) | När en ny, ombyggd eller moderniserad enhet, som ska användas i allmän drift, ska bedömas med avseende på denna TSD (i enlighet med punkt 4.1.2) kräver vissa av TSD-kraven ett referenståg vid bedömningen. Detta nämns i de tillämpliga bestämmelserna i punkt 4.2. På samma sätt kan inte vissa av TSD-kraven på tågnivå bedömas på enhetsnivå. Sådana fall beskrivs för de tillämpliga kraven i punkt 4.2. |
| --- | --- | --- |

(155)

Punkt 6.2.7 ska ersättas med följande:

”6.2.7   Bedömning av enheter avsedda för allmän drift

(1)

| (2) | Området för användning när det gäller typen av rullande materiel – som i kombination med den enhet som bedöms säkerställer att tåget överensstämmer med TSD:n – kontrolleras inte av det anmälda organet. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | När en sådan enhet har blivit godkänd för ibruktagande, ska dess användning i en tågsammansättning (oavsett om den överensstämmer med TSD:n eller inte) hanteras på järnvägsföretagets ansvar, i enlighet med de regler som anges i punkt 4.2.2.5 (Tågsammansättning) i TSD Drift och trafikledning.” |
| --- | --- |

(3)

| (156) | Punkt 6.2.7a ska utgå. |
| --- | --- |

(156)

Punkt 6.2.7a ska utgå.

| (157) | Punkt 6.2.8 ska ersättas med följande:
  ”6.2.8   Bedömning av enheter avsedda att användas i fördefinierad(e) sammansättning(ar)









  (1) | När en ny, ombyggd eller moderniserad enhet, som ska ingå i en eller flera fördefinierade sammansättningar, ska bedömas (i enlighet med punkt 4.1.2), ska EG-kontrollintyget identifiera sammansättningen eller sammansättningarna för vilken/vilka bedömningen är giltig: typen av rullande materiel som ska kopplas till enheten som bedöms, antal fordon i sammansättningen/sammansättningarna, fordonens placering i sammansättningen/sammansättningarna som säkerställer att tågsammansättningen överensstämmer med denna TSD. |
| --- | --- | --- |

(157)

Punkt 6.2.8 ska ersättas med följande:

”6.2.8   Bedömning av enheter avsedda att användas i fördefinierad(e) sammansättning(ar)

(1)

| (2) | TSD-kraven på tågnivå ska bedömas med användning av en referenstågssammansättning när och som det specificeras i denna TSD. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | När en sådan enhet har blivit godkänd för ibruktagande, får den kopplas till andra enheter för att bilda de sammansättningar som nämns i EG-kontrollintyget.” |
| --- | --- |

(3)

| (158) | I led 1 i punkt 6.2.9.2 ska ”(se även avsnitt 7.1.2.2).” ersättas med ”(se även punkt 7.1.2.2).”. |
| --- | --- |

(158)

I led 1 i punkt 6.2.9.2 ska ”(se även avsnitt 7.1.2.2).” ersättas med ”(se även punkt 7.1.2.2).”.

| (159) | Följande punkter ska införas som punkterna 6.2.10 och 6.2.11:
  ”6.2.10   EG-kontroll när ETCS installeras på rullande materiel eller en typ av rullande materiel









  (1) | Detta fall gäller när fordonsbaserad ETCS är installerat i






  — | nyutvecklade fordonskonstruktioner som kräver ett första godkännande enligt definitionen i artikel 14 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/545 (*16), |
| --- | --- | --- | --- |

(159)

Följande punkter ska införas som punkterna 6.2.10 och 6.2.11:

”6.2.10   EG-kontroll när ETCS installeras på rullande materiel eller en typ av rullande materiel

(1)

—

nyutvecklade fordonskonstruktioner som kräver ett första godkännande enligt definitionen i artikel 14 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/545 (*16),

| — | alla andra fordonstyper och rullande materiel i drift. |
| --- | --- |

—

alla andra fordonstyper och rullande materiel i drift.

Den rullande materielens överensstämmelse med fordonsgränssnittsfunktionernas krav för varje grundläggande parameter som hänvisar till tillägg A tabell A.2 index 7 i TSD Trafikstyrning och signalering (se kolumnerna 1 och 2 i tabell 9) kan bedömas endast när ETCS installeras.

| (2) | Bedömningen av gränssnittsfunktionerna för installation av ETCS i fordonet är en del av EG-kontrollen för det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering i enlighet med punkt 6.3.3 i TSD Trafikstyrning och signalering.







  Anmärkning: | Övriga krav som definieras i denna TSD och som gäller rullande materiel är en del av EG-kontrollen för delsystemet rullande materiel. |
| --- | --- | --- |

(2)

Anmärkning:

6.2.11   EG-kontroll för rullande materiel eller en typ av rullande materiel när fordonsbaserad automatisk tågdrift är installerad

| (1) | Denna grundparameter beskriver de gränssnittskrav som gäller för enheter utrustade med fordonsbaserad ETCS och som är avsedda att utrustas med fordonsbaserad automatiserad tågdrift upp till automatiseringsgrad 2. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Den rullande materielens överensstämmelse med de gränssnittskrav som anges i index 84 och index 88 i tabell A.2 i tillägg A till TSD Trafikstyrning och signalering kan bedömas endast när automatisk tågdrift är installerad. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Bedömningen av gränssnittskraven för införlivande av fordonsbaserad automatisk tågdrift i fordonet är en del av EG-kontrollen för det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering i enlighet med punkt 6.3.3 i TSD Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

(3)

(*16)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/545 av den 4 april 2018 om fastställande av praktiska arrangemang i processen för godkännande av järnvägsfordon och typer av järnvägsfordon enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 (EUT L 90, 6.4.2018, s. 66).”
  "

| (160) | Punkt 6.3 ska ersättas med följande:
  ”6.3   Underhåll av delsystem innehållande driftskompatibilitetskomponenter som saknar EG-försäkran









  (1) | För delsystem med EG-kontrollintyg och med driftskompatibilitetskomponenter som inte omfattas av en EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning, får de driftskompatibilitetskomponenter som inte omfattas av en EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning och är av samma typ användas som underhållsrelaterade utbytesdelar (reservdelar) för delsystemet, med den enhet som ansvarar för underhåll (ECM) som ansvarig. |
| --- | --- | --- |

(160)

Punkt 6.3 ska ersättas med följande:

”6.3   Underhåll av delsystem innehållande driftskompatibilitetskomponenter som saknar EG-försäkran

(1)

| (2) | Under alla omständigheter måste den enhet som ansvarar för underhåll säkerställa att komponenter som används vid underhållsrelaterat utbyte är lämpliga för respektive tillämpningar, används inom respektive användningsområde och gör det möjligt att uppnå driftskompatibilitet inom järnvägssystemet samtidigt som de väsentliga kraven är uppfyllda. Sådana komponenter måste vara spårbara och certifierade i enlighet med några nationella eller internationella bestämmelser eller någon praxis som är allmänt erkänd inom järnvägsområdet. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Punkterna 1 och 2 ovan gäller till dess att de berörda komponenterna är del av en uppgradering eller modernisering av delsystemet i enlighet med punkt 7.1.2.” |
| --- | --- |

(3)

| (161) | Punkt 7.1 ska ersättas med följande:
  ”7.1   Allmänna bestämmelser för genomförandet

  7.1.1   Allmänt

  7.1.1.1   Tillämpning på nytillverkad rullande materiel









  1. | Denna TSD är tillämplig på alla enheter av rullande materiel inom dess tillämpningsområde som släpps ut på marknaden efter det tillämpningsdatum som anges i artikel 12, utom i de fall där punkt 7.1.1.2 ’Tillämpning på pågående projekt’ eller punkt 7.1.1.3 ’Tillämpning på specialfordon, exempelvis arbetsfordon’ är tillämpliga. |
| --- | --- | --- |

(161)

Punkt 7.1 ska ersättas med följande:

”7.1   Allmänna bestämmelser för genomförandet

7.1.1   Allmänt

7.1.1.1   Tillämpning på nytillverkad rullande materiel

1.

| 2. | Överensstämmelse med denna bilaga i den version som var tillämplig före den 28 september 2023 anses vara likvärdig med överensstämmelse med denna TSD, med undantag för de ändringar som förtecknas i tillägg L. |
| --- | --- |

2.

7.1.1.2   Tillämpning på pågående projekt

| 1. | Tillämpningen av den version av denna TSD som gäller från och med 28 september 2023 är inte obligatorisk för projekt som vid den tidpunkten är i fas A eller B i enlighet med punkt 7.1.3.1 i föregående TSD (dvs. denna förordning, i dess ändrade lydelse enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/387 (*17)). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kraven i kapitlen 4, 5 och 6 får på frivillig basis tillämpas på de projekt som avses i punkt 1, utan att det påverkar tillämpningen av tabell L.2 i tillägg L. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Om sökanden väljer att inte tillämpa denna TSD-version på ett pågående projekt fortsätter den TSD-version som var tillämplig i början av fas A i enlighet med punkt 1 att gälla. |
| --- | --- |

3.

7.1.1.3   Tillämpning på specialfordon

| 1. | Denna TSD och TSD Buller måste tillämpas på specialfordon i färdläge (så som anges i punkterna 2.2 och 2.3) om området för användning omfattar fler än en medlemsstat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det är inte obligatoriskt att tillämpa denna TSD och TSD Buller på specialfordon i färdläge, med undantag för de som avses i punkt 1.






  (a) | Om det inte finns några nationella bestämmelser som avviker från denna TSD eller TSD Buller ska sökanden använda det förfarande för bedömning av överensstämmelse som beskrivs i punkt 6.2.1 för att upprätta en EG-kontrollförklaring enligt denna TSD. Denna EG-kontrollförklaring ska erkännas som sådan av medlemsstaterna. |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

Om det inte finns några nationella bestämmelser som avviker från denna TSD eller TSD Buller ska sökanden använda det förfarande för bedömning av överensstämmelse som beskrivs i punkt 6.2.1 för att upprätta en EG-kontrollförklaring enligt denna TSD. Denna EG-kontrollförklaring ska erkännas som sådan av medlemsstaterna.

| (b) | I händelse av att nationella bestämmelser avviker från denna TSD eller TSD Buller och sökanden väljer att inte tillämpa respektive TSD avseende de relevanta grundparametrarna i dessa TSD:er, kan specialfordonet godkännas i enlighet med artikel 21 i direktiv (EU) 2016/797 enligt nationella bestämmelser avseende de grundparametrar som väljs. |
| --- | --- |

(b)

I händelse av att nationella bestämmelser avviker från denna TSD eller TSD Buller och sökanden väljer att inte tillämpa respektive TSD avseende de relevanta grundparametrarna i dessa TSD:er, kan specialfordonet godkännas i enlighet med artikel 21 i direktiv (EU) 2016/797 enligt nationella bestämmelser avseende de grundparametrar som väljs.

| 3. | Vid tillämpning av punkt 2 b är bedömningen av buller i förarhytten (se punkt 4.2.4 i TSD Buller) obligatorisk för alla specialfordon. |
| --- | --- |

3.

7.1.1.4   Övergångslösning för brandsäkerhetskrav

Under en övergångsperiod som slutar den 1 januari 2026 är det tillåtet att, som ett alternativ till de materialkrav som specificeras i punkt 4.2.10.2.1, tillämpa kontroll av överensstämmelsen med materialbrandsäkerhetskraven med hjälp av tillämplig driftkategori från EN 45545-2:2013+A1:2015.

7.1.1.5   Villkor för att ett fordonstypgodkännande och/eller ett godkännande för utsläppande på marknaden av personvagnar inte ska vara begränsat till ett särskilt område för användning

| 1. | Denna punkt gäller för personvagnar och andra relaterade vagnar så som anges i punkt 2.2.2 A 3, förutom om de är utrustade med en förarhytt. |
| --- | --- |

1.

| (2) | Villkoren för att ett fordonstypgodkännande och/eller ett godkännande för utsläppande på marknaden inte ska vara begränsat till ett särskilt område för användning specificeras i punkterna 7.1.1.5.1 och 7.1.1.5.2 som ytterligare krav som ska täckas av EG-kontrollen av delsystemet Rullande materiel. Dessa villkor ska ses som komplement till kraven i denna TSD, TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet och TSD Buller och ska uppfyllas helt och hållet. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Överensstämmelse med villkoren i punkt 7.1.1.5.1 är obligatorisk. Den innehåller villkor för personvagnar avsedda att användas i fördefinierad sammansättning. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Överensstämmelse med villkoren i punkt 7.1.1.5.2 är frivillig. Den punkten innehåller ytterligare villkor för personvagnar som är avsedda för användning i allmän drift. |
| --- | --- |

(4)

7.1.1.5.1   Villkor för personvagnar avsedda att användas i fördefinierad sammansättning

| (1) | Fordonet ska motsvara en enhet (enligt definitionen i denna TSD) som omfattar endast ett delsystem för rullande materiel, utan fordonsbaserad trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Enheten har ingen egen traktion. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Enheten ska vara konstruerad för att trafikera minst en av följande spårvidder:






  (a) | 1 435 mm. |
| --- | --- | --- |

(3)

(a)

1 435 mm.

| (b) | 1 668 mm. |
| --- | --- |

(b)

1 668 mm.

| (4) | Enheten ska vara utrustad med smidda och valsade hjul som bedömts enligt punkt 6.1.3.1. |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Enheten ska vara utrustad med hjul med en minsta hjuldiameter på 760 mm. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Enheten ska vara kompatibel med följande rällutningar: 1/20, 1/30 och 1/40. Om enheten inte är kompatibel med en eller flera rällutningar ska de berörda järnvägsnäten uteslutas från området för användning. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Enheten ska förklaras överensstämma med en av följande referensprofiler: G1, GA, GB, GC eller DE3, inbegripet profilerna avseende de undre delarna GI1, GI2 eller GI3. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Enhetens högsta hastighet ska vara lägre än 250 km/tim. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | De enheter i kategori B som avses i punkt 4.1.4 ska vara utrustade med skiljeväggar i enlighet med punkt 4.2.10.3.4 (3), utom sovvagnar, som ska vara utrustade med andra system för att begränsa och förhindra spridning av brand (FCCS, Fire Containment and Control System) i enlighet med punkt 4.2.10.3.4 (4). |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Om enheten är utrustad med anordningar för flänssmörjning ska de kunna aktiveras/avaktiveras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index A. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Om enheten är utrustad med virvelströmsbroms ska den kunna aktiveras/avaktiveras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index A. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Om enheten är utrustad med magnetskenbroms ska den kunna aktiveras/avaktiveras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index A. |
| --- | --- |

(12)

| (13) | De enheter som är utrustade med ett bromssystem enligt EN-UIC ska provas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 71. |
| --- | --- |

(13)

| (14) | Om enheten är avsedd att användas i blandad trafik i tunnlar ska högre aerodynamiska effekter beaktas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 50. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Enheten ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index A. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Följande enhetsegenskaper ska registreras i den tekniska dokumentation som beskrivs i led 26 i punkt 4.2.12.2:






  (a) | Tillämpliga spänningsvärden för tågvärmekabel för 1-fas kraftförsörjning i enlighet med led 2 i punkt 4.2.11.6. |
| --- | --- | --- |

(16)

(a)

Tillämpliga spänningsvärden för tågvärmekabel för 1-fas kraftförsörjning i enlighet med led 2 i punkt 4.2.11.6.

| (b) | Största strömförbrukning för tågvärmekabel för 1-fas kraftförsörjning med stillastående (A) enhet för varje tillämplig spänning för tågvärmekabel för 1-fas kraftförsörjning. |
| --- | --- |

(b)

Största strömförbrukning för tågvärmekabel för 1-fas kraftförsörjning med stillastående (A) enhet för varje tillämplig spänning för tågvärmekabel för 1-fas kraftförsörjning.

| (c) | För varje band i den frekvenshantering som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index A och i de specialfall eller tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering när de finns tillgängliga. I väntan på anmälan av de specialfall som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering fortsätter de anmälda nationella bestämmelserna att gälla:






  i) | Den högsta störströmmen (A) och tillämplig summeringsregel. |
| --- | --- | --- |

(c)

För varje band i den frekvenshantering som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index A och i de specialfall eller tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering när de finns tillgängliga. I väntan på anmälan av de specialfall som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering fortsätter de anmälda nationella bestämmelserna att gälla:

i)

Den högsta störströmmen (A) och tillämplig summeringsregel.

| ii) | Största magnetfält (dBμA/m), både strålningsfält och fält från returströmmen, och tillämplig summeringsregel. |
| --- | --- |

ii)

Största magnetfält (dBμA/m), både strålningsfält och fält från returströmmen, och tillämplig summeringsregel.

| iii) | Minsta fordonsimpedans (ohm). |
| --- | --- |

iii)

Minsta fordonsimpedans (ohm).

| (d) | Jämförbara parametrar som finns angivna i de specialfall eller tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering när de finns tillgängliga.
  Enheten ska provas för att fastställa de egenskaper som anges i leden c och d. Parametrarna i leden a och b får bestämmas genom simulering, beräkning eller provning. |
| --- | --- |

(d)

Jämförbara parametrar som finns angivna i de specialfall eller tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering när de finns tillgängliga.

Enheten ska provas för att fastställa de egenskaper som anges i leden c och d. Parametrarna i leden a och b får bestämmas genom simulering, beräkning eller provning.

| (17) | Elektriska gränssnitt mellan enheter och kommunikationsprotokoll ska beskrivas i den allmänna dokumentation som avses i led 3a i punkt 4.2.12.2 i denna TSD, med en hänvisning till de standarder eller andra normgivande dokument som har tillämpats. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Kommunikationsnäten ska överensstämma med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 53. |
| --- | --- |

(18)

| (19) | Överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med det specialfall avseende placering av trappsteg för på- och avstigning som anges i punkt 7.3.2.6 i TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet ska registreras i det tekniska underlaget. För enheter som är avsedda att användas i Tyskland ska överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med specialfallen dokumenteras genom tillämpning av den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 74 på tabell 20 och tabell 21 i TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | För enheter konstruerade för att trafikera system med spårvidden 1 435 mm ska även följande specialfall beaktas:






  (a) | Överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med kraven på aerodynamiska effekter enligt punkt 7.3.2.8 ska registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse med kraven ska utesluta Italien från området för användning. |
| --- | --- | --- |

(20)

(a)

Överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med kraven på aerodynamiska effekter enligt punkt 7.3.2.8 ska registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse med kraven ska utesluta Italien från området för användning.

| (b) | Överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med kraven på brandsäkerhet och utrymning enligt punkt 7.3.2.20 ska registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse med kraven ska utesluta Italien från området för användning. |
| --- | --- |

(b)

Överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med kraven på brandsäkerhet och utrymning enligt punkt 7.3.2.20 ska registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse med kraven ska utesluta Italien från området för användning.

| (c) | Överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med kraven på driftsförmåga och system för att begränsa och förhindra spridning av brand enligt punkt 7.3.2.21 ska registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse med kraven ska utesluta tunneln under Engelska kanalen från området för användning. |
| --- | --- |

(c)

Överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med kraven på driftsförmåga och system för att begränsa och förhindra spridning av brand enligt punkt 7.3.2.21 ska registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse med kraven ska utesluta tunneln under Engelska kanalen från området för användning.

| (d) | Överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med kraven på övervakning av axellagrets tillstånd genom utrustning längs spåret enligt punkt 7.3.2.3 ska registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse med kraven ska utesluta Frankrike och/eller Sverige från området för användning. |
| --- | --- |

(d)

Överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med kraven på övervakning av axellagrets tillstånd genom utrustning längs spåret enligt punkt 7.3.2.3 ska registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse med kraven ska utesluta Frankrike och/eller Sverige från området för användning.

| (e) | För enheter som är avsedda att användas i Tyskland ska enhetens överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med de gränsvärden för karakteristisk vindkurva (CWC) som anges i det dokument som det hänvisas till i tillägg J.2, index C registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse med kraven ska utesluta Tyskland från området för användning. |
| --- | --- |

(e)

För enheter som är avsedda att användas i Tyskland ska enhetens överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med de gränsvärden för karakteristisk vindkurva (CWC) som anges i det dokument som det hänvisas till i tillägg J.2, index C registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse med kraven ska utesluta Tyskland från området för användning.

| (f) | För enheter som är avsedda att användas i Tyskland på linjer med en lutning på över 40 ‰ ska överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med de krav som anges i det dokument som det hänvisas till i tillägg J.2, index D registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse förhindrar inte enhetens tillträde till det nationella järnvägsnätet. |
| --- | --- |

(f)

För enheter som är avsedda att användas i Tyskland på linjer med en lutning på över 40 ‰ ska överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med de krav som anges i det dokument som det hänvisas till i tillägg J.2, index D registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse förhindrar inte enhetens tillträde till det nationella järnvägsnätet.

| (g) | För enheter som är avsedda att användas i Tyskland ska nödutgångarnas överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med det dokument som det hänvisas till i tillägg J.2, index E registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse med kraven ska utesluta Tyskland från området för användning. |
| --- | --- |

(g)

För enheter som är avsedda att användas i Tyskland ska nödutgångarnas överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med det dokument som det hänvisas till i tillägg J.2, index E registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse med kraven ska utesluta Tyskland från området för användning.

| (h) | För enheter som är avsedda att användas i Österrike ska man vid kontroll av geometrikraven för kontakt mellan hjul och räls, utöver punkt 4.2.3.4.3, beakta följande egenskaper hos järnvägsnätet:






  — | V ≤ 160 km/h: 0,7 ≤ tan γe < 0,8 |
| --- | --- | --- |

(h)

För enheter som är avsedda att användas i Österrike ska man vid kontroll av geometrikraven för kontakt mellan hjul och räls, utöver punkt 4.2.3.4.3, beakta följande egenskaper hos järnvägsnätet:

—

V ≤ 160 km/h: 0,7 ≤ tan γe < 0,8

| — | 160 km/h < V ≤ 200 km/h: 0,5 ≤ tan γe < 0,6 |
| --- | --- |

—

160 km/h < V ≤ 200 km/h: 0,5 ≤ tan γe < 0,6

| — | V > 200 km/h: 0,3 ≤ tan γe < 0,4 |
| --- | --- |

—

V > 200 km/h: 0,3 ≤ tan γe < 0,4

Överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med kraven ska registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse med kraven ska resultera i en begränsning av fordonshastigheten.

| (i) | För enheter som är avsedda att användas i Tyskland ska man vid kontroll av geometrikraven för kontakt mellan hjul och räls, utöver punkt 4.2.3.4.3, beakta följande egenskaper hos järnvägsnätet:






  — | V ≤ 160 km/tim: tan γe ≤ 0,8; |
| --- | --- | --- |

(i)

För enheter som är avsedda att användas i Tyskland ska man vid kontroll av geometrikraven för kontakt mellan hjul och räls, utöver punkt 4.2.3.4.3, beakta följande egenskaper hos järnvägsnätet:

—

V ≤ 160 km/tim: tan γe ≤ 0,8;

| — | 160 < V ≤ 230 km/tim: tan γe ≤ 0,5; |
| --- | --- |

—

160 < V ≤ 230 km/tim: tan γe ≤ 0,5;

| — | V > 230 km/tim: tan γe ≤ 0,3. |
| --- | --- |

—

V > 230 km/tim: tan γe ≤ 0,3.

Överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med kraven ska registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse med kraven ska resultera i en begränsning av fordonshastigheten.

| (21) | Enheter konstruerade för att trafikera system med spårvidden 1 668 mm måste överensstämma med punkterna 7.3.2.5 och 7.3.2.6, och följande specialfall ska beaktas:






  (a) | Överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med det specialfall avseende boggier konstruerade för att trafikera spårvidden 1 668 mm som avses i punkt 7.3.2.5a ska registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse ska utesluta Spaniens järnvägsnät med 1 668 mm spårvidd från området för användning. |
| --- | --- | --- |

(21)

(a)

Överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med det specialfall avseende boggier konstruerade för att trafikera spårvidden 1 668 mm som avses i punkt 7.3.2.5a ska registreras i det tekniska underlaget. Icke-överensstämmelse ska utesluta Spaniens järnvägsnät med 1 668 mm spårvidd från området för användning.

| (b) | Överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med det specialfall avseende placering av trappsteg för på- och avstigning som anges i punkt 7.3.2.6 i TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet ska registreras i det tekniska underlaget. Punkt 7.3.2.7 i TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet ska tillämpas för de enheter som är konstruerade för att trafikera system med spårvidden 1 435 mm och som inte överensstämmer med specialfallet. |
| --- | --- |

(b)

Överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med det specialfall avseende placering av trappsteg för på- och avstigning som anges i punkt 7.3.2.6 i TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet ska registreras i det tekniska underlaget. Punkt 7.3.2.7 i TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet ska tillämpas för de enheter som är konstruerade för att trafikera system med spårvidden 1 435 mm och som inte överensstämmer med specialfallet.

| (22) | Icke-överensstämmelse med de särskilda klimat- och miljöförhållanden som avses i punkt 7.4 ska leda till restriktioner för användning av det järnvägsnät för vilket det särskilda förhållandet har definierats. Däremot ska järnvägsnätet inte uteslutas från området för användning. |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Enheten ska märkas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 5. |
| --- | --- |

(23)

7.1.1.5.2   Ytterligare frivilliga villkor för personvagnar som är avsedda för användning i allmän drift

| 1. | Överensstämmelse med följande villkor 2–12 är frivillig och syftar till att underlätta utbyte av enheter som är avsedda för tågsammansättningar som inte bestäms i konstruktionsfasen, dvs. enheter för allmän drift. Efterlevnad av dessa bestämmelser garanterar inte fullständig utbytbarhet av enheter och befriar inte järnvägsföretag från sitt ansvar avseende användning av dessa enheter i en tågsammansättning enligt definition i punkt 6.2.7. Om sökanden väljer detta alternativ ska ett anmält organ bedöma överensstämmelsen inom EG-kontrollförfarandet. Detta ska rapporteras i intyget och i den tekniska dokumentationen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Enheten ska vara utrustad med ett manuellt koppelsystem, så som anges i punkterna 4.2.2.2.3 b och 5.3.2. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Enheten ska vara utrustad med ett bromssystem enligt EN-UIC, så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 12 och index 70. Bromssystemet ska provas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J-1, index 71. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Enheten ska uppfylla kraven i denna TSD åtminstone inom temperaturområdet T1 (–25 °C till +40 °C, nominellt) så som anges i punkt 4.2.6.1 och i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 18. |
| --- | --- |

4.

| 5. | De slutsignallyktor som krävs enligt punkt 4.2.7.1 ska utgöras av fasta slutsignallyktor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Om enheten har en övergång mellan vagnar ska övergången uppfylla den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 54. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tågvärmekabel för 1-fas kraftförsörjning ska överensstämma med punkt 4.2.11.6 punkt 2. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Det fysiska gränssnittet för signalöverföring mellan enheter ska säkerställa att kabel och kontakt för åtminstone en ledare är kompatibla med den 18-ledarkabel som definieras i diagram 2 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 61. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Den dörrstyrningsanordning som anges i punkt 4.2.5.5.3 ska överensstämma med de specifikationer som beskrivs i tillägg J.1, index 17. |
| --- | --- |

9.

7.1.2   Ändringar av rullande materiel i drift eller av en befintlig typ av rullande materiel

7.1.2.1   Inledning

| 1. | I punkt 7.1.2 fastställs de principer som ska tillämpas av de enheter som hanterar ändringarna och av godkännande enheter i enlighet med förfarandet för EG-kontroll som beskrivs i artiklarna 15.9 och 21.12 i och bilaga IV till direktiv (EU) 2016/797. Detta förfarande utvecklas ytterligare i artiklarna 13, 15 och 16 i genomförandeförordning (EU) 2018/545 och i beslut 2010/713/EU. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Denna punkt, 7.1.2, ska tillämpas vid alla ändringar av rullande materiel i drift eller av en befintlig typ av rullande materiel, även modernisering eller ombyggnad. Det ska inte tillämpas vid följande ändringar:






  — | En ändring som inte medför någon avvikelse från de tekniska underlag som åtföljer delsystemens EG-kontrollförklaringar, i förekommande fall. |
| --- | --- | --- |

2.

—

En ändring som inte medför någon avvikelse från de tekniska underlag som åtföljer delsystemens EG-kontrollförklaringar, i förekommande fall.

| — | En ändring som inte har en inverkan på grundläggande parametrar som inte omfattas av EG-försäkran, i förekommande fall. |
| --- | --- |

—

En ändring som inte har en inverkan på grundläggande parametrar som inte omfattas av EG-försäkran, i förekommande fall.

Innehavaren av fordonstypgodkännandet ska, på rimliga villkor, tillhandahålla de uppgifter som är nödvändiga för att bedöma ändringarna av enheten som hanterar ändringen.

7.1.2.2   Bestämmelser för att hantera ändringar av både rullande materiel och typ av rullande materiel

| 1. | Delar och grundparametrar i rullande materiel vilka inte påverkas av ändringen/ändringarna undantas från bedömningen av överensstämmelse med avseende på bestämmelserna i denna TSD. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 7.1.2.2a och 7.1.3 ska överensstämmelse med kraven i denna TSD, TSD Buller (se punkt 7.2 i den TSD:n) och TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet (se punkt 7.2.3 i den TSD:n) endast krävas för de grundparametrar i denna TSD som kan påverkas av ändringen/ändringarna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I enlighet med artiklarna 15 och 16 i genomförandeförordning (EU) 2018/545 och beslut 2010/713/EU och genom tillämpning av modulerna SB, SD eller SF och SH1 för EG-kontroll och, i förekommande fall i enlighet med artikel 15.5 i direktiv (EU) 2016/797, ska den enhet som hanterar ändringen underrätta ett anmält organ om alla ändringar som påverkar delsystemets överensstämmelse med kraven i relevanta TSD:er som kräver nya kontroller av ett anmält organ. Denna information ska lämnas av den enhet som hanterar ändringen tillsammans med motsvarande hänvisningar till den tekniska dokumentationen rörande befintligt EG-typkontrollintyg eller befintligt EG-konstruktionskontrollintyg. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Utan att det påverkar tillämpningen av den allmänna säkerhetsbedömning som föreskrivs i artikel 21.12 b i direktiv (EU) 2016/797, krävs, i fråga om ändringar som kräver omvärdering av säkerhetskraven i punkterna 4.2.3.4.2, 4.2.3.5.3, 4.2.4.2.2, 4.2.5.3.5, 4.2.5.5.8 och 4.2.5.5.9, att det förfarande som anges i punkt 6.2.3.5 tillämpas. I tabell 17 anges när ett nytt godkännande krävs.

  Tabell 17


  Fordon som ursprungligen bedömts enligt ... | Första metoden i punkt 3 i avsnitt 6.2.3.5 | Andra metoden i punkt 3 i avsnitt 6.2.3.5 | Gemensam säkerhetsmetod för riskvärdering och riskbedömning ej tillämpad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ändring bedömd enligt... | Första metoden i punkt 3 i avsnitt 6.2.3.5 | Inget nytt godkännande krävs | Kontrollera  (2) | Inget nytt godkännande krävs |
| Andra metoden i punkt 3 i avsnitt 6.2.3.5 | Kontrollera  (2) | Kontrollera  (2) | Kontrollera  (2) |
| Gemensam säkerhetsmetod för riskvärdering och riskbedömning ej tillämpad | Inte möjligt | Inte möjligt | Inte möjligt |

4.

Tabell 17

Fordon som ursprungligen bedömts enligt ...

Första metoden i punkt 3 i avsnitt 6.2.3.5

Andra metoden i punkt 3 i avsnitt 6.2.3.5

Gemensam säkerhetsmetod för riskvärdering och riskbedömning ej tillämpad

Ändring bedömd enligt...

Första metoden i punkt 3 i avsnitt 6.2.3.5

Inget nytt godkännande krävs

Kontrollera  (2)

Inget nytt godkännande krävs

Andra metoden i punkt 3 i avsnitt 6.2.3.5

Kontrollera  (2)

Kontrollera  (2)

Kontrollera  (2)

Gemensam säkerhetsmetod för riskvärdering och riskbedömning ej tillämpad

Inte möjligt

Inte möjligt

Inte möjligt

| 4a. | Utan att det påverkar tillämpningen av den allmänna säkerhetsbedömning som föreskrivs i artikel 21.12 b i direktiv (EU) 2016/797, ska, i fråga om ändringar som påverkar de krav som anges i avsnitten 4.2.4.9, 4.2.9.3.1 och 4.2.10.3.4 och som kräver en ny funktionssäkerhetsanalys, ett nytt godkännande för utsläppande på marknaden krävas, såvida inte det anmälda organet drar slutsatsen att de säkerhetsrelaterade krav som omfattas av funktionssäkerhetsanalysen förbättras eller upprätthålls. Det anmälda organet tar hänsyn till den reviderade underhålls- och driftdokumentationen i sin bedömning, där så krävs. |
| --- | --- |

4a.

| 5. | Nationella övergångsstrategier till följd av genomförandet av andra TSD:er (t.ex. TSD:er som omfattar fasta installationer) ska beaktas vid beslut om i vilken omfattning de TSD:er som omfattar rullande materiel behöver tillämpas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | De grundläggande konstruktionsegenskaperna hos rullande materiel fastställs i tabell 17a och tabell 17b nedan. På grundval av dessa tabeller och av säkerhetsbedömningen som föreskrivs i artikel 21.12 b i direktiv (EU) 2016/797 ska ändringarna klassificeras enligt följande:






  a) | Enligt artikel 15.1 c i genomförandeförordning (EU) 2018/545 om de överstiger de tröskelvärden som anges i kolumn 3 och understiger de tröskelvärden som anges i kolumn 4, om inte säkerhetsbedömningen som föreskrivs i artikel 21.12 b i direktiv (EU) 2016/797 kräver att de ska klassificeras i enlighet med artikel 15.1 d i genomförandeförordning (EU) 2018/545, eller |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Enligt artikel 15.1 c i genomförandeförordning (EU) 2018/545 om de överstiger de tröskelvärden som anges i kolumn 3 och understiger de tröskelvärden som anges i kolumn 4, om inte säkerhetsbedömningen som föreskrivs i artikel 21.12 b i direktiv (EU) 2016/797 kräver att de ska klassificeras i enlighet med artikel 15.1 d i genomförandeförordning (EU) 2018/545, eller

| b) | enligt artikel 15.1 d i genomförandeförordning (EU) 2018/545 om de överstiger de tröskelvärden som anges i kolumn 4 eller om säkerhetsbedömningen som föreskrivs i artikel 21.12 b i direktiv (EU) 2016/797 kräver att de ska klassificeras i enlighet med artikel 15.1 d i genomförandeförordning (EU) 2018/545. |
| --- | --- |

b)

enligt artikel 15.1 d i genomförandeförordning (EU) 2018/545 om de överstiger de tröskelvärden som anges i kolumn 4 eller om säkerhetsbedömningen som föreskrivs i artikel 21.12 b i direktiv (EU) 2016/797 kräver att de ska klassificeras i enlighet med artikel 15.1 d i genomförandeförordning (EU) 2018/545.

Fastställandet av huruvida ändringarna ligger bortom eller över de tröskelvärden som anges i första stycket ska göras i förhållande till parametervärdena vid tidpunkten för det senaste godkännandet av den rullande materielen eller typen av rullande materiel.

| 7. | Ändringar som inte omfattas av punkt 7.1.2.2.6 anses inte ha någon inverkan på grundläggande konstruktionsegenskaper och kan klassificeras enligt artikel 15.1 a eller artikel 15.1 b i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/545, såvida inte säkerhetsbedömningen som föreskrivs i artikel 21.12 b i direktiv (EU) 2016/797 kräver att de ska klassificeras enligt artikel 15.1 d i genomförandeförordning (EU) 2018/545. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Den säkerhetsbedömning som föreskrivs i artikel 21.12 b i direktiv (EU) 2016/797 ska omfatta ändringar som berör de grundläggande parametrarna i tabellen i punkt 3.1 och berör alla de väsentliga kraven, särskilt kraven avseende ’säkerhet’ och ’teknisk kompatibilitet’. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 7.1.2.2a ska alla ändringar fortsättningsvis överensstämma med tillämpliga TSD:er oavsett klassificering. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Utbyte av ett eller flera fordon inom en fast sammansättning efter en allvarlig skada kräver inte en bedömning av överensstämmelse med denna TSD, så länge enhetens eller fordonets/fordonens tekniska parametrar och funktion är oförändrade jämfört med den/de enheter/fordon de ersätter. Sådana enheter måste vara spårbara och certifierade i enlighet med några nationella eller internationella bestämmelser eller någon praxis som är allmänt erkänd inom järnvägsområdet.

  Tabell 17a


  Grundläggande konstruktionsegenskaper som rör grundläggande parametrar som anges i denna TSD









  Punkt i TSD:n | Relaterad(e) grundläggande konstruktionsegenskap(er) | Ändringar som påverkar den grundläggande konstruktionsegenskapen och som inte klassificeras i enlighet med artikel 21.12 a i direktiv (EU) 2016/797 | Ändringar som påverkar den grundläggande konstruktionsegenskapen och som klassificeras i enlighet med artikel 21.12 a i direktiv (EU) 2016/797 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.2.3 | Drag- och stötinrättning. |

10.

Tabell 17a

Grundläggande konstruktionsegenskaper som rör grundläggande parametrar som anges i denna TSD

Punkt i TSD:n

Relaterad(e) grundläggande konstruktionsegenskap(er)

Ändringar som påverkar den grundläggande konstruktionsegenskapen och som inte klassificeras i enlighet med artikel 21.12 a i direktiv (EU) 2016/797

Ändringar som påverkar den grundläggande konstruktionsegenskapen och som klassificeras i enlighet med artikel 21.12 a i direktiv (EU) 2016/797

4.2.2.2.3

Drag- och stötinrättning.

Typ av drag- och stötinrättning

Ändring av typ av drag- och stötinrättning

Ej tillämpligt

| 4.2.2.10 | Lastfall och uppmätt vikt |
| --- | --- |

4.2.2.10

Lastfall och uppmätt vikt

| 4.2.3.2.1 | Parametern axellast |
| --- | --- |

4.2.3.2.1

Parametern axellast

Projekterad vikt i driftskick.

Ändring i någon av de motsvarande grundläggande konstruktionsegenskaperna, vilket resulterar i en förändring av den eller de EN-linjekategorier fordonet är kompatibelt med

Ej tillämpligt

Projekterad vikt vid normal nyttolast

Projekterad vikt vid extrem nyttolast

Vikt i driftskick

Vikt i drift vid normal nyttolast

Högsta konstruktionshastighet (km/tim)

Statisk axellast i driftskick

Statisk axellast vid extrem nyttolast

Fordonets längd

Statisk axellast vid normal nyttolast

Placering av axlarna längs med enheten (axelavstånd).

EN-linjekategori(er)

Fordonets totala vikt (för varje fordon i enheten).

Ändring i någon av de motsvarande grundläggande konstruktionsegenskaperna, vilket resulterar i en förändring av den eller de EN-linjekategorier fordonet är kompatibelt med

Ändring på mer än ± 10 %

Vikt per hjul

Ändring i någon av de motsvarande grundläggande konstruktionsegenskaperna, vilket resulterar i en förändring av den eller de EN-linjekategorier fordonet är kompatibelt med.

Ändring på mer än ± 10 %

Ej tillämpligt

| 4.2.3.1 | Fordonsprofiler |
| --- | --- |

4.2.3.1

Fordonsprofiler

Referensprofil

Ej tillämpligt

Ändring av referensprofilen som fordonet överensstämmer med

Minsta vertikala konvexa kurvradiekapacitet

Ändring av den minsta vertikala konvexa kurvradiekapacitet som fordonet är kompatibelt med, med mer än 10 %

Ej tillämpligt

Minsta vertikala konkava kurvradiekapacitet

Ändring av den minsta vertikala konkava kurvradiekapacitet som fordonet är kompatibelt med, med mer än 10 %

Ej tillämpligt

| 4.2.3.3.1 | Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem |
| --- | --- |

4.2.3.3.1

Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem

Kompatibilitet med tågdetekteringssystem

Ej tillämpligt

Ändring av deklarerad kompatibilitet med en eller fler av följande tre tågdetekteringssystem:

| — | Spårledning |
| --- | --- |

—

Spårledning

| — | Axelräknare |
| --- | --- |

—

Axelräknare

| — | Slingutrustning |
| --- | --- |

—

Slingutrustning

Flänssmörjning

Montering/borttagande av flänssmörjningsfunktionen

Ej tillämpligt

Möjlighet att förhindra användning av flänssmörjning

Ej tillämpligt

Montering/borttagande av det reglage som förhindrar användning av flänssmörjning

| 4.2.3.3.2 | Övervakning av axellagers tillstånd |
| --- | --- |

4.2.3.3.2

Övervakning av axellagers tillstånd

Fordonsbaserat detekteringssystem

Montering av fordonsbaserat detekteringssystem

Borttagande av fordonsbaserat detekteringssystem

| 4.2.3.4. | Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Gångdynamiska egenskaper hos rullande materiel

Kombination av högsta tillåtna hastighet och maximal rälsförhöjningsbrist för vilken fordonet bedömdes

Ej tillämpligt

Ökning av högsta tillåtna hastighet med mer än 15 km/tim eller ändring med mer än ± 10 % av maximal tillåten rälsförhöjningsbrist

Rällutning

Ej tillämpligt

Ändring av rällutning(ar) som fordonet överensstämmer med (1)

| 4.2.3.5.2.1 | Mekaniska och geometriska egenskaper hos hjulpar |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.1

Mekaniska och geometriska egenskaper hos hjulpar

Spårvidd

Ej tillämpligt

Ändring av den spårvidd som hjulparet är förenligt med

| 4.2.3.5.2.2 | Egenskaper för hjul |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.2

Egenskaper för hjul

Minsta tillåtna hjuldiameter vid drift

Ändring av minsta tillåtna hjuldiameter vid drift med mer än ± 10 mm

Ej tillämpligt

| 4.2.3.5.2.3 | Automatiska system för variabel spårvidd |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.3

Automatiska system för variabel spårvidd

Spårviddsväxlare

Ändring av fordonet som leder till en ändring av den eller de omställningsmekanism(er) som hjulparet är förenligt med

Ändring av spårvidd(er) hjulparet är förenligt med

| 4.2.3.6 | Minsta kurvradie |
| --- | --- |

4.2.3.6

Minsta kurvradie

Minsta horisontella kurvradiekapacitet

Ökning av minsta horisontella kurvradie på mer än 5 m

Ej tillämpligt

| 4.2.4.5.1 | Bromsprestanda – Allmänna krav |
| --- | --- |

4.2.4.5.1

Bromsprestanda – Allmänna krav

Högsta medelretardation

Ändring med mer än ± 10 % av högsta medelretardation

Ej tillämpligt

| 4.2.4.5.2 | Bromsprestanda – Nödbromssystem |
| --- | --- |

4.2.4.5.2

Bromsprestanda – Nödbromssystem

Stoppsträcka och retardationskurva för varje lastfall per högsta hastighet som fordonet är konstruerat för

Ändring av stoppsträckan med mer än ± 10 %

Anmärkning: Bromstal (även benämnt lambda eller bromsprocent) eller bromsvikt används också och kan härledas (direkt eller via stoppsträckan) ur retardationskurvorna genom beräkning.

Den tillåtna ändringen är densamma (± 10 %)

Ej tillämpligt

| 4.2.4.5.3 | Bromsprestanda – Driftbromsning |
| --- | --- |

4.2.4.5.3

Bromsprestanda – Driftbromsning

Stoppsträcka och maximal retardation för lastfallet ’projekterad vikt vid normal nyttolast’ vid den högsta hastighet som fordonet är konstruerat för.

Ändring av stoppsträckan med mer än ± 10 %

Ej tillämpligt

| 4.2.4.5.4 | Bromsprestanda – Termisk kapacitet |
| --- | --- |

4.2.4.5.4

Bromsprestanda – Termisk kapacitet

Bromsens högsta termiska energikapacitet

Ej tillämpligt

Ändring av bromsens högsta termiska energi >= 10 %

Termisk kapacitet uttryckt som linjens största lutning, tillhörande längd och drifthastighet

Ändring av linjens största lutning, tillhörande längd eller drifthastighet för vilket bromssystemet är konstruerat, i förhållande till bromsens termiska energikapacitet

| 4.2.4.5.5 | Bromsprestanda – Parkeringsbroms |
| --- | --- |

4.2.4.5.5

Bromsprestanda – Parkeringsbroms

Maximal lutning vid vilken enheten hålls stillastående enbart med hjälp av parkeringsbromsen (om sådan är installerad på fordonet)

Ändring av deklarerad maximal lutning med mer än ± 10 %

Ej tillämpligt

| 4.2.4.6.2 | Fastbromsningsskyddssystem |
| --- | --- |

4.2.4.6.2

Fastbromsningsskyddssystem

Fastbromsningsskyddssystem

Ej tillämpligt

Montering/borttagande av fastbromsningsskyddsfunktionen

| 4.2.4.8.2 | Magnetskenbroms |
| --- | --- |

4.2.4.8.2

Magnetskenbroms

Magnetskenbroms

Ej tillämpligt

Montering/borttagande av magnetskenbromsfunktionen

Möjlighet att förhindra användning av magnetskenbromsen

Ej tillämpligt

Montering/borttagande av den bromsstyrning som möjliggör aktivering/avaktivering av magnetskenbromsen

| 4.2.4.8.3 | Virvelströmsbroms |
| --- | --- |

4.2.4.8.3

Virvelströmsbroms

Virvelströmsbroms

Ej tillämpligt

Montering/borttagande av virvelströmsbromsfunktionen

Möjlighet att förhindra användning av virvelströmsbromsen

Ej tillämpligt

Montering/borttagande av den bromsstyrning som möjliggör aktivering/avaktivering av virvelströmsbromsen

| 4.2.6.1.1 | Temperatur |
| --- | --- |

4.2.6.1.1

Temperatur

Temperaturintervall

Ändring av temperaturintervall (T1, T2 och T3)

Ej tillämpligt

| 4.2.6.1.2 | Snö, is och hagel |
| --- | --- |

4.2.6.1.2

Snö, is och hagel

Snö, is och hagel

Ändring av det valda intervallet för ’snö, is och hagel’ (nominell eller svår)

Ej tillämpligt

| 4.2.8.2.2 | Drift inom olika spännings- och frekvensområden |
| --- | --- |

4.2.8.2.2

Drift inom olika spännings- och frekvensområden

Banmatningssystem (spänning och frekvens)

Ej tillämpligt

Byte av spänning/frekvens för banmatningssystemet

(AC 25 kV 50 Hz, AC 15 kV 16,7 Hz, DC 3 kV, DC 1,5 kV, DC 750 V, kontaktskena, m.fl.)

| 4.2.8.2.3 | Återmatande broms, som återför energi till kontaktledningen |
| --- | --- |

4.2.8.2.3

Återmatande broms, som återför energi till kontaktledningen

Återmatande broms

Ej tillämpligt

Montering/borttagande av funktionen återmatande broms

Möjlighet att förhindra användning av återmatande broms, om sådan är installerad

Montering/borttagande av möjligheten att förhindra användning av återmatande broms

Ej tillämpligt

| 4.2.8.2.4 | Största effekt och ström som kan tas från kontaktledningen |
| --- | --- |

4.2.8.2.4

Största effekt och ström som kan tas från kontaktledningen

Gäller endast för eldrivna enheter med högre effekt än 2 MW:

Effekt- eller strömbegränsningsfunktion

Effekt- eller strömbegränsningsfunktion installerad/borttagen

Ej tillämpligt

| 4.2.8.2.5 | Största ström vid stillastående |
| --- | --- |

4.2.8.2.5

Största ström vid stillastående

Största ström vid stillastående per strömavtagare för varje likströmssystem som fordonet är utrustat för

Ändring av det största värdet för strömmen med 50 A utan att överskrida den gräns som anges i denna TSD

Ej tillämpligt

Fordon som kan lagra elenergi för traktionsändamål och ladda från kontaktledning vid stillastående

Tillägg eller borttagande av funktionen

Ej tillämpligt

| 4.2.8.2.9.1.1 | Höjd för samverkan med kontakttrådar (fordonsnivå) |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.1.1

Höjd för samverkan med kontakttrådar (fordonsnivå)

Strömavtagarens höjd för samverkan med kontaktledningen (över rälsöverkant)

Ändring av höjd för samverkan som möjliggör/inte längre möjliggör mekanisk kontakt med en av kontaktledningarna vid höjder över rälsöverkanten mellan:

| | 4 800 mm och 6 500 mm |
| --- | --- |

4 800 mm och 6 500 mm

| | 4 500  mm och 6 500 mm |
| --- | --- |

4 500  mm och 6 500 mm

| | 5 550  mm och 6 800  mm |
| --- | --- |

5 550  mm och 6 800  mm

| | 5 600  mm och 6 600  mm |
| --- | --- |

5 600  mm och 6 600  mm

Ej tillämpligt

| 4.2.8.2.9.2 | Geometri för strömavtagartopp (driftskompatibilitetskomponentnivå) |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.2

Geometri för strömavtagartopp (driftskompatibilitetskomponentnivå)

Geometri för strömavtagartopp

Ej tillämpligt

Ändring av strömavtagartoppens geometri till eller från en av de typer som definieras i punkterna 4.2.8.2.9.2.1, 4.2.8.2.9.2.2 eller 4.2.8.2.9.2.3

| 4.2.8.2.9.4.2 | Kolslitskenans material |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.4.2

Kolslitskenans material

Kolslitskenans material

Ny kolslitskena enligt 4.2.8.2.9.4.2 punkt 3

Ej tillämpligt

| 4.2.8.2.9.6 | Strömavtagarens kontaktkraft och dynamiska egenskaper |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.6

Strömavtagarens kontaktkraft och dynamiska egenskaper

Medelkontaktkraftkurva

Ändring som kräver en ny bedömning av strömavtagarens dynamiska beteende.

Ej tillämpligt

| 4.2.8.2.9.7 | Strömavtagarnas avstånd (fordonsnivå) |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.7

Strömavtagarnas avstånd (fordonsnivå)

Antal strömavtagare och kortaste avståndet mellan två strömavtagare

Ej tillämpligt

När avståndet mellan två på varandra följande strömavtagare i fasta eller fördefinierade sammansättningar med den bedömda enheten minskas genom att ett fordon avlägsnas

| 4.2.8.2.9.10 | Sänkning av strömavtagare (fordonsnivå) |
| --- | --- |

4.2.8.2.9.10

Sänkning av strömavtagare (fordonsnivå)

Automatisk sänkanordning

Funktionen automatisk sänkningsanordning monteras/tas bort

Ej tillämpligt

| 4.2.9.3.7 | Signalbehandling för detektering och förebyggande av urspårning |
| --- | --- |

4.2.9.3.7

Signalbehandling för detektering och förebyggande av urspårning

Förekomst av signalbehandling för förebyggande och detektering av urspårning

Montering/borttagande av funktionen för förebyggande/detektering

Ej tillämpligt

| 4.2.9.3.7a | Fordonsbaserad funktion för detektering och förebyggande av urspårning |
| --- | --- |

4.2.9.3.7a

Fordonsbaserad funktion för detektering och förebyggande av urspårning

Förekomst av funktion för förebyggande och detektering av urspårning

Montering/borttagande av funktionen för förebyggande/detektering

Ej tillämpligt

| 4.2.10.1 | Allmänt och kategorisering |
| --- | --- |

4.2.10.1

Allmänt och kategorisering

Brandsäkerhetskategori

Ej tillämpligt

Ändring av brandsäkerhetskategori

| 4.2.12.2 | Allmän dokumentation – antal enheter vid multipeldrift |
| --- | --- |

4.2.12.2

Allmän dokumentation – antal enheter vid multipeldrift

Högsta antalet tågsätt eller lok som kopplas samman vid multipeldrift

Ej tillämpligt

Ändring av högsta tillåtna antalet tågsätt eller lok som kopplas samman vid multipeldrift

| 4.2.12.2 | Allmän dokumentation – antal fordon i en enhet |
| --- | --- |

4.2.12.2

Allmän dokumentation – antal fordon i en enhet

Endast för fasta sammansättningar:

Fordon som utgör den fasta sammansättningen

Ej tillämpligt

Ändring av antalet fordon som utgör den fasta sammansättningen

Tabell 17b

Grundläggande konstruktionsegenskaper som rör grundläggande parametrar som anges i TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet

| Punkt i TSD:n | Relaterad(e) grundläggande konstruktionsegenskap(er) | Ändringar som påverkar den grundläggande konstruktionsegenskapen och som inte klassificeras i enlighet med artikel 21.12 a i direktiv (EU) 2016/797 | Ändringar som påverkar den grundläggande konstruktionsegenskapen och som klassificeras i enlighet med artikel 21.12 a i direktiv (EU) 2016/797 |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.2.11 | Placering av trappsteg för på- och avstigning |

Punkt i TSD:n

Relaterad(e) grundläggande konstruktionsegenskap(er)

Ändringar som påverkar den grundläggande konstruktionsegenskapen och som inte klassificeras i enlighet med artikel 21.12 a i direktiv (EU) 2016/797

Ändringar som påverkar den grundläggande konstruktionsegenskapen och som klassificeras i enlighet med artikel 21.12 a i direktiv (EU) 2016/797

2.2.11

Placering av trappsteg för på- och avstigning

Plattformshöjder som fordonet är konstruerat för.

Ej tillämpligt

Ändring av den plattformshöjd som fordonet är förenligt med

| 11. | För att fastställa EG-typgodkännandeintyget eller konstruktionskontrollintyget kan det anmälda organ som valts ut av den enhet som hanterar ändringen hänvisa till följande:






  — | Det ursprungliga EG-typgodkännandeintyget eller konstruktionskontrollintyget för delar av konstruktionen som inte har ändrats, eller för delar som ändrats men som inte påverkar delsystemets överensstämmelse, så länge det fortfarande är giltigt. |
| --- | --- | --- |

11.

—

Det ursprungliga EG-typgodkännandeintyget eller konstruktionskontrollintyget för delar av konstruktionen som inte har ändrats, eller för delar som ändrats men som inte påverkar delsystemets överensstämmelse, så länge det fortfarande är giltigt.

| — | Ytterligare EG-typgodkännandeintyg eller konstruktionskontrollintyg (som ändrar det ursprungliga intyget) för ändrade delar av konstruktionen vilka påverkar överensstämmelsen för delsystemet med de TSD:er som avses i den certifieringsram som anges i punkt 7.1.3.1.1. |
| --- | --- |

—

Ytterligare EG-typgodkännandeintyg eller konstruktionskontrollintyg (som ändrar det ursprungliga intyget) för ändrade delar av konstruktionen vilka påverkar överensstämmelsen för delsystemet med de TSD:er som avses i den certifieringsram som anges i punkt 7.1.3.1.1.

Om giltighetstiden för EG-typgodkännandeintyget eller konstruktionskontrollintyget för den ursprungliga typen är begränsad till 7 år (på grund av tillämpningen av det tidigare konceptet med fas A/B) ska giltighetstiden för EG-typgodkännandeintyget eller konstruktionskontrollintyget för den ändrade typen, typvarianten eller typversionen begränsas till 14 år efter dagen för sökandens utnämning av ett anmält organ för den första typen av rullande materiel (början av fas A i det ursprungliga EG-typgodkännandeintyget eller konstruktionskontrollintyget).

| 12. | I vilket fall som helst ska den enhet som hanterar ändringen säkerställa att den tekniska dokumentation som rör EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget uppdateras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Det hänvisas till den uppdaterade tekniska dokumentationen som rör EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget i det tekniska underlag som åtföljer EG-kontrollförklaringen som utfärdats av den enhet som hanterar ändringen av den rullande materiel som förklarats överensstämma med den ändrade typen. |
| --- | --- |

13.

7.1.2.2a   Särskilda bestämmelser för rullande materiel i drift som inte omfattas av en EG-kontrollförklaring med ett första godkännande för ibruktagande före den 1 januari 2015

Utöver punkt 7.1.2.2 ska följande regler tillämpas på rullande materiel i drift med ett första godkännande för ibruktagande före den 1 januari 2015, om ändringens omfattning har en inverkan på grundläggande parametrar som inte omfattas av EG-kontrollförklaringen (i förekommande fall).

| (1) | Överensstämmelse med de tekniska kraven i denna TSD ska anses vara uppnådd när en grundparameter förbättras i riktning mot de prestanda som anges i TSD:n och den enhet som hanterar ändringen visar att de motsvarande väsentliga kraven är uppfyllda och säkerhetsnivån upprätthålls och, i den mån det är rimligen genomförbart, förbättras. Den enhet som hanterar ändringen ska i detta fall motivera varför de prestanda som anges i TSD:n inte uppnåddes, med beaktande av punkt 5 i punkt 7.1.2.2. Denna motivering ska ingå i eventuellt tekniskt underlag eller i fordonets ursprungliga tekniska dokumentation. |
| --- | --- |

(1)

Överensstämmelse med de tekniska kraven i denna TSD ska anses vara uppnådd när en grundparameter förbättras i riktning mot de prestanda som anges i TSD:n och den enhet som hanterar ändringen visar att de motsvarande väsentliga kraven är uppfyllda och säkerhetsnivån upprätthålls och, i den mån det är rimligen genomförbart, förbättras. Den enhet som hanterar ändringen ska i detta fall motivera varför de prestanda som anges i TSD:n inte uppnåddes, med beaktande av punkt 5 i punkt 7.1.2.2. Denna motivering ska ingå i eventuellt tekniskt underlag eller i fordonets ursprungliga tekniska dokumentation.

| (2) | Den bestämmelse som anges i punkt 1 är inte tillämplig på ändringar av grundparametrar klassificerade i enlighet med artikel 21.12 a i direktiv (EU) 2016/797, så som anges i tabellerna 17c och 17d. För dessa ändringar är överensstämmelse med kraven i denna TSD obligatorisk.

  Tabell 17c


  Ändringar av grundläggande parametrar för vilka överensstämmelse med kraven i TSD är obligatorisk för rullande materiel som inte innehar ett EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyg








  Punkt i TSD:n | Relaterad(e) grundläggande konstruktionsegenskap(er) | Ändringar som påverkar den grundläggande konstruktionsegenskapen och som klassificeras i enlighet med artikel 21.12 a i direktiv (EU) 2016/797 |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.3.1 | Fordonsprofiler |

(2)

Den bestämmelse som anges i punkt 1 är inte tillämplig på ändringar av grundparametrar klassificerade i enlighet med artikel 21.12 a i direktiv (EU) 2016/797, så som anges i tabellerna 17c och 17d. För dessa ändringar är överensstämmelse med kraven i denna TSD obligatorisk.

Tabell 17c

Ändringar av grundläggande parametrar för vilka överensstämmelse med kraven i TSD är obligatorisk för rullande materiel som inte innehar ett EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyg

Punkt i TSD:n

Relaterad(e) grundläggande konstruktionsegenskap(er)

Ändringar som påverkar den grundläggande konstruktionsegenskapen och som klassificeras i enlighet med artikel 21.12 a i direktiv (EU) 2016/797

4.2.3.1

Fordonsprofiler

Referensprofil

Ändring av referensprofilen som fordonet överensstämmer med

| 4.2.3.3.1 | Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem |
| --- | --- |

4.2.3.3.1

Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem

Kompatibilitet med tågdetekteringssystem

Ändring av deklarerad kompatibilitet med en eller fler av följande tre tågdetekteringssystem:

| — | Spårledning |
| --- | --- |

—

Spårledning

| — | Axelräknare |
| --- | --- |

—

Axelräknare

| — | Slingutrustning |
| --- | --- |

—

Slingutrustning

| 4.2.3.3.2 | Övervakning av axellagers tillstånd |
| --- | --- |

4.2.3.3.2

Övervakning av axellagers tillstånd

Fordonsbaserat detekteringssystem

Montering/borttagande av fordonsbaserat detekteringssystem

| 4.2.3.5.2.1 | Mekaniska och geometriska egenskaper hos hjulpar |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.1

Mekaniska och geometriska egenskaper hos hjulpar

Spårvidd

Ändring av den spårvidd som hjulparet är förenligt med

| 4.2.3.5.2.3 | Automatiska system för variabel spårvidd |
| --- | --- |

4.2.3.5.2.3

Automatiska system för variabel spårvidd

Spårviddsväxlare

Ändring av spårvidd(er) hjulparet är förenligt med

| 4.2.8.2.3 | Återmatande broms, som återför energi till kontaktledningen |
| --- | --- |

4.2.8.2.3

Återmatande broms, som återför energi till kontaktledningen

Återmatande broms

Montering/borttagande av funktionen återmatande broms

Tabell 17d

Ändringar av grundläggande parametrar i TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet för vilka överensstämmelse med kraven i TSD är obligatorisk för rullande materiel som inte innehar ett EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyg

| Punkt i TSD:n | Relaterad(e) grundläggande konstruktionsegenskap(er) | Ändringar som påverkar den grundläggande konstruktionsegenskapen och som klassificeras i enlighet med artikel 21.12 a i direktiv (EU) 2016/797 |
| --- | --- | --- |
| 4.2.2.11 | Placering av trappsteg för på- och avstigning |

Punkt i TSD:n

Relaterad(e) grundläggande konstruktionsegenskap(er)

Ändringar som påverkar den grundläggande konstruktionsegenskapen och som klassificeras i enlighet med artikel 21.12 a i direktiv (EU) 2016/797

4.2.2.11

Placering av trappsteg för på- och avstigning

Plattformshöjder som fordonet är konstruerat för.

Ändring av den plattformshöjd som fordonet är förenligt med

7.1.2.2b   Särskilda bestämmelser för fordon som ändrats för att undersöka tillförlitligheten av tekniska innovationer under en begränsad tidsperiod

| 1. | Följande regler ska tillämpas, utöver punkt 7.1.2.2, vid ändringar av enskilda godkända fordon i syfte att undersöka prestanda och tillförlitlighet av tekniska innovationer under en fast tidsperiod som inte är längre än ett år. De inte tillämpas om samma ändringar görs för flera fordon. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Överensstämmelse med de tekniska kraven i denna TSD ska anses vara uppnådd när en grundparameter är oförändrad eller förbättras i riktning mot de prestanda som anges i TSD:n och den enhet som hanterar ändringen visar att de motsvarande väsentliga kraven är uppfyllda och säkerhetsnivån upprätthålls och, i den mån det är rimligen genomförbart, förbättras. |
| --- | --- |

2.

7.1.3   Bestämmelser avseende EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyg

7.1.3.1   Delsystemet Rullande materiel

7.1.3.1.1   Definitioner

| (1) | den första bedömningsramen:
  de TSD:er (dvs. denna TSD, TSD Buller och TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet) som är tillämpliga i början av konstruktionsfasen när det anmälda organet anlitas av sökanden. |
| --- | --- |

(1)

de TSD:er (dvs. denna TSD, TSD Buller och TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet) som är tillämpliga i början av konstruktionsfasen när det anmälda organet anlitas av sökanden.

| (2) | certifieringsram:
  de TSD:er (dvs. denna TSD, TSD Buller och TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet) som är tillämpliga vid tidpunkten för utfärdande av EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget. Certifieringsramen är den första bedömningsramen, ändrad genom revideringar av TSD:er som trätt i kraft under konstruktionsfasen. |
| --- | --- |

(2)

de TSD:er (dvs. denna TSD, TSD Buller och TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet) som är tillämpliga vid tidpunkten för utfärdande av EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget. Certifieringsramen är den första bedömningsramen, ändrad genom revideringar av TSD:er som trätt i kraft under konstruktionsfasen.

| (3) | konstruktionsfas:
  den period som inleds så snart ett anmält organ som är ansvarigt för EG-kontroll anlitas av sökanden, och som avslutas när EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget utfärdas.
  En konstruktionsfas kan omfatta en typ och en eller flera typvarianter och typversioner. Konstruktionsfasen anses vara inledd för alla typvarianter och typversioner samtidigt som för huvudtypen. |
| --- | --- |

(3)

den period som inleds så snart ett anmält organ som är ansvarigt för EG-kontroll anlitas av sökanden, och som avslutas när EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget utfärdas.

En konstruktionsfas kan omfatta en typ och en eller flera typvarianter och typversioner. Konstruktionsfasen anses vara inledd för alla typvarianter och typversioner samtidigt som för huvudtypen.

| (4) | produktionsfas:
  den period under vilken delsystemen rullande materiel får släppas ut på marknaden på grundval av en EG-kontrollförklaring som hänvisar till ett giltigt EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg. |
| --- | --- |

(4)

den period under vilken delsystemen rullande materiel får släppas ut på marknaden på grundval av en EG-kontrollförklaring som hänvisar till ett giltigt EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg.

| (5) | rullande materiel i drift:
  rullande materiel som är registrerat med registreringskod ’00’ (’Giltig’) i det nationella fordonsregistret i enlighet med kommissionens beslut 2007/756/EG eller i det europeiska fordonsregistret i enlighet med kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1614 och underhålls i ett säkert skick i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/779 (*18). |
| --- | --- |

(5)

rullande materiel som är registrerat med registreringskod ’00’ (’Giltig’) i det nationella fordonsregistret i enlighet med kommissionens beslut 2007/756/EG eller i det europeiska fordonsregistret i enlighet med kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1614 och underhålls i ett säkert skick i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/779 (*18).

7.1.3.1.2   Bestämmelser avseende EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyg

| 1. | Det anmälda organet ska utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget och hänvisa till certifieringsramen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | När en reviderad version av denna TSD, TSD Buller eller TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet träder i kraft under konstruktionsfasen ska det anmälda organet utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget enligt följande regler:






  — | För ändringar i TSD:er som inte nämns i tillägg L innebär överensstämmelse med den första bedömningsramen även överensstämmelse med certifieringsramen. Det anmälda organet ska utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget och hänvisa till certifieringsramen utan ytterligare bedömning. |
| --- | --- | --- |

2.

—

För ändringar i TSD:er som inte nämns i tillägg L innebär överensstämmelse med den första bedömningsramen även överensstämmelse med certifieringsramen. Det anmälda organet ska utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget och hänvisa till certifieringsramen utan ytterligare bedömning.

| — | För ändringar i de TSD:er som det hänvisas till i tillägg L är tillämpningen av dessa obligatorisk i enlighet med de övergångsregler som definieras i det tillägget. Under övergångsperioden ska det anmälda organet utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget och hänvisa till certifieringsramen utan ytterligare bedömning. Det anmälda organet ska i EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget förteckna alla punkter som bedömts enligt den första bedömningsramen. |
| --- | --- |

—

För ändringar i de TSD:er som det hänvisas till i tillägg L är tillämpningen av dessa obligatorisk i enlighet med de övergångsregler som definieras i det tillägget. Under övergångsperioden ska det anmälda organet utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget och hänvisa till certifieringsramen utan ytterligare bedömning. Det anmälda organet ska i EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget förteckna alla punkter som bedömts enligt den första bedömningsramen.

| 3. | När flera reviderade versioner av denna TSD, TSD Buller eller TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet träder i kraft under konstruktionsfasen ska punkt 2 tillämpas successivt på alla reviderade versioner. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Det är alltid tillåtet (men inte obligatoriskt) att använda den senaste versionen av en TSD, antingen helt och hållet eller för vissa punkter, om inte annat uttryckligen anges i den reviderade versionen av dessa TSD:er. Om tillämpningen är begränsad till vissa punkter måste sökanden motivera och dokumentera att tillämpliga krav fortfarande uppfylls, och detta måste godkännas av det anmälda organet. |
| --- | --- |

4.

7.1.3.1.3   EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintygets giltighet

| 1. | När en reviderad version av denna TSD, TSD Buller eller TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet träder i kraft förblir delsystemets EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyg giltigt, såvida det inte är nödvändigt att det revideras i enlighet med de särskilda övergångsreglerna för en TSD-ändring. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Endast ändringar av de TSD:er med särskilda övergångsregler kan tillämpas på rullande materiel i produktionsfas eller på rullande materiel i drift. |
| --- | --- |

2.

7.1.3.2   Driftskompatibilitetskomponenter

| 1. | Denna punkt rör driftskompatibilitetskomponenter som omfattas av typkontroll, konstruktionskontroll eller lämplighet för användning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Om inte annat uttryckligen anges i revideringen av denna TSD, TSD Buller eller TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet förblir typkontrollen, konstruktionskontrollen eller lämpligheten för användning giltig även om en reviderad version av dessa TSD:er träder i kraft.
  Under denna period får nya komponenter av samma typ släppas ut på marknaden utan en ny typbedömning. |
| --- | --- |

2.

Under denna period får nya komponenter av samma typ släppas ut på marknaden utan en ny typbedömning.

7.1.4   Bestämmelser för utvidgning av området för användning för rullande materiel med godkännande enligt direktiv 2008/57/EG eller som var i drift före den 19 juli 2010

| 1. | Om det saknas fullständig överensstämmelse med denna TSD gäller punkt 2 för rullande materiel som uppfyller följande villkor vid begäran om en utvidgning av dess område för användning i enlighet med artikel 21.13 i direktiv (EU) 2016/797:






  a) | Den har godkänts i enlighet med direktiv 2008/57/EG eller tagits i drift före den 19 juli 2010. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Den har godkänts i enlighet med direktiv 2008/57/EG eller tagits i drift före den 19 juli 2010.

| b) | Den är registrerad med registreringskod ’00’ (’Giltig’) i det nationella fordonsregistret i enlighet med beslut 2007/756/EG eller i det europeiska fordonsregistret i enlighet med genomförandebeslut (EU) 2018/1614 och underhålls i ett säkert skick i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2019/779. |
| --- | --- |

b)

Den är registrerad med registreringskod ’00’ (’Giltig’) i det nationella fordonsregistret i enlighet med beslut 2007/756/EG eller i det europeiska fordonsregistret i enlighet med genomförandebeslut (EU) 2018/1614 och underhålls i ett säkert skick i enlighet med genomförandeförordning (EU) 2019/779.

Följande bestämmelser om utvidgning av området för användning gäller också i kombination med ett nytt godkännande enligt definitionen i artikel 14.3 a i genomförandeförordning (EU) 2018/545.

| 2. | Godkännandet för ett utvidgat område för användning för den rullande materiel som avses i punkt 1 ska grundas på det befintliga godkännandet, om sådant finns, på den tekniska kompatibiliteten mellan den rullande materielen och järnvägsnätet i enlighet med artikel 21.3 d i direktiv (EU) 2016/797 och överensstämmelse med de grundläggande konstruktionsegenskaperna i tabellerna 17a och 17b, med beaktande av eventuella restriktioner eller begränsningar.
  Sökanden ska tillhandahålla en EG-kontrollförklaring som åtföljs av tekniska underlag som styrker överensstämmelse med de krav som anges i denna TSD, eller med bestämmelser med motsvarande verkan, för varje grundläggande parameter som anges i kolumn 1 i tabellerna 17a och 17b i denna TSD, och med följande punkter i denna TSD, nämligen






  — | 4.2.4.2.2, 4.2.5.5.8, 4.2.5.5.9, 4.2.6.2.3, 4.2.6.2.4, 4.2.6.2.5, 4.2.8.2.7, 4.2.8.2.9.8 (när den körs genom automatiska fasskiljande eller systemskiljande sektioner), 4.2.9.3.1, 4.2.9.6, 4.2.12 och 4.2.12.6, |
| --- | --- | --- |

2.

Sökanden ska tillhandahålla en EG-kontrollförklaring som åtföljs av tekniska underlag som styrker överensstämmelse med de krav som anges i denna TSD, eller med bestämmelser med motsvarande verkan, för varje grundläggande parameter som anges i kolumn 1 i tabellerna 17a och 17b i denna TSD, och med följande punkter i denna TSD, nämligen

—

4.2.4.2.2, 4.2.5.5.8, 4.2.5.5.9, 4.2.6.2.3, 4.2.6.2.4, 4.2.6.2.5, 4.2.8.2.7, 4.2.8.2.9.8 (när den körs genom automatiska fasskiljande eller systemskiljande sektioner), 4.2.9.3.1, 4.2.9.6, 4.2.12 och 4.2.12.6,

| — | 4.2.5.3 i Italien, |
| --- | --- |

—

4.2.5.3 i Italien,

| — | 4.2.5.3.5 och 4.2.9.2.1 i Tyskland,
  genom ett eller en kombination av följande alternativ:






  a) | Överensstämmelse med de krav som fastställs i denna TSD. |
| --- | --- | --- |

—

4.2.5.3.5 och 4.2.9.2.1 i Tyskland,

genom ett eller en kombination av följande alternativ:

a)

Överensstämmelse med de krav som fastställs i denna TSD.

| b) | Överensstämmelse med motsvarande krav som anges i en tidigare TSD. |
| --- | --- |

b)

Överensstämmelse med motsvarande krav som anges i en tidigare TSD.

| c) | Överensstämmelse med alternativa specifikationer som anses ha likvärdig effekt. |
| --- | --- |

c)

Överensstämmelse med alternativa specifikationer som anses ha likvärdig effekt.

| d) | Bevis för att kraven på teknisk kompatibilitet med nätet för det utvidgade området för användning är likvärdiga med kraven för teknisk kompatibilitet med det nät för vilket den rullande materielen redan är godkänd eller i drift. Sådan bevisning ska tillhandahållas av sökanden och får grundas på uppgifter från registret över järnvägsinfrastruktur (RINF). |
| --- | --- |

d)

Bevis för att kraven på teknisk kompatibilitet med nätet för det utvidgade området för användning är likvärdiga med kraven för teknisk kompatibilitet med det nät för vilket den rullande materielen redan är godkänd eller i drift. Sådan bevisning ska tillhandahållas av sökanden och får grundas på uppgifter från registret över järnvägsinfrastruktur (RINF).

| 3. | Likvärdig effekt av alternativa specifikationer i fråga om kraven i denna TSD (punkt 2 c) och likvärdigheten hos kraven på teknisk kompatibilitet med järnvägsnätet (punkt 2 d) ska motiveras och dokumenteras av sökanden genom tillämpning av den riskhanteringsprocess som beskrivs i bilaga I till förordning (EU) nr 402/2013. Motiveringen måste bedömas och bekräftas av ett bedömningsorgan (enligt den gemensamma säkerhetsmetoden för riskbedömning). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Utöver de krav som avses i punkt 2 ovan och i tillämpliga fall ska sökanden tillhandahålla en EG-kontrollförklaring tillsammans med tekniska underlag som visar överensstämmelse med följande:






  a) | Specialfall avseende någon del av det utvidgade området för användning som anges i denna TSD, TSD Buller, TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet och TSD Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- | --- |

4.

a)

Specialfall avseende någon del av det utvidgade området för användning som anges i denna TSD, TSD Buller, TSD Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet och TSD Trafikstyrning och signalering.

| b) | De nationella regler som avses i artikel 13.2 a, c och d i direktiv (EU) 2016/797 och som anmälts i enlighet med artikel 14 i det direktivet. |
| --- | --- |

b)

De nationella regler som avses i artikel 13.2 a, c och d i direktiv (EU) 2016/797 och som anmälts i enlighet med artikel 14 i det direktivet.

| 5. | Den godkännande enheten ska via byråns webbplats offentliggöra närmare uppgifter om de alternativa specifikationer som avses i punkt 2 c och om kraven på teknisk kompatibilitet med det järnvägsnät som avses i punkt 2 d, på grundval av vilka enheten beviljade godkännanden för det utvidgade området för användning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Om ett godkänt fordon omfattas av undantag från tillämpningen av TSD:er eller delar av TSD:er enligt artikel 9 i direktiv 2008/57/EG ska sökanden ansöka om undantag i medlemsstaterna för det utvidgade området för användning i enlighet med artikel 7 i direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

6.

| 7. | I enlighet med artikel 54.2 i direktiv (EU) 2016/797 ska personvagnar som används i enlighet med RIC (Regolamento Internazionale Carrozze) anses vara godkända på de villkor enligt vilka de ursprungligen beviljades, inklusive det område för användning där de används. Efter en ändring som kräver ett nytt godkännande för utsläppande på marknaden i enlighet med artikel 21.12 i direktiv (EU) 2016/797, ska personvagnar som är godkända enligt senaste RIC vara godkända för samma område för användning där de tidigare användes utan ytterligare kontroller av de oförändrade delarna. |
| --- | --- |

7.

7.1.5   Krav före installation avseende ny konstruktion av rullande materiel när ETCS inte ännu installerats

| 1. | Detta fall gäller nyutvecklade fordonskonstruktioner där fordonsbaserad ETCS inte ännu installerats, med målet att delsystemet rullande materiel ska vara redo när ETCS installeras, inklusive de specialfordon som avses i punkt 7.4.3.2 i TSD Trafikstyrning och signalering när punkt 7.1.1.3 (1) i TSD Lok och passagerarfordon tillämpas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Följande krav gäller nyutvecklade fordonskonstruktioner som kräver ett första godkännande enligt definitionen i artikel 14 i genomförandeförordning (EU) 2018/545:






  a) | Överensstämmelse med kraven avseende fordonsgränssnittsfunktioner såsom nämns i de grundparametrar som hänvisar till tillägg A tabell A.2 index 7 i TSD Trafikstyrning och signalering (se kolumnerna 1 och 2 i tabell 9 i TSD Lok och passagerarfordon). |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Överensstämmelse med kraven avseende fordonsgränssnittsfunktioner såsom nämns i de grundparametrar som hänvisar till tillägg A tabell A.2 index 7 i TSD Trafikstyrning och signalering (se kolumnerna 1 och 2 i tabell 9 i TSD Lok och passagerarfordon).

| b) | En beskrivning av installerade fordonsgränssnittsfunktioner, inklusive specifikation av gränssnitt och kommunikationsprotokoll, ska dokumenteras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2 led 23. |
| --- | --- |

b)

En beskrivning av installerade fordonsgränssnittsfunktioner, inklusive specifikation av gränssnitt och kommunikationsprotokoll, ska dokumenteras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2 led 23.

| c) | Det ska finnas utrymme för installation av den utrustning för fordonsbaserad ETCS som beskrivs i TSD Trafikstyrning och signalering (förarpanel, antenner, etc.). Villkoren för installation av utrustningen ska dokumenteras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2 led 24. |
| --- | --- |

c)

Det ska finnas utrymme för installation av den utrustning för fordonsbaserad ETCS som beskrivs i TSD Trafikstyrning och signalering (förarpanel, antenner, etc.). Villkoren för installation av utrustningen ska dokumenteras i den tekniska dokumentation som beskrivs i punkt 4.2.12.2 led 24.

| 3. | Det anmälda organ som ansvarar för EG-kontroll av delsystemet rullande materiel ska verifiera att den begärda dokumentation som avses i punkt 4.2.12.2 leden 23 och 24 tillhandahålls. |
| --- | --- |

3.

| 4. | När fordonsbaserad ETCS är installerad är bedömningen av integreringen av gränssnittsfunktionerna i fordonet en del av EG-kontrollen för det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering i enlighet med punkt 6.3.3 i TSD Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

4.

(*17)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/387 av den 9 mars 2020 om ändring av förordningar (EU) nr 321/2013, (EU) nr 1302/2014 och (EU) 2016/919 vad gäller utvidgning av området för användning och övergångsfaser (EUT L 73, 10.3.2020, s. 6)."

(*18)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/779 av den 16 maj 2019 om fastställande av detaljerade bestämmelser om certifiering av enheter som ansvarar för underhåll av fordon i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 445/2011, (EUT L 139 I, 27.5.2019, s. 360).”
  "

| (162) | Punkt 7.3.2 ska ersättas med följande:
  ”7.3.2   Förteckning över specialfall

  7.3.2.1   Mekaniska gränssnitt (4.2.2.2)


  Specialfall Irlands och Förenade kungarikets järnvägsnät i Nordirland (’P’)

  Drag- och stötinrättning, höjd över rälsöverkant (avsnitt 4.2.2.2.3)








  A.1 | Buffertar
  Höjden på buffertarnas centrumlinje ska under alla last- och slitageförhållanden vara 1 090 mm (+ 5/– 80 mm) över rälsöverkant. |
| --- | --- | --- |

(162)

Punkt 7.3.2 ska ersättas med följande:

”7.3.2   Förteckning över specialfall

7.3.2.1   Mekaniska gränssnitt (4.2.2.2)

Specialfall Irlands och Förenade kungarikets järnvägsnät i Nordirland (’P’)

Drag- och stötinrättning, höjd över rälsöverkant (avsnitt 4.2.2.2.3)

A.1

Höjden på buffertarnas centrumlinje ska under alla last- och slitageförhållanden vara 1 090 mm (+ 5/– 80 mm) över rälsöverkant.

| A.2 | Skruvkoppel
  Höjden på dragkrokens centrumlinje ska under alla last- och slitageförhållanden vara 1 070 mm (+ 25/– 80 mm) över rälsöverkant. |
| --- | --- |

A.2

Höjden på dragkrokens centrumlinje ska under alla last- och slitageförhållanden vara 1 070 mm (+ 25/– 80 mm) över rälsöverkant.

7.3.2.2   Fordonsprofiler (4.2.3.1)

Specialfall Irlands och Förenade kungarikets järnvägsnät i Nordirland (’P’)

Det är tillåtet att fastställa referensprofilen för enhetens övre och undre del i enlighet med de nationella tekniska föreskrifter som anmälts för detta ändamål.

7.3.2.3   Krav på rullande materiel för kompatibilitet med markbaserad utrustning (4.2.3.3.2.2)

Specialfall Finland (’P’)

På rullande materiel som är avsedd för användning på det finska järnvägsnätet (spårvidd 1 524 mm) och som är beroende av markbaserad utrustning för övervakning av axellagers tillstånd, ska målområden på undersidan av en axelbox vara fria för att medge detektering med markbaserad HABD-utrustning och ha de mått som anges i EN 15437-1:2009, och värdena bytas ut mot följande:

System baserade på markbaserad utrustning:

Måtten i punkterna 5.1 och 5.2 i EN 15437-1:2009 byts ut mot respektive följande mått: Det finns två olika målområden (I och II) inklusive angivna tillhörande förbjudna områden och mätområden:

| | Mått på målområde I:






  — | WTA, större än eller lika med 50 mm. |
| --- | --- | --- |

Mått på målområde I:

—

WTA, större än eller lika med 50 mm.

| — | LTA, större än eller lika med 200 mm. |
| --- | --- |

—

LTA, större än eller lika med 200 mm.

| — | YTA ska vara 1 045 till 1 115 mm. |
| --- | --- |

—

YTA ska vara 1 045 till 1 115 mm.

| — | WPZ, större än eller lika med 140 mm. |
| --- | --- |

—

WPZ, större än eller lika med 140 mm.

| — | LPZ, större än eller lika med 500 mm. |
| --- | --- |

—

LPZ, större än eller lika med 500 mm.

| — | YPZ ska vara 1 080 mm ± 5 mm. |
| --- | --- |

—

YPZ ska vara 1 080 mm ± 5 mm.

| | Mått på målområde II:






  — | WTA, större än eller lika med 14 mm. |
| --- | --- | --- |

Mått på målområde II:

—

WTA, större än eller lika med 14 mm.

| — | LTA, större än eller lika med 200 mm. |
| --- | --- |

—

LTA, större än eller lika med 200 mm.

| — | YTA ska vara 892 till 896 mm. |
| --- | --- |

—

YTA ska vara 892 till 896 mm.

| — | WPZ, större än eller lika med 28 mm. |
| --- | --- |

—

WPZ, större än eller lika med 28 mm.

| — | LPZ, större än eller lika med 500 mm. |
| --- | --- |

—

LPZ, större än eller lika med 500 mm.

| — | YPZ ska vara 894 mm ± 2 mm. |
| --- | --- |

—

YPZ ska vara 894 mm ± 2 mm.

Specialfall Frankrike (’P’)

Detta specialfall är tillämpligt på alla enheter som inte är försedda med fordonsbaserad utrustning för övervakning av axellagers tillstånd.

Punkterna 5.1 och 5.2 i standarden EN 15437-1 är tillämpliga med följande särskilda förhållanden: Beteckningarna i bild 3 i standarden används.

| — | WTA = 70 mm |
| --- | --- |

—

WTA = 70 mm

| — | YTA = 1 092,5 mm |
| --- | --- |

—

YTA = 1 092,5 mm

| — | LTA = Vmax x 0,56 (Vmax är den högsta linjehastigheten vid HABC-nivå, uttryckt i km/tim). |
| --- | --- |

—

LTA = Vmax x 0,56 (Vmax är den högsta linjehastigheten vid HABC-nivå, uttryckt i km/tim).

Specialfall Irlands och Förenade kungarikets järnvägsnät i Nordirland (’P’)

Rullande materiel som är beroende av markbaserad utrustning för övervakning av axellagers tillstånd, ska uppfylla följande krav avseende målområden på undersidan av en axelbox (mått enligt angivelserna i EN 15437-1:2009):

Tabell 18

Målområde

| | YTA [mm] | WTA [mm] | LTA [mm] | YPZ [mm] | WPZ [mm] | LPZ [mm] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 600  mm | 1 110 ± 2 | ≥ 70 | ≥ 180 | 1 110 ± 2 | ≥ 125 | ≥ 500 |

YTA [mm]

WTA [mm]

LTA [mm]

YPZ [mm]

WPZ [mm]

LPZ [mm]

1 600  mm

1 110 ± 2

≥ 70

≥ 180

1 110 ± 2

≥ 125

≥ 500

Specialfall Sverige (’T2’)

Detta specialfall är tillämpligt på alla enheter som inte är försedda med fordonsbaserad utrustning för övervakning av axellagers tillstånd och är avsedda för drift på linjer med ej ombyggda axellagerdetektorer. Dessa linjer anges i infrastrukturregistret (RINF) såsom ej överensstämmande med TSD:n i detta avseende.

De båda områden under axelboxen/axeltappen som anges i tabellen nedan med hänvisning till parametrarna i standarden EN 15437-1:2009 ska vara fria för att möjliggöra vertikal övervakning från markbundna system för varmgångsdetektering.

Tabell 19

Målområde och förbjudet område för enheter som är avsedda för användning i Sverige

| | YTA [mm] | WTA [mm] | LTA [mm] | YPZ [mm] | WPZ [mm] | LPZ [mm] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| System 1 | 862 | ≥ 40 | hela | 862 | ≥ 60 | ≥ 500 |
| System 2 | 905 ± 20 | ≥ 40 | hela | 905 | ≥ 100 | ≥ 500 |

YTA [mm]

WTA [mm]

LTA [mm]

YPZ [mm]

WPZ [mm]

LPZ [mm]

System 1

862

≥ 40

hela

862

≥ 60

≥ 500

System 2

905 ± 20

≥ 40

hela

905

≥ 100

≥ 500

Kompatibiliteten med dessa system ska anges i fordonets tekniska underlag.

7.3.2.4.   Inre luftkvalitet (4.2.5.8)

Specialfall tunneln under Engelska kanalen (’P’)

Passagerarfordon: persontåg måste vara utrustade med ett system som kan tillhandahålla ventilation som säkerställer koldioxidnivåer under 10 000 ppm i minst 90 minuter vid ett eventuellt fel på traktionssystemen.

7.3.2.5.   Gångdynamiska egenskaper (punkt 4.2.3.4.2, 6.2.3.4)

Specialfall Finland (’P’)

Följande ändringar av de punkter i TSD:n som rör gångdynamiska egenskaper är tillämpliga på fordon som är avsedda att endast trafikera det finska järnvägsnätet med spårvidden 1 524 mm.

| — | Provzon 4 är inte tillämplig för provning av gångdynamiska egenskaper. |
| --- | --- |

—

Provzon 4 är inte tillämplig för provning av gångdynamiska egenskaper.

| — | Medelvärde på kurvradien för alla spåravsnitt i provzon 3 ska vara 550 ± 50 meter för provning av gångdynamiska egenskaper. |
| --- | --- |

—

Medelvärde på kurvradien för alla spåravsnitt i provzon 3 ska vara 550 ± 50 meter för provning av gångdynamiska egenskaper.

| — | Parametrar för spårets kvalitet vid provning av gångdynamiska egenskaper ska vara enligt RATO 13 (baninspektion). |
| --- | --- |

—

Parametrar för spårets kvalitet vid provning av gångdynamiska egenskaper ska vara enligt RATO 13 (baninspektion).

| — | Mätmetoderna ska vara i enlighet med EN 13848-1:2019. |
| --- | --- |

—

Mätmetoderna ska vara i enlighet med EN 13848-1:2019.

Specialfall Irlands och Förenade kungarikets järnvägsnät i Nordirland (’P’)

För teknisk kompatibilitet med det befintliga järnvägsnätet är det tillåtet att tillämpa anmälda nationella tekniska föreskrifter för bedömning av gångdynamiska egenskaper.

Specialfall Spanien (’P’)

För rullande materiel avsedd för användning på spårvidden 1 668 mm, ska gränsvärdet för den kvasistatiska lateralkraften Yqst utvärderas för kurvradier 250 m ≤ Rm < 400 m.

Gränsvärdet ska vara: (Yqst)lim = 66 kN.

För normalisering av det uppskattade värdet för radien Rm = 350 m enligt led 2 i punkt 7.6.3.2.6 i EN 14363:2016, ska formeln ’Ya,nf,qst = Ya,f,qst – (10 500 m/Rm – 30) kN’ ersättas med ’Ya,nf,qst = Ya,f,qst – (11 550 m/Rm – 33) kN’.

Värdena på rälsförhöjningsbristen kan anpassas till spårvidden 1 668 mm genom att man multiplicerar motsvarande 1 435 mm parametervärden med följande omvandlingsfaktor: 1733/1500.

7.3.2.5a   Boggiramens strukturella konstruktion (4.2.3.5.1)

Specialfall Spanien (’P’)

För boggier konstruerade för att trafikera spårvidden 1 668 mm ska parametrarna alfa (α) = 0,15 och beta (β) = 0,35 beaktas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 11 (bilaga F i EN 13749).

7.3.2.6   Mekaniska och geometriska egenskaper hos hjulpar och hjul (4.2.3.5.2.1 och 4.2.3.5.2.2)

Specialfall Estland, Lettland, Litauen och Polen för system med spårvidden 1 520 mm (’P’)

Hjulens geometriska mått så som de anges i figur 2 ska överensstämma med de gränsvärden som specificeras i tabell 20.

Tabell 20

Driftsgränsvärden för hjuls geometriska mått

| Benämning | Hjuldiameter D (mm) | Minsta värde (mm) | Största värde (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Hjulringens bredd (BR + grader) | 400 ≤ D ≤ 1 220 | 130 | 146 |
| Flänsens tjocklek (Sd) | 25  (4) | 33 |
| Flänsens höjd (Sh) | 28 | 37 |

Benämning

Hjuldiameter D (mm)

Minsta värde (mm)

Största värde (mm)

Hjulringens bredd (BR + grader)

400 ≤ D ≤ 1 220

130

146

Flänsens tjocklek (Sd)

25  (4)

33

Flänsens höjd (Sh)

28

37

Ny hjulprofil för lok och tågsätt med en maximal hastighet på upp till 200 km/tim anges i figur 3.

Figur 3

Ny hjulprofil för lok och tågsätt med en maximal hastighet på upp till 200 km/tim

Image 110

Ny hjulprofil för tågsätt med en maximal hastighet på upp till 130 km/tim anges i figur 4

Figur 4

Ny hjulprofil för tågsätt med en maximal hastighet på upp till 130 km/tim

Image 111

Specialfall Finland (’P’)

Den minsta hjuldiametern ska sättas till 400 mm.

För rullande materiel som ska användas i trafik mellan det finska järnvägsnätet med spårvidden 1 524 mm och ett tredje lands järnvägsnät med spårvidden 1 520 mm, är det tillåtet att använda särskilda hjulpar konstruerade för att passa skillnaderna i spårvidd.

Specialfall Irland (’P’)

Hjulens geometriska mått (så som de anges i figur 2) ska överensstämma med de gränsvärden som specificeras i tabell 21:

Tabell 21

Driftsgränsvärden för hjuls geometriska mått

| | Benämning | Hjuldiameter D (mm) | Minsta värde (mm) | Största värde (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 600  mm | Hjulringens bredd (BR) (med GRADER på maximalt 5 mm) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 137 | 139 |
| Flänsens tjocklek (Sd) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 26 | 33 |
| Flänsens höjd (Sh) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 28 | 38 |
| Flänsens lutning (qR) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 6,5 | — |

Benämning

Hjuldiameter D (mm)

Minsta värde (mm)

Största värde (mm)

1 600  mm

Hjulringens bredd (BR) (med GRADER på maximalt 5 mm)

690 ≤ D ≤ 1 016

137

139

Flänsens tjocklek (Sd)

690 ≤ D ≤ 1 016

26

33

Flänsens höjd (Sh)

690 ≤ D ≤ 1 016

28

38

Flänsens lutning (qR)

690 ≤ D ≤ 1 016

6,5

—

Specialfall Förenade kungarikets järnvägsnät i Nordirland (’P’)

Hjulparens och hjulens geometriska mått (så som de anges i figurerna 1 och 2) ska överensstämma med de gränsvärden som specificeras i tabell 22:

Tabell 22

Driftsgränsvärden för hjulpars och hjuls geometriska mått

| | Benämning | Hjuldiameter D (mm) | Minsta värde (mm) | Största värde (mm) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 600  mm | Mått front-till-front (SR)
  SR = AR + Sd,vänster + Sd,höger | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 1 573 | 1 593,3 |
| Avstånd mellan hjulbaksidor (AR) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 1 521 | 1 527,3 |
| Hjulringens bredd (BR)
  (med grader på maximalt 5 mm) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 127 | 139 |
| Flänsens tjocklek (Sd) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 24 | 33 |
| Flänsens höjd (Sh) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 28 | 38 |
| Flänsens lutning (qR) | 690 ≤ D ≤ 1 016 | 6,5 | — |

Benämning

Hjuldiameter D (mm)

Minsta värde (mm)

Största värde (mm)

1 600  mm

Mått front-till-front (SR)

SR = AR + Sd,vänster + Sd,höger

690 ≤ D ≤ 1 016

1 573

1 593,3

Avstånd mellan hjulbaksidor (AR)

690 ≤ D ≤ 1 016

1 521

1 527,3

Hjulringens bredd (BR)

(med grader på maximalt 5 mm)

690 ≤ D ≤ 1 016

127

139

Flänsens tjocklek (Sd)

690 ≤ D ≤ 1 016

24

33

Flänsens höjd (Sh)

690 ≤ D ≤ 1 016

28

38

Flänsens lutning (qR)

690 ≤ D ≤ 1 016

6,5

—

Specialfall Spanien för 1 668 mm spårvidd (’P’)

Det minsta värdet på flänstjockleken (Sd) för en hjuldiameter D ≥ 840 mm ska sättas till 25 mm.

För hjuldiametrar 330 mm ≤ D < 840 mm, ska det mista värdet sättas till 27,5 mm.

Specialfall Tjeckien (’T0’)

För inre hjul på boggier med tre axlar, som inte är inblandade i spårstyrning, tillåts lägre gränsvärden för hjuls geometriska mått än de som krävs enligt tabell 1 och tabell 2 för flänstjockleken (Sd) och för måttet front-till-front (SR).

7.3.2.6a   Minsta kurvradie (4.2.3.6)

Specialfall Irland (’P’)

När det gäller system med spårvidden 1 600 mm ska den minsta kurvradien som ska kunna hanteras vara 105 m för alla enheter.

7.3.2.7   Används inte

7.3.2.8   Aerodynamiska effekter (4.2.6.2)

Specialfall Italien (’P’)

Största tryckförändringar i tunnlar (4.2.6.2.3):

För obegränsad drift på befintliga linjer med hänsyn tagen till det stora antalet tunnlar med en tvärsnittsarea på 54 m2 som passeras i 250 km/tim, och de med en tvärsnittsarea på 82,5 m2 som passeras i 300 km/tim, gäller att enheter med en högsta konstruktionshastighet högre än eller lika med 190 km/tim ska uppfylla de krav som anges i tabell 23.

Tabell 23

Krav för ett driftskompatibelt tåg vid solofärd i ej lutande rörliknande tunnel

| | Spårvidd | Referensfall | Kriterier för referensfallet | Högsta tillåtna hastighet (km/tim) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vtr

  (km/tim) | Atu

  [m2] | ΔpN

  [Pa] | ΔpN + ΔpFr

  [Pa] | ΔpN + ΔpFr + ΔpT

  [Pa] |
| Vtr,max < 250 km/tim | GA eller mindre | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| GB | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| GC | 200 | 53,6 | ≤ 1 750 | ≤ 3 000 | ≤ 3 700 | ≤ 210 |
| Vtr,max < 250 km/tim | GA eller mindre | 200 | 53,6 | ≤ 1 195 | ≤ 2 145 | ≤ 3 105 | < 250 |
| GB | 200 | 53,6 | ≤ 1 285 | ≤ 2 310 | ≤ 3 340 | < 250 |
| GC | 200 | 53,6 | ≤ 1 350 | ≤ 2 530 | ≤ 3 455 | < 250 |
| Vtr,max ≥ 250 km/tim | GA eller mindre | 250 | 53,6 | ≤ 1 870 | ≤ 3 355 | ≤ 4 865 | 250 |
| Vtr,max ≥ 250 km/tim | GA eller mindre | 250 | 63,0 | ≤ 1 460 | ≤ 2 620 | ≤ 3 800 | > 250 |
| GB | 250 | 63,0 | ≤ 1 550 | ≤ 2 780 | ≤ 4 020 | > 250 |
| GC | 250 | 63,0 | ≤ 1 600 | ≤ 3 000 | ≤ 4 100 | > 250 |

Spårvidd

Referensfall

Kriterier för referensfallet

Högsta tillåtna hastighet (km/tim)

Vtr

(km/tim)

Atu

[m2]

ΔpN

[Pa]

ΔpN + ΔpFr

[Pa]

ΔpN + ΔpFr + ΔpT

[Pa]

Vtr,max < 250 km/tim

GA eller mindre

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

GB

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

GC

200

53,6

≤ 1 750

≤ 3 000

≤ 3 700

≤ 210

Vtr,max < 250 km/tim

GA eller mindre

200

53,6

≤ 1 195

≤ 2 145

≤ 3 105

< 250

GB

200

53,6

≤ 1 285

≤ 2 310

≤ 3 340

< 250

GC

200

53,6

≤ 1 350

≤ 2 530

≤ 3 455

< 250

Vtr,max ≥ 250 km/tim

GA eller mindre

250

53,6

≤ 1 870

≤ 3 355

≤ 4 865

250

Vtr,max ≥ 250 km/tim

GA eller mindre

250

63,0

≤ 1 460

≤ 2 620

≤ 3 800

> 250

GB

250

63,0

≤ 1 550

≤ 2 780

≤ 4 020

> 250

GC

250

63,0

≤ 1 600

≤ 3 000

≤ 4 100

> 250

Om ett fordon inte uppnår de värden som specificeras i tabellen ovan (t.ex. ett fordon som överenstämmer med TSD:n), kan driftsregler (t.ex. hastighetsbegränsningar) gälla.

7.3.2.8a   Belysningsreglage (4.2.7.1.4)

Specialfall Frankrike, Luxemburg, Belgien, Spanien, Sverige, Polen (‘T0’)

Det ska vara möjligt för föraren att aktivera strålkastarna i blixtrande/blinkande läge i syfte att informera om en nödsituation.

7.3.2.9   Används inte

7.3.2.10   Används inte

7.3.2.11   Drift inom olika spännings- och frekvensområden (4.2.8.2.2)

Specialfall Estland (’T1’)

Eldrivna enheter konstruerade för att framföras på linjer med 3,0 kV likspänning ska kunna drivas inom de spännings- och frekvensområden som anges i punkt 7.4.2.1.1 i TSD Energi.

Specialfall Frankrike (’T2’)

För att undvika restriktioner för användning ska eldrivna enheter konstruerade för att framföras på linjer med 1,5 kV likspänning eller 25 kV växelspänning uppfylla de egenskaper som beskrivs i infrastrukturregistret (parameter 1.1.1.2.2.1.3). Den största strömmen vid stillastående per strömavtagare (punkt 4.2.8.2.5) som tillåts på befintliga linjer med 1,5 kV likspänning får vara lägre än de gränsvärden som anges i punkt 4.2.5 i TSD Energi. Strömmen vid stillastående per strömavtagare ska begränsas i enlighet därmed på eldrivna enheter konstruerade för att framföras på dessa linjer.

Specialfall Lettland (’T1’)

Eldrivna enheter konstruerade för att framföras på linjer med 3,0 kV likspänning ska kunna drivas inom de spännings- och frekvensområden som anges i punkt 7.4.2.4.1 i TSD Energi.

7.3.2.12   Användning av återmatande broms (4.2.8.2.3)

Specialfall Belgien (’T2’)

För teknisk kompatibilitet med det befintliga systemet, får den största spänning som återförs till kontaktledningen (Umax2 enligt EN 50388-1:2022 punkt 12.2.1) på nät med 3 kV inte vara större än 3,8 kV.

Specialfall Tjeckien (’T2’)

För teknisk kompatibilitet med det befintliga systemet, får den största spänning som återförs till kontaktledningen (Umax2 enligt EN 50388-1:2022 punkt 12.2.1) på nät med 3 kV inte vara större än 3,55 kV.

Specialfall Sverige (’T2’)

För teknisk kompatibilitet med det befintliga systemet, får den största spänning som återförs till kontaktledningen (Umax2 enligt EN 50388-1:2022 punkt 12.2.1) på nät med 15 kV inte vara större än 17,5 kV.

7.3.2.13   Höjd för samverkan med kontakttrådar (fordonsnivå) (4.2.8.2.9.1.1)

Specialfall Nederländerna (’T0’)

För obegränsad tillgång till järnvägsnätet med 1,5 kV likspänning ska strömavtagarens högsta höjd begränsas till 5 860 mm.

7.3.2.14   Geometri för strömavtagartopp (avsnitt 4.2.8.2.9.2)

Specialfall Kroatien (’T1’)

För drift på det befintliga nätet med 3 kV likströmssystem är det tillåtet att förse eldrivna enheter med en strömavtagare där strömavtagartoppens geometri har en längd på 1 450 mm så som anges i figur B1 i bilaga B.3 till EN 50367:2020+A1:2022 (som ett alternativ till kravet i punkt 4.2.8.2.9.2).

Specialfall Finland (’T1’)

För teknisk kompatibilitet med det befintliga nätet får bredden på strömavtagartoppen inte överstiga 0,422 meter.

Specialfall Frankrike (’T2’)

För drift på det befintliga nätet, i synnerhet på linjer med ett kontaktledningssystem som endast är kompatibelt med smala strömavtagare, och för drift i Frankrike och Schweiz, är det tillåtet att förse eldrivna enheter med en strömavtagare där strömavtagartoppens geometri har en längd på 1 450 mm så som anges i figur B.1 i bilaga B.3 till EN 50367:2020+A1:2022 (som ett alternativ till kravet i punkt 4.2.8.2.9.2).

Specialfall Italien (’T0’)

För drift på det befintliga nätet med 3 kV likspänningssystem och 25 kV växelspänningssystem för höghastighetståg (och dessutom i Schweiz på nät med 15 kV växelspänningssystem) är det tillåtet att förse eldrivna enheter med en strömavtagare där strömavtagartoppens geometri har en längd på 1 450 mm så som anges i figur B1 i bilaga B.3 till EN 50367: 2020+A1:2022 (som ett alternativ till kravet i punkt 4.2.8.2.9.2).

Specialfall Portugal (’T0’)

För drift på det befintliga nätet med 25 kV 50 Hz-system är det tillåtet att förse eldrivna enheter med en strömavtagare där strömavtagartoppens geometri har en längd på 1 450 mm så som anges i figur B.1 i bilaga B.3 till EN 50367:2020+A1:2022 (som ett alternativ till kravet i punkt 4.2.8.2.9.2).

För drift på det befintliga nätet med 1,5 kV likspänningssystem är det tillåtet att förse eldrivna enheter med en strömavtagare där strömavtagartoppens geometri har en längd på 2 180 mm i enlighet med nationella bestämmelser som anmälts för detta ändamål (som ett alternativ till kravet i punkt 4.2.8.2.9.2).

Specialfall Slovenien (’T0’)

För drift på det befintliga nätet med 3 kV likspänningssystem är det tillåtet att förse eldrivna enheter med en strömavtagare där strömavtagartoppens geometri har en längd på 1 450 mm så som anges i figur B.1 i bilaga B.3 till EN 50367:2020+A1:2022 (som ett alternativ till kravet i punkt 4.2.8.2.9.2).

Specialfall Sverige (’T0’)

För drift på det befintliga nätet är det tillåtet att förse eldrivna enheter med en strömavtagare där strömavtagartoppens geometri har en längd på 1 800 mm så som anges i figur B.5 i bilaga B.3 till EN 50367:2020+A1:2022 (som ett alternativ till kravet i punkt 4.2.8.2.9.2).

7.3.2.15   Kolslitskenans material (4.2.8.2.9.4.2)

Specialfall Frankrike (’P’)

Metallinnehållet i kolslitskenorna får ökas upp till 60 viktprocent vid användning på likspänningslinjer med 1 500 V.

7.3.2.16   Strömavtagarens kontaktkraft och dynamiska egenskaper (4.2.8.2.9.6)

Specialfall Frankrike (’T2’)

För teknisk kompatibilitet med det befintliga nätet ska eldrivna enheter avsedda att användas på linjer med 1,5 kV likspänning, utöver kravet i punkt 4.2.8.2.9.6, valideras med avseende på att medelkontaktkraften ska ligga inom följande område:

| | 70 N < Fm < 0,00178 * v2 + 110 N med ett värde på 140 N vid stillastående. |
| --- | --- |

70 N < Fm < 0,00178 * v2 + 110 N med ett värde på 140 N vid stillastående.

Förfarandet för bedömning av överensstämmelse (simulering och/eller provning enligt punkterna 6.1.3.7 och 6.2.3.20) ska beakta följande klimat- och miljöförhållanden.

| sommarförhållanden | : | omgivningstemperatur ≥ 35 °C; kontakttrådens temperatur > 50 °C för simulering. |
| --- | --- | --- |
| vinterförhållanden | : | omgivningstemperatur 0 °C; kontakttrådens temperatur 0 °C för simulering. |

sommarförhållanden

:

omgivningstemperatur ≥ 35 °C; kontakttrådens temperatur > 50 °C för simulering.

vinterförhållanden

:

omgivningstemperatur 0 °C; kontakttrådens temperatur 0 °C för simulering.

Specialfall Sverige (’T2’)

För teknisk kompatibilitet med det befintliga nätet i Sverige ska strömavtagarens kontaktkraft uppfylla kraven enligt EN 50367:2020+A1:2022 bilaga B tabell B3 kolumn SE (55 N). Kompatibiliteten med dessa krav ska anges i fordonets tekniska underlag.

Specialfall tunneln under Engelska kanalen (’P’)

För teknisk kompatibilitet med befintliga linjer ska kontrollen på driftskompatibilitetskomponentnivå (punkterna 5.3.10 och 6.1.3.7) validera strömavtagarens kapacitet att hämta ström i det utökade området av kontaktledningshöjder mellan 5 920 mm och 6 020 mm.

7.3.2.17   Används inte

7.3.2.18   Används inte

7.3.2.19   Används inte

7.3.2.20   Brandsäkerhet och utrymning (4.2.10)

Specialfall Italien (’T0’)

Ytterligare specifikationer för enheter avsedda att trafikera befintliga italienska tunnlar anges nedan.

Branddetekteringssystem (punkterna 4.2.10.3.2 och 6.2.3.23)

Utöver i de områden som specificeras i punkt 6.2.3.23 ska branddetekteringssystem finnas installerade i samtliga passagerar- och tågpersonalutrymmen.

System för att begränsa och förhindra spridning av brand i rullande materiel för persontrafik (punkt 4.2.10.3.4)

Som ett tillägg till kraven i punkt 4.2.10.3.4 ska enheter i kategorierna A och B av rullande materiel för persontrafik vara utrustade med aktiva system för att begränsa och förhindra spridning av brand.

System för att begränsa och förhindra spridning av brand ska bedömas i enlighet med anmälda nationella bestämmelser om automatiska brandsläckningssystem.

Som ett tillägg till de krav som specificeras i punkt 4.2.10.3.4 ska enheter i kategorierna A och B av rullande materiel för persontrafik vara utrustade med automatiska brandsläckningssystem i alla tekniska områden.

Lok och motorvagnar avsedda för godstrafik: skyddsåtgärder mot brandspridning (punkt 4.2.10.3.5) och driftsförmåga (punkt 4.2.10.4.4)

Som ett tillägg till de krav som specificeras i punkt 4.2.10.3.5, ska lok och motorvagnar avsedda för godstrafik vara utrustade med automatiska brandsläckningssystem i alla tekniska områden.

Som ett tillägg till de krav som specificeras i punkt 4.2.10.4.4, ska lok och motorvagnar avsedda för godstrafik ha en driftsförmåga som motsvarar den för kategori B av rullande materiel för persontrafik.

Översynsklausul:

Senast den 31 juli 2025 ska medlemsstaten förse kommissionen med en rapport om möjliga alternativ till ovannämnda ytterligare specifikationer, i syfte att avskaffa eller avsevärt minska de hinder för rullande materiel som orsakas av tunnlar som inte uppfyller TSD-kraven.

7.3.2.21   Driftsförmåga (4.2.10.4.4) och system för att begränsa och förhindra spridning av brand (4.2.10.3.4)

Specialfall tunneln under Engelska kanalen (’P’)

Rullande materiel för persontrafik som är avsedd att trafikera tunneln under Engelska kanalen ska vara av kategori B, med hänsyn till tunnelns längd.

Med anledning av bristen på brandbekämpningsplatser som uppfyller definitionen av säker plats (se punkt 4.2.1.7 i TSD Säkerhet i järnvägstunnlar), ska ändringar av följande punkter i denna TSD gälla:

| | punkt 4.2.10.4.4 punkt 3:
  Driftsförmågan hos rullande materiel som är avsedd att trafikera tunneln under Engelska kanalen ska påvisas genom tillämpning av den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 33, där de systemfunktioner som påverkas av en ’typ 2’-brand ska vara broms och traktion. Dessa funktioner ska bedömas






  — | med en varaktighet på 30 minuter vid en lägsta hastighet på 100 km/tim, eller |
| --- | --- | --- |

punkt 4.2.10.4.4 punkt 3:

Driftsförmågan hos rullande materiel som är avsedd att trafikera tunneln under Engelska kanalen ska påvisas genom tillämpning av den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 33, där de systemfunktioner som påverkas av en ’typ 2’-brand ska vara broms och traktion. Dessa funktioner ska bedömas

—

med en varaktighet på 30 minuter vid en lägsta hastighet på 100 km/tim, eller

| — | med en varaktighet på 15 minuter vid en lägsta hastighet på 80 km/tim (i enlighet med punkt 4.2.10.4.4) under de förhållanden som specificeras i de nationella bestämmelser som anmälts för detta ändamål av säkerhetsmyndigheten för tunneln under Engelska kanalen. |
| --- | --- |

—

med en varaktighet på 15 minuter vid en lägsta hastighet på 80 km/tim (i enlighet med punkt 4.2.10.4.4) under de förhållanden som specificeras i de nationella bestämmelser som anmälts för detta ändamål av säkerhetsmyndigheten för tunneln under Engelska kanalen.

| | punkt 4.2.10.3.4 punkterna 3 och 4:
  Om driftsförmågan specificeras för en varaktighet på 30 minuter enligt punkten ovan, ska brandbarriären mellan förarhytten och utrymmet bakom den (under antagande att branden startar i det bakre utrymmet) uppfylla kraven på brandskydd under minst 30 minuter (i stället för 15 minuter).
  Om driftsförmågan specificeras för en varaktighet på 30 minuter enligt punkten ovan, och för passagerarfordon där det inte är möjligt för passagerare att lämna fordonet från båda ändar (ingen passage), ska åtgärder för att begränsa spridningen av värme och brandgaser (skiljeväggar eller andra system för att begränsa och förhindra spridning av brand, brandbarriärer mellan förbränningsmotor/elförsörjning/traktionsutrustning och utrymmen för passagerare och personal) vara beräknade för minst 30 minuters brandskydd (i stället för 15 minuter). |
| --- | --- |

punkt 4.2.10.3.4 punkterna 3 och 4:

Om driftsförmågan specificeras för en varaktighet på 30 minuter enligt punkten ovan, ska brandbarriären mellan förarhytten och utrymmet bakom den (under antagande att branden startar i det bakre utrymmet) uppfylla kraven på brandskydd under minst 30 minuter (i stället för 15 minuter).

Om driftsförmågan specificeras för en varaktighet på 30 minuter enligt punkten ovan, och för passagerarfordon där det inte är möjligt för passagerare att lämna fordonet från båda ändar (ingen passage), ska åtgärder för att begränsa spridningen av värme och brandgaser (skiljeväggar eller andra system för att begränsa och förhindra spridning av brand, brandbarriärer mellan förbränningsmotor/elförsörjning/traktionsutrustning och utrymmen för passagerare och personal) vara beräknade för minst 30 minuters brandskydd (i stället för 15 minuter).

7.3.2.22   Gränssnitt för toalettömningssystem (4.2.11.3)

Specialfall Finland (’P’)

Alternativt till eller utöver vad som specificeras i punkt 4.2.11.3, är det tillåtet att installera anslutningar för toalettömning och för spolning av sanitära utsläppstankar, som är kompatibla med markbaserade installationer i det finska järnvägsnätet i enlighet med figur AI1.

Figur AI 1

Tömningsanslutningar för toalettank

Image 112

Snabbkoppling SFS 4428, anslutningsdon del A, storlek DN80

Material: syrafast rostfritt stål

Tätning på motsatt anslutningsdons sida

Specifik definition i standarden SFS 4428

7.3.2.23   Gränssnitt för vattenpåfyllning (4.2.11.5)

Specialfall Finland (’P’)

Alternativt till eller utöver vad som specificeras i punkt 4.2.11.5, är det tillåtet att installera vattenpåfyllningsanslutningar som är kompatibla med markbaserade installationer i det finska järnvägsnätet i enlighet med figur AII1.

Figur A II1

Vattenpåfyllningsanslutningar

Image 113

Typ: Anslutningsdon C för brandbekämpning NCU1

Material: mässing eller aluminium

Specifik definition i standarden SFS 3802 (tätning anges av varje tillverkare av anslutningsdonet)

Specialfall Irlands och Förenade kungarikets järnvägsnät i Nordirland (’P’)

Alternativt till eller utöver vad som specificeras i punkt 4.2.11.5 är det tillåtet att för vattenpåfyllning installera ett gränssnitt av munstyckstyp. Detta påfyllningsgränssnitt av munstyckstyp måste uppfylla kraven i de nationella tekniska föreskrifter som anmälts för detta ändamål.

7.3.2.24   Särskilda krav för uppställning av tåg (avsnitt 4.2.11.6)

Specialfall Irlands och Förenade kungarikets järnvägsnät i Nordirland (’P’)

Elkraftsförsörjningen för uppställda tåg måste uppfylla kraven i de nationella tekniska föreskrifter som anmälts för detta ändamål.

7.3.2.25   Bränslepåfyllningsutrustning (avsnitt 4.2.11.7)

Specialfall Finland (’P’)

För att kunna fylla på bränsle i det finska järnvägsnätet, måste bränsletanken på enheter med ett dieselpåfyllningsgränssnitt vara utrustad med en överfyllningsregulator i enlighet med standarderna SFS 5684 och SFS 5685.

Specialfall Irlands och Förenade kungarikets järnvägsnät i Nordirland (’P’)

Detta gränssnitt för bränslepåfyllningsutrustning måste uppfylla kraven i de nationella tekniska föreskrifter som anmälts för detta ändamål.

7.3.2.26   Rullande materiel som kommer från tredjeländer (allmänt)

Specialfall Finland (’P’)

Tillämpningen av nationella tekniska föreskrifter i stället för kraven i denna TSD är tillåten för tredjeländers rullande materiel som ska användas på finska järnvägsnät med spårvidden 1 524 mm vid trafik mellan Finland och tredjeländers järnvägsnät med spårvidden 1 520 mm.

7.3.2.27   Används inte”

| (163) | Punkt 7.4 ska ersättas med följande:
  ”7.4   Särskilda klimat- och miljöförhållanden


  Särskilda förhållanden för Österrike

  Obegränsat tillträde till järnvägsnätet i Österrike under vinterförhållanden ges om följande villkor är uppfyllda:






  — | Hinderavvisaren ska även ha kapacitet att röja undan snö, så som specificeras för svåra förhållanden med snö, is och hagel i punkt 4.2.6.1.2. |
| --- | --- | --- |

(163)

Punkt 7.4 ska ersättas med följande:

”7.4   Särskilda klimat- och miljöförhållanden

Särskilda förhållanden för Österrike

Obegränsat tillträde till järnvägsnätet i Österrike under vinterförhållanden ges om följande villkor är uppfyllda:

—

Hinderavvisaren ska även ha kapacitet att röja undan snö, så som specificeras för svåra förhållanden med snö, is och hagel i punkt 4.2.6.1.2.

| — | Lok och motorvagnar ska vara försedda med ett sandningssystem. |
| --- | --- |

—

Lok och motorvagnar ska vara försedda med ett sandningssystem.

Särskilda förhållanden för Bulgarien

Obegränsat tillträde till järnvägsnätet i Bulgarien under vinterförhållanden ges om följande villkor är uppfyllda:

| — | Lok och motorvagnar ska vara försedda med ett sandningssystem. |
| --- | --- |

—

Lok och motorvagnar ska vara försedda med ett sandningssystem.

Särskilda förhållanden för Kroatien

Obegränsat tillträde till järnvägsnätet i Kroatien under vinterförhållanden ges om följande villkor är uppfyllda:

| — | Traktionsfordon och fordon med förarhytt ska vara försedda med ett sandningssystem. |
| --- | --- |

—

Traktionsfordon och fordon med förarhytt ska vara försedda med ett sandningssystem.

Särskilda förhållanden för Estland, Lettland och Litauen

För rullande materiels obegränsade tillträde till Estlands, Lettlands och Litauens järnvägsnät under vinterförhållanden ska det visas att materielen uppfyller följande krav:

| — | Temperaturzon T2 enligt specifikationen i punkt 4.2.6.1.1 ska väljas. |
| --- | --- |

—

Temperaturzon T2 enligt specifikationen i punkt 4.2.6.1.1 ska väljas.

| — | Svåra förhållanden med snö, is och hagel enligt specifikationen i punkt 4.2.6.1.2, med undantag för scenariot ’snödrift’, ska väljas. |
| --- | --- |

—

Svåra förhållanden med snö, is och hagel enligt specifikationen i punkt 4.2.6.1.2, med undantag för scenariot ’snödrift’, ska väljas.

Särskilda förhållanden för Finland

För rullande materiels obegränsade tillträde till det finska järnvägsnätet under vinterförhållanden ska det visas att materielen uppfyller följande krav:

| — | Temperaturzon T2 enligt specifikationen i punkt 4.2.6.1.1 ska väljas. |
| --- | --- |

—

Temperaturzon T2 enligt specifikationen i punkt 4.2.6.1.1 ska väljas.

| — | Svåra förhållanden med snö, is och hagel enligt specifikationen i punkt 4.2.6.1.2, med undantag för scenariot ’snödrift’, ska väljas. |
| --- | --- |

—

Svåra förhållanden med snö, is och hagel enligt specifikationen i punkt 4.2.6.1.2, med undantag för scenariot ’snödrift’, ska väljas.

| — | I fråga om bromssystemet gäller att obegränsat tillträde till järnvägsnätet i Finland under vinterförhållanden ges om följande villkor är uppfyllda:






  — | På tågsätt eller personvagn med nominell hastighet över 140 km/tim ska minst hälften av boggierna vara utrustade med en magnetskenbroms. |
| --- | --- | --- |

—

I fråga om bromssystemet gäller att obegränsat tillträde till järnvägsnätet i Finland under vinterförhållanden ges om följande villkor är uppfyllda:

—

På tågsätt eller personvagn med nominell hastighet över 140 km/tim ska minst hälften av boggierna vara utrustade med en magnetskenbroms.

| — | På tågsätt eller personvagn med nominell hastighet över 180 km/tim ska alla boggierna vara utrustade med en magnetskenbroms. |
| --- | --- |

—

På tågsätt eller personvagn med nominell hastighet över 180 km/tim ska alla boggierna vara utrustade med en magnetskenbroms.

Särskilda förhållanden för Frankrike

Obegränsat tillträde till järnvägsnätet i Frankrike under vinterförhållanden ges om följande villkor är uppfyllda:

| — | Lok och motorvagnar ska vara försedda med ett sandningssystem. |
| --- | --- |

—

Lok och motorvagnar ska vara försedda med ett sandningssystem.

Särskilda förhållanden för Tyskland

Obegränsat tillträde till järnvägsnätet i Tyskland under vinterförhållanden ges om följande villkor är uppfyllda:

| — | Lok och motorvagnar ska vara försedda med ett sandningssystem. |
| --- | --- |

—

Lok och motorvagnar ska vara försedda med ett sandningssystem.

Särskilda förhållanden för Grekland

För rullande materiels obegränsade tillträde till det grekiska järnvägsnätet under sommarförhållanden ska temperaturzon T3, enligt specifikationen i punkt 4.2.6.1.1, väljas.

Obegränsat tillträde till järnvägsnätet i Grekland under vinterförhållanden ges om följande villkor är uppfyllda:

| — | Traktionsfordon ska vara försedda med ett sandningssystem. |
| --- | --- |

—

Traktionsfordon ska vara försedda med ett sandningssystem.

Specifika förhållanden för Portugal

För obegränsat tillträde till det portugisiska järnvägsnätet under

| (a) | sommarförhållanden ska temperaturzon T3, enligt specifikationen i punkt 4.2.6.1.1, väljas, |
| --- | --- |

(a)

sommarförhållanden ska temperaturzon T3, enligt specifikationen i punkt 4.2.6.1.1, väljas,

| (b) | vinterförhållanden ska lok vara försedda med ett sandningssystem. |
| --- | --- |

(b)

vinterförhållanden ska lok vara försedda med ett sandningssystem.

Specifika förhållanden för Spanien

För rullande materiels obegränsade tillträde till det spanska järnvägsnätet under sommarförhållanden ska temperaturzon T3, enligt specifikationen i punkt 4.2.6.1.1, väljas.

Specifika förhållanden för Sverige

För rullande materiels obegränsade tillträde till det svenska järnvägsnätet under vinterförhållanden, ska det visas att den rullande materielen uppfyller följande krav:

| — | Temperaturzon T2 enligt specifikationen i punkt 4.2.6.1.1 ska väljas. |
| --- | --- |

—

Temperaturzon T2 enligt specifikationen i punkt 4.2.6.1.1 ska väljas.

| — | Svåra förhållanden med snö, is och hagel enligt specifikationen i punkt 4.2.6.1.2 ska väljas.” |
| --- | --- |

—

Svåra förhållanden med snö, is och hagel enligt specifikationen i punkt 4.2.6.1.2 ska väljas.”

| (164) | Punkt 7.5 ska ersättas med följande:
  ”7.5   Aspekter som måste beaktas vid översynsförfarandet eller byråns övriga aktiviteter

  Förutom den analys som genomfördes vid utarbetandet av denna TSD, har vissa aspekter identifierats som intressanta för utvecklingen av EU:s järnvägssystem.
  Dessa aspekter delas in i tre olika grupper:






  (1) | De som redan omfattas av en grundparameter i denna TSD, med en möjlig utveckling av motsvarande specifikation vid en översyn av denna TSD. |
| --- | --- | --- |

(164)

Punkt 7.5 ska ersättas med följande:

”7.5   Aspekter som måste beaktas vid översynsförfarandet eller byråns övriga aktiviteter

Förutom den analys som genomfördes vid utarbetandet av denna TSD, har vissa aspekter identifierats som intressanta för utvecklingen av EU:s järnvägssystem.

Dessa aspekter delas in i tre olika grupper:

(1)

De som redan omfattas av en grundparameter i denna TSD, med en möjlig utveckling av motsvarande specifikation vid en översyn av denna TSD.

| (2) | De som inte beaktas som grundparametrar på nuvarande utvecklingsnivå, men som omfattas av forskningsprojekt |
| --- | --- |

(2)

De som inte beaktas som grundparametrar på nuvarande utvecklingsnivå, men som omfattas av forskningsprojekt

| (3) | De som är relevanta inom ramen för pågående undersökningar av det europeiska järnvägssystemet och som inte ligger inom tillämpningsområdet för TSD:er. |
| --- | --- |

(3)

De som är relevanta inom ramen för pågående undersökningar av det europeiska järnvägssystemet och som inte ligger inom tillämpningsområdet för TSD:er.

Dessa aspekter tas upp nedan, klassificerade i enlighet med uppdelningen i punkt 4.2 i denna TSD.

7.5.1   Aspekter som avser en grundparameter i denna TSD

7.5.1.1   Parametern axellast (punkt 4.2.3.2.1)

Denna grundparameter omfattar gränssnittet mellan infrastruktur och rullande materiel med avseende på vertikal belastning.

Ytterligare utveckling krävs för att kontrollera ruttkompatibilitet med avseende på statisk och dynamisk kompatibilitet.

Det finns ännu ingen harmoniserad klassificeringsmetod gällande dynamisk kompatibilitet för rullande materiel, inklusive krav avseende lastmodellen HSLM (High Speed Load Model):

| — | Krav i TSD Lok och passagerarfordon bör vidareutvecklas baserat på resultat från CEN, genom att utöka EN1991-2 bilaga E med motsvarande krav på dynamisk kompatibilitet hos rullande materiel, inklusive kompatibilitet med HSLM-förenliga konstruktioner. |
| --- | --- |

—

Krav i TSD Lok och passagerarfordon bör vidareutvecklas baserat på resultat från CEN, genom att utöka EN1991-2 bilaga E med motsvarande krav på dynamisk kompatibilitet hos rullande materiel, inklusive kompatibilitet med HSLM-förenliga konstruktioner.

| — | Nya grundläggande konstruktionsegenskaper ’Förenlighet hos fordonskonstruktioner med lastmodellen HSLM (High Speed Load Model)’ bör skapas. |
| --- | --- |

—

Nya grundläggande konstruktionsegenskaper ’Förenlighet hos fordonskonstruktioner med lastmodellen HSLM (High Speed Load Model)’ bör skapas.

| — | Därför bör det hänvisas till en harmoniserad process för kontroll av ruttkompatibilitet i TSD Drift och trafikledning tillägg D.1, baserat på infrastrukturregistret (RINF) och ERATV. |
| --- | --- |

—

Därför bör det hänvisas till en harmoniserad process för kontroll av ruttkompatibilitet i TSD Drift och trafikledning tillägg D.1, baserat på infrastrukturregistret (RINF) och ERATV.

| — | De dokument som krävs i RINF-parameter 1.1.1.1.2.4.4 bör harmoniseras så långt som möjligt för att underlätta automatisk kontroll av ruttkompatibilitet. |
| --- | --- |

—

De dokument som krävs i RINF-parameter 1.1.1.1.2.4.4 bör harmoniseras så långt som möjligt för att underlätta automatisk kontroll av ruttkompatibilitet.

7.5.1.2   Används inte

7.5.1.3   Aerodynamisk effekt på ballasterade spår (punkt 4.2.6.2.5)

Krav på aerodynamisk effekt på ballasterade spår har fastställts för enheter med en högsta konstruktionshastighet högre än 250 km/tim.

Eftersom det med nuvarande utvecklingsnivå inte är möjligt att införa ett harmoniserat krav eller en harmoniserad bedömningsmetod, tillåter TSD tillämpningen av nationella regler.

Detta kommer att behöva ses över för att beakta följande:

| — | Undersökning av ballastsprut/’flygande ballast’ och motsvarande inverkan på säkerheten (i förekommande fall). |
| --- | --- |

—

Undersökning av ballastsprut/’flygande ballast’ och motsvarande inverkan på säkerheten (i förekommande fall).

| — | Utveckling av en harmoniserad, kostnadseffektiv metod som är tillämpbar i EU. |
| --- | --- |

—

Utveckling av en harmoniserad, kostnadseffektiv metod som är tillämpbar i EU.

7.5.2   Aspekter som inte avser en grundparameter i denna TSD men omfattas av forskningsprojekt

7.5.2.1   Används inte

7.5.2.2   Ytterligare aktiviteter rörande villkoren för att ett fordonstypgodkännande och/eller ett godkännande för utsläppande på marknaden inte ska vara begränsat till ett särskilt område för användning

För att underlätta den fria rörligheten för lok och personvagnar fastställs i avsnitt 7.1.1.5 villkor för ett godkännande för utsläppande på marknaden som inte är begränsat till ett särskilt område för användning.

Dessa bestämmelser bör kompletteras med harmoniserade gränsvärden för störströmmar och magnetfält på enhetsnivå, antingen som en procentandel av det värde som angetts för en påverkande enhet, eller som absoluta gränsvärden. Dessa harmoniserade gränsvärden bestäms utifrån de specialfall eller tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och den standard EN 50728 som förväntas offentliggöras 2024.

Specifikation av gränssnitt mellan personvagnar avsedda för allmän drift bör beskrivas närmare i punkt 7.1.1.5.2 för att göra personvagnarna (nya och befintliga) mer utbytbara.

7.5.2.3   Utrustning för cykelplatser i rullande materiel – inverkan på förordningen om tågresenärers rättigheter

I artikel 6.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/782 (*19) anges kraven för att utrusta rullande materiel med cykelplatser.

Cykelplatser behöver inrättas

| — | vid en större förändring i utformningen och inredningen av passagerarutrymmet, och |
| --- | --- |

—

vid en större förändring i utformningen och inredningen av passagerarutrymmet, och

| — | när ovannämnda ombyggnad av befintlig rullande materiel resulterar i ett behov av ett nytt godkännande för utsläppande av fordonet på marknaden. |
| --- | --- |

—

när ovannämnda ombyggnad av befintlig rullande materiel resulterar i ett behov av ett nytt godkännande för utsläppande av fordonet på marknaden.

Enligt principen i punkt 7.1.2.2 (1) får större ombyggnader som påverkar andra delar och grundparametrar än utformningen och inredningen av passagerarutrymmet inte omfatta cykelplatser.

(*19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/782 av den 29 april 2021 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (omarbetning) (EUT L 172, 17.5.2021, s. 1).”
  "

| (165) | Tilläggen ska ändras på följande sätt:






  (a) | Innehållsförteckningen ska ersättas med följande:






  ”Tillägg A: | Används inte |
| --- | --- | --- | --- |

(165)

Tilläggen ska ändras på följande sätt:

(a)

Innehållsförteckningen ska ersättas med följande:

”Tillägg A:

Används inte

| Tillägg B: | Fordonsprofil ’T’ för system med spårvidden 1 520 mm |
| --- | --- |

Tillägg B:

Fordonsprofil ’T’ för system med spårvidden 1 520 mm

| Tillägg C: | Särskilda bestämmelser för arbetsfordon |
| --- | --- |

Tillägg C:

Särskilda bestämmelser för arbetsfordon

| Tillägg D: | Används inte |
| --- | --- |

Tillägg D:

Används inte

| Tillägg E: | Förarens antropometriska mått |
| --- | --- |

Tillägg E:

Förarens antropometriska mått

| Tillägg F: | Sikt framåt |
| --- | --- |

Tillägg F:

Sikt framåt

| Tillägg G: | Service |
| --- | --- |

Tillägg G:

Service

| Tillägg H: | Bedömning av delsystemet Rullande materiel |
| --- | --- |

Tillägg H:

Bedömning av delsystemet Rullande materiel

| Tillägg I: | Aspekter för vilka den tekniska specifikationen inte är tillgänglig (öppna punkter) |
| --- | --- |

Tillägg I:

Aspekter för vilka den tekniska specifikationen inte är tillgänglig (öppna punkter)

| Tillägg J: | Tekniska specifikationer som det hänvisas till i denna TSD |
| --- | --- |

Tillägg J:

Tekniska specifikationer som det hänvisas till i denna TSD

| Tillägg J.1: | Standarder eller normgivande dokument |
| --- | --- |

Tillägg J.1:

Standarder eller normgivande dokument

| TilläggJ.2: | Tekniska dokument |
| --- | --- |

TilläggJ.2:

Tekniska dokument

| Tillägg K: | Process för verifiering av nya ändstycken till magnetskenbromsen |
| --- | --- |

Tillägg K:

Process för verifiering av nya ändstycken till magnetskenbromsen

| Tillägg L: | Ändrade krav och övergångsregler” |
| --- | --- |

Tillägg L:

Ändrade krav och övergångsregler”

| (b) | Tillägg C ska ersättas med följande:


  ”TILLÄGG C
  Särskilda bestämmelser för arbetsfordon
  C.1   Fordonsstrukturens hållfasthet

  Kraven i punkt 4.2.2.4 kompletteras enligt följande:
  Fordonsramen ska kunna motstå antingen de statiska belastningarna enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 1, eller de statiska belastningarna enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 51, utan att överskrida de tillåtna värden som anges där.
  Motsvarande strukturella kategorier enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 51, är följande:






  — | För arbetsfordon som inte får utsättas för stöt eller växlas över vall: F-II. |
| --- | --- | --- |

(b)

Tillägg C ska ersättas med följande:

”TILLÄGG C

Särskilda bestämmelser för arbetsfordon

C.1   Fordonsstrukturens hållfasthet

Kraven i punkt 4.2.2.4 kompletteras enligt följande:

Fordonsramen ska kunna motstå antingen de statiska belastningarna enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 1, eller de statiska belastningarna enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 51, utan att överskrida de tillåtna värden som anges där.

Motsvarande strukturella kategorier enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 51, är följande:

—

För arbetsfordon som inte får utsättas för stöt eller växlas över vall: F-II.

| — | För alla andra arbetsfordon: F-I. |
| --- | --- |

—

För alla andra arbetsfordon: F-I.

Accelerationen ska vara ±3 g i x-riktning enligt tabell 13 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 1, eller enligt tabell 10 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 51.

C.2   Lyftning och uppallning

Arbetsfordonets vagnskorg ska ha lyftpunkter i vilka hela arbetsfordonet säkert kan lyftas eller pallas upp. Placeringen av lyft- och uppallningspunkterna ska anges.

För att underlätta arbetet vid reparation eller inspektion eller vid ispårning av arbetsfordonen, ska dessa på båda långsidorna vara försedda med minst två lyftpunkter, där arbetsfordonen kan lyftas i olastat eller lastat tillstånd.

För att medge placering av uppallningsanordningar ska fritt utrymme tillhandahållas under lyftpunkterna, vilket inte får blockeras av ej borttagbara delar. Belastningsfallen ska överensstämma med de som valts i tillägg C.1 och ska gälla för lyftning och uppallning vid verkstads- och servicearbeten.

C.3   Gångdynamiska egenskaper

Gångegenskaperna får fastställas genom körprov eller genom hänvisning till ett liknande typprovat arbetsfordon, så som beskrivs i detalj i punkt 4.2.3.4.2 i denna TSD, eller genom simulering. Gångegenskaperna kan visas genom simulering av de provningar som beskrivs i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 9 (med de undantag som specificeras nedan) när det finns en validerad modell med för arbetsfordonet representativa spår- och driftsförhållanden.

Följande ytterligare avvikelser gäller:

| i) | Provet får alltid utföras enligt den förenklade metoden för denna typ av fordon. |
| --- | --- |

i)

Provet får alltid utföras enligt den förenklade metoden för denna typ av fordon.

| ii) | Om den specificerade provhastigheten inte kan uppnås med själva arbetsfordonet, ska arbetsfordonet dras vid proven. |
| --- | --- |

ii)

Om den specificerade provhastigheten inte kan uppnås med själva arbetsfordonet, ska arbetsfordonet dras vid proven.

En modell av ett arbetsfordon för simulering av gångegenskaperna ska valideras genom att modellresultaten jämförs med körprovsresultaten, med samma ingångsvärden för spåregenskaper.

En validerad modell är en simuleringsmodell som har kontrollerats mot ett verkligt körprov som påverkar fjädringen tillräckligt och där det finns en nära korrelation mellan körprovets resultat och förutsägelserna från simuleringsmodellen över samma provspår.

C.4   Acceleration vid högsta hastighet

Det krävs ingen restacceleration, såsom anges i punkt 4.2.8.1.2 punkt 5, för specialfordon.

| (c) | Innehållet i tillägg D ska ersättas med ”Används inte”. |
| --- | --- |

(c)

Innehållet i tillägg D ska ersättas med ”Används inte”.

| (d) | Tillägg E ska ersättas med följande:


  ”TILLÄGG E
  Förarens antropometriska mått
  Följande uppgifter representerar det aktuella läget och ska användas.






  — | Viktigaste antropometriska mått på kortaste och längsta förarpersonal:
  De mått som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 62 ska beaktas. |
| --- | --- | --- |

(d)

Tillägg E ska ersättas med följande:

”TILLÄGG E

Förarens antropometriska mått

Följande uppgifter representerar det aktuella läget och ska användas.

—

Viktigaste antropometriska mått på kortaste och längsta förarpersonal:

De mått som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 62 ska beaktas.

| (e) | Tillägg F ska ersättas med följande:


  ”TILLÄGG F
  Sikt framåt
  F.1   Allmänt

  Hyttens konstruktion ska främja förarens sikt mot all extern information som behövs för föraruppgiften samt skydda föraren mot externa synfältsstörningar. Det omfattar bl.a. följande:






  — | Flimmer i frontrutans nedre kant, vilket kan orsaka trötthet, ska minskas. |
| --- | --- | --- |

(e)

Tillägg F ska ersättas med följande:

”TILLÄGG F

Sikt framåt

F.1   Allmänt

Hyttens konstruktion ska främja förarens sikt mot all extern information som behövs för föraruppgiften samt skydda föraren mot externa synfältsstörningar. Det omfattar bl.a. följande:

—

Flimmer i frontrutans nedre kant, vilket kan orsaka trötthet, ska minskas.

| — | Skydd ska tillhandahållas mot solen och bländande ljus från strålkastare på mötande tåg, utan att minska förarens sikt mot externa skyltar, signaler och annan visuell information. |
| --- | --- |

—

Skydd ska tillhandahållas mot solen och bländande ljus från strålkastare på mötande tåg, utan att minska förarens sikt mot externa skyltar, signaler och annan visuell information.

| — | Placering av hyttutrustning ska inte blockera eller förvränga förarens sikt mot extern information. |
| --- | --- |

—

Placering av hyttutrustning ska inte blockera eller förvränga förarens sikt mot extern information.

| — | Front- och sidorutornas mått, placering, form och ytbehandling (inklusive underhåll) ska inte hämma förarens sikt ut och ska främja föraruppgiften. |
| --- | --- |

—

Front- och sidorutornas mått, placering, form och ytbehandling (inklusive underhåll) ska inte hämma förarens sikt ut och ska främja föraruppgiften.

| — | Placeringen, typen och kvaliteten på anordningar för rengöring av frontrutan och för att göra sikten klar ska säkerställa att föraren kan bibehålla en god sikt ut under de flesta väder- och driftsförhållanden och ska inte hindra förarens sikt ut. |
| --- | --- |

—

Placeringen, typen och kvaliteten på anordningar för rengöring av frontrutan och för att göra sikten klar ska säkerställa att föraren kan bibehålla en god sikt ut under de flesta väder- och driftsförhållanden och ska inte hindra förarens sikt ut.

| — | Förarhytten ska vara så konstruerad att föraren är vänd framåt vid körning. |
| --- | --- |

—

Förarhytten ska vara så konstruerad att föraren är vänd framåt vid körning.

| — | Förarhytten ska vara så konstruerad att föraren i stående och/eller sittande körställning har tydlig och ohindrad sikt och lätt kan urskilja fasta signaler placerade både till höger och vänster om spåret, så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J-1, index 62. |
| --- | --- |

—

Förarhytten ska vara så konstruerad att föraren i stående och/eller sittande körställning har tydlig och ohindrad sikt och lätt kan urskilja fasta signaler placerade både till höger och vänster om spåret, så som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J-1, index 62.

De bestämmelser som anges i ovan nämnda tillägg D styr villkoren för sikt i varje körriktning längs rakt spår och i kurvor med en radie på 300 m eller mer. Reglerna gäller för förarens position(er).

Anmärkningar:

Om förarhytten är försedd med två förarstolar (med två alternativa körställningar), gäller kraven för de två sittande ställningarna.

För lok där förarhytten är placerad i mitten av loket och för specialfordon specificeras särskilda villkor i punkt 4.2.9.1.3.1 i denna TSD.

F.2   Referensposition för fordonet i förhållande till spåret:

Den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 62 ska gälla.

Kraven på utrustning och nyttolast anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 6 och punkt 4.2.2.10.

F.3   Referensposition för ögonen på tågpersonal

Den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 62 ska gälla.

Avståndet från förarens ögon i sittande ställning till frontrutan ska vara minst 500 mm.

F.4   Siktvillkor

Den specifikation som det hänvisas till i tillägg J-1, index 62 ska gälla.

| (f) | I tillägg H ska tabell H.1 ändras på följande sätt:






  i) | (Berör inte den svenska versionen.) |
| --- | --- | --- |

(f)

I tillägg H ska tabell H.1 ändras på följande sätt:

i)

(Berör inte den svenska versionen.)

| ii) | Raden ”Största ström vid stillastående för likspänningssystem” ska ersättas med följande:












  ”Största ström vid stillastående | 4.2.8.2.5 | X | X (endast för likströmssystem) | Saknas | —” | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

Raden ”Största ström vid stillastående för likspänningssystem” ska ersättas med följande:

”Största ström vid stillastående

4.2.8.2.5

X

X (endast för likströmssystem)

Saknas

—”

| iii) | Rubriken ”Störningar i energisystemet” ska ersättas med ”Övertoner och dynamiska effekter för växelströmssystem”. |
| --- | --- |

iii)

Rubriken ”Störningar i energisystemet” ska ersättas med ”Övertoner och dynamiska effekter för växelströmssystem”.

| iv) | Raden ”Traktionssystem med diesel- eller annan förbränningsmotordrift” ska utgå. |
| --- | --- |

iv)

Raden ”Traktionssystem med diesel- eller annan förbränningsmotordrift” ska utgå.

| v) | (Berör inte den svenska versionen.) |
| --- | --- |

v)

(Berör inte den svenska versionen.)

| vi) | Raden ”Vattenpåfyllningsutrustning” ska utgå. |
| --- | --- |

vi)

Raden ”Vattenpåfyllningsutrustning” ska utgå.

| (g) | Tillägg I ska ersättas med följande:


  ”Tillägg I
  Aspekter för vilka den tekniska specifikationen inte är tillgänglig
  (öppna punkter)
  Öppna punkter som avser teknisk kompatibilitet mellan fordonet och järnvägsnätet:








  Komponent i delsystemet Rullande materiel | Punkt i denna TSD | Teknisk aspekt som inte omfattas av denna TSD | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kompatibilitet med tågdetekteringssystem | 4.2.3.3.1 | Se den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index A | Öppna punkter som också anges i TSD Trafikstyrning och signalering. |
| Gångdynamiska egenskaper för system med spårvidden 1 520 mm | 4.2.3.4.2
  4.2.3.4.3 | Gångdynamiska egenskaper. Ekvivalent konicitet. | De normgivande dokument som det hänvisas till i denna TSD bygger på erfarenheter från system med 1 435 mm spårvidd. |
| Ekvivalent konicitet för system med spårvidden 1 600  mm | 4.2.3.4.3 | Gångdynamiska egenskaper. Ekvivalent konicitet. | De normgivande dokument som det hänvisas till i denna TSD bygger på erfarenheter från system med 1 435 mm spårvidd. |
| Bromssystem oberoende av adhesionsförhållanden | 4.2.4.8.3 | Virvelströmsbroms | Användningsvillkoren för virvelströmsbromsar för teknisk kompatibilitet med spåret är inte harmoniserade |
| Aerodynamisk effekt på ballasterat spår för rullande materiel med högsta konstruktionshastighet > 250 km/tim | 4.2.6.2.5 | Gränsvärde och bedömning av överensstämmelse för att begränsa risker till följd av ballastsprut | Pågående arbete inom CEN.
  Öppen punkt även i TSD Infrastruktur. |

(g)

Tillägg I ska ersättas med följande:

”Tillägg I

Aspekter för vilka den tekniska specifikationen inte är tillgänglig

(öppna punkter)

Öppna punkter som avser teknisk kompatibilitet mellan fordonet och järnvägsnätet:

Komponent i delsystemet Rullande materiel

Punkt i denna TSD

Teknisk aspekt som inte omfattas av denna TSD

Kommentarer

Kompatibilitet med tågdetekteringssystem

4.2.3.3.1

Se den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2, index A

Öppna punkter som också anges i TSD Trafikstyrning och signalering.

Gångdynamiska egenskaper för system med spårvidden 1 520 mm

4.2.3.4.2

4.2.3.4.3

Gångdynamiska egenskaper. Ekvivalent konicitet.

De normgivande dokument som det hänvisas till i denna TSD bygger på erfarenheter från system med 1 435 mm spårvidd.

Ekvivalent konicitet för system med spårvidden 1 600  mm

4.2.3.4.3

Gångdynamiska egenskaper. Ekvivalent konicitet.

De normgivande dokument som det hänvisas till i denna TSD bygger på erfarenheter från system med 1 435 mm spårvidd.

Bromssystem oberoende av adhesionsförhållanden

4.2.4.8.3

Virvelströmsbroms

Användningsvillkoren för virvelströmsbromsar för teknisk kompatibilitet med spåret är inte harmoniserade

Aerodynamisk effekt på ballasterat spår för rullande materiel med högsta konstruktionshastighet > 250 km/tim

4.2.6.2.5

Gränsvärde och bedömning av överensstämmelse för att begränsa risker till följd av ballastsprut

Pågående arbete inom CEN.

Öppen punkt även i TSD Infrastruktur.

Öppna punkter som inte avser teknisk kompatibilitet mellan fordonet och järnvägsnätet:

| Komponent i delsystemet Rullande materiel | Punkt i denna TSD | Teknisk aspekt som inte omfattas av denna TSD | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- |
| System för att begränsa och förhindra spridning av brand | 4.2.10.3.4 | Bedömning av överensstämmelse för andra brandbegränsningssystem än hela skiljeväggar. | Ett förfarande för bedömning av effektiviteten när det gäller att förhindra spridning av brand och rök har utvecklats av CEN i enlighet med ett standardiseringsförslag från ERA.” |

Komponent i delsystemet Rullande materiel

Punkt i denna TSD

Teknisk aspekt som inte omfattas av denna TSD

Kommentarer

System för att begränsa och förhindra spridning av brand

4.2.10.3.4

Bedömning av överensstämmelse för andra brandbegränsningssystem än hela skiljeväggar.

Ett förfarande för bedömning av effektiviteten när det gäller att förhindra spridning av brand och rök har utvecklats av CEN i enlighet med ett standardiseringsförslag från ERA.”

| (h) | Tillägg J ska ersättas med följande:


  ””Tillägg J
  Tekniska specifikationer som det hänvisas till i denna TSD
  J.1   Standarder eller normgivande dokument









  Index | Egenskaper som ska bedömas | Punkt i TSD:n | Obligatorisk punkt i standard |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [1] | EN 12663-1:2010+A1:2014


  Järnvägar – Strukturella krav för fordonskorgar – Del 1: Lok och rullande materiel för passagerare (och alternativ metod för godsvagnar) |
| [1.1] | Kortkoppel för permanentkopplade enheter | 4.2.2.2.2 (3) | 6.5.3, 6.7.5 |
| [1.2] | Fordonsstrukturens hållfasthet – allmänt | 4.2.2.4 (3) | 5.1, 5.2, 5.3, 5.4, 5.6 |
| [1.3] | Fordonsstrukturens hållfasthet – kontrollmetod | 4.2.2.4 (4) | 9.2, 9.3 |
| [1.4] | Fordonsstrukturens hållfasthet – alternativa krav för arbetsfordon | Tillägg C
  Punkt C.1 | 6.1–6.5 |
| [1.5] | Lyftning och uppallning – laster för konstruktionen | 4.2.2.6 (9) | 6.3.2, 6.3.3 |
| [1.6] | Lyftning och uppallning – påvisande av hållfasthet | 4.2.2.6 (9) | 9.2, 9.3 |
| [1.7] | Fastsättning av anordningar på korgstrukturen | 4.2.2.7 (3) | 6.5.2, 6.7.3 |
| [1.8] | Boggiramens strukturella konstruktion – anslutningen mellan fordonskorg och boggi | 4.2.3.5.1 (2) | 6.5.1, 6.7.2 |
| [2] | EN 16839:2022


  Järnvägar – Rullande materiel – Placering av komponenter på buffertbalken |
| [2.1] | Åtkomst för personal vid till- och bortkoppling – utrymme för växlingspersonal | 4.2.2.2.5 (2) | 4 |
| [2.2] | Drag- och stötinrättning – kompatibilitet mellan enheter – manuellt koppel av UIC-typ
  Installation av buffertar och skruvkoppel | 4.2.2.2.3 (b) (b-2) (1) | 5, 6 |
| [2.3] | Måtten på och utformningen av bromsledningar, bromsslangar, kopplingar och kranar | 4.2.2.2.3 (b) (b-2) (2) | 7, 8 |
| [2.4] | Räddningskoppel – gränssnitt mot hjälpfordon | 4.2.2.2.4 (3) (a) | 7 |
| [3] | EN 15227:2020


  Järnvägar – Krocksäkerhet för korgar på järnvägsfordon |
| [3.1] | Passiv säkerhet – allmänt | 4.2.2.5 | 4, 5, 6, 7 och bilagorna B, C, D (inte bilaga A) |
| [3.2] | Passiv säkerhet – kategorisering | 4.2.2.5 (5) | 5.1 tabell 1 |
| [3.3] | Passiv säkerhet – scenarier | 4.2.2.5 (6) | 5.2, 5.3, 5.4 (utom bilaga A) |
| [3.4] | Passiv säkerhet – krav | 4.2.2.5 (7) | 6.1, 6.2, 6.3, 6.4 (utom bilaga A) |
| [3.5] | Passiv säkerhet – hinderavvisare | 4.2.2.5 (8) | 6.5.1 |
| [3.6] | Gardjärn | 4.2.3.7 | 6.6.1 |
| [3.7] | Klimat- och miljöförhållanden – hinderavvisare | 4.2.6.1.2 (4) | 6.5.1 |
| [4] | EN 16404:2016


  Järnvägar – Lyft av urspårat fordon och återställningskrav på fordon |
| [4.1] | Lyftning och uppallning – permanenta lyftpunkters geometri | 4.2.2.6 (7) | 5.2, 5.3 |
| [4.2] | Lyftning och uppallning – borttagbara lyftpunkters geometri | 4.2.2.6 (7) | 5.2, 5.3 |
| [5] | EN 15877-2:2013


  Järnvägar – Märkning av järnvägsfordon – Del 2: Utvändig märkning på personvagnar, motorvagnar, lok och på spårburna arbetsmaskiner |
| [5.1] | Lyftning och uppallning – märkning | 4.2.2.6 (8) | 4.5.19 |
| [5.2] | Personvagnar avsedda att användas i allmän drift | 7.1.1.5.1(23) | 4.5.5.1, 4.5.6.3 |
| [6] | EN 15663:2017+A1:2018


  Järnvägar – Referensvikter för järnvägsfordon |
| [6.1] | Lastfall och uppmätt vikt – lastfall | 4.2.2.10 (1) | 4.5 |
| [6.2] | Lastfall och uppmätt vikt – antagande om lastfall | 4.2.2.10 (2) | 4.1, 4.2, 4.3, 4.4, 4.5, 5, 6, 7.1, 7.2, 7.3 (konstruktionsvillkor) |
| [7] | EN 15273-2:2013+A1:2016


  Järnvägar – Profiler– Del 2: Fordonsprofiler |
| [7.1] | Fordonsprofiler – metod, referensprofil | 4.2.3.1 (3), (4) | 5 och beroende på profil: bilaga A (G1), B (GA,GB,GC), C (GB1,GB2), D (GI3), E (G2), F (FIN1), G (FR3,3), H (BE1,BE2,BE3), I (PTb,PTb+,PTc), J (SEa,Sec), K (OSJD), L (DE1 DE2 DE3), M (NL1NL2), P (GHE16 ...) |
| [7.2] | Fordonsprofiler – metod, referensprofil
  Kontroll av strömavtagarprofil | 4.2.3.1 (5) | A.3.12 |
| [7.3] | Fordonsprofiler – metod, referensprofil
  Kontroll av virvelströmsbromsar | 4.2.4.8.3(3) | 5 och beroende på profil: bilaga A (G1), B (GA,GB,GC), C (GB1,GB2), D (GI3), E (G2), F (FIN1), G (FR3,3), H (BE1,BE2,BE3), I (PTb,PTb+,PTc), J (SEa,Sec), K (OSJD), L (DE1 DE2 DE3), M (NL1NL2), P (GHE16 ...) |
| [8] | EN 15437-1:2009


  Järnvägar – Kontroll av lagerboxar – Krav avseende gränssnitt och utförande – Del 1: Spårutrustning och lagerboxar för rullande materiel |
| [8.1] | Övervakning av axellagers tillstånd – område synligt för markbaserad utrustning | 4.2.3.3.2.2 (1), (2a)
  7.3.2.3 | 5.1, 5.2 |
| [9] | EN 14363:2016+A2:2022


  Järnvägar – Provning och simulation gällande acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon – Gångdynamik och stationära provningar |
| [9.1] | Axellaster – intervall | 4.2.3.4.1,
  4.2.3.4.2(4) | 1.1, 5.3.2 |
| [9.2] | Kombination(er) av hastighet och rälsförhöjningsbrist | 4.2.3.4.2 (3) | 1.4, 7.3.1 |
| [9.3] | Spårkraftsparametrar | 4.2.3.4.2 (5) | 7.5.1, 7.5.3 |
| [9.4] | Gångdynamiska egenskaper – gränsvärden för gångsäkerhet | 4.2.3.4.2.1 | 7.5.1, 7.5.2 |
| [9.5] | Gångdynamiska egenskaper – gränsvärden för spårkrafter | 4.2.3.4.2.2 (1) | 7.5.1, 7.5.3 |
| [9.6] | Säkerhet mot urspårning på skevt spår | 6.2.3.3 (1) | 4, 5, 6.1 |
| [9.7] | Gångdynamiska egenskaper – kontrollmetod | 6.2.3.4 (1) | 7 |
| [9.8] | Gångdynamiska egenskaper – bedömningskriterier | 6.2.3.4 (1) | 4, 5 |
| [9.9] | Konstruktionsvärden för nya hjulprofiler – bedömning av ekvivalent konicitet | 6.2.3.6 (1) | Bilaga O, bilaga P |
| [9.10] | Fordonets överensstämmelse med rällutning | 7.1.2 Tabell 17a anmärkning (1) | 4, 5, 6, 7 |
| [9.11] | Bestämmelse för specialfordon: simulering av provningar | Tillägg C
  Avsnitt C.3 | Bilaga T |
| [10] | EN 15528:2021


  Järnvägar – Linjekategorier för hantering av samverkan mellan lastgränser för fordon och infrastruktur |
| [10.1] | EN-linjekategorin efter en kategorisering av enheten | 4.2.3.2.1 (2) | 6.1, 6.3, 6.4 |
| [10.2] | Standardvärdet för nyttolast avseende ståplatser | 4.2.3.2.1 (2a) | Tabell 4 kolumn 2 |
| [10.3] | Dokumentation där nyttolasten avseende ståplatser anges | 4.2.3.2.1 (2c) | 6.4.1 |
| [11] | EN 13749:2021


  Järnvägar – Hjulpar och boggier – Strukturella krav och metoder för validering av boggiramar |
| [11.1] | Boggiramens strukturella konstruktion | 4.2.3.5.1 (1)
  4.2.3.5.1 (3) | 6.2 |
| [12] | EN 14198:2016+A1:2018+A2:2021


  Järnvägar – Bromsar – Krav på bromssystem i loktåg |
| [12.1] | Bromsning – typ av bromssystem, UIC-bromssystem | 4.2.4.3 | 5.4 |
| [12.2] | Personvagnar avsedda att användas i allmän drift | 7.1.1.5.2 (3) | 5.3.2.6, 5.4 |
| [13] | EN 14531-1:2015+A1:2018


  Järnvägar – Beräkning av stoppsträcka, målsträcka och fasthållningsbroms – Del 1: Medelvärdesalgoritmer för tåg eller enskilda fordon |
| [13.1] | Bromsprestanda – beräkning – allmänt | 4.2.4.5.1 (1) | 4 |
| [13.2] | Nödbromsprestanda – beräkning | 4.2.4.5.2 (3) | 4 |
| [13.3] | Driftbromsprestanda – beräkning | 4.2.4.5.3 (1) | 4 |
| [13.4] | Parkeringsbromsprestanda – beräkning | 4.2.4.5.5 (3) | 5 |
| [13.5] | Bromsprestanda – friktionskoefficient | 4.2.4.5.1 (2) | 4.4.6 |
| [13.6] | Nödbromsprestanda – reaktionstid/fördröjningstid | 4.2.4.5.2 (1) | 4.4.8.2.1, 4.4.8.3 |
| [14] | EN 14531-2:2015


  Järnvägar – Metoder för beräkning av stoppsträcka och nedbromsningssträcka, samt hållbroms och parkeringsbroms – Del 2: Gradvisa beräkningar för tågset eller enkelfordon |
| [14.1] | Bromsprestanda – beräkning – allmänt | 4.2.4.5.1 (1) | 4, 5 |
| [14.2] | Nödbromsprestanda – beräkning | 4.2.4.5.2 (3) | 4, 5 |
| [14.3] | Driftbromsprestanda – beräkning | 4.2.4.5.3 (1) | 4, 5 |
| [15] | EN 15595:2018+AC:2021


  Järnvägar – Bromssystem – Fastbromsningsskydd |
| [15.1] | Fastbromsningsskyddssystem – konstruktion | 4.2.4.6.2 (6) | 5.1, 5.2, 5.4 |
| [15.2] | Fastbromsningsskyddssystem – kontrollmetod och provprogram | 6.1.3.2 (1) | 6.1.1, 6.2, 6.5, 7 |
| [15.3] | Fastbromsningsskyddssystem – system för övervakning av hjulens rotation | 4.2.4.6.2 (8) | 5.1.7 |
| [15.4] | Fastbromsningsskydd, metod för prestandakontroll | 6.2.3.10 (1) | 6.3, 7 |
| [16] | EN 16207:2014+A1:2019


  Järnvägar – Bromssystem – Funktions- och utförandekrav på magnetskensbromsar för järnvägsfordon |
| [16.1] | Magnetskenbroms | 4.2.4.8.2 (3)
  Tillägg K | Bilaga C |
| [17] | EN 14752:2019+A1:2021


  Järnvägar – Dörrsystem för passagerarfordon |
| [17.1] | Dörrhinderdetektering – känslighet | 4.2.5.5.3 (5) | 5.2.1.4.1 |
| [17.2] | Dörrhinderdetektering – största kraft | 4.2.5.5.3 (5) | 5.2.1.4.2.2 |
| [17.3] | Dörröppning i nödsituationer – manuell kraft för att öppna dörren | 4.2.5.5.9 (6) | 5.5.1.5 |
| [17.4] | Personvagnar avsedda att användas i allmän drift – dörrstyrningsanordning | 7.1.1.5.2 (10) | 5.1.1, 5.1.2, 5.1.5, 5.1.6 |
| [18] | EN 50125-1:2014


  Järnvägsanläggningar – Miljöförhållanden – Del 1: Fordon och utrustning i fordon |
| [18.1] | Klimat- och miljöförhållanden – temperatur | 4.2.6.1.1 (1) | 4.3 |
| [18.2] | Klimat- och miljöförhållanden – snö, is och hagel | 4.2.6.1.2 (1) | 4.7 |
| [18.3] | Klimat- och miljöförhållanden – temperatur | 7.1.1.5.2 (4) | 4.3 |
| [19] | EN 14067-6:2018


  Järnvägar – Aerodynamik – Del 6: Krav och provningsmetoder för sidvindsbedömning |
| [19.1] | Aerodynamiska effekter – sidvind; kontrollmetod | 4.2.6.2.4 (2) | 5 |
| [19.2] | Aerodynamiska effekter – sidvind för enheter med en högsta konstruktionshastighet högre än eller lika med 250 km/tim | 4.2.6.2.4 (3) | 5 |
| [20] | EN 15153-1:2020


  Järnvägar – Utvändiga optiska och akustiska larmanordningar för fordon – Del 1: Strålkastare, positionsljus och slutsignaler |
| [20.1] | Strålkastare – färg | 4.2.7.1.1 (4) | 5.3.3 |
| [20.2] | Strålkastare – ljusintensitet vid helljus och halvljus | 4.2.7.1.1 (5) | 5.3.3, 5.3.4 tabell 2 första raden |
| [20.3] | Strålkastare – möjlighet till linjär justering | 4.2.7.1.1 (6) | 5.3.3, 5.3.5 |
| [20.4] | Positionsljus – färg | 4.2.7.1.2 (6) (a) | 5.4.3.1 tabell 4 |
| [20.5] | Positionsljus – spektralfördelning | 4.2.7.1.2 (6) (b) | 5.4.3.2 |
| [20.6] | Positionsljus – ljusintensitet | 4.2.7.1.2 (6) (c) | 5.4.4 tabell 6 |
| [20.7] | Slutsignallyktor – färg | 4.2.7.1.3 (4) (a) | 5.5.3 tabell 7 |
| [20.8] | Slutsignallyktor – ljusintensitet | 4.2.7.1.3 (4) (b) | 5.5.4
  tabell 8 |
| [20.9] | Strålkastare – färg | 6.1.3.3 (1) | 5.3.3, 6.3 |
| [20.10] | Strålkastare – ljusintensitet | 6.1.3.3 (1) | 5.3.3, 6.4 |
| [20.11] | Positionsljus – färg | 6.1.3.4 (1) | 6.3 |
| [20.12] | Positionsljus – ljusintensitet | 6.1.3.4 (1) | 6.4 |
| [20.13] | Slutsignallyktor – färg | 6.1.3.5 (1) | 6.3 |
| [20.14] | Slutsignallyktor – ljusintensitet | 6.1.3.5 (1) | 6.4 |
| [20.15] | Positionsljus – möjlighet till linjär justering | 4.2.7.1.2 (7) | 5.4.5 |
| [21] | EN 15153-2:2020


  Järnvägar – Utvändiga optiska och akustiska larmanordningar för fordon – Del 2: Signalhorn |
| [21.1] | Ljudtrycksnivåer för tyfon | 4.2.7.2.2 (1) | 5.2.2 |
| [21.2] | Tyfon – ljud | 6.1.3.6 (1) | 6 |
| [21.3] | Tyfon – ljudtrycksnivå | 6.1.3.6 (1) | 6 |
| [21.4] | Tyfon – ljudtrycksnivå | 6.2.3.17 (1) | 6 |
| [22] | EN 50388-1:2022


  Järnvägar – fasta anläggningar och rullande materiel –


  Samordning mellan kraftmatning för elframdrivning och fordon – Tekniska villkor för interoperabilitet – Del 1: Allmänt |
| [22.1] | Återmatande broms, som återför energi till kontaktledningen | 4.2.8.2.3 (1) | 12.2.1 |
| [22.2] | Största effekt och ström som kan tas från kontaktledningen – automatisk reglering av strömmen | 4.2.8.2.4 (2) | 7.3 |
| [22.3] | Effektfaktor – kontrollmetod | 4.2.8.2.6 (1) | 6 |
| [22.4] | Övertoner och dynamiska effekter för växelströmssystem | 4.2.8.2.7 (1) | 10 (utom 10.2) |
| [22.5] | Elektriskt skydd av tåget – samordning av elskydd | 4.2.8.2.10 (3) | 11 |
| [22.6] | Huvudströmbrytare – samordning av elskydd | 5.3.12 (4) | 11.2, 11.3 |
| [22.7] | Största effekt och ström som kan tas från kontaktledningen – kontrollmetod | 6.2.3.18 (1) | 15.3.1 |
| [22.8] | Effektfaktor – kontrollmetod | 6.2.3.19 (1) | 15.2 |
| [23] | EN 50206–1:2010


  Järnvägsanläggningar – Strömavtagare – Egenskaper och provning – Del 1: Strömavtagare för järnvägsfordon |
| [23.1] | Strömavtagarens arbetsområde i höjdled (driftskompatibilitetskomponentnivå) – egenskaper | 4.2.8.2.9.1.2 (2) | 4.2, 6.2.3 |
| [23.2] | Strömavtagarens strömkapacitet (driftskompatibilitetskomponentnivå) | 4.2.8.2.9.3a (2) | 6.13.2 |
| [23.3] | Sänkning av strömavtagare (fordonsnivå) – tid för sänkning av strömavtagaren | 4.2.8.2.9.10 (1) | 4.7 |
| [23.4] | Sänkning av strömavtagare (fordonsnivå) – automatisk sänkningsanordning | 4.2.8.2.9.10 (3) | 4.8 |
| [23.5] | Strömavtagare – kontrollmetod | 6.1.3.7 (2) | 6.3.1 |
| [24] | EN 50367:2020 + A1:2022


  Järnvägstillämpningar – Fasta installationer och rullande materiel – Kriterier för teknisk kompatibilitet mellan strömavtagare och kontaktledning |
| [24.1] | Största ström vid stillastående | 4.2.8.2.5 (1) | Tabell 5 i 7.2 |
| [24.2] | Geometri för strömavtagartopp | 4.2.8.2.9.2 (5) | 5.3.2.3 |
| [24.3] | Strömavtagartopp med geometri av typ 1 600 mm | 4.2.8.2.9.2.1 (1) | Bilaga A.2 Figur A.6 |
| [24.4] | Strömavtagartopp med geometri av typ 1 950  mm | 4.2.8.2.9.2.2 (1) | Bilaga A.2 Figur A.7 |
| [24.5] | Strömavtagare – kontakttrådens temperatur | 6.1.3.7 (1a) | 7.2 |
| [25] | Används inte |
| [26] | EN 50119:2020


  Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Kontaktledningar |
| [26.1] | Sänkning av strömavtagare (fordonsnivå) – dynamiskt isoleringsavstånd | 4.2.8.2.9.10 (1) | Tabell 2 |
| [27] | EN 50153:2014-05/A1:2017-08/A2:2020-01


  Järnvägsanläggningar – Skydd mot elchock i rälsfordon |
| [27.1] | Skydd mot elektriska riskkällor | 4.2.8.4 (1) | 5, 6, 7, 8 |
| [28] | EN 15152:2019


  Järnvägar – Vindrutor för tåg |
| [28.1] | Frontruta – motståndskraft mot träffar av flygande föremål | 4.2.9.2.1 (2) | 6.1 |
| [28.2] | Frontruta – motståndskraft mot splittring | 4.2.9.2.1 (2) | 6.1 |
| [28.3] | Frontruta – separation av sekundära bilder | 4.2.9.2.2 (2) (a) | 5.2.1 |
| [28.4] | Frontruta – visuell distorsion | 4.2.9.2.2 (2) (b) | 5.2.2 |
| [28.5] | Frontruta – ljusdiffusion | 4.2.9.2.2 (2) (c) | 5.2.3 |
| [28.6] | Frontruta – ljustransmittans | 4.2.9.2.2 (2) (d) | 5.2.4 |
| [28.7] | Frontruta – kromaticitet | 4.2.9.2.2 (2) (e) | 5.2.5 |
| [28.8] | Frontruta – egenskaper | 6.2.3.22 (1) | 5.2.1–5.2.5
  6.1 |
| [29] | EN/IEC 62625-1:2013 + A11:2017


  Elektronisk utrustning för järnvägar – Ombordsystem för registrering av data avseende fordonsframförande – Del 1: Systemspecifikation |
| [29.1] | Registreringsenhet – funktionskrav | 4.2.9.6 (2) (a) | 4.2.1, 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4 |
| [29.2] | Registreringsenhet – registreringsprestanda | 4.2.9.6 (2) (b) | 4.3.1.2.2 |
| [29.3] | Registreringsenhet – integritet | 4.2.9.6 (2) (c) | 4.3.1.4 |
| [29.4] | Registreringsenhet – dataintegritetsskydd | 4.2.9.6 (2) (d) | 4.3.1.5 |
| [29.5] | Registreringsenhet – skyddsnivå | 4.2.9.6 (2) (e) | 4.3.1.7 |
| [29.6] | Registreringsenhet – klockslag och datum | 4.2.9.6 (2) (f) | 4.3.1.8 |
| [30] | EN 45545-2:2020


  Järnvägar – Järnvägsfordons brandsäkerhet – Del 2: Krav på brandsäkerhet hos material och komponenter |
| [30.1] | Åtgärder för att förhindra brand – materialkrav | 4.2.10.2.1 (2) | 4, 5, 6 |
| [30.2] | Särskilda åtgärder för brandfarliga vätskor | 4.2.10.2.2 (2) | Tabell 5 |
| [31] | EN 1363-1:2020


  Provning av brandmotstånd – Del 1: Allmänna krav |
| [31.1] | Skyddsåtgärder mot brandspridning i rullande materiel för persontrafik – provning av skiljeväggar | 4.2.10.3.4 (3) | 4–12 |
| [31.2] | Skyddsåtgärder mot brandspridning i rullande materiel för persontrafik – provning av skiljeväggar | 4.2.10.3.5 (3) | 4–12 |
| [32] | EN 13272-1:2019


  Järnvägar – Belysning i rullande materiel i kollektivtrafik – Del 1: Tunga tåg |
| [32.1] | Nödbelysning – belysningsnivå | 4.2.10.4.1 (5) | 4.3, 5.3 |
| [33] | EN 50553:2012/A2:2020


  Järnvägstillämpningar – Krav på förmåga till framdrivning vid brand ombord på rullande materiel |
| [33.1] | Driftsförmåga | 4.2.10.4.4 (3) | 5, 6 |
| [34] | EN 16362:2013


  Järnvägar – Stationsunderhåll – Påfyllning av vatten |
| [34.1] | Gränssnitt för vattenpåfyllning | 4.2.11.5 (2) | 4.1.2
  figur 1 |
| [35] | EN/IEC 60309-2:1999/A11:2004, A1: 2007 och A2:2012


  Industriuttagsdon – Stickproppar, vägguttag och apparatanslutningsdon för industribruk – Del 2: Fordringar på dimensionell oförväxelbarhet för uttagsdon med stift och kontakthylsor |
| [35.1] | Särskilda krav för uppställning av tåg – lokal extern hjälpkraftförsörjning | 4.2.11.6 (2) | 8 |
| [36] | EN 16019:2014


  Järnvägar – Automatkoppel – Prestandakrav, specifik gränssnittsgeometri och provningsmetod |
| [36.1] | Automatkoppel – typ 10
  Typ av drag- och stötinrättning (koppelytans mekaniska och pneumatiska gränssnitt) | 5.3.1 (1) | 4 |
| [37] | EN 15551:2022


  Järnvägar – Rullande materiel – Buffertar |
| [37.1] | Manuellt koppel – UIC-typ | 5.3.2 (1) | 6.2.2, bilaga A |
| [38] | EN 15566:2022


  Järnvägar – Rullande materiel – Dragutrustning och skruvkoppel |
| [38.1] | Manuellt koppel – UIC-typ | 5.3.2 (1) | Bilaga B, C, D förutom mått ’a’ i figur B.1 i bilaga B som endast ska ses som upplysning |
| [39] | EN 15020:2022


  Järnvägar – Räddningskoppel – Prestandakrav, geometri för gränssnitt och provningsmetoder |
| [39.1] | Räddningskoppel – räddningskoppel med gränssnitt mot ’typ 10’ | 5.3.3 (1) | 4.2.1, 4.2.2, 4.3, 4.5.1, 4.5.2, 4.6 och 5.1.2 |
| [40] | EN 13979-1:2020


  Järnvägar – Hjulpar och boggier – Helhjul – Förfarande av konstruktionsbedömningen – Del 1: Smidda och valsade hjul |
| [40.1] | Hjul – beräkningar av mekanisk hållfasthet | 6.1.3.1 (1) | 8 |
| [40.2] | Hjul – beslutskriterier för smidda och valsade hjul | 6.1.3.1 (2) | 8 |
| [40.3] | Hjul – specifikation för ytterligare kontrollmetod (prov i provbänk) | 6.1.3.1 (2) | 8 |
| [40.4] | Hjul – kontrollmetod
  Termomekaniska driftsegenskaper | 6.1.3.1 (5) | 7 |
| [41] | EN 50318:2018+A1:2022


  Järnvägsanläggningar – Validering av simulering av det dynamiska samspelet mellan strömavtagare och kontaktledning |
| [41.1] | Strömavtagare – dynamiska egenskaper | 6.1.3.7 (3) | 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 |
| [41.2] | Strömavtagare – strömavtagarnas placering | 6.2.3.21 (2) | 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 |
| [42] | EN 50317:2012/AC:2012 + A1:2022


  Järnvägsanläggningar – Mätning av det dynamiska samspelet mellan strömavtagare och kontaktledning – Fordringar och validering |
| [42.1] | Strömavtagare – samverkansegenskaper | 6.1.3.7 (3) | 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 |
| [42.2] | Strömavtagningens dynamiska egenskaper – dynamiska prov | 6.2.3.20 (1) | 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 |
| [42.3] | Strömavtagares placering | 6.2.3.21 (2) | 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 |
| [43] | EN 50405:2015 + A1:2016


  Järnvägstillämpningar – Strömavtagare – Provning av slitskenor |
| [43.1] | Kolslitskenor – kontrollmetod | 6.1.3.8 (1) | 7.2, 7.3
  7.4, 7.6
  7.7 |
| [44] | EN 13674-1:2011+A1:2017


  Järnvägar – Spår – Räler – Del 1: Vignolräler fr o m 46 kg/m |
| [44.1] | Ekvivalent konicitet – definition av rälsprofiler | 6.2.3.6 tabellerna 12, 14 och 16 | figurerna A.15, A.23 och A.24 |
| [45] | EN 13715:2020


  Järnvägar – Hjulpar och boggier – Hjul – Löpbaneprofil |
| [45.1] | Ekvivalent konicitet – definition av hjulprofiler | 6.2.3.6 (1), (2) och (3) | Bilaga B och bilaga C |
| [46] | EN 13260:2020


  Järnvägar – Hjulpar och boggier – Produktkrav för hjulpar |
| [46.1] | Hjulpar – montering | 6.2.3.7 (1) | 4.2.1 |
| [47] | EN 13103-1:2017


  Järnvägar – Hjulpar och boggier – Del 1: Konstruktionsriktlinjer för ytterlagrade hjulaxlar |
| [47.1] | Hjulpar – drivande och icke drivande axlar, kontrollmetod | 6.2.3.7 (2) | 5, 6, 7 |
| [47.2] | Hjulpar – drivande och icke drivande axlar, beslutskriterier | 6.2.3.7 (2) | 8 |
| [48] | EN 12082:2017+A1:2021


  Järnvägar – Lagerboxar – Prestandaprov |
| [48.1] | Axelboxar/axellager | 6.2.3.7 (6) | 7 |
| [49] | EN 14067-4:2013+A1:2018


  Järnvägar – Aerodynamik – Del 4: Krav och provningsmetoder för aerodynamik i öppen terräng |
| [49.1] | Aerodynamiska effekter – fullskaliga prov | 6.2.3.13 (1) | 6.2.2.1 |
| [49.2] | Aerodynamiska effekter – förenklad bedömning | 6.2.3.13 (2) | 4.2.4 och gränserna i tabell 7 |
| [49.3] | Fronttryckstöt – kontrollmetod | 6.2.3.14 (1) | 6.1.2.1 |
| [49.4] | Fronttryckstöt – datorstödd strömningsdynamik | 6.2.3.14 (1) | 6.1.2.4 |
| [49.5] | Fronttryckstöt – rörlig modell | 6.2.3.14 (1) | 6.1.2.2 |
| [49.6] | Fronttryckstöt – förenklad bedömningsmetod | 6.2.3.14 (2) | 4.1.4 och gränserna i tabell 4 |
| [49.7] | Aerodynamiska effekter – definition av mätpunkter | 4.2.6.2.1 (1) | 4.2.2.1, tabell 5 |
| [49.8] | Referenståg för fasta/fördefinierade sammansättningar | 4.2.6.2.1 (3) | 4.2.2.2 |
| [49.9] | Sammansättning för enskilda enheter försedda med en förarhytt | 4.2.6.2.1 (3) | 4.2.2.3 |
| [49.10] | Referenståg för enheter som är avsedda för allmän drift | 4.2.6.2.1 (3) | 4.2.2.4 |
| [49.11] | Fronttryckstöt – största tryck topp till topp | 4.2.6.2.2 (2) | Tabell 2 |
| [49.12] | Fronttryckstöt – mätpositioner | 4.2.6.2.2 (2) | 4.1.2 |
| [50] | EN 14067-5:2021/AC:2023


  Järnvägar – Aerodynamik – Del 5: Krav och provningsmetoder för aerodynamik i tunnlar |
| [50.1] | Tryckförändringar i tunnlar: Allmänt | 4.2.6.2.3(1) | 5.1 |
| [50.2] | Enheter bedömda i fasta eller fördefinierade sammansättningar | 4.2.6.2.3(2) | 5.1.2.2 |
| [50.3] | Enhet som bedömts för allmän drift och som är försedd med en förarhytt | 4.2.6.2.3(2) | 5.1.2.3 |
| [50.4] | personvagnar för allmän drift | 4.2.6.2.3(2) | 5.1.2.4 |
| [50.5] | förfarande för bedömning av överensstämmelse | 6.2.3.15 | 5.1.4, 7.2.2, 7.2.3, 7.3 |
| [50.6] | Unikt godkännande – personvagnar avsedda att användas i blandad trafik i tunnlar – aerodynamiska effekter | 7.1.1.5.1 (14) | 6.3.9 |
| [51] | EN 12663-2:2010


  Järnvägar – Strukturella krav för fordonskorgar – Del 2: Godsvagnar |
| [51.1] | Strukturell hållfasthet | Tillägg C
  Punkt C.1 | 5.2.1–5.2.4 |
| [52] | CLC/TS 50534:2010


  Järnvägstillämpningar – Generell uppbyggnad av hjälpkraftsystem i rälsfordon |
| [52.1] | Tågvärmekabel för 1-fas kraftförsörjning | 4.2.11.6 (2) | Bilaga A |
| [53] | IEC 61375–1:2012


  Elektronisk utrustning för järnvägar – Kommunikationsnätverk för tåg (TCN) – Del 1: Allmän uppbyggnad |
| [53.1] | Unikt godkännande – kommunikationsnät | 7.1.1.5.1 (18) | 5, 6 |
| [53.2] | Personvagnar avsedda att användas i allmän drift – kommunikationsnät | 7.1.1.5.2 (12) | 5, 6 |
| [54] | EN 16286-1:2013


  Järnvägar – Gångvägar mellan fordon – Del 1: Huvudsaklig tillämpning |
| [54.1] | Övergångar – Gummivulstbälgar | 7.1.1.5.2 (6) | Bilagorna A och B |
| [55] | EN 50463-3:2017


  Järnvägstillämpningar – Energimätning i rälsfordon – Del 3: Hantering av data |
| [55.1] | Fordonsbaserad lokaliseringsfunktion - krav | 4.2.8.2.8.1 (7) | 4.4 |
| [55.2] | Sammanställningen och hanteringen av data i databehandlingssystemet – Bedömningsmetod | 6.2.3.19a (2) | 5.4.8.3, 5.4.8.5 och 5.4.8.6 |
| [56] | EN 50463-2:2017/AC:2018-10


  Järnvägstillämpningar – Energimätning i rälsfordon – Del 2: Energimätning |
| [56.1] | Energimätningsfunktion – noggrannhet för mätning av aktiv energi: | 4.2.8.2.8.2 (3) | 4.2.3.1–4.2.3.4 |
| [56.2] | Energimätningsfunktion – klassificeringar | 4.2.8.2.8.2 (4) | 4.3.3.4, 4.3.4.3 och 4.4.4.2 |
| [56.3] | Energimätningsfunktion – bedömning av anordningars noggrannhet | 6.2.3.19a (1) | 5.4.3.4.1, 5.4.3.4.2, 5.4.4.3.1 |
| [56.4] | Energimätningsfunktion – värden för ingående kvantitet och effektfaktorområde | 6.2.3.19a (1) | Tabell 3 |
| [56.5] | Energimätningsfunktion – temperaturens inverkan på noggrannheten | 6.2.3.19a (1) | 5.4.3.4.3.1 och 5.4.4.3.2.1 |
| [56.6] | Energimätningsfunktion: Medeltemperaturkoefficienten för varje anordning – Bedömningsmetod | 6.2.3.19a (1) | 5.4.3.4.3.2 och 5.4.4.3.2.2 |
| [57] | EN 50463–1:2017


  Järnvägstillämpningar – Energimätning i rälsfordon – Del 1: Allmänt |
| [57.1] | Energimätningsfunktion: punktidentifiering av förbrukningen – Definition | 4.2.8.2.8.3 (4) | 4.2.5.2 |
| [58] | EN 50463-4:2017


  Järnvägstillämpningar – Energimätning i rälsfordon – Del 4: Kommunikation |
| [58.1] | Datautbyte mellan energimätningssystemet och systemet för insamling av energidata – energimätningssystemets tillämpningstjänster (tjänstelagret) | 4.2.8.2.8.4 (1) | 4.3.3.1, |
| [58.2] | Datautbyte mellan energimätningssystemet och systemet för insamling av energidata – Användarrättigheter | 4.2.8.2.8.4 (2) | 4.3.3.3 |
| [58.3] | Datautbyte mellan energimätningssystemet och systemet för insamling av energidata – XML-schema för strukturen (datalagret) | 4.2.8.2.8.4 (3) | 4.3.4 |
| [58.4] | Datautbyte mellan energimätningssystemet och systemet för insamling av energidata – Metoder och XML-schema för meddelandemekanismen (meddelandelagret) | 4.2.8.2.8.4 (4) | 4.3.5 |
| [58.5] | Datautbyte mellan energimätningssystemet och systemet för insamling av energidata – Tillämpningsprotokoll för att stödja meddelandemekanismen | 4.2.8.2.8.4 (5) | 4.3.6 |
| [58.6] | Datautbyte mellan energimätningssystemet och systemet för insamling av energidata – Energimätningssystemets kommunikationsarkitektur | 4.2.8.2.8.4 (6) | 4.3.7 |
| [59] | EN 50463–5:2017


  Järnvägstillämpningar – Energimätning i rälsfordon – Del 5: Bedömning av överensstämmelse |
| [59.1] | Fordonsbaserat energimätningssystem – Provning | 6.2.3.19a (3) | 5.3.3 och 5.5.4 |
| [60] | Reserverad |
| [61] | IRS UIC 50558:2017


  Railway Application - Rolling Stock - Remote control and data cables interfaces - Standard technical features (finns inte i svensk version) |
| [61.1] | Fysiskt gränssnitt mellan enheter för signalöverföring | 7.1.1.5.2 (8) | 7.1.1 |
| [62] | EN 16186-1:2014+A1:2018


  Järnvägar – Förarhytt – Del 1: Sikt, planering, tillträde |
| [62.1] | Förarens antropometriska mått | Tillägg E | 4 |
| [62.2] | Sikt framåt | F.1 | Bilaga A |
| [62.3] | Sikt framåt | F.2, F.3, F.4 | 5.2.1 |
| [63] | EN 14363:2005


  Järnvägar – Acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon – Provning av gångdynamik och stationära provningar |
| [63.1] | Fordonets överensstämmelse med rällutning | 7.1.2 Tabell 17a anmärkning (1) | 5 |
| [64] | UIC 518:2009


  Testing and approval of railway vehicles from the point of view of their dynamic behaviour - Safety - Track fatigue - Running behaviour (finns inte i svensk version) |
| [64.1] | Fordonets överensstämmelse med rällutning | 7.1.2 tabell 17a anmärkning (1) | 5–11 |
| [65] | EN 16834:2019


  Järnvägar – Bromssystem – Bromsprestanda |
| [65.1] | Bromstal | 4.2.4.5.2 (4) | 8.1 |
| [66] | EN 14478:2017


  Järnvägar – Bromsar – Allmänna termer |
| [66.1] | Nödbromsprestanda | 6.2.3.8 (1) | 4.6.3 |
| [66.2] | Driftbromsprestanda | 6.2.3.9 (1) | 4.6.3 |
| [67] | EN 15328:2020


  Järnvägar – Bromssystem – Bromsbelägg |
| [67.1] | Nödbromsprestanda – friktionskoefficient | 4.2.4.5.2 (5) | 5.2 |
| [68] | EN 16452:2015+A1:2019


  Järnvägar – Bromssystem – Bromsblock |
| [68.1] | Nödbromsprestanda – friktionskoefficient | 4.2.4.5.2 (5) | 5.3.1, 5.3.3 |
| [69] | EN 50163:2004+A1:2007+A2:2020+A3:2022


  Järnvägsanläggningar – Matningsspänningar för traktionssystem |
| [69.1] | Drift inom olika spännings- och frekvensområden | 4.2.8.2.2.(1) | 4 |
| [70] | UIC 541-6:2010-10


  Brakes - Electropneumatic brake (ep brake) and Passenger alarm signal (PAS) for vehicles used in hauled consists (finns inte i svensk version) |
| [70.1] | Personvagnar avsedda att användas i allmän drift | 7.1.1.5.2 (3) | 3, 7 |
| [71] | EN 17065:2018


  Järnvägar – Bromssystem – Testförfarande för passagerarvagn |
| [71.1] | Personvagnar avsedda att användas i fördefinierade sammansättningar | 7.1.1.5.1 (13) | 5, 6 |
| [71.2] | Personvagnar avsedda att användas i allmän drift | 7.1.1.5.2 (3) | 5, 6 |
| [72] | EN/IEC 62625-2:2016


  Elektronisk utrustning för järnvägar – Ombordsystem för registrering av data avseende fordonsframförande – Del 2: Provning av överensstämmelse |
| [72.1] | Provning | 4.2.9.6 (3) | 5, 6 |
| [73] | EN 14363:2016


  Järnvägar – Provning och simulation gällande acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon – Gångdynamik och stationära provningar |
| [73.1] | Fordonets överensstämmelse med rällutning | 7.1.2 tabell 17a anmärkning (1) | 4,5,7 |
| [74] | EN 16586-1:2017


  Järnvägar – Utformning för personer med funktionsnedsättning – Tillgänglighet till fordonen för personer med rörelsehinder – Del 1: Trappsteg för på- och avstigning |
| [74.1] | Personvagnar avsedda att användas i fördefinierade sammansättningar | 7.1.1.5.1 (19) | Bilaga A |

(h)

Tillägg J ska ersättas med följande:

””Tillägg J

Tekniska specifikationer som det hänvisas till i denna TSD

J.1   Standarder eller normgivande dokument

Index

Egenskaper som ska bedömas

Punkt i TSD:n

Obligatorisk punkt i standard

[1]

EN 12663-1:2010+A1:2014

Järnvägar – Strukturella krav för fordonskorgar – Del 1: Lok och rullande materiel för passagerare (och alternativ metod för godsvagnar)

[1.1]

Kortkoppel för permanentkopplade enheter

4.2.2.2.2 (3)

6.5.3, 6.7.5

[1.2]

Fordonsstrukturens hållfasthet – allmänt

4.2.2.4 (3)

5.1, 5.2, 5.3, 5.4, 5.6

[1.3]

Fordonsstrukturens hållfasthet – kontrollmetod

4.2.2.4 (4)

9.2, 9.3

[1.4]

Fordonsstrukturens hållfasthet – alternativa krav för arbetsfordon

Tillägg C

Punkt C.1

6.1–6.5

[1.5]

Lyftning och uppallning – laster för konstruktionen

4.2.2.6 (9)

6.3.2, 6.3.3

[1.6]

Lyftning och uppallning – påvisande av hållfasthet

4.2.2.6 (9)

9.2, 9.3

[1.7]

Fastsättning av anordningar på korgstrukturen

4.2.2.7 (3)

6.5.2, 6.7.3

[1.8]

Boggiramens strukturella konstruktion – anslutningen mellan fordonskorg och boggi

4.2.3.5.1 (2)

6.5.1, 6.7.2

[2]

EN 16839:2022

Järnvägar – Rullande materiel – Placering av komponenter på buffertbalken

[2.1]

Åtkomst för personal vid till- och bortkoppling – utrymme för växlingspersonal

4.2.2.2.5 (2)

4

[2.2]

Drag- och stötinrättning – kompatibilitet mellan enheter – manuellt koppel av UIC-typ

Installation av buffertar och skruvkoppel

4.2.2.2.3 (b) (b-2) (1)

5, 6

[2.3]

Måtten på och utformningen av bromsledningar, bromsslangar, kopplingar och kranar

4.2.2.2.3 (b) (b-2) (2)

7, 8

[2.4]

Räddningskoppel – gränssnitt mot hjälpfordon

4.2.2.2.4 (3) (a)

7

[3]

EN 15227:2020

Järnvägar – Krocksäkerhet för korgar på järnvägsfordon

[3.1]

Passiv säkerhet – allmänt

4.2.2.5

4, 5, 6, 7 och bilagorna B, C, D (inte bilaga A)

[3.2]

Passiv säkerhet – kategorisering

4.2.2.5 (5)

5.1 tabell 1

[3.3]

Passiv säkerhet – scenarier

4.2.2.5 (6)

5.2, 5.3, 5.4 (utom bilaga A)

[3.4]

Passiv säkerhet – krav

4.2.2.5 (7)

6.1, 6.2, 6.3, 6.4 (utom bilaga A)

[3.5]

Passiv säkerhet – hinderavvisare

4.2.2.5 (8)

6.5.1

[3.6]

Gardjärn

4.2.3.7

6.6.1

[3.7]

Klimat- och miljöförhållanden – hinderavvisare

4.2.6.1.2 (4)

6.5.1

[4]

EN 16404:2016

Järnvägar – Lyft av urspårat fordon och återställningskrav på fordon

[4.1]

Lyftning och uppallning – permanenta lyftpunkters geometri

4.2.2.6 (7)

5.2, 5.3

[4.2]

Lyftning och uppallning – borttagbara lyftpunkters geometri

4.2.2.6 (7)

5.2, 5.3

[5]

EN 15877-2:2013

Järnvägar – Märkning av järnvägsfordon – Del 2: Utvändig märkning på personvagnar, motorvagnar, lok och på spårburna arbetsmaskiner

[5.1]

Lyftning och uppallning – märkning

4.2.2.6 (8)

4.5.19

[5.2]

Personvagnar avsedda att användas i allmän drift

7.1.1.5.1(23)

4.5.5.1, 4.5.6.3

[6]

EN 15663:2017+A1:2018

Järnvägar – Referensvikter för järnvägsfordon

[6.1]

Lastfall och uppmätt vikt – lastfall

4.2.2.10 (1)

4.5

[6.2]

Lastfall och uppmätt vikt – antagande om lastfall

4.2.2.10 (2)

4.1, 4.2, 4.3, 4.4, 4.5, 5, 6, 7.1, 7.2, 7.3 (konstruktionsvillkor)

[7]

EN 15273-2:2013+A1:2016

Järnvägar – Profiler– Del 2: Fordonsprofiler

[7.1]

Fordonsprofiler – metod, referensprofil

4.2.3.1 (3), (4)

5 och beroende på profil: bilaga A (G1), B (GA,GB,GC), C (GB1,GB2), D (GI3), E (G2), F (FIN1), G (FR3,3), H (BE1,BE2,BE3), I (PTb,PTb+,PTc), J (SEa,Sec), K (OSJD), L (DE1 DE2 DE3), M (NL1NL2), P (GHE16 ...)

[7.2]

Fordonsprofiler – metod, referensprofil

Kontroll av strömavtagarprofil

4.2.3.1 (5)

A.3.12

[7.3]

Fordonsprofiler – metod, referensprofil

Kontroll av virvelströmsbromsar

4.2.4.8.3(3)

5 och beroende på profil: bilaga A (G1), B (GA,GB,GC), C (GB1,GB2), D (GI3), E (G2), F (FIN1), G (FR3,3), H (BE1,BE2,BE3), I (PTb,PTb+,PTc), J (SEa,Sec), K (OSJD), L (DE1 DE2 DE3), M (NL1NL2), P (GHE16 ...)

[8]

EN 15437-1:2009

Järnvägar – Kontroll av lagerboxar – Krav avseende gränssnitt och utförande – Del 1: Spårutrustning och lagerboxar för rullande materiel

[8.1]

Övervakning av axellagers tillstånd – område synligt för markbaserad utrustning

4.2.3.3.2.2 (1), (2a)

7.3.2.3

5.1, 5.2

[9]

EN 14363:2016+A2:2022

Järnvägar – Provning och simulation gällande acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon – Gångdynamik och stationära provningar

[9.1]

Axellaster – intervall

4.2.3.4.1,

4.2.3.4.2(4)

1.1, 5.3.2

[9.2]

Kombination(er) av hastighet och rälsförhöjningsbrist

4.2.3.4.2 (3)

1.4, 7.3.1

[9.3]

Spårkraftsparametrar

4.2.3.4.2 (5)

7.5.1, 7.5.3

[9.4]

Gångdynamiska egenskaper – gränsvärden för gångsäkerhet

4.2.3.4.2.1

7.5.1, 7.5.2

[9.5]

Gångdynamiska egenskaper – gränsvärden för spårkrafter

4.2.3.4.2.2 (1)

7.5.1, 7.5.3

[9.6]

Säkerhet mot urspårning på skevt spår

6.2.3.3 (1)

4, 5, 6.1

[9.7]

Gångdynamiska egenskaper – kontrollmetod

6.2.3.4 (1)

7

[9.8]

Gångdynamiska egenskaper – bedömningskriterier

6.2.3.4 (1)

4, 5

[9.9]

Konstruktionsvärden för nya hjulprofiler – bedömning av ekvivalent konicitet

6.2.3.6 (1)

Bilaga O, bilaga P

[9.10]

Fordonets överensstämmelse med rällutning

7.1.2 Tabell 17a anmärkning (1)

4, 5, 6, 7

[9.11]

Bestämmelse för specialfordon: simulering av provningar

Tillägg C

Avsnitt C.3

Bilaga T

[10]

EN 15528:2021

Järnvägar – Linjekategorier för hantering av samverkan mellan lastgränser för fordon och infrastruktur

[10.1]

EN-linjekategorin efter en kategorisering av enheten

4.2.3.2.1 (2)

6.1, 6.3, 6.4

[10.2]

Standardvärdet för nyttolast avseende ståplatser

4.2.3.2.1 (2a)

Tabell 4 kolumn 2

[10.3]

Dokumentation där nyttolasten avseende ståplatser anges

4.2.3.2.1 (2c)

6.4.1

[11]

EN 13749:2021

Järnvägar – Hjulpar och boggier – Strukturella krav och metoder för validering av boggiramar

[11.1]

Boggiramens strukturella konstruktion

4.2.3.5.1 (1)

4.2.3.5.1 (3)

6.2

[12]

EN 14198:2016+A1:2018+A2:2021

Järnvägar – Bromsar – Krav på bromssystem i loktåg

[12.1]

Bromsning – typ av bromssystem, UIC-bromssystem

4.2.4.3

5.4

[12.2]

Personvagnar avsedda att användas i allmän drift

7.1.1.5.2 (3)

5.3.2.6, 5.4

[13]

EN 14531-1:2015+A1:2018

Järnvägar – Beräkning av stoppsträcka, målsträcka och fasthållningsbroms – Del 1: Medelvärdesalgoritmer för tåg eller enskilda fordon

[13.1]

Bromsprestanda – beräkning – allmänt

4.2.4.5.1 (1)

4

[13.2]

Nödbromsprestanda – beräkning

4.2.4.5.2 (3)

4

[13.3]

Driftbromsprestanda – beräkning

4.2.4.5.3 (1)

4

[13.4]

Parkeringsbromsprestanda – beräkning

4.2.4.5.5 (3)

5

[13.5]

Bromsprestanda – friktionskoefficient

4.2.4.5.1 (2)

4.4.6

[13.6]

Nödbromsprestanda – reaktionstid/fördröjningstid

4.2.4.5.2 (1)

4.4.8.2.1, 4.4.8.3

[14]

EN 14531-2:2015

Järnvägar – Metoder för beräkning av stoppsträcka och nedbromsningssträcka, samt hållbroms och parkeringsbroms – Del 2: Gradvisa beräkningar för tågset eller enkelfordon

[14.1]

Bromsprestanda – beräkning – allmänt

4.2.4.5.1 (1)

4, 5

[14.2]

Nödbromsprestanda – beräkning

4.2.4.5.2 (3)

4, 5

[14.3]

Driftbromsprestanda – beräkning

4.2.4.5.3 (1)

4, 5

[15]

EN 15595:2018+AC:2021

Järnvägar – Bromssystem – Fastbromsningsskydd

[15.1]

Fastbromsningsskyddssystem – konstruktion

4.2.4.6.2 (6)

5.1, 5.2, 5.4

[15.2]

Fastbromsningsskyddssystem – kontrollmetod och provprogram

6.1.3.2 (1)

6.1.1, 6.2, 6.5, 7

[15.3]

Fastbromsningsskyddssystem – system för övervakning av hjulens rotation

4.2.4.6.2 (8)

5.1.7

[15.4]

Fastbromsningsskydd, metod för prestandakontroll

6.2.3.10 (1)

6.3, 7

[16]

EN 16207:2014+A1:2019

Järnvägar – Bromssystem – Funktions- och utförandekrav på magnetskensbromsar för järnvägsfordon

[16.1]

Magnetskenbroms

4.2.4.8.2 (3)

Tillägg K

Bilaga C

[17]

EN 14752:2019+A1:2021

Järnvägar – Dörrsystem för passagerarfordon

[17.1]

Dörrhinderdetektering – känslighet

4.2.5.5.3 (5)

5.2.1.4.1

[17.2]

Dörrhinderdetektering – största kraft

4.2.5.5.3 (5)

5.2.1.4.2.2

[17.3]

Dörröppning i nödsituationer – manuell kraft för att öppna dörren

4.2.5.5.9 (6)

5.5.1.5

[17.4]

Personvagnar avsedda att användas i allmän drift – dörrstyrningsanordning

7.1.1.5.2 (10)

5.1.1, 5.1.2, 5.1.5, 5.1.6

[18]

EN 50125-1:2014

Järnvägsanläggningar – Miljöförhållanden – Del 1: Fordon och utrustning i fordon

[18.1]

Klimat- och miljöförhållanden – temperatur

4.2.6.1.1 (1)

4.3

[18.2]

Klimat- och miljöförhållanden – snö, is och hagel

4.2.6.1.2 (1)

4.7

[18.3]

Klimat- och miljöförhållanden – temperatur

7.1.1.5.2 (4)

4.3

[19]

EN 14067-6:2018

Järnvägar – Aerodynamik – Del 6: Krav och provningsmetoder för sidvindsbedömning

[19.1]

Aerodynamiska effekter – sidvind; kontrollmetod

4.2.6.2.4 (2)

5

[19.2]

Aerodynamiska effekter – sidvind för enheter med en högsta konstruktionshastighet högre än eller lika med 250 km/tim

4.2.6.2.4 (3)

5

[20]

EN 15153-1:2020

Järnvägar – Utvändiga optiska och akustiska larmanordningar för fordon – Del 1: Strålkastare, positionsljus och slutsignaler

[20.1]

Strålkastare – färg

4.2.7.1.1 (4)

5.3.3

[20.2]

Strålkastare – ljusintensitet vid helljus och halvljus

4.2.7.1.1 (5)

5.3.3, 5.3.4 tabell 2 första raden

[20.3]

Strålkastare – möjlighet till linjär justering

4.2.7.1.1 (6)

5.3.3, 5.3.5

[20.4]

Positionsljus – färg

4.2.7.1.2 (6) (a)

5.4.3.1 tabell 4

[20.5]

Positionsljus – spektralfördelning

4.2.7.1.2 (6) (b)

5.4.3.2

[20.6]

Positionsljus – ljusintensitet

4.2.7.1.2 (6) (c)

5.4.4 tabell 6

[20.7]

Slutsignallyktor – färg

4.2.7.1.3 (4) (a)

5.5.3 tabell 7

[20.8]

Slutsignallyktor – ljusintensitet

4.2.7.1.3 (4) (b)

5.5.4

tabell 8

[20.9]

Strålkastare – färg

6.1.3.3 (1)

5.3.3, 6.3

[20.10]

Strålkastare – ljusintensitet

6.1.3.3 (1)

5.3.3, 6.4

[20.11]

Positionsljus – färg

6.1.3.4 (1)

6.3

[20.12]

Positionsljus – ljusintensitet

6.1.3.4 (1)

6.4

[20.13]

Slutsignallyktor – färg

6.1.3.5 (1)

6.3

[20.14]

Slutsignallyktor – ljusintensitet

6.1.3.5 (1)

6.4

[20.15]

Positionsljus – möjlighet till linjär justering

4.2.7.1.2 (7)

5.4.5

[21]

EN 15153-2:2020

Järnvägar – Utvändiga optiska och akustiska larmanordningar för fordon – Del 2: Signalhorn

[21.1]

Ljudtrycksnivåer för tyfon

4.2.7.2.2 (1)

5.2.2

[21.2]

Tyfon – ljud

6.1.3.6 (1)

6

[21.3]

Tyfon – ljudtrycksnivå

6.1.3.6 (1)

6

[21.4]

Tyfon – ljudtrycksnivå

6.2.3.17 (1)

6

[22]

EN 50388-1:2022

Järnvägar – fasta anläggningar och rullande materiel –

Samordning mellan kraftmatning för elframdrivning och fordon – Tekniska villkor för interoperabilitet – Del 1: Allmänt

[22.1]

Återmatande broms, som återför energi till kontaktledningen

4.2.8.2.3 (1)

12.2.1

[22.2]

Största effekt och ström som kan tas från kontaktledningen – automatisk reglering av strömmen

4.2.8.2.4 (2)

7.3

[22.3]

Effektfaktor – kontrollmetod

4.2.8.2.6 (1)

6

[22.4]

Övertoner och dynamiska effekter för växelströmssystem

4.2.8.2.7 (1)

10 (utom 10.2)

[22.5]

Elektriskt skydd av tåget – samordning av elskydd

4.2.8.2.10 (3)

11

[22.6]

Huvudströmbrytare – samordning av elskydd

5.3.12 (4)

11.2, 11.3

[22.7]

Största effekt och ström som kan tas från kontaktledningen – kontrollmetod

6.2.3.18 (1)

15.3.1

[22.8]

Effektfaktor – kontrollmetod

6.2.3.19 (1)

15.2

[23]

EN 50206–1:2010

Järnvägsanläggningar – Strömavtagare – Egenskaper och provning – Del 1: Strömavtagare för järnvägsfordon

[23.1]

Strömavtagarens arbetsområde i höjdled (driftskompatibilitetskomponentnivå) – egenskaper

4.2.8.2.9.1.2 (2)

4.2, 6.2.3

[23.2]

Strömavtagarens strömkapacitet (driftskompatibilitetskomponentnivå)

4.2.8.2.9.3a (2)

6.13.2

[23.3]

Sänkning av strömavtagare (fordonsnivå) – tid för sänkning av strömavtagaren

4.2.8.2.9.10 (1)

4.7

[23.4]

Sänkning av strömavtagare (fordonsnivå) – automatisk sänkningsanordning

4.2.8.2.9.10 (3)

4.8

[23.5]

Strömavtagare – kontrollmetod

6.1.3.7 (2)

6.3.1

[24]

EN 50367:2020 + A1:2022

Järnvägstillämpningar – Fasta installationer och rullande materiel – Kriterier för teknisk kompatibilitet mellan strömavtagare och kontaktledning

[24.1]

Största ström vid stillastående

4.2.8.2.5 (1)

Tabell 5 i 7.2

[24.2]

Geometri för strömavtagartopp

4.2.8.2.9.2 (5)

5.3.2.3

[24.3]

Strömavtagartopp med geometri av typ 1 600 mm

4.2.8.2.9.2.1 (1)

Bilaga A.2 Figur A.6

[24.4]

Strömavtagartopp med geometri av typ 1 950  mm

4.2.8.2.9.2.2 (1)

Bilaga A.2 Figur A.7

[24.5]

Strömavtagare – kontakttrådens temperatur

6.1.3.7 (1a)

7.2

[25]

Används inte

[26]

EN 50119:2020

Järnvägsanläggningar – Fasta installationer – Kontaktledningar

[26.1]

Sänkning av strömavtagare (fordonsnivå) – dynamiskt isoleringsavstånd

4.2.8.2.9.10 (1)

Tabell 2

[27]

EN 50153:2014-05/A1:2017-08/A2:2020-01

Järnvägsanläggningar – Skydd mot elchock i rälsfordon

[27.1]

Skydd mot elektriska riskkällor

4.2.8.4 (1)

5, 6, 7, 8

[28]

EN 15152:2019

Järnvägar – Vindrutor för tåg

[28.1]

Frontruta – motståndskraft mot träffar av flygande föremål

4.2.9.2.1 (2)

6.1

[28.2]

Frontruta – motståndskraft mot splittring

4.2.9.2.1 (2)

6.1

[28.3]

Frontruta – separation av sekundära bilder

4.2.9.2.2 (2) (a)

5.2.1

[28.4]

Frontruta – visuell distorsion

4.2.9.2.2 (2) (b)

5.2.2

[28.5]

Frontruta – ljusdiffusion

4.2.9.2.2 (2) (c)

5.2.3

[28.6]

Frontruta – ljustransmittans

4.2.9.2.2 (2) (d)

5.2.4

[28.7]

Frontruta – kromaticitet

4.2.9.2.2 (2) (e)

5.2.5

[28.8]

Frontruta – egenskaper

6.2.3.22 (1)

5.2.1–5.2.5

6.1

[29]

EN/IEC 62625-1:2013 + A11:2017

Elektronisk utrustning för järnvägar – Ombordsystem för registrering av data avseende fordonsframförande – Del 1: Systemspecifikation

[29.1]

Registreringsenhet – funktionskrav

4.2.9.6 (2) (a)

4.2.1, 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4

[29.2]

Registreringsenhet – registreringsprestanda

4.2.9.6 (2) (b)

4.3.1.2.2

[29.3]

Registreringsenhet – integritet

4.2.9.6 (2) (c)

4.3.1.4

[29.4]

Registreringsenhet – dataintegritetsskydd

4.2.9.6 (2) (d)

4.3.1.5

[29.5]

Registreringsenhet – skyddsnivå

4.2.9.6 (2) (e)

4.3.1.7

[29.6]

Registreringsenhet – klockslag och datum

4.2.9.6 (2) (f)

4.3.1.8

[30]

EN 45545-2:2020

Järnvägar – Järnvägsfordons brandsäkerhet – Del 2: Krav på brandsäkerhet hos material och komponenter

[30.1]

Åtgärder för att förhindra brand – materialkrav

4.2.10.2.1 (2)

4, 5, 6

[30.2]

Särskilda åtgärder för brandfarliga vätskor

4.2.10.2.2 (2)

Tabell 5

[31]

EN 1363-1:2020

Provning av brandmotstånd – Del 1: Allmänna krav

[31.1]

Skyddsåtgärder mot brandspridning i rullande materiel för persontrafik – provning av skiljeväggar

4.2.10.3.4 (3)

4–12

[31.2]

Skyddsåtgärder mot brandspridning i rullande materiel för persontrafik – provning av skiljeväggar

4.2.10.3.5 (3)

4–12

[32]

EN 13272-1:2019

Järnvägar – Belysning i rullande materiel i kollektivtrafik – Del 1: Tunga tåg

[32.1]

Nödbelysning – belysningsnivå

4.2.10.4.1 (5)

4.3, 5.3

[33]

EN 50553:2012/A2:2020

Järnvägstillämpningar – Krav på förmåga till framdrivning vid brand ombord på rullande materiel

[33.1]

Driftsförmåga

4.2.10.4.4 (3)

5, 6

[34]

EN 16362:2013

Järnvägar – Stationsunderhåll – Påfyllning av vatten

[34.1]

Gränssnitt för vattenpåfyllning

4.2.11.5 (2)

4.1.2

figur 1

[35]

EN/IEC 60309-2:1999/A11:2004, A1: 2007 och A2:2012

Industriuttagsdon – Stickproppar, vägguttag och apparatanslutningsdon för industribruk – Del 2: Fordringar på dimensionell oförväxelbarhet för uttagsdon med stift och kontakthylsor

[35.1]

Särskilda krav för uppställning av tåg – lokal extern hjälpkraftförsörjning

4.2.11.6 (2)

8

[36]

EN 16019:2014

Järnvägar – Automatkoppel – Prestandakrav, specifik gränssnittsgeometri och provningsmetod

[36.1]

Automatkoppel – typ 10

Typ av drag- och stötinrättning (koppelytans mekaniska och pneumatiska gränssnitt)

5.3.1 (1)

4

[37]

EN 15551:2022

Järnvägar – Rullande materiel – Buffertar

[37.1]

Manuellt koppel – UIC-typ

5.3.2 (1)

6.2.2, bilaga A

[38]

EN 15566:2022

Järnvägar – Rullande materiel – Dragutrustning och skruvkoppel

[38.1]

Manuellt koppel – UIC-typ

5.3.2 (1)

Bilaga B, C, D förutom mått ’a’ i figur B.1 i bilaga B som endast ska ses som upplysning

[39]

EN 15020:2022

Järnvägar – Räddningskoppel – Prestandakrav, geometri för gränssnitt och provningsmetoder

[39.1]

Räddningskoppel – räddningskoppel med gränssnitt mot ’typ 10’

5.3.3 (1)

4.2.1, 4.2.2, 4.3, 4.5.1, 4.5.2, 4.6 och 5.1.2

[40]

EN 13979-1:2020

Järnvägar – Hjulpar och boggier – Helhjul – Förfarande av konstruktionsbedömningen – Del 1: Smidda och valsade hjul

[40.1]

Hjul – beräkningar av mekanisk hållfasthet

6.1.3.1 (1)

8

[40.2]

Hjul – beslutskriterier för smidda och valsade hjul

6.1.3.1 (2)

8

[40.3]

Hjul – specifikation för ytterligare kontrollmetod (prov i provbänk)

6.1.3.1 (2)

8

[40.4]

Hjul – kontrollmetod

Termomekaniska driftsegenskaper

6.1.3.1 (5)

7

[41]

EN 50318:2018+A1:2022

Järnvägsanläggningar – Validering av simulering av det dynamiska samspelet mellan strömavtagare och kontaktledning

[41.1]

Strömavtagare – dynamiska egenskaper

6.1.3.7 (3)

5, 6, 7, 8, 9, 10, 11

[41.2]

Strömavtagare – strömavtagarnas placering

6.2.3.21 (2)

5, 6, 7, 8, 9, 10, 11

[42]

EN 50317:2012/AC:2012 + A1:2022

Järnvägsanläggningar – Mätning av det dynamiska samspelet mellan strömavtagare och kontaktledning – Fordringar och validering

[42.1]

Strömavtagare – samverkansegenskaper

6.1.3.7 (3)

3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

[42.2]

Strömavtagningens dynamiska egenskaper – dynamiska prov

6.2.3.20 (1)

3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

[42.3]

Strömavtagares placering

6.2.3.21 (2)

3, 4, 5, 6, 7, 8, 9

[43]

EN 50405:2015 + A1:2016

Järnvägstillämpningar – Strömavtagare – Provning av slitskenor

[43.1]

Kolslitskenor – kontrollmetod

6.1.3.8 (1)

7.2, 7.3

7.4, 7.6

7.7

[44]

EN 13674-1:2011+A1:2017

Järnvägar – Spår – Räler – Del 1: Vignolräler fr o m 46 kg/m

[44.1]

Ekvivalent konicitet – definition av rälsprofiler

6.2.3.6 tabellerna 12, 14 och 16

figurerna A.15, A.23 och A.24

[45]

EN 13715:2020

Järnvägar – Hjulpar och boggier – Hjul – Löpbaneprofil

[45.1]

Ekvivalent konicitet – definition av hjulprofiler

6.2.3.6 (1), (2) och (3)

Bilaga B och bilaga C

[46]

EN 13260:2020

Järnvägar – Hjulpar och boggier – Produktkrav för hjulpar

[46.1]

Hjulpar – montering

6.2.3.7 (1)

4.2.1

[47]

EN 13103-1:2017

Järnvägar – Hjulpar och boggier – Del 1: Konstruktionsriktlinjer för ytterlagrade hjulaxlar

[47.1]

Hjulpar – drivande och icke drivande axlar, kontrollmetod

6.2.3.7 (2)

5, 6, 7

[47.2]

Hjulpar – drivande och icke drivande axlar, beslutskriterier

6.2.3.7 (2)

8

[48]

EN 12082:2017+A1:2021

Järnvägar – Lagerboxar – Prestandaprov

[48.1]

Axelboxar/axellager

6.2.3.7 (6)

7

[49]

EN 14067-4:2013+A1:2018

Järnvägar – Aerodynamik – Del 4: Krav och provningsmetoder för aerodynamik i öppen terräng

[49.1]

Aerodynamiska effekter – fullskaliga prov

6.2.3.13 (1)

6.2.2.1

[49.2]

Aerodynamiska effekter – förenklad bedömning

6.2.3.13 (2)

4.2.4 och gränserna i tabell 7

[49.3]

Fronttryckstöt – kontrollmetod

6.2.3.14 (1)

6.1.2.1

[49.4]

Fronttryckstöt – datorstödd strömningsdynamik

6.2.3.14 (1)

6.1.2.4

[49.5]

Fronttryckstöt – rörlig modell

6.2.3.14 (1)

6.1.2.2

[49.6]

Fronttryckstöt – förenklad bedömningsmetod

6.2.3.14 (2)

4.1.4 och gränserna i tabell 4

[49.7]

Aerodynamiska effekter – definition av mätpunkter

4.2.6.2.1 (1)

4.2.2.1, tabell 5

[49.8]

Referenståg för fasta/fördefinierade sammansättningar

4.2.6.2.1 (3)

4.2.2.2

[49.9]

Sammansättning för enskilda enheter försedda med en förarhytt

4.2.6.2.1 (3)

4.2.2.3

[49.10]

Referenståg för enheter som är avsedda för allmän drift

4.2.6.2.1 (3)

4.2.2.4

[49.11]

Fronttryckstöt – största tryck topp till topp

4.2.6.2.2 (2)

Tabell 2

[49.12]

Fronttryckstöt – mätpositioner

4.2.6.2.2 (2)

4.1.2

[50]

EN 14067-5:2021/AC:2023

Järnvägar – Aerodynamik – Del 5: Krav och provningsmetoder för aerodynamik i tunnlar

[50.1]

Tryckförändringar i tunnlar: Allmänt

4.2.6.2.3(1)

5.1

[50.2]

Enheter bedömda i fasta eller fördefinierade sammansättningar

4.2.6.2.3(2)

5.1.2.2

[50.3]

Enhet som bedömts för allmän drift och som är försedd med en förarhytt

4.2.6.2.3(2)

5.1.2.3

[50.4]

personvagnar för allmän drift

4.2.6.2.3(2)

5.1.2.4

[50.5]

förfarande för bedömning av överensstämmelse

6.2.3.15

5.1.4, 7.2.2, 7.2.3, 7.3

[50.6]

Unikt godkännande – personvagnar avsedda att användas i blandad trafik i tunnlar – aerodynamiska effekter

7.1.1.5.1 (14)

6.3.9

[51]

EN 12663-2:2010

Järnvägar – Strukturella krav för fordonskorgar – Del 2: Godsvagnar

[51.1]

Strukturell hållfasthet

Tillägg C

Punkt C.1

5.2.1–5.2.4

[52]

CLC/TS 50534:2010

Järnvägstillämpningar – Generell uppbyggnad av hjälpkraftsystem i rälsfordon

[52.1]

Tågvärmekabel för 1-fas kraftförsörjning

4.2.11.6 (2)

Bilaga A

[53]

IEC 61375–1:2012

Elektronisk utrustning för järnvägar – Kommunikationsnätverk för tåg (TCN) – Del 1: Allmän uppbyggnad

[53.1]

Unikt godkännande – kommunikationsnät

7.1.1.5.1 (18)

5, 6

[53.2]

Personvagnar avsedda att användas i allmän drift – kommunikationsnät

7.1.1.5.2 (12)

5, 6

[54]

EN 16286-1:2013

Järnvägar – Gångvägar mellan fordon – Del 1: Huvudsaklig tillämpning

[54.1]

Övergångar – Gummivulstbälgar

7.1.1.5.2 (6)

Bilagorna A och B

[55]

EN 50463-3:2017

Järnvägstillämpningar – Energimätning i rälsfordon – Del 3: Hantering av data

[55.1]

Fordonsbaserad lokaliseringsfunktion - krav

4.2.8.2.8.1 (7)

4.4

[55.2]

Sammanställningen och hanteringen av data i databehandlingssystemet – Bedömningsmetod

6.2.3.19a (2)

5.4.8.3, 5.4.8.5 och 5.4.8.6

[56]

EN 50463-2:2017/AC:2018-10

Järnvägstillämpningar – Energimätning i rälsfordon – Del 2: Energimätning

[56.1]

Energimätningsfunktion – noggrannhet för mätning av aktiv energi:

4.2.8.2.8.2 (3)

4.2.3.1–4.2.3.4

[56.2]

Energimätningsfunktion – klassificeringar

4.2.8.2.8.2 (4)

4.3.3.4, 4.3.4.3 och 4.4.4.2

[56.3]

Energimätningsfunktion – bedömning av anordningars noggrannhet

6.2.3.19a (1)

5.4.3.4.1, 5.4.3.4.2, 5.4.4.3.1

[56.4]

Energimätningsfunktion – värden för ingående kvantitet och effektfaktorområde

6.2.3.19a (1)

Tabell 3

[56.5]

Energimätningsfunktion – temperaturens inverkan på noggrannheten

6.2.3.19a (1)

5.4.3.4.3.1 och 5.4.4.3.2.1

[56.6]

Energimätningsfunktion: Medeltemperaturkoefficienten för varje anordning – Bedömningsmetod

6.2.3.19a (1)

5.4.3.4.3.2 och 5.4.4.3.2.2

[57]

EN 50463–1:2017

Järnvägstillämpningar – Energimätning i rälsfordon – Del 1: Allmänt

[57.1]

Energimätningsfunktion: punktidentifiering av förbrukningen – Definition

4.2.8.2.8.3 (4)

4.2.5.2

[58]

EN 50463-4:2017

Järnvägstillämpningar – Energimätning i rälsfordon – Del 4: Kommunikation

[58.1]

Datautbyte mellan energimätningssystemet och systemet för insamling av energidata – energimätningssystemets tillämpningstjänster (tjänstelagret)

4.2.8.2.8.4 (1)

4.3.3.1,

[58.2]

Datautbyte mellan energimätningssystemet och systemet för insamling av energidata – Användarrättigheter

4.2.8.2.8.4 (2)

4.3.3.3

[58.3]

Datautbyte mellan energimätningssystemet och systemet för insamling av energidata – XML-schema för strukturen (datalagret)

4.2.8.2.8.4 (3)

4.3.4

[58.4]

Datautbyte mellan energimätningssystemet och systemet för insamling av energidata – Metoder och XML-schema för meddelandemekanismen (meddelandelagret)

4.2.8.2.8.4 (4)

4.3.5

[58.5]

Datautbyte mellan energimätningssystemet och systemet för insamling av energidata – Tillämpningsprotokoll för att stödja meddelandemekanismen

4.2.8.2.8.4 (5)

4.3.6

[58.6]

Datautbyte mellan energimätningssystemet och systemet för insamling av energidata – Energimätningssystemets kommunikationsarkitektur

4.2.8.2.8.4 (6)

4.3.7

[59]

EN 50463–5:2017

Järnvägstillämpningar – Energimätning i rälsfordon – Del 5: Bedömning av överensstämmelse

[59.1]

Fordonsbaserat energimätningssystem – Provning

6.2.3.19a (3)

5.3.3 och 5.5.4

[60]

Reserverad

[61]

IRS UIC 50558:2017

Railway Application - Rolling Stock - Remote control and data cables interfaces - Standard technical features (finns inte i svensk version)

[61.1]

Fysiskt gränssnitt mellan enheter för signalöverföring

7.1.1.5.2 (8)

7.1.1

[62]

EN 16186-1:2014+A1:2018

Järnvägar – Förarhytt – Del 1: Sikt, planering, tillträde

[62.1]

Förarens antropometriska mått

Tillägg E

4

[62.2]

Sikt framåt

F.1

Bilaga A

[62.3]

Sikt framåt

F.2, F.3, F.4

5.2.1

[63]

EN 14363:2005

Järnvägar – Acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon – Provning av gångdynamik och stationära provningar

[63.1]

Fordonets överensstämmelse med rällutning

7.1.2 Tabell 17a anmärkning (1)

5

[64]

UIC 518:2009

Testing and approval of railway vehicles from the point of view of their dynamic behaviour - Safety - Track fatigue - Running behaviour (finns inte i svensk version)

[64.1]

Fordonets överensstämmelse med rällutning

7.1.2 tabell 17a anmärkning (1)

5–11

[65]

EN 16834:2019

Järnvägar – Bromssystem – Bromsprestanda

[65.1]

Bromstal

4.2.4.5.2 (4)

8.1

[66]

EN 14478:2017

Järnvägar – Bromsar – Allmänna termer

[66.1]

Nödbromsprestanda

6.2.3.8 (1)

4.6.3

[66.2]

Driftbromsprestanda

6.2.3.9 (1)

4.6.3

[67]

EN 15328:2020

Järnvägar – Bromssystem – Bromsbelägg

[67.1]

Nödbromsprestanda – friktionskoefficient

4.2.4.5.2 (5)

5.2

[68]

EN 16452:2015+A1:2019

Järnvägar – Bromssystem – Bromsblock

[68.1]

Nödbromsprestanda – friktionskoefficient

4.2.4.5.2 (5)

5.3.1, 5.3.3

[69]

EN 50163:2004+A1:2007+A2:2020+A3:2022

Järnvägsanläggningar – Matningsspänningar för traktionssystem

[69.1]

Drift inom olika spännings- och frekvensområden

4.2.8.2.2.(1)

4

[70]

UIC 541-6:2010-10

Brakes - Electropneumatic brake (ep brake) and Passenger alarm signal (PAS) for vehicles used in hauled consists (finns inte i svensk version)

[70.1]

Personvagnar avsedda att användas i allmän drift

7.1.1.5.2 (3)

3, 7

[71]

EN 17065:2018

Järnvägar – Bromssystem – Testförfarande för passagerarvagn

[71.1]

Personvagnar avsedda att användas i fördefinierade sammansättningar

7.1.1.5.1 (13)

5, 6

[71.2]

Personvagnar avsedda att användas i allmän drift

7.1.1.5.2 (3)

5, 6

[72]

EN/IEC 62625-2:2016

Elektronisk utrustning för järnvägar – Ombordsystem för registrering av data avseende fordonsframförande – Del 2: Provning av överensstämmelse

[72.1]

Provning

4.2.9.6 (3)

5, 6

[73]

EN 14363:2016

Järnvägar – Provning och simulation gällande acceptans av gångegenskaper hos järnvägsfordon – Gångdynamik och stationära provningar

[73.1]

Fordonets överensstämmelse med rällutning

7.1.2 tabell 17a anmärkning (1)

4,5,7

[74]

EN 16586-1:2017

Järnvägar – Utformning för personer med funktionsnedsättning – Tillgänglighet till fordonen för personer med rörelsehinder – Del 1: Trappsteg för på- och avstigning

[74.1]

Personvagnar avsedda att användas i fördefinierade sammansättningar

7.1.1.5.1 (19)

Bilaga A

J.2   Tekniska dokument (tillgängliga på ERA:s webbplats)

| Index | Egenskaper som ska bedömas | Punkt i TSD:n | Obligatorisk punkt i tekniskt dokument |
| --- | --- | --- | --- |
| [A] | ERA/ERTMS/033281 – V 5.0


  Gränssnitt mellan markbaserad trafikstyrning och signalering och andra delsystem


  TSD Trafikstyrning och signalering, tillägg A tabell A 2 index 77 |
| Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem baserade på spårledningar | 4.2.3.3.1.1 | |
| [A.1] | Största avståndet mellan efterföljande axlar | 4.2.3.3.1.1 (1) | 3.1.2.1 (avståndet ai i figur 1) |
| [A.2] | Största avstånd mellan tågets främre/bakre ände och dess första/sista axel. | 4.2.3.3.1.1 (2) | 3.1.2.4
  3.1.2.5 (avståndet bxi figur 1) |
| [A.3] | Minsta avståndet mellan första och sista axeln | 4.2.3.3.1.1 (3) | 3.1.2.3 |
| [A.4] | Den minsta axellasten i alla lastfall | 4.2.3.3.1.1 (4) | 3.1.7.1 |
| [A.5] | Det elektriska motståndet mellan löpytorna på motsatta hjul i ett hjulpar | 4.2.3.3.1.1 (5) | 3.1.9 |
| [A.6] | Minsta fordonsimpedans för eldrivna enheter försedda med en strömavtagare | 4.2.3.3.1.1 (6) | 3.2.2.1 |
| [A.7] | Användning av hjälpanordningar för shuntkoppling | 4.2.3.3.1.1 (7) | 3.1.8 |
| [A.8] | Användning av sandningsutrustning | 4.2.3.3.1.1 (8) | 3.1.4 |
| [A.9] | Användning av kompositbromsblock | 4.2.3.3.1.1 (9) | 3.1.6 |
| [A.10] | Krav på anordningar för flänssmörjning | 4.2.3.3.1.1 (10) | 3.1.5 |
| [A.11] | Krav som rör ledningsstörning | 4.2.3.3.1.1 (11) | 3.2.2 |
| Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på axelräknare | 4.2.3.3.1.2 | |
| [A.12] | Största avståndet mellan efterföljande axlar | 4.2.3.3.1.2 (1) | 3.1.2.1 (avståndet ai i figur 1) |
| [A.13] | Minsta avståndet mellan efterföljande axlar | 4.2.3.3.1.2 (2) | 3.1.2.2 |
| [A.14] | Det minsta avståndet mellan tågets främre/bakre ände och dess första/sista axel (hälften av det värde som anges) i änden på en enhet som är avsedd att kopplas till andra enheter | 4.2.3.3.1.2 (3) | 3.1.2.2 |
| [A.15] | Det största avståndet mellan tågets främre/bakre ände och dess första/sista axel | 4.2.3.3.1.2 (4) | 3.1.2.4
  3.1.2.5 (avståndet bx i figur 1) |
| [A.16] | Hjulgeometri | 4.2.3.3.1.2 (5) | 3.1.3.1–3.1.3.4 |
| [A.17] | Utrymme fritt från metallkomponenter och induktiva komponenter mellan hjul | 4.2.3.3.1.2 (6) | 3.1.3.5 |
| [A.18] | Hjulmaterialets egenskaper | 4.2.3.3.1.2 (7) | 3.1.3.6 |
| [A.19] | Krav avseende elektromagnetiska fält | 4.2.3.3.1.2 (8) | 3.2.1 |
| [A.20] | Användning av magnetskenbroms eller virvelströmsbroms | 4.2.3.3.1.2 (9) | 3.2.3 |
| Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på slingutrustning | 4.2.3.3.1.3 | |
| [A.21] | Fordons metallkonstruktion | 4.2.3.3.1.3 (1) | 3.1.7.2 |
| Villkor för unikt godkännande | 7.1.1.5 | |
| [A.22] | Enhet utrustad med anordningar för flänssmörjning | 7.1.1.5.1 (10) | 3.1.5 |
| [A.23] | Enhet utrustad med virvelströmsbroms | 7.1.1.5.1 (11) | 3.2.3 |
| [A.24] | Enhet utrustad med magnetskenbroms | 7.1.1.5.1 (12) | 3.2.3 |
| [A.25] | Enhetens konstruktion | 7.1.1.5.1 (15) | 3.1 |
| [A.26] | Band i frekvenshanteringen | 7.1.1.5.1 (16) | 3.2 |
| [B] | SUBSET-034


  Train Interface FIS


  TSD Trafikstyrning och signalering, tillägg A tabell A 2 index 7 |
| [B.1] | Status of the tilting system | 4.2.3.4.2 | 2.6.2.4.3, 2.9 och 3 |
| [B.2] | Brake pressure | 4.2.4.3 | 2.3.2, 2.9 och 3 |
| [B.3] | Special brake status ‘Electro Pneumatic (EP) brake’. | 2.3.6, 2.9 och 3 |
| [B.4] | Emergency brake command | 4.2.4.4.1 | 2.3.3, 2.9 och 3 |
| [B.5] | Service brake command | 4.2.4.4.2 | 2.3.1, 2.9 och 3 |
| [B.6] | Special brake inhibition area – Trackside orders: regenerative brake | 4.2.4.4.4 | 2.3.4, 2.9 och 3 |
| [B.7] | Special brake inhibit – STM Orders: regenerative brake | 2.3.5, 2.9 och 3 |
| [B.8] | Special brake status: regenerative brake | 2.3.6, 2.9 och 3 |
| [B.9] | Special brake inhibition area – Trackside orders: Magnetic track brake | 4.2.4.8.2 | 2.3.4, 2.9 och 3 |
| [B.10] | Special brake inhibit – STM Orders: Magnetic track brake | 2.3.5, 2.9 och 3 |
| [B.11] | Special brake status: Magnetic track brake | 2.3.6, 2.9 och 3 |
| [B.12] | Special brake inhibition area – Trackside orders: Eddy current track brake | 4.2.4.8.3 | 2.3.4, 2.9 och 3 |
| [B.13] | Special brake inhibit – STM Orders: Eddy current track brake | 2.3.5, 2.9 och 3 |
| [B.14] | Special brake status: Eddy current track brake | 2.3.6, 2.9 och 3 |
| [B.15] | Station platform | 4.2.5.5.6 | 2.4.6, 2.9 och 3 |
| [B.16] | Traction cut off | 4.2.8.1.2 | 2.4.9, 2.9 och 3 |
| [B.1] | Change of allowed current consumption | 4.2.8.2.4 | 2.4.10, 2.9 och 3 |
| [B.17] | Change of traction system | 4.2.8.2.9.8
  4.2.8.2.9.8 | 2.4.1, 2.9 och 3 |
| [B.18] | Powerless section with pantograph to be lowered – Trackside orders | 2.4.2, 2.9 och 3 |
| [B.19] | Powerless section with main power switch to be switched off – Trackside orders | 2.4.7, 2.9 och 3 |
| [B.20] | Main Power Switch – STM orders | 2.4.8, 2.9 och 3 |
| [B.21] | Pantograph – STM orders | 2.4.3, 2.9 och 3 |
| [B.22] | Cab Status | 4.2.9.1.6 | 2.5.1, 2.9 och 3 |
| [B.23] | Direction controller | 2.5.2, 2.9 och 3 |
| [B.24] | Remote shunting | 4.2.9.3.6 | 2.5.5, 2.9 och 3 |
| [B.25] | Sleeping | 4.2.9.3.7.1 | 2.2.1, 2.9 och 3 |
| [B.26] | Passive shunting | 4.2.9.3.7.2 | 2.2.2, 2.9 och 3 |
| [B.27] | Non leading | 4.2.9.3.7.3 | 2.2.3, 2.9 och 3 |
| [B.28] | Traction status | 4.2.9.3.8 | 2.5.4, 2.9 och 3 |
| [B.29] | Air tightness area – Trackside orders | 4.2.10.4.2 | 2.4.4, 2.9 och 3 |
| [B.30] | Air tightness – STM orders | 2.4.5, 2.9 och 3 |
| [B.31] | On-Board ATO functionality | 4.2.13 | 2.2.5, 2.9 och 3 |
| [C] | Leitfaden Sicherstellung der technischen Kompatibilität für Fahrzeuge mit Seitenwindnachweis nach TSI LOC&PAS zu Anforderungen der Ril 807.04: 2016-09 |
| [C.1] | Gränsvärden för enhetens karakteristiska vindkurva (CWC), för enheter som är avsedda att användas i Tyskland | 7.1.1.5.1(20)(f) | Relevant punkt |
| [D] | Ergänzungsregelung Nr. B017 zur bremstechnischen Ausrüstung von Fahrzeugen zum Betrieb auf Steilstrecken: 2021-05 |
| [D.1] | För enheter som är avsedda att användas i Tyskland på linjer med en lutning på över 40 ‰ | 7.1.1.5.1(20)(g) | Relevant punkt |
| [E] | Verwaltungsvorschrift zur Prüfung von Notein- und Notausstiegfenstern (NEA) in Schienenfahrzeugen: 2007-02-26 |
| [E.1] | Nödutgångar, för enheter som är avsedda att användas i Tyskland | 7.1.1.5.1(20)(h) | 3.2 |

Index

Egenskaper som ska bedömas

Punkt i TSD:n

Obligatorisk punkt i tekniskt dokument

[A]

ERA/ERTMS/033281 – V 5.0

Gränssnitt mellan markbaserad trafikstyrning och signalering och andra delsystem

TSD Trafikstyrning och signalering, tillägg A tabell A 2 index 77

Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem baserade på spårledningar

4.2.3.3.1.1

[A.1]

Största avståndet mellan efterföljande axlar

4.2.3.3.1.1 (1)

3.1.2.1 (avståndet ai i figur 1)

[A.2]

Största avstånd mellan tågets främre/bakre ände och dess första/sista axel.

4.2.3.3.1.1 (2)

3.1.2.4

3.1.2.5 (avståndet bxi figur 1)

[A.3]

Minsta avståndet mellan första och sista axeln

4.2.3.3.1.1 (3)

3.1.2.3

[A.4]

Den minsta axellasten i alla lastfall

4.2.3.3.1.1 (4)

3.1.7.1

[A.5]

Det elektriska motståndet mellan löpytorna på motsatta hjul i ett hjulpar

4.2.3.3.1.1 (5)

3.1.9

[A.6]

Minsta fordonsimpedans för eldrivna enheter försedda med en strömavtagare

4.2.3.3.1.1 (6)

3.2.2.1

[A.7]

Användning av hjälpanordningar för shuntkoppling

4.2.3.3.1.1 (7)

3.1.8

[A.8]

Användning av sandningsutrustning

4.2.3.3.1.1 (8)

3.1.4

[A.9]

Användning av kompositbromsblock

4.2.3.3.1.1 (9)

3.1.6

[A.10]

Krav på anordningar för flänssmörjning

4.2.3.3.1.1 (10)

3.1.5

[A.11]

Krav som rör ledningsstörning

4.2.3.3.1.1 (11)

3.2.2

Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på axelräknare

4.2.3.3.1.2

[A.12]

Största avståndet mellan efterföljande axlar

4.2.3.3.1.2 (1)

3.1.2.1 (avståndet ai i figur 1)

[A.13]

Minsta avståndet mellan efterföljande axlar

4.2.3.3.1.2 (2)

3.1.2.2

[A.14]

Det minsta avståndet mellan tågets främre/bakre ände och dess första/sista axel (hälften av det värde som anges) i änden på en enhet som är avsedd att kopplas till andra enheter

4.2.3.3.1.2 (3)

3.1.2.2

[A.15]

Det största avståndet mellan tågets främre/bakre ände och dess första/sista axel

4.2.3.3.1.2 (4)

3.1.2.4

3.1.2.5 (avståndet bx i figur 1)

[A.16]

Hjulgeometri

4.2.3.3.1.2 (5)

3.1.3.1–3.1.3.4

[A.17]

Utrymme fritt från metallkomponenter och induktiva komponenter mellan hjul

4.2.3.3.1.2 (6)

3.1.3.5

[A.18]

Hjulmaterialets egenskaper

4.2.3.3.1.2 (7)

3.1.3.6

[A.19]

Krav avseende elektromagnetiska fält

4.2.3.3.1.2 (8)

3.2.1

[A.20]

Användning av magnetskenbroms eller virvelströmsbroms

4.2.3.3.1.2 (9)

3.2.3

Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på slingutrustning

4.2.3.3.1.3

[A.21]

Fordons metallkonstruktion

4.2.3.3.1.3 (1)

3.1.7.2

Villkor för unikt godkännande

7.1.1.5

[A.22]

Enhet utrustad med anordningar för flänssmörjning

7.1.1.5.1 (10)

3.1.5

[A.23]

Enhet utrustad med virvelströmsbroms

7.1.1.5.1 (11)

3.2.3

[A.24]

Enhet utrustad med magnetskenbroms

7.1.1.5.1 (12)

3.2.3

[A.25]

Enhetens konstruktion

7.1.1.5.1 (15)

3.1

[A.26]

Band i frekvenshanteringen

7.1.1.5.1 (16)

3.2

[B]

SUBSET-034

Train Interface FIS

TSD Trafikstyrning och signalering, tillägg A tabell A 2 index 7

[B.1]

Status of the tilting system

4.2.3.4.2

2.6.2.4.3, 2.9 och 3

[B.2]

Brake pressure

4.2.4.3

2.3.2, 2.9 och 3

[B.3]

Special brake status ‘Electro Pneumatic (EP) brake’.

2.3.6, 2.9 och 3

[B.4]

Emergency brake command

4.2.4.4.1

2.3.3, 2.9 och 3

[B.5]

Service brake command

4.2.4.4.2

2.3.1, 2.9 och 3

[B.6]

Special brake inhibition area – Trackside orders: regenerative brake

4.2.4.4.4

2.3.4, 2.9 och 3

[B.7]

Special brake inhibit – STM Orders: regenerative brake

2.3.5, 2.9 och 3

[B.8]

Special brake status: regenerative brake

2.3.6, 2.9 och 3

[B.9]

Special brake inhibition area – Trackside orders: Magnetic track brake

4.2.4.8.2

2.3.4, 2.9 och 3

[B.10]

Special brake inhibit – STM Orders: Magnetic track brake

2.3.5, 2.9 och 3

[B.11]

Special brake status: Magnetic track brake

2.3.6, 2.9 och 3

[B.12]

Special brake inhibition area – Trackside orders: Eddy current track brake

4.2.4.8.3

2.3.4, 2.9 och 3

[B.13]

Special brake inhibit – STM Orders: Eddy current track brake

2.3.5, 2.9 och 3

[B.14]

Special brake status: Eddy current track brake

2.3.6, 2.9 och 3

[B.15]

Station platform

4.2.5.5.6

2.4.6, 2.9 och 3

[B.16]

Traction cut off

4.2.8.1.2

2.4.9, 2.9 och 3

[B.1]

Change of allowed current consumption

4.2.8.2.4

2.4.10, 2.9 och 3

[B.17]

Change of traction system

4.2.8.2.9.8

4.2.8.2.9.8

2.4.1, 2.9 och 3

[B.18]

Powerless section with pantograph to be lowered – Trackside orders

2.4.2, 2.9 och 3

[B.19]

Powerless section with main power switch to be switched off – Trackside orders

2.4.7, 2.9 och 3

[B.20]

Main Power Switch – STM orders

2.4.8, 2.9 och 3

[B.21]

Pantograph – STM orders

2.4.3, 2.9 och 3

[B.22]

Cab Status

4.2.9.1.6

2.5.1, 2.9 och 3

[B.23]

Direction controller

2.5.2, 2.9 och 3

[B.24]

Remote shunting

4.2.9.3.6

2.5.5, 2.9 och 3

[B.25]

Sleeping

4.2.9.3.7.1

2.2.1, 2.9 och 3

[B.26]

Passive shunting

4.2.9.3.7.2

2.2.2, 2.9 och 3

[B.27]

Non leading

4.2.9.3.7.3

2.2.3, 2.9 och 3

[B.28]

Traction status

4.2.9.3.8

2.5.4, 2.9 och 3

[B.29]

Air tightness area – Trackside orders

4.2.10.4.2

2.4.4, 2.9 och 3

[B.30]

Air tightness – STM orders

2.4.5, 2.9 och 3

[B.31]

On-Board ATO functionality

4.2.13

2.2.5, 2.9 och 3

[C]

Leitfaden Sicherstellung der technischen Kompatibilität für Fahrzeuge mit Seitenwindnachweis nach TSI LOC&PAS zu Anforderungen der Ril 807.04: 2016-09

[C.1]

Gränsvärden för enhetens karakteristiska vindkurva (CWC), för enheter som är avsedda att användas i Tyskland

7.1.1.5.1(20)(f)

Relevant punkt

[D]

Ergänzungsregelung Nr. B017 zur bremstechnischen Ausrüstung von Fahrzeugen zum Betrieb auf Steilstrecken: 2021-05

[D.1]

För enheter som är avsedda att användas i Tyskland på linjer med en lutning på över 40 ‰

7.1.1.5.1(20)(g)

Relevant punkt

[E]

Verwaltungsvorschrift zur Prüfung von Notein- und Notausstiegfenstern (NEA) in Schienenfahrzeugen: 2007-02-26

[E.1]

Nödutgångar, för enheter som är avsedda att användas i Tyskland

7.1.1.5.1(20)(h)

3.2

| (i) | Följande tillägg ska läggas till som tillägg K:


  ”Tillägg K
  Process för verifiering av nya ändstycken till magnetskenbromsen
  Valideringsprocessen syftar till att kontrollera magnetskenbromsens kompatibilitet med spårkomponenter. Ett nytt ändstycke eller ett geometriskt ändrat ändstycke ska provas med följande parametrar:






  — | Tangenterna för växlarnas hjärtstycke ska ligga mellan 0,034 och 0,056 och mellan 0,08 och 0,12 (se tabell 1). |
| --- | --- | --- |

(i)

Följande tillägg ska läggas till som tillägg K:

”Tillägg K

Process för verifiering av nya ändstycken till magnetskenbromsen

Valideringsprocessen syftar till att kontrollera magnetskenbromsens kompatibilitet med spårkomponenter. Ett nytt ändstycke eller ett geometriskt ändrat ändstycke ska provas med följande parametrar:

—

Tangenterna för växlarnas hjärtstycke ska ligga mellan 0,034 och 0,056 och mellan 0,08 och 0,12 (se tabell 1).

| — | Vid provningen ska växlarna passeras tre gånger i var och en av de fyra möjliga riktningarna med aktiverad magnetskenbroms och konstant hastighet (se tabell 1).

  Tabell K.1


  Provningsparametrar | Hastighet [km/h] och färdriktning |
| --- | --- | --- |
| Typ av växel | | | | |
| 0,08 –0,12 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| 0,08 –0,12 | 120 | 40 | 120 | 40 |
| 0,034 –0,056 | 15 | 15 | 15 | 15 |
| 0,034 –0,056 | 120 | 80 –100 | 120 | 80 –100 |
| Anmärkning: | Magnetskenbromsens styrsystem kan behöva justeras för provningen. |

—

Vid provningen ska växlarna passeras tre gånger i var och en av de fyra möjliga riktningarna med aktiverad magnetskenbroms och konstant hastighet (se tabell 1).

Tabell K.1

Provningsparametrar

Hastighet [km/h] och färdriktning

Typ av växel

Image 114

Image 115

Image 116

Image 117

0,08 –0,12

15

15

15

15

0,08 –0,12

120

40

120

40

0,034 –0,056

15

15

15

15

0,034 –0,056

120

80 –100

120

80 –100

Anmärkning:

Magnetskenbromsens styrsystem kan behöva justeras för provningen.

| — | Provningen ska utföras under torra förhållanden. |
| --- | --- |

—

Provningen ska utföras under torra förhållanden.

| — | Provningen ska utföras med polplattor och ändstycken i både nytt och slitet skick. |
| --- | --- |

—

Provningen ska utföras med polplattor och ändstycken i både nytt och slitet skick.

| — | Provningen i slitet skick ska utföras vid högsta tillåtna konkavt slitage på friktionsytan respektive polplattan, i enlighet med specifikationen (se figur 1). |
| --- | --- |

—

Provningen i slitet skick ska utföras vid högsta tillåtna konkavt slitage på friktionsytan respektive polplattan, i enlighet med specifikationen (se figur 1).

Figur K.1

Högsta tillåtna konkavt slitage

Image 118

Förklaring:

| X | högsta tillåtna konkavt slitage i mm |
| --- | --- |

X

Provningsfall 1:

Den här provningen gäller för de ändringar av ändstycken som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 16. Avvikelser på högst 10 % för högst fem mått tillåts.

En visuell kontroll med videoinspelning av alla ändstycken ska utföras under provningen. Alla laterala ytor på magnetskenbromsens ändstycken och polplattor ska vara målade i ljus färg.

Acceptanskriterier:

| — | Inga mekaniska skador på någon av magnetskenbromsens delar. |
| --- | --- |

—

Inga mekaniska skador på någon av magnetskenbromsens delar.

| — | Inga tecken på bestående urspårning av magnetskenbromsen.
  Anmärkning: Gnistor är tillåtna vid bromsning. |
| --- | --- |

—

Inga tecken på bestående urspårning av magnetskenbromsen.

Anmärkning: Gnistor är tillåtna vid bromsning.

| — | Inga tecken på kontakt med den laterala sidan av magnetskenbromsen längre än 55 mm i höjdled från rälens överkant. |
| --- | --- |

—

Inga tecken på kontakt med den laterala sidan av magnetskenbromsen längre än 55 mm i höjdled från rälens överkant.

Provningsfall 2:

Den här provningen gäller för nykonstruerade ändstycken. Utöver provningsfall 1 ska de laterala och longitudinella krafterna (se figur 2) mellan magnetskenbroms och boggi mätas.

Figur K.2

Översikt över kraftöverföring

Image 119

Förklaring:

| 1 | gränssnittskrafter på boggiramen FBZ |
| --- | --- |

1

| 2 | attraherande kraft FHZ |
| --- | --- |

2

| 3 | longitudinell kraft FB,x |
| --- | --- |

3

| 4 | bromskraft Fx |
| --- | --- |

4

| 5 | lateral kraft FQ |
| --- | --- |

5

| 6 | rälens överkant |
| --- | --- |

6

| 7 | gränssnittskrafter |
| --- | --- |

7

Acceptanskriterier:

Acceptanskriterier för provningsfall 1:

| — | Lateral kraft FQ och longitudinell kraft FB,x vid körning över spårväxlar i riktning inåt:
  Följande ska beaktas: Verkan av en lateral kraft som är lika med 0,18 gånger den magnetiska attraherande kraften riktad inåt (mot spårets mitt) i närheten av ändstyckena med en samtidig longitudinell kraft på 0,2 gånger den magnetiska attraherande kraften. |
| --- | --- |

—

Lateral kraft FQ och longitudinell kraft FB,x vid körning över spårväxlar i riktning inåt:

Följande ska beaktas: Verkan av en lateral kraft som är lika med 0,18 gånger den magnetiska attraherande kraften riktad inåt (mot spårets mitt) i närheten av ändstyckena med en samtidig longitudinell kraft på 0,2 gånger den magnetiska attraherande kraften.

| — | Lateral kraft FQ och longitudinell kraft FB,x vid körning över spårväxlar i riktning utåt:
  Följande ska beaktas: Verkan av en lateral kraft som är lika med 0,12 gånger den magnetiska attraherande kraften riktad utåt i närheten av ändstyckena med en samtidig longitudinell kraft på 0,2 gånger den magnetiska attraherande kraften. |
| --- | --- |

—

Lateral kraft FQ och longitudinell kraft FB,x vid körning över spårväxlar i riktning utåt:

Följande ska beaktas: Verkan av en lateral kraft som är lika med 0,12 gånger den magnetiska attraherande kraften riktad utåt i närheten av ändstyckena med en samtidig longitudinell kraft på 0,2 gånger den magnetiska attraherande kraften.

| — | Exceptionell lateral kraft FQ i riktning inåt (mot spårets mitt) vid körning över spårväxlar:
  Mätningar som hittills utförts på fordon har påvisat krafter riktade inåt på upp till cirka 0,35 gånger den magnetiska attraherande kraften (till stor del beroende på omfattningen av slitaget på den spårväxel som passeras). |
| --- | --- |

—

Exceptionell lateral kraft FQ i riktning inåt (mot spårets mitt) vid körning över spårväxlar:

Mätningar som hittills utförts på fordon har påvisat krafter riktade inåt på upp till cirka 0,35 gånger den magnetiska attraherande kraften (till stor del beroende på omfattningen av slitaget på den spårväxel som passeras).

| — | Exceptionell lateral kraft FQ i riktning utåt vid körning över spårväxlar:
  Mätningar som hittills utförts på fordon har påvisat krafter riktade utåt på upp till cirka 0,23 gånger den magnetiska attraherande kraften (till stor del beroende på omfattningen av slitaget på den spårväxel som passeras). |
| --- | --- |

—

Exceptionell lateral kraft FQ i riktning utåt vid körning över spårväxlar:

Mätningar som hittills utförts på fordon har påvisat krafter riktade utåt på upp till cirka 0,23 gånger den magnetiska attraherande kraften (till stor del beroende på omfattningen av slitaget på den spårväxel som passeras).

Provningsfall 3:

Den här provningen gäller för nykonstruerade ändstycken. Efter provningsfall 2 ska provningsfall 3 utföras om det krävs en mätning av spårväxlarnas förskjutning. Provningsfall 2 och 3 kan utföras i en och samma provkörning.

Mätning av spårväxelns förskjutning:

Spårväxeln är utrustad med givare som mäter förskjutningen av de rörliga delar som är rödmarkerade i figur 3.

Provsekvens:

Provsekvensen består av tre körningar per position A, B, C och D vid konstant hastighet. Hastigheten ska motsvara den hastighet som ger högsta möjliga friktionskoefficient (vanligtvis cirka 15 km/tim).

Figur K.3

Mätning av spårväxelns förskjutning

Image 120

Förklaring:

| 1 | Spårväxelns framkant |
| --- | --- |

1

| 2 | Spårväxelns bakkant |
| --- | --- |

2

| 3 | Zon utrustad med givare |
| --- | --- |

3

Acceptanskriterier:

| — | Förskjutningen vid körningar av typerna A och B från spårväxelns framkant till spårväxelns bakkant får inte överskrida 4,0 mm. |
| --- | --- |

—

Förskjutningen vid körningar av typerna A och B från spårväxelns framkant till spårväxelns bakkant får inte överskrida 4,0 mm.

| — | Förskjutningen vid körningar av typerna C och D från spårväxelns bakkant till spårväxelns framkant får inte överskrida 7,0 mm.” |
| --- | --- |

—

Förskjutningen vid körningar av typerna C och D från spårväxelns bakkant till spårväxelns framkant får inte överskrida 7,0 mm.”

| (j) | Följande tillägg ska läggas till som tillägg L:


  ”Tillägg L
  Ändrade krav och övergångsregler
  För andra TSD-punkter än de som förtecknas i tabell L.1 och tabell L.2 innebär överensstämmelse med den föregående TSD:n (dvs. denna förordning i dess ändrade lydelse enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/387 (*20)) överensstämmelse med denna TSD som är tillämplig från och med den 28 september 2023.

  Ändringar med allmänna övergångsregler i 7 år

  För de TSD-punkter som räknas upp i tabell L.1 innebär överensstämmelse med den föregående TSD:n inte överensstämmelse med den version av denna TSD som är tillämplig från och med den 28 september 2023.
  Projekt som redan är i konstruktionsfasen den 28 september 2023 ska uppfylla kraven i denna TSD från och med den 28 september 2030.
  Projekt i produktionsfasen och rullande materiel i drift omfattas inte av de TSD-krav som anges i tabell L.1

  Tabell L.1


  Övergångsregler i 7 år








  Punkt(er) i denna TSD | Punkt(er) i föregående TSD | Förklaring till ändring av TSD |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.2.5 (7) | 4.2.2.5 (7) | Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 3 |
| 4.2.2.10 (1) | 4.2.2.10 (1) | Ytterligare krav |
| 4.2.3.2.1 (2) | 4.2.3.2.1 (2) | Ändring av kravet |
| 4.2.3.7 | 4.2.3.7 | Ändring av kraven |
| 4.2.4.3
  7.1.1.5.2 (3) | 4.2.4.3
  6.2.7a | Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 12 |
| 4.2.4.5.1
  4.2.4.5.2
  4.2.4.5.3
  4.2.4.5.5 | 4.2.4.5.1
  4.2.4.5.2
  4.2.4.5.3
  4.2.4.5.5 | Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 13 och 14 |
| 4.2.4.5.2 (4) | 4.2.4.5.2 (4) | Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 65 |
| 4.2.4.5.2 (5) | 4.2.4.5.2 (5) | Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 67 eller 68 |
| 4.2.4.6.2 (6)
  6.1.3.2 (1)
  4.2.4.6.2 (8)
  6.2.3.10 (1) | 4.2.4.6.2 (6)
  6.1.3.2 (1)
  4.2.4.6.2 (8)
  6.2.3.10 (1) | Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 15 |
| 4.2.6.2.4 (3) | 4.2.6.2.4 (3) | Uppdaterad hänvisning till standarden – borttagning av hänvisningen till TSD HS 2008 |
| 4.2.5.3.2 (4a) | Inget krav | Nytt krav |
| 4.2.5.4 (7) | Inget krav | Nytt krav på att dokumentera huruvida det finns kommunikationsanordningar eller inte |
| 4.2.7.1.4 (3) | 4.2.7.1.4 anmärkning | Tydligt krav på var strålkastarna måste användas i automatiskt blinkande läge |
| 4.2.8.2.5 (1) | 4.2.8.2.5 (1) | Utvidgning till växelströmssystem |
| 4.2.8.2.9.6 (3a) och 6.2.3.20 | Saknas | Nytt krav |
| 4.2.8.2.9.7 (3) och (4) och 6.2.3.21 | 4.2.8.2.9.7 (3) och (4) | Ändring av parameter |
| 4.2.9.2.1 och 4.2.9.2.2 | 4.2.9.2.1 och 4.2.9.2.2 | Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 28 |
| 4.2.9.3.7 och 4.2.9.3.7a | Inget krav | Nytt krav |
| 4.2.10.2.1 (2) och 4.2.10.2.2 (2) | 4.2.10.2.1 (2) och 4.2.10.2.2 (2) | Utveckling av den standard som det hänvisas till
  Se även punkt 7.1.1.4 |
| 4.2.12.2 | 4.2.12.2 | Utveckling av den dokumentation som krävs avseende utveckling av krav |
| 7.1.1.3 (1) | 7.1.1.3 (1) | Nytt krav |
| 7.1.6 | Inget krav | Detta fall gäller nyutvecklade fordonskonstruktioner där fordonsbaserad ETCS inte ännu installerats, med målet att delsystemet rullande materiel ska vara redo när ETCS installeras. |
| Punkter där det hänvisas till tillägg J.2 index A (utom punkt 3.2.2) | Punkter där det hänvisas till tillägg J.2 index 1 | ERA/ERTMS/033281 version 5 ersätter ERA/ERTMS/033281 version 4, de viktigaste ändringarna gäller frekvenshantering för gränsvärden för störström och stängning av öppna punkter.
  Övergångsregler definieras i tillägg B tabell B.1 i TSD Trafikstyrning och signalering |

(j)

Följande tillägg ska läggas till som tillägg L:

”Tillägg L

Ändrade krav och övergångsregler

För andra TSD-punkter än de som förtecknas i tabell L.1 och tabell L.2 innebär överensstämmelse med den föregående TSD:n (dvs. denna förordning i dess ändrade lydelse enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/387 (*20)) överensstämmelse med denna TSD som är tillämplig från och med den 28 september 2023.

Ändringar med allmänna övergångsregler i 7 år

För de TSD-punkter som räknas upp i tabell L.1 innebär överensstämmelse med den föregående TSD:n inte överensstämmelse med den version av denna TSD som är tillämplig från och med den 28 september 2023.

Projekt som redan är i konstruktionsfasen den 28 september 2023 ska uppfylla kraven i denna TSD från och med den 28 september 2030.

Projekt i produktionsfasen och rullande materiel i drift omfattas inte av de TSD-krav som anges i tabell L.1

Tabell L.1

Övergångsregler i 7 år

Punkt(er) i denna TSD

Punkt(er) i föregående TSD

Förklaring till ändring av TSD

4.2.2.5 (7)

4.2.2.5 (7)

Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 3

4.2.2.10 (1)

4.2.2.10 (1)

Ytterligare krav

4.2.3.2.1 (2)

4.2.3.2.1 (2)

Ändring av kravet

4.2.3.7

4.2.3.7

Ändring av kraven

4.2.4.3

7.1.1.5.2 (3)

4.2.4.3

6.2.7a

Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 12

4.2.4.5.1

4.2.4.5.2

4.2.4.5.3

4.2.4.5.5

4.2.4.5.1

4.2.4.5.2

4.2.4.5.3

4.2.4.5.5

Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 13 och 14

4.2.4.5.2 (4)

4.2.4.5.2 (4)

Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 65

4.2.4.5.2 (5)

4.2.4.5.2 (5)

Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 67 eller 68

4.2.4.6.2 (6)

6.1.3.2 (1)

4.2.4.6.2 (8)

6.2.3.10 (1)

4.2.4.6.2 (6)

6.1.3.2 (1)

4.2.4.6.2 (8)

6.2.3.10 (1)

Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 15

4.2.6.2.4 (3)

4.2.6.2.4 (3)

Uppdaterad hänvisning till standarden – borttagning av hänvisningen till TSD HS 2008

4.2.5.3.2 (4a)

Inget krav

Nytt krav

4.2.5.4 (7)

Inget krav

Nytt krav på att dokumentera huruvida det finns kommunikationsanordningar eller inte

4.2.7.1.4 (3)

4.2.7.1.4 anmärkning

Tydligt krav på var strålkastarna måste användas i automatiskt blinkande läge

4.2.8.2.5 (1)

4.2.8.2.5 (1)

Utvidgning till växelströmssystem

4.2.8.2.9.6 (3a) och 6.2.3.20

Saknas

Nytt krav

4.2.8.2.9.7 (3) och (4) och 6.2.3.21

4.2.8.2.9.7 (3) och (4)

Ändring av parameter

4.2.9.2.1 och 4.2.9.2.2

4.2.9.2.1 och 4.2.9.2.2

Utveckling av den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1 index 28

4.2.9.3.7 och 4.2.9.3.7a

Inget krav

Nytt krav

4.2.10.2.1 (2) och 4.2.10.2.2 (2)

4.2.10.2.1 (2) och 4.2.10.2.2 (2)

Utveckling av den standard som det hänvisas till

Se även punkt 7.1.1.4

4.2.12.2

4.2.12.2

Utveckling av den dokumentation som krävs avseende utveckling av krav

7.1.1.3 (1)

7.1.1.3 (1)

Nytt krav

7.1.6

Inget krav

Detta fall gäller nyutvecklade fordonskonstruktioner där fordonsbaserad ETCS inte ännu installerats, med målet att delsystemet rullande materiel ska vara redo när ETCS installeras.

Punkter där det hänvisas till tillägg J.2 index A (utom punkt 3.2.2)

Punkter där det hänvisas till tillägg J.2 index 1

ERA/ERTMS/033281 version 5 ersätter ERA/ERTMS/033281 version 4, de viktigaste ändringarna gäller frekvenshantering för gränsvärden för störström och stängning av öppna punkter.

Övergångsregler definieras i tillägg B tabell B.1 i TSD Trafikstyrning och signalering

Ändringar med särskilda övergångsregler

För de TSD-punkter som förtecknas i tabell L.2 leder överensstämmelse med den föregående TSD:n inte till överensstämmelse med denna TSD som är tillämplig från och med den 28 september 2023.

Projekt som redan är i konstruktionsfasen den 28 september 2023, projekt i produktionsfasen och enheter i drift ska uppfylla kravet i denna TSD i enlighet med respektive övergångsregler i tabell L.2 från och med den 28 september 2023.

Tabell L.2

Särskilda övergångsregler

| Punkt(er) i denna TSD | Punkt(er) i föregående TSD-version | Förklaring till ändring av TSD | Övergångsregler |
| --- | --- | --- | --- |
| Konstruktionsfasen har inte inletts | Konstruktionsfasen har inletts | Produktionsfas | Enheter i drift |
| Punkter där det hänvisas till den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B | 4.2.4.4.1, 4.2.5.3.4, 4.2.5.5.6, 4.2.8.2.9.8, 4.2.10.4.2 | Specificerade fordonsgränssnittsfunktioner mellan det fordonsbaserade ETCS-systemet och den rullande materielen identifieras från början till slut, inbegripet bestämmelser om EG-kontroll | För de nya fordonsgränssnittsfunktioner som anges i index 7 fastställs övergångsregler i tillägg B tabell B.1 – ETCS-systemversion i TSD Trafikstyrning och signalering
  För de fordonsgränssnittsfunktioner som inte ändras i index 7 fastställs övergångsregler i tillägg B tabell B1 – delvis uppfyllande i TSD Trafikstyrning och signalering |
| 4.2.13 | Inga krav | Denna grundparameter beskriver de gränssnittskrav som gäller för enheter utrustade med fordonsbaserad ETCS och som är avsedda att utrustas med fordonsbaserad automatiserad tågdrift upp till automatiseringsgrad 2. | Övergångsregler för installation av fordonsbaserad automatisk tågdrift fastställs i tillägg B tabell B1 – installation av fordonsbaserad automatisk tågdrift i TSD Trafikstyrning och signalering |
| Punkter där det hänvisas till punkt 3.2.2 i tillägg J.2 index A | Punkter där det hänvisas till punkt 3.2.2 i tillägg J.2 index 1 | ERA/ERTMS/033281 version 5 ersätter ERA/ERTMS/033281 version 4, de viktigaste ändringarna gäller frekvenshantering för gränsvärden för störström och stängning av öppna punkter. | Övergångsregler definieras i tillägg B tabell B.1 i TSD Trafikstyrning och signalering |
| 7.1.1.3 punkt 2 a | 7.1.1.3 | Obligatorisk EG-certifiering för specialfordon | 6 månader | Ej tillämpligt |

Punkt(er) i denna TSD

Punkt(er) i föregående TSD-version

Förklaring till ändring av TSD

Övergångsregler

Konstruktionsfasen har inte inletts

Konstruktionsfasen har inletts

Produktionsfas

Enheter i drift

Punkter där det hänvisas till den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.2 index B

4.2.4.4.1, 4.2.5.3.4, 4.2.5.5.6, 4.2.8.2.9.8, 4.2.10.4.2

Specificerade fordonsgränssnittsfunktioner mellan det fordonsbaserade ETCS-systemet och den rullande materielen identifieras från början till slut, inbegripet bestämmelser om EG-kontroll

För de nya fordonsgränssnittsfunktioner som anges i index 7 fastställs övergångsregler i tillägg B tabell B.1 – ETCS-systemversion i TSD Trafikstyrning och signalering

För de fordonsgränssnittsfunktioner som inte ändras i index 7 fastställs övergångsregler i tillägg B tabell B1 – delvis uppfyllande i TSD Trafikstyrning och signalering

4.2.13

Inga krav

Denna grundparameter beskriver de gränssnittskrav som gäller för enheter utrustade med fordonsbaserad ETCS och som är avsedda att utrustas med fordonsbaserad automatiserad tågdrift upp till automatiseringsgrad 2.

Övergångsregler för installation av fordonsbaserad automatisk tågdrift fastställs i tillägg B tabell B1 – installation av fordonsbaserad automatisk tågdrift i TSD Trafikstyrning och signalering

Punkter där det hänvisas till punkt 3.2.2 i tillägg J.2 index A

Punkter där det hänvisas till punkt 3.2.2 i tillägg J.2 index 1

ERA/ERTMS/033281 version 5 ersätter ERA/ERTMS/033281 version 4, de viktigaste ändringarna gäller frekvenshantering för gränsvärden för störström och stängning av öppna punkter.

Övergångsregler definieras i tillägg B tabell B.1 i TSD Trafikstyrning och signalering

7.1.1.3 punkt 2 a

7.1.1.3

Obligatorisk EG-certifiering för specialfordon

6 månader

Ej tillämpligt

---

(*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (EUT L 138, 26.5.2016, s. 44).”

*1

(*2)  Kommissionens förordning (EU) nr 1300/2014 av den 18 november 2014 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende tillgängligheten till Europeiska unionens järnvägssystem för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet (EUT L 356, 12.12.2014, s. 110).

*2

(*3)  Kommissionens förordning (EU) nr 1304/2014 av den 26 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – buller, om ändring av beslut 2008/232/EG och om upphävande av beslut 2011/229/EU (EUT L 356, 12.12.2014, s. 421).”

*3

(*4)  Kommissionens förordning (EU) nr 321/2013 av den 13 mars 2013 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar i Europeiska unionens järnvägssystem och om upphävande av kommissionens beslut 2006/861/EG (EUT L 104, 12.4.2013, s. 1).

*4

(*5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1614 av den 25 oktober 2018 om specifikationer för de fordonsregister som avses i artikel 47 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 och om ändring och upphävande av kommissionens beslut 2007/756/EG, C(2018) 6929 (EUT L 268, 26.10.2018, s. 53).”

*5

(*6)  Kommissionens förordning (EU) nr 1301/2014 av den 18 november 2014 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet Energi i unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 179).”

*6

(*7)  Kommissionens förordning (EU) nr 1299/2014 av den 18 november 2014 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende delsystemet Infrastruktur i Europeiska unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 1).

*7

(*8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 av den 16 maj 2019 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av beslut 2012/757/EU (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 5).”

*8

(*9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1695 av den 10 augusti 2023 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemen trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av förordning (EU) 2016/919 (EUT L 222, 8.9.2023, s 380).”

*9

(*10)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 av den 16 december 2020 om kvaliteten på dricksvatten (EUT L 435, 23.12.2020, s. 1).

*10

(*11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/7/EG av den 15 februari 2006 om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphävande av direktiv 76/160/EEG (EUT L 64, 4.3.2006, s. 37).

*11

(*12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/11/EG av den 15 februari 2006 om förorening genom utsläpp av vissa farliga ämnen i gemenskapens vattenmiljö (EUT L 64, 4.3.2006, s. 52).”

*12

(*13)  Kommissionens förordning (EU) nr 1303/2014 av den 18 november 2014 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende ’säkerhet i järnvägstunnlar’ i järnvägssystemet i Europeiska unionen (EUT L 356, 12.12.2014, s. 394).”

*13

(*14)  Kommissionens rekommendation 2014/881/EU av den 18 november 2014 om förfarandet för påvisande av graden av befintliga järnvägslinjers överensstämmelse med de grundläggande parametrarna i de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (EUT L 356, 12.12.2014, s. 520).

*14

(*15)  Kommissionens rekommendation 2011/622/EU av den 20 september 2011 om förfarandet för påvisande av graden av befintliga järnvägslinjers överensstämmelse med de grundläggande parametrarna i de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (EUT L 243, 21.9.2011, s. 23).”

*15

(*16)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/545 av den 4 april 2018 om fastställande av praktiska arrangemang i processen för godkännande av järnvägsfordon och typer av järnvägsfordon enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 (EUT L 90, 6.4.2018, s. 66).”

*16

(*17)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/387 av den 9 mars 2020 om ändring av förordningar (EU) nr 321/2013, (EU) nr 1302/2014 och (EU) 2016/919 vad gäller utvidgning av området för användning och övergångsfaser (EUT L 73, 10.3.2020, s. 6).

*17

(*18)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/779 av den 16 maj 2019 om fastställande av detaljerade bestämmelser om certifiering av enheter som ansvarar för underhåll av fordon i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 445/2011, (EUT L 139 I, 27.5.2019, s. 360).”

*18

(*19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/782 av den 29 april 2021 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (omarbetning) (EUT L 172, 17.5.2021, s. 1).”
  ”

*19

---

(1)  Modulerna CA1, CA2 och CH får endast användas för produkter som är tillverkade enligt en konstruktion som tagits fram och redan använts för att placera produkter på marknaden före ikraftträdandet av den TSD som är tillämplig på dessa produkter. En förutsättning är också att tillverkaren kan bevisa för det anmälda organet att konstruktionsgranskning och typkontroll utförts för tidigare tillämpningar under jämförbara förhållanden och att de uppfyller kraven i denna TSD. Denna bevisning ska dokumenteras och anses ge samma bevisnivå som modul CB eller konstruktionskontroll enligt modul CH1.

1

(2)  Ordet ’Kontrollera’ betyder att sökanden ska tillämpa bilaga I till den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning för att visa att det ändrade fordonet säkerställer en motsvarande eller högre säkerhetsnivå. Detta påvisande ska bli föremål för en oberoende bedömning av ett bedömningsorgan så som anges i den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning. Om bedömningsorganet drar slutsatsen att den nya bedömningen visar en lägre säkerhetsnivå eller om resultatet är oklart, ska den sökande begära ett godkännande för utsläppande på marknaden.

2

(3)  Den rullande materiel som uppfyller något av följande villkor ska anses vara förenlig med alla rällutningar:

3

| — | Rullande materiel som bedömts enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 9 eller 73. |
| --- | --- |

—

Rullande materiel som bedömts enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 9 eller 73.

| — | Rullande materiel som bedömts enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 63 (ändrad eller inte ändrad genom ERA/TD/2012-17/INT) eller enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 64, med resultatet att det inte föreligger någon begränsning till en (1) rällutning. |
| --- | --- |

—

Rullande materiel som bedömts enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 63 (ändrad eller inte ändrad genom ERA/TD/2012-17/INT) eller enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 64, med resultatet att det inte föreligger någon begränsning till en (1) rällutning.

| — | Rullande materiel som bedömts enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 63 (ändrad eller inte ändrad genom ERA/TD/2012-17/INT) eller enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 64, med resultatet att det finns en begränsning till en (1) rällutning, och en ny bedömning av provningsförhållandena för kontakt mellan hjul och räls baserade på verkliga hjul- och rälsprofiler och uppmätt spårvidd visar att kraven på förhållandena för kontakt mellan hjul och räls i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 9 är uppfyllda. |
| --- | --- |

—

Rullande materiel som bedömts enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 63 (ändrad eller inte ändrad genom ERA/TD/2012-17/INT) eller enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 64, med resultatet att det finns en begränsning till en (1) rällutning, och en ny bedömning av provningsförhållandena för kontakt mellan hjul och räls baserade på verkliga hjul- och rälsprofiler och uppmätt spårvidd visar att kraven på förhållandena för kontakt mellan hjul och räls i den specifikation som det hänvisas till i tillägg J.1, index 9 är uppfyllda.

(4)  För inre hjul på boggier med tre axlar tillåts ett mått på 21 mm.

4

(*20)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/387 av den 9 mars 2020 om ändring av förordningar (EU) nr 321/2013, (EU) nr 1302/2014 och (EU) 2016/919 vad gäller utvidgning av området för användning och övergångsfaser (EUT L 73, 10.3.2020, s. 6).

*20

---

BILAGA VI

”BILAGA

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

| 1. | INLEDNING | 308 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Tekniskt tillämpningsområde | 308 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Tillämpningsområde avseende rullande materiel | 308 |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Tillämpningsområde avseende drifts- och trafikledningsaspekter | 308 |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

| 1.2. | Geografiskt tillämpningsområde | 308 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 2. | DEFINITION AV DELSYSTEMET | 308 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | VÄSENTLIGA KRAV | 309 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | BESKRIVNING AV DELSYSTEMET | 309 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Inledning | 309 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet | 309 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Gränsvärden för stationärt buller från fordon | 310 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Gränsvärden för startbuller | 310 |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Gränsvärden för förbifartsbuller från fordon | 311 |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Gränsvärden för buller i förarhytt | 311 |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

| 4.3. | Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten | 312 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Driftsregler | 312 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Särskilda regler för trafik med godsvagnar på tystare sträckor vid driftstörningar | 312 |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Särskilda regler för trafik med godsvagnar på tystare sträckor i fråga om infrastrukturarbeten och godsvagnsunderhåll | 312 |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

| 4.5. | Underhållsregler | 312 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Yrkeskvalifikationer | 312 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Villkor avseende hälsa och säkerhet | 312 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 5. | DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER | 312 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | Allmänt | 312 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Specifikationer för driftskompatibilitetskomponenter | 312 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana | 312 |
| --- | --- | --- |

5.2.1.

| 6. | BEDÖMNING AV ÖVERENSSTÄMMELSE OCH EG-KONTROLL | 313 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | Driftskompatibilitetskomponenter | 313 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Moduler | 313 |
| --- | --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Förfaranden för bedömning av överensstämmelse | 313 |
| --- | --- | --- |

6.1.2.

| 6.2. | Delsystemet ’Rullande materiel’ med avseende på buller från rullande materiel | 313 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Moduler | 313 |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Förfaranden för EG-kontroll | 314 |
| --- | --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Förenklad bedömning | 316 |
| --- | --- | --- |

6.2.3.

| 7. | GENOMFÖRANDE | 317 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1. | Tillämpning av denna TSD på nya delsystem | 317 |
| --- | --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Tillämpning av denna TSD på befintliga delsystem | 317 |
| --- | --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Bestämmelser i händelse av ändringar av befintlig rullande materiel eller typ av rullande materiel | 317 |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Ytterligare bestämmelser för tillämpningen av denna TSD på befintliga godsvagnar | 318 |
| --- | --- | --- |

7.2.2.

| 7.3. | Specialfall | 318 |
| --- | --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Inledning | 318 |
| --- | --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Förteckning över specialfall | 318 |
| --- | --- | --- |

7.3.2.

| 7.4. | Särskilda genomförandebestämmelser | 319 |
| --- | --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Särskilda genomförandebestämmelser för tillämpningen av denna TSD på befintliga godsvagnar (punkt 7.2.2) | 319 |
| --- | --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Särskilda genomförandebestämmelser för godsvagnar som används på tystare sträckor (punkt 7.2.2.2) | 319 |
| --- | --- | --- |

7.4.2.

| Tillägg | 321 |
| --- | --- |

1.   INLEDNING

I tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD) fastställs en optimal nivå av harmoniserade specifikationer för varje delsystem (eller del av ett delsystem) för att säkerställa säkerhet och driftskompabilitet i järnvägssystemet, för att underlätta, förbättra och utveckla järnvägstransporttjänster i unionen och med tredjeländer och för att bidra till fullbordandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet och det gradvisa förverkligandet av den inre marknaden. Specifikationerna i TSD:erna måste uppfylla de väsentliga krav som fastställs i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797.

I enlighet med proportionalitetsprincipen fastställs i denna TSD en optimal nivå av harmonisering avseende specifikationerna för delsystemet ’Rullande materiel’, enligt definitionen i avsnitt 1.1, i syfte att begränsa bulleremissioner från unionens järnvägssystem.

1.1.   Tekniskt tillämpningsområde

1.1.1.   Tillämpningsområde avseende rullande materiel

Denna TSD är tillämplig på all rullande materiel som omfattas av förordning (EU) nr 1302/2014 (TSD ’Rullande materiel – lok och passagerarfordon’) och förordning (EU) nr 321/2013 (TSD ’Rullande materiel – godsvagnar’).

1.1.2.   Tillämpningsområde avseende drifts- och trafikledningsaspekter

Tillsammans med bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 (1) (TSD ’Drift och trafikledning’) är denna TSD trafik tillämplig på godsvagnar som används på de delar av järnvägsinfrastrukturen som utpekas som ’tystare sträckor’.

1.2.   Geografiskt tillämpningsområde

Det geografiska tillämpningsområdet för denna TSD är de tillämpningsområden som definieras i punkt 1.2 i TSD ’Rullande materiel – lok och passagerarfordon’ och punkt 1.2 i TSD ’Rullande materiel – godsvagnar’, för de respektive typerna av rullande materiel.

2.   DEFINITION AV DELSYSTEMET

Med en enhet avses rullande materiel som omfattas av denna TSD och därigenom även av EG-kontrollförfarandet. I kapitel 2 i TSD ’Rullande materiel – lok och passagerarfordon’ och kapitel 2 i TSD ’Rullande materiel – godsvagnar’ beskrivs vad en enhet kan bestå av.

Kraven i den här TSD:n gäller följande kategorier av rullande materiel, som fastställs i avsnitt 2 i bilaga I till direktiv (EU) 2016/797:

| (a) | Lok och passagerarfordon, inbegripet dragfordon med el- eller förbränningsmotordrift, motorvagnståg med el- eller förbränningsmotordrift för persontrafik och personvagnar. Den här kategorin definieras närmare i kapitel 2 i TSD ’Rullande materiel – lok och passagerarfordon’ och det är till denna kategori det hänvisas när det i den här TSD:n står om lok, elektriska motorvagnståg, dieseldrivna motorvagnståg och personvagnar. |
| --- | --- |

(a)

Lok och passagerarfordon, inbegripet dragfordon med el- eller förbränningsmotordrift, motorvagnståg med el- eller förbränningsmotordrift för persontrafik och personvagnar. Den här kategorin definieras närmare i kapitel 2 i TSD ’Rullande materiel – lok och passagerarfordon’ och det är till denna kategori det hänvisas när det i den här TSD:n står om lok, elektriska motorvagnståg, dieseldrivna motorvagnståg och personvagnar.

| (b) | Godsvagnar, inbegripet låggolvsvagnar utformade för hela järnvägsnätet och fordon utformade för transport av lastbilar. Den här kategorin definieras närmare i kapitel 2 i TSD ’Rullande materiel – godsvagnar’ och det är till denna kategori det hänvisas när det i denna TSD står om godsvagnar. |
| --- | --- |

(b)

Godsvagnar, inbegripet låggolvsvagnar utformade för hela järnvägsnätet och fordon utformade för transport av lastbilar. Den här kategorin definieras närmare i kapitel 2 i TSD ’Rullande materiel – godsvagnar’ och det är till denna kategori det hänvisas när det i denna TSD står om godsvagnar.

| (c) | Specialfordon, exempelvis arbetsfordon. Den här kategorin definieras närmare i kapitel 2 i TSD ’Rullande materiel – lok och passagerarfordon’. |
| --- | --- |

(c)

Specialfordon, exempelvis arbetsfordon. Den här kategorin definieras närmare i kapitel 2 i TSD ’Rullande materiel – lok och passagerarfordon’.

3.   VÄSENTLIGA KRAV

Alla grundläggande parametrar som fastställs i denna TSD ska vara kopplade till minst ett av de väsentliga krav som fastställs i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797. I tabell 1 anges dessa kopplingar.

Tabell 1

Grundläggande parametrar och deras kopplingar till de väsentliga kraven

| Punkt | Grundläggande parameter | Väsentliga krav |
| --- | --- | --- |
| Säkerhet | Tillförlitlighet och tillgänglighet | Hälsa | Miljöskydd | Teknisk kompatibilitet | Tillgänglighet |
| 4.2.1 | Gränsvärden för stationärt buller från fordon | | | | 1.4.4 | | |
| 4.2.2 | Gränsvärden för startbuller | | | | 1.4.4 | | |
| 4.2.3 | Gränsvärden för förbifartsbuller från fordon | | | | 1.4.4 | | |
| 4.2.4 | Gränsvärden för buller i förarhytt | | | | 1.4.4 | | |

Punkt

Grundläggande parameter

Väsentliga krav

Säkerhet

Tillförlitlighet och tillgänglighet

Hälsa

Miljöskydd

Teknisk kompatibilitet

Tillgänglighet

4.2.1

Gränsvärden för stationärt buller från fordon

1.4.4

4.2.2

Gränsvärden för startbuller

1.4.4

4.2.3

Gränsvärden för förbifartsbuller från fordon

1.4.4

4.2.4

Gränsvärden för buller i förarhytt

1.4.4

4.   BESKRIVNING AV DELSYSTEMET

4.1.   Inledning

I det här kapitlet fastställs en optimal nivå av harmonisering avseende specifikationerna för delsystemet ’Rullande materiel’, i syfte att begränsa bulleremissioner från unionens järnvägssystem och uppnå driftskompatibilitet.

4.2.   Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemet

Följande parametrar har identifierats som kritiska för driftskompatibiliteten (grundläggande parametrar):

| (a) | Stationärt buller. |
| --- | --- |

(a)

Stationärt buller.

| (b) | Startbuller. |
| --- | --- |

(b)

Startbuller.

| (c) | Förbifartsbuller. |
| --- | --- |

(c)

Förbifartsbuller.

| (d) | Buller i förarhytt. |
| --- | --- |

(d)

Buller i förarhytt.

Motsvarande funktionella och tekniska specifikationer för de olika kategorierna av rullande materiel fastställs i detta avsnitt. För enheter med både el- och förbränningsmotordrift ska de relevanta gränsvärdena följas under alla normal driftlägen. Om något av dessa driftlägen innebär samtidig användning av både el- och förbränningsmotordrift ska det minst stränga av dessa gränsvärden gälla. I enlighet med artiklarna 4.5 och 2.13 i direktiv (EU) 2016/797 kan specialfall anges. Dessa återfinns i avsnitt 7.3.

Bedömningsförfarandena för kraven i detta avsnitt definieras i de angivna avsnitten och punkterna i kapitel 6.

4.2.1.   Gränsvärden för stationärt buller från fordon

Gränsvärdena för följande ljudtrycksnivåer under normala fordonsförhållanden avseende stationärt buller från fordonskategorierna inom delsystemet ’Rullande materiel’ anges i tabell 2:

| (a) | Den ekvivalenta kontinuerliga A-vägda ljudtrycksnivån för enheten (LpAeq,T[unit]). |
| --- | --- |

(a)

Den ekvivalenta kontinuerliga A-vägda ljudtrycksnivån för enheten (LpAeq,T[unit]).

| (b) | Den ekvivalenta kontinuerliga A-vägda ljudtrycksnivån vid närmaste mätposition ’i’ för huvudluftkompressorn (Li
  pAeq,T). |
| --- | --- |

(b)

Den ekvivalenta kontinuerliga A-vägda ljudtrycksnivån vid närmaste mätposition ’i’ för huvudluftkompressorn (Li
  pAeq,T).

| (c) | Den AF-vägda ljudtrycksnivån vid närmaste mätposition ’i’ för impulsljud som orsakas av lufttorkarens utblåsningsventil (Li
  pAFmax). |
| --- | --- |

(c)

Den AF-vägda ljudtrycksnivån vid närmaste mätposition ’i’ för impulsljud som orsakas av lufttorkarens utblåsningsventil (Li
  pAFmax).

Gränsvärdena är angivna för ett avstånd på 7,5 m från spårmitt och 1,2 m över räls överkant.

Tabell 2

Gränsvärden för stationärt buller

| Kategori inom delsystemet ’Rullande materiel’ | LpAeq,T[unit] [dB] | Li
  pAeq,T [dB] | Li
  pAFmax [dB] |
| --- | --- | --- | --- |
| Ellok och specialfordon med elektrisk framdrivning | 70 | 75 | 85 |
| Diesellok och dieseldrivna specialfordon | 71 | 78 |
| Elektriska motorvagnståg | 65 | 68 |
| Dieseldrivna motorvagnståg | 72 | 76 |
| Personvagnar | 64 | 68 |
| Godsvagnar | 65 | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |

Kategori inom delsystemet ’Rullande materiel’

LpAeq,T[unit] [dB]

Li
  pAeq,T [dB]

Li
  pAFmax [dB]

Ellok och specialfordon med elektrisk framdrivning

70

75

85

Diesellok och dieseldrivna specialfordon

71

78

Elektriska motorvagnståg

65

68

Dieseldrivna motorvagnståg

72

76

Personvagnar

64

68

Godsvagnar

65

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.2.2.1.

4.2.2.   Gränsvärden för startbuller

Gränsvärdena för följande ljudtrycksnivåer under normala fordonsförhållanden avseende startbuller från fordonskategorierna inom delsystemet ’Rullande materiel’ anges i tabell 3: Gränsvärdena är angivna för ett avstånd på 7,5 m från spårmitt och 1,2 m över räls överkant.

Tabell 3

Gränsvärden för startbuller

| Kategori inom delsystemet ’Rullande materiel’ | LpAF,max [dB] |
| --- | --- |
| Ellok med en total traktionseffekt P < 4 500 kW | 81 |
| Ellok med total traktionseffekt P ≥ 4 500 kW
  Specialfordon med elektrisk framdrivning | 84 |
| Diesellok P < 2 000 kW vid motorns utgående axel | 85 |
| Diesellok P ≥ 2 000 kW vid motorns utgående axel
  Dieseldrivna specialfordon | 87 |
| Elektriska motorvagnståg med en högsta tillåtna hastighet vmax < 250 km/tim | 80 |
| Elektriska motorvagnståg med en högsta tillåtna hastighet vmax ≥ 250 km/tim | 83 |
| Dieseldrivna motorvagnståg P < 560 kW/motor vid motorns utgående axel | 82 |
| Dieseldrivna motorvagnståg P ≥ 560 kW/motor vid motorns utgående axel | 83 |

Kategori inom delsystemet ’Rullande materiel’

LpAF,max [dB]

Ellok med en total traktionseffekt P < 4 500 kW

81

Ellok med total traktionseffekt P ≥ 4 500 kW

Specialfordon med elektrisk framdrivning

84

Diesellok P < 2 000 kW vid motorns utgående axel

85

Diesellok P ≥ 2 000 kW vid motorns utgående axel

Dieseldrivna specialfordon

87

Elektriska motorvagnståg med en högsta tillåtna hastighet vmax < 250 km/tim

80

Elektriska motorvagnståg med en högsta tillåtna hastighet vmax ≥ 250 km/tim

83

Dieseldrivna motorvagnståg P < 560 kW/motor vid motorns utgående axel

82

Dieseldrivna motorvagnståg P ≥ 560 kW/motor vid motorns utgående axel

83

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.2.2.2.

4.2.3.   Gränsvärden för förbifartsbuller från fordon

Gränsvärdena för den ekvivalenta kontinuerliga A-vägda ljudtrycksnivån vid en hastighet på 80 km/tim (LpAeq,Tp,(80 km/tim)) och, om tillämpligt, vid en hastighet på 250 km/tim (LpAeq,Tp,(250 km/tim)) avseende förbifartsbuller från fordonskategorierna inom delsystemet ’Rullande materiel’ anges i tabell 4. Gränsvärdena är angivna för ett avstånd på 7,5 m från spårmitt och 1,2 m över räls överkant.

Mätningar vid en hastighet på 250 km/tim eller mer ska även utföras vid den ’ytterligare mätpositionen’ som ska vara belägen 3,5 m över räls överkant, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [1], och bedömas mot tillämpliga gränsvärden i tabell 4.

Tabell 4

Gränsvärden för förbifartsbuller

| Kategori inom delsystemet ’Rullande materiel’ | LpAeq,Tp (80 km/tim) [dB] | LpAeq,Tp (250 km/tim) [dB] |
| --- | --- | --- |
| Ellok och specialfordon med elektrisk framdrivning | 84 | 99 |
| Diesellok och dieseldrivna specialfordon | 85 | Ej tillämpligt |
| Elektriska motorvagnståg | 80 | 95 |
| Dieseldrivna motorvagnståg | 81 | 96 |
| Personvagnar | 79 | Ej tillämpligt |
| Godsvagnar (normaliserat till APL = 0,225) (2) | 83 | Ej tillämpligt |

Kategori inom delsystemet ’Rullande materiel’

LpAeq,Tp (80 km/tim) [dB]

LpAeq,Tp (250 km/tim) [dB]

Ellok och specialfordon med elektrisk framdrivning

84

99

Diesellok och dieseldrivna specialfordon

85

Ej tillämpligt

Elektriska motorvagnståg

80

95

Dieseldrivna motorvagnståg

81

96

Personvagnar

79

Ej tillämpligt

Godsvagnar (normaliserat till APL = 0,225) (2)

83

Ej tillämpligt

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.2.2.3.

4.2.3.a   Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana

Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana (dvs. bromsblock) påverkar förbifartsbullret genom att minska ytjämnheten på hjulets löpbana vid bromsning.

Hur överensstämmelsen ska visas för bromsblock för godsvagnar beskrivs i punkt 6.1.2.1 i denna TSD. Bromsblockens överensstämmelse med den punkten undantar inte den bedömda enheten från kraven i punkt 4.2.3 eller från påvisande av överensstämmelse enligt punkt 6.2.2.3.

4.2.4.   Gränsvärden för buller i förarhytt

Gränsvärdena för den ekvivalenta kontinuerliga A-vägda ljudtrycksnivån (LpAeq,T) avseende buller i förarhytten för el- och diesellok, elektriska motorvagnståg, dieseldrivna motorvagnståg och personvagnar med förarhytt anges i tabell 5. Gränsvärdena är angivna för en plats i närheten av förarens öra.

Dessa gränsvärden är inte obligatoriska för specialfordon. Överensstämmelse enligt punkt 6.2.2.4 ska dock visas och de resulterande värdena ska registreras i det tekniska underlaget.

Tabell 5

Gränsvärden för buller i förarhytt

| Buller i förarhytten | LpAeq,T [dB] |
| --- | --- |
| Vid stillastående med ljudande tyfoner | 95 |
| Vid maximal hastighet vmax om vmax < 250 km/tim | 78 |
| Vid maximal hastighet vmax om 250 km/tim ≤ vmax < 350 km/tim | 80 |

Buller i förarhytten

LpAeq,T [dB]

Vid stillastående med ljudande tyfoner

95

Vid maximal hastighet vmax om vmax < 250 km/tim

78

Vid maximal hastighet vmax om 250 km/tim ≤ vmax < 350 km/tim

80

Hur överensstämmelsen ska visas beskrivs i punkt 6.2.2.4.

4.3.   Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten

Den här TSD:n har följande gränssnitt mot delsystemet ’Rullande materiel’:

Gränssnitt mot delsystem som avses i kapitel 2, punkterna a och c, i denna bilaga (som behandlas i TSD ’Rullande materiel – lok och passagerarfordon’) med avseende på

| — | stationärt buller, |
| --- | --- |

—

stationärt buller,

| — | startbuller (ej tillämpligt för personvagnar), |
| --- | --- |

—

startbuller (ej tillämpligt för personvagnar),

| — | förbifartsbuller, |
| --- | --- |

—

förbifartsbuller,

| — | buller i förarhytten, om detta är tillämpligt. |
| --- | --- |

—

buller i förarhytten, om detta är tillämpligt.

Gränssnitt mot delsystem som avses i kapitel 2, punkt b, i denna bilaga (som behandlas i TSD ’Rullande materiel – godsvagnar’) med avseende på

| — | förbifartsbuller, |
| --- | --- |

—

förbifartsbuller,

| — | stationärt buller. |
| --- | --- |

—

stationärt buller.

Denna TSD har följande gränssnitt mot TSD ’Drift och trafikledning’ med avseende på

| — | förbifartsbuller. |
| --- | --- |

—

förbifartsbuller.

4.4.   Driftsregler

Kraven gällande driftsreglerna för delsystemet ’Rullande materiel’ fastställs i punkt 4.4 i TSD ’Rullande materiel – lok och passagerarfordon’ och i punkt 4.4 i TSD ’Rullande materiel – godsvagnar’.

4.4.1.   Särskilda regler för trafik med godsvagnar på tystare sträckor vid driftstörningar

De beredskapsplaner som definieras i punkt 4.2.3.6.3 i TSD ’Drift och trafikledning’ omfattar trafik på tystare sträckor med godsvagnar som inte överensstämmer med punkt 7.2.2.2 i den här bilagan.

Denna åtgärd kan tillämpas för att hantera kapacitetsbegränsningar och driftsbegränsningar som orsakas av fel på rullande materiel, extrema väderförhållanden, olyckor eller tillbud och fel på infrastrukturen.

4.4.2.   Särskilda regler för trafik med godsvagnar på tystare sträckor i fråga om infrastrukturarbeten och godsvagnsunderhåll

Trafik på tystare sträckor med godsvagnar som inte överensstämmer med punkt 7.2.2.2 ska tillåtas vid transport av godsvagnar till underhållsverkstaden om den endast kan nås via en tystare sträcka.

De beredskapsplaner som anges i punkt 4.4.1 är tillämpliga i fråga om infrastrukturarbeten, om en tystare sträcka är det enda lämpliga alternativet.

4.5.   Underhållsregler

Kraven gällande underhållsreglerna för delsystemet ’Rullande materiel’ fastställs i punkt 4.5 i TSD ’Rullande materiel – lok och passagerarfordon’ och i punkt 4.5 i TSD ’Rullande materiel – godsvagnar’.

4.6.   Yrkeskvalifikationer

Ej tillämpligt.

4.7.   Villkor avseende hälsa och säkerhet

Se artikel 6.

5.   DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

5.1.   Allmänt

Driftskompatibilitetskomponenter enligt definitionen i artikel 2.7 i direktiv (EU) 2016/797 förtecknas i punkt 5.2 i den här bilagan tillsammans med en hänvisning till motsvarande krav enligt punkt 4.2 i den här bilagan.

5.2.   Specifikationer för driftskompatibilitetskomponenter

5.2.1.   Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana

Denna driftskompatibilitetskomponent är endast tillämplig på delsystemet ’Rullande materiel – godsvagnar’.

Ett friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana ska uppfylla de krav som anges i punkt 4.2.3.a. Dessa krav ska bedömas på driftskompatibilitetskomponentnivå.

6.   BEDÖMNING AV ÖVERENSSTÄMMELSE OCH EG-KONTROLL

6.1.   Driftskompatibilitetskomponenter

6.1.1.   Moduler

EG-kontrollen av en driftskompatibilitetskomponent ska utföras i enlighet med den modul eller de moduler som beskrivs i tabell 5a.

Tabell 5a

Moduler för bedömning av överensstämmelse för driftskompatibilitetskomponenter

| Modul CB | EG-typkontroll |
| --- | --- |
| Modul CD | Överensstämmelse med typ baserad på kvalitetsstyrningssystemet i tillverkningsprocessen |
| Modul CF | Överensstämmelse med typ baserad på produktkontroll |
| Modul CH1 | Överensstämmelse med typ baserad på fullständigt kvalitetsstyrningssystem och konstruktionskontroll |

Modul CB

EG-typkontroll

Modul CD

Överensstämmelse med typ baserad på kvalitetsstyrningssystemet i tillverkningsprocessen

Modul CF

Överensstämmelse med typ baserad på produktkontroll

Modul CH1

Överensstämmelse med typ baserad på fullständigt kvalitetsstyrningssystem och konstruktionskontroll

Dessa moduler specificeras i detalj i beslut 2010/713/EU.

6.1.2.   Förfaranden för bedömning av överensstämmelse

Tillverkaren eller dennes inom unionen etablerade behöriga ombud ska välja en av de moduler eller modulkombinationer som anges nedan för komponenten ’friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana’:

| — | CB+CD. |
| --- | --- |

—

CB+CD.

| — | CB+CF. |
| --- | --- |

—

CB+CF.

| — | CH1. |
| --- | --- |

—

CH1.

Inom ramen för tillämpningen av den valda modulen eller modulkombinationen ska driftskompatibilitetskomponenten bedömas mot de krav som anges i punkt 4.2. Vid behov anges ytterligare krav rörande bedömningen i följande punkter.

6.1.2.1.   Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana för godsvagnar

Ett friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana för godsvagnar ska uppfylla de krav som anges i tillägg F.

Fram till utgången av den övergångsperiod som anges i tillägg G ska de typer av friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana och som förtecknas i tillägg G anses uppfylla kraven i tillägg F utan provning.

6.2.   Delsystemet ’Rullande materiel’ med avseende på buller från rullande materiel

6.2.1.   Moduler

EG-kontrollen ska utföras i enlighet med den modul eller de moduler som beskrivs i tabell 6.

Tabell 6

Moduler för EG-kontroll av delsystem

| SB | EG-typkontroll |
| --- | --- |
| SD | EG-kontroll som grundar sig på kvalitetsstyrningssystemet i tillverkningsprocessen |
| SF | EG-kontroll som grundar sig på produktkontroll |
| SH1 | EG-kontroll som grundar sig på ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem och konstruktionskontroll |

SB

EG-typkontroll

SD

EG-kontroll som grundar sig på kvalitetsstyrningssystemet i tillverkningsprocessen

SF

EG-kontroll som grundar sig på produktkontroll

SH1

EG-kontroll som grundar sig på ett fullständigt kvalitetsstyrningssystem och konstruktionskontroll

Dessa moduler specificeras i detalj i beslut 2010/713/EU.

6.2.2.   Förfaranden för EG-kontroll

Sökanden ska för EG-kontrollen av delsystemet välja ett av följande bedömningsförfaranden som består av en eller flera moduler:

| — | (SB + SD). |
| --- | --- |

—

(SB + SD).

| — | (SB + SF). |
| --- | --- |

—

(SB + SF).

| — | (SH1). |
| --- | --- |

—

(SH1).

Inom ramen för tillämpningen av den valda modulen eller modulkombinationen ska delsystemet bedömas mot de krav som anges i avsnitt 4.2. Vid behov anges ytterligare krav rörande bedömningen i följande punkter.

6.2.2.1.   Stationärt buller

Överensstämmelse med de gränsvärden för startbuller som anges i punkt 4.2.1 ska visas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [1].

För bedömningen av bullret från huvudluftkompressorn vid närmaste mätposition ’i’ ska indikatorn Li
  pAeq,T användas, där T representerar en driftcykel enligt definitionen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [1]. Endast de system i fordonet som krävs för att luftkompressorn ska kunna köras under normala driftsförhållanden ska vara igång. De system i fordonet som inte är nödvändiga för driften av kompressorn kan stängas av så att de inte bidrar till bullret vid mätningen. Överensstämmelsen med gränsvärdena ska visas under enbart de driftsförhållanden som krävs för att köra huvudluftkompressorn vid lägsta möjliga varvtal.

För bedömning av källor till impulsljud vid närmaste mätposition ’i’ ska indikatorn Li
  pAFmax användas. Den relevanta bullerkällan är lufttorkarens utblåsningsventil.

6.2.2.2.   Startbuller

Överensstämmelse med de gränsvärden för startbuller som anges i punkt 4.2.2 ska visas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [1]. Metoden ’maximal nivå’ (maximum level) ska tillämpas. Med avvikelse från provförfarandet enligt specifikationen ska tåget accelerera från stillastående till 30 km/tim och sedan behålla denna hastighet.

Dessutom ska bullret mätas på samma avstånd från spårmitt och samma höjd över räls överkant som anges i punkt 4.2.2. Metoderna för ’genomsnittlig nivå’ (averaged level) och ’maximal nivå’ i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [1] ska tillämpas och tåget ska accelerera från stillastående upp till 40 km/tim och sedan behålla denna hastighet. De uppmätta värdena bedöms inte mot något gränsvärde och ska registreras i det tekniska underlaget och delges Europeiska järnvägsbyrån.

Start av specialfordon ska ske utan extra vagnslast.

6.2.2.3.   Förbifartsbuller

Överensstämmelse med de gränsvärden för förbifartsbuller som anges i punkt 4.2.3 ska visas i enlighet med punkterna 6.2.2.3.1 och 6.2.2.3.2.

6.2.2.3.1.   Provspårets egenskaper

Proven ska utföras på ett referensspår enligt definitionen i den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [1].

Det är dock tillåtet att utföra provet på ett spår som inte uppfyller referensspårets egenskaper i fråga om rälsens akustiska ytjämnhet och spårets dämpfaktorer så länge som bullernivåerna som mäts i enlighet med punkt 6.2.2.3.2 inte överstiger de gränsvärden som anges i punkt 4.2.3.

Rälsens akustiska ytjämnhet och provspårets dämpfaktorer ska under alla omständigheter fastställas. Om det spår på vilket proven utförs är i enlighet med referensspåret ska de uppmätta bullernivåerna anges som ’jämförbara’, i annat fall ska de anges som ’ej jämförbara’. Det ska registreras i det tekniska underlaget om de uppmätta bullernivåerna är ’jämförbara’ eller ’ej jämförbara’.

De uppmätta värdena för rälsens akustiska ytjämnhet för provspåret ska vara giltiga under en period som börjar tre månader före mätningen och slutar tre månader efter mätningen, förutsatt att det under denna period inte har utförts något spårunderhåll som påverkar rälsens akustiska ytjämnhet.

De uppmätta värdena för spårets dämpfaktorer för provspåret ska vara giltiga under en period som börjar ett år före mätningen och slutar ett år efter mätningen, förutsatt att det under denna period inte har utförts något spårunderhåll som påverkar spårets dämpfaktorer.

Det tekniska underlaget ska innehålla en bekräftelse på att spåruppgifterna vid mätningen av förbifartsbullret för fordonstypen var giltiga under den dag eller de dagar som provet pågick, t.ex. genom att datum anges för senaste underhåll med konsekvenser för bullernivån.

Därtill är det tillåtet att utföra prov vid hastigheter på 250 km/tim eller mer på ballastfria spår. I dessa fall ska gränsvärdena vara 2 dB högre än de som anges i punkt 4.2.3.

6.2.2.3.2.   Provningsförfarande

Provningarna ska utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [1]. Eventuella jämförelser med gränsvärden ska göras med resultaten avrundade till närmaste heltalsdecibel. Eventuell normalisering ska utföras före avrundning. Det detaljerade bedömningsförfarandet beskrivs i punkterna 6.2.2.3.2.1, 6.2.2.3.2.2 och 6.2.2.3.2.3.

6.2.2.3.2.1.   Elektriska motorvagnståg, dieseldrivna motorvagnståg, lok och personvagnar

För elektriska motorvagnståg, dieseldrivna motorvagnståg, lok och personvagnar finns följande tre klasser, som baseras på högsta tillåtna driftshastighet:

| (1) | Om den högsta tillåtna driftshastigheten för enheten är lägre än eller lika med 80 km/tim ska förbifartsbullret mätas vid den högsta tillåtna hastigheten vmax. Detta värde får inte överstiga gränsvärdet LpAeq,Tp(80 km/tim) som anges i punkt 4.2.3. |
| --- | --- |

(1)

Om den högsta tillåtna driftshastigheten för enheten är lägre än eller lika med 80 km/tim ska förbifartsbullret mätas vid den högsta tillåtna hastigheten vmax. Detta värde får inte överstiga gränsvärdet LpAeq,Tp(80 km/tim) som anges i punkt 4.2.3.

| (2) | Om den högsta tillåtna driftshastigheten vmax för enheten är högre än 80 km/tim och lägre än 250 km/tim ska förbifartsbullret mätas vid 80 km/tim och vid den högsta tillåtna hastigheten. De båda uppmätta värdena för förbifartsbuller LpAeq,Tp(Vtest) ska normaliseras efter referenshastigheten 80 km/tim LpAeq,Tp(80 km/h) med hjälp av formel 1. Det normaliserade värdet får inte överstiga gränsvärdet LpAeq,Tp(80 km/tim) som anges i punkt 4.2.3.

  Formel 1






  LpAeq,Tp(80 km/tim) = LpAeq,Tp(Vtest) – 30 * log (vtest/80 km/tim)







  vtest | = | Faktisk hastighet under mätningen |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Om den högsta tillåtna driftshastigheten vmax för enheten är högre än 80 km/tim och lägre än 250 km/tim ska förbifartsbullret mätas vid 80 km/tim och vid den högsta tillåtna hastigheten. De båda uppmätta värdena för förbifartsbuller LpAeq,Tp(Vtest) ska normaliseras efter referenshastigheten 80 km/tim LpAeq,Tp(80 km/h) med hjälp av formel 1. Det normaliserade värdet får inte överstiga gränsvärdet LpAeq,Tp(80 km/tim) som anges i punkt 4.2.3.

Formel 1

LpAeq,Tp(80 km/tim) = LpAeq,Tp(Vtest) – 30 * log (vtest/80 km/tim)

vtest

=

Faktisk hastighet under mätningen

| (3) | Om högsta tillåtna driftshastigheten vmax för enheten är 250 km/tim eller högre ska förbifartsbullret mätas vid 80 km/tim och vid den högsta tillåtna hastigheten, med en övre hastighetsgräns för provet på 320 km/tim. Det uppmätta värdet för förbifartsbuller LpAeq,Tp(Vtest) vid 80 km/tim ska normaliseras efter referenshastigheten 80 km/tim LpAeq,Tp(80 km/tim) med hjälp av formel 1. Det normaliserade värdet får inte överstiga gränsvärdet LpAeq,Tp(80 km/tim) som anges i punkt 4.2.3. Det uppmätta värdet för förbifartsbuller vid den högsta tillåtna hastigheten LpAeq,Tp(Vtest) ska normaliseras efter referenshastigheten 250 km/tim LpAeq,Tp(250 km/tim) med hjälp av formel 2. Det normaliserade värdet får inte överstiga gränsvärdet LpAeq,Tp(250 km/tim) som anges i punkt 4.2.3.

  Formel 2






  LpAeq,Tp(250 km/tim) = LpAeq,Tp(Vtest) – 50 * log(vtest/250 km/tim)







  vtest | = | Faktisk hastighet under mätningen |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Om högsta tillåtna driftshastigheten vmax för enheten är 250 km/tim eller högre ska förbifartsbullret mätas vid 80 km/tim och vid den högsta tillåtna hastigheten, med en övre hastighetsgräns för provet på 320 km/tim. Det uppmätta värdet för förbifartsbuller LpAeq,Tp(Vtest) vid 80 km/tim ska normaliseras efter referenshastigheten 80 km/tim LpAeq,Tp(80 km/tim) med hjälp av formel 1. Det normaliserade värdet får inte överstiga gränsvärdet LpAeq,Tp(80 km/tim) som anges i punkt 4.2.3. Det uppmätta värdet för förbifartsbuller vid den högsta tillåtna hastigheten LpAeq,Tp(Vtest) ska normaliseras efter referenshastigheten 250 km/tim LpAeq,Tp(250 km/tim) med hjälp av formel 2. Det normaliserade värdet får inte överstiga gränsvärdet LpAeq,Tp(250 km/tim) som anges i punkt 4.2.3.

Formel 2

LpAeq,Tp(250 km/tim) = LpAeq,Tp(Vtest) – 50 * log(vtest/250 km/tim)

vtest

=

Faktisk hastighet under mätningen

6.2.2.3.2.2.   Godsvagnar

För godsvagnar finns följande två klasser, som baseras på högsta tillåtna driftshastighet:

| (1) | Om den högsta tillåtna driftshastigheten vmax för enheten är lägre än eller lika med 80 km/tim ska förbifartsbullret mätas vid den högsta tillåtna hastigheten. Det uppmätta värdet för förbifartsbuller LpAeq,Tp(Vtest) ska normaliseras efter en referens-APL på 0,225 m-1 LpAeq,Tp (APLref) med hjälp av formel 3. Detta värde får inte överstiga gränsvärdet LpAeq,Tp(80 km/tim) som anges i punkt 4.2.3.

  Formel 3






  LpAeq,Tp (APLref) = LpAeq,Tp(Vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m-1)







  APLwag | = | Antalet axlar delat med längden över buffertarna [m-1] |
| --- | --- | --- | --- |
| vtest | = | Faktisk hastighet under mätningen |

(1)

Om den högsta tillåtna driftshastigheten vmax för enheten är lägre än eller lika med 80 km/tim ska förbifartsbullret mätas vid den högsta tillåtna hastigheten. Det uppmätta värdet för förbifartsbuller LpAeq,Tp(Vtest) ska normaliseras efter en referens-APL på 0,225 m-1 LpAeq,Tp (APLref) med hjälp av formel 3. Detta värde får inte överstiga gränsvärdet LpAeq,Tp(80 km/tim) som anges i punkt 4.2.3.

Formel 3

LpAeq,Tp (APLref) = LpAeq,Tp(Vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m-1)

APLwag

=

Antalet axlar delat med längden över buffertarna [m-1]

vtest

=

Faktisk hastighet under mätningen

| (2) | Om den högsta tillåtna driftshastigheten vmax för enheten är högre än 80 km/tim ska förbifartsbullret mätas vid 80 km/tim och vid den högsta tillåtna hastigheten. De båda uppmätta värdena för förbifartsbuller LpAeq,Tp(Vtest) ska normaliseras efter referenshastigheten 80 km/tim och efter en referens-APL på 0,225 m-1 LpAeq,Tp(APL ref, 80 km/tim) med hjälp av formel 4. Det normaliserade värdet får inte överstiga gränsvärdet LpAeq,Tp(80 km/tim) som anges i punkt 4.2.3.

  Formel 4






  LpAeq,Tp (APLref, 80 km/h) = LpAeq,Tp(Vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m-1) — 30 * log(vtest/80 km/tim)







  APLwag | = | Antalet axlar delat med längden över buffertarna [m-1] |
| --- | --- | --- | --- |
| vtest | = | Faktisk hastighet under mätningen |

(2)

Om den högsta tillåtna driftshastigheten vmax för enheten är högre än 80 km/tim ska förbifartsbullret mätas vid 80 km/tim och vid den högsta tillåtna hastigheten. De båda uppmätta värdena för förbifartsbuller LpAeq,Tp(Vtest) ska normaliseras efter referenshastigheten 80 km/tim och efter en referens-APL på 0,225 m-1 LpAeq,Tp(APL ref, 80 km/tim) med hjälp av formel 4. Det normaliserade värdet får inte överstiga gränsvärdet LpAeq,Tp(80 km/tim) som anges i punkt 4.2.3.

Formel 4

LpAeq,Tp (APLref, 80 km/h) = LpAeq,Tp(Vtest) – 10 * log(APLwag/0,225 m-1) — 30 * log(vtest/80 km/tim)

APLwag

=

Antalet axlar delat med längden över buffertarna [m-1]

vtest

=

Faktisk hastighet under mätningen

6.2.2.3.2.3.   Specialfordon

För specialfordon gäller samma bedömningsförfarande som anges i punkt 6.2.2.3.2.1. Mätningen ska ske utan extra vagnslast.

Specialfordon bedöms uppfylla kraven för förbifartsbuller som anges i punkt 4.2.3 utan mätning när de

| — | enbart bromsas genom antingen kompositbromsblock eller skivbromsar, |
| --- | --- |

—

enbart bromsas genom antingen kompositbromsblock eller skivbromsar,

| — | är försedda med putsbromsblock av kompositmaterial, om putsbromsblock används. |
| --- | --- |

—

är försedda med putsbromsblock av kompositmaterial, om putsbromsblock används.

6.2.2.4.   Buller i förarhytt

Överensstämmelse med de gränsvärden för buller i förarhytt som anges i punkt 4.2.4 ska visas i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [2]. För specialfordon ska mätningen ske utan extra vagnslast.

6.2.3.   Förenklad bedömning

I stället för de provförfaranden som anges i punkt 6.2.2 är det tillåtet att ersätta vissa eller samtliga prov med en förenklad bedömning. Den förenklade bedömningen består i att akustiskt jämföra enheten som ska bedömas med en befintlig typ (nedan kallad referenstyp) med dokumenterade bulleregenskaper.

Den förenklade bedömningen får användas för var och en av de tillämpliga grundläggande parametrarna ’stationärt buller’, ’startbuller’, ’förbifartsbuller’ och ’buller i förarhytt’ separat och ska bevisa att följderna av de skillnader som finns mellan enheten som ska bedömas och referenstypen inte medför att gränsvärdena som anges i avsnitt 4.2 överskrids.

För enheter som bedöms genom förenklad bedömning ska beviset på överensstämmelsen innehålla en detaljerad beskrivning av de ändringar som är relevanta ur bullersynpunkt jämfört med referenstypen. Med utgångspunkt i denna beskrivning ska sedan en förenklad bedömning utföras. De uppskattade bullervärdena ska ta hänsyn till de osäkerhetsfaktorer som finns för den tillämpade bedömningsmetoden. Den förenklade bedömningen kan utföras antingen genom en beräkning eller genom en förenklad mätning.

En enhet som certifierats genom förenklad bedömning får inte användas som referensenhet för ytterligare bedömningar.

Om förenklad bedömning används för förbifartsbuller ska referenstypen uppfylla kraven enligt åtminstone ett av följande alternativ:

| — | Kapitel 4, och dessutom ska de uppmätta bullernivåerna avseende förbifartsbuller vara klassificerade som ’jämförbara’. |
| --- | --- |

—

Kapitel 4, och dessutom ska de uppmätta bullernivåerna avseende förbifartsbuller vara klassificerade som ’jämförbara’.

| — | Kapitel 4 i beslut 2011/229/EU, och dessutom ska de uppmätta bullernivåerna avseende förbifartsbuller vara klassificerade som ’jämförbara’. |
| --- | --- |

—

Kapitel 4 i beslut 2011/229/EU, och dessutom ska de uppmätta bullernivåerna avseende förbifartsbuller vara klassificerade som ’jämförbara’.

| — | Kapitel 4 i bilagan till beslut 2006/66/EG. |
| --- | --- |

—

Kapitel 4 i bilagan till beslut 2006/66/EG.

| — | Kapitel 4 i bilagan till beslut 2008/232/EG. |
| --- | --- |

—

Kapitel 4 i bilagan till beslut 2008/232/EG.

För en godsvagn vars parametrar, jämfört med referenstypen, ligger inom de tillåtna intervallen i tabell 7 bedöms det utan ytterligare kontroll att enheten klarar de gränsvärden för förbifartsbuller som anges i punkt 4.2.3.

Tabell 7

Tillåten variation för godsvagnar för att kunna undantas från kontroll

| Parameter | Tillåten variation (jämfört med referensenheten) |
| --- | --- |
| Enhetens maximala hastighet | Valfri hastighet upp till 160 km/tim |
| Hjultyp | Endast motsvarande eller med mindre buller (akustiska egenskaper i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [3]) |
| Egenvikt | Endast inom intervallet +20 %/–5 % |
| Bromsblock | Endast om referensenheten är utrustad med bromsblock och bromsblocken på den enhet som bedöms antingen omfattas av en EG-försäkran om överensstämmelse i enlighet med denna TSD eller finns förtecknad i tillägg G till denna TSD. |

Parameter

Tillåten variation (jämfört med referensenheten)

Enhetens maximala hastighet

Valfri hastighet upp till 160 km/tim

Hjultyp

Endast motsvarande eller med mindre buller (akustiska egenskaper i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [3])

Egenvikt

Endast inom intervallet +20 %/–5 %

Bromsblock

Endast om referensenheten är utrustad med bromsblock och bromsblocken på den enhet som bedöms antingen omfattas av en EG-försäkran om överensstämmelse i enlighet med denna TSD eller finns förtecknad i tillägg G till denna TSD.

7.   GENOMFÖRANDE

7.1.   Tillämpning av denna TSD på nya delsystem

| (1) | Denna TSD är tillämplig på alla enheter av rullande materiel inom dess tillämpningsområde som släpps ut på marknaden efter 28 september 2023, utom i de fall då punkt 7.1.1.2 ’Tillämpning på pågående projekt’ eller punkt 7.1.1.3 ’Tillämpning på specialfordon’ i TSD ’Rullande materiel – lok och passagerarfordon’ eller punkt 7.1.1 ’Tillämpning på pågående projekt’ i TSD ’Rullande materiel – godsvagnar’ är tillämpliga. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Överensstämmelse med denna bilaga i den version som var tillämplig före den 28 september 2023 anses vara likvärdig med överensstämmelse med denna TSD, med undantag för de TSD-ändringar som förtecknas i tillägg H. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | För delsystemet ’Rullande materiel’ och de tillhörande driftskompatibilitetskomponenterna ska reglerna för EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg vara de som anges i punkt 7.1.3 i TSD ’Rullande materiel – lok och passagerarfordon’ och punkt 7.2.3 i TSD ’Rullande materiel – godsvagnar’. |
| --- | --- |

(3)

7.2.   Tillämpning av denna TSD på befintliga delsystem

De principer som ska tillämpas av sökanden och de godkännande enheterna i händelse av en eller flera ändringar av rullande materiel i drift eller en befintlig typ av rullande materiel definieras i punkt 7.1.2 i TSD ’Rullande materiel – lok och passagerarfordon’ och punkt 7.2.2 i TSD ’Rullande materiel – godsvagnar’.

7.2.1.   Bestämmelser i händelse av ändringar av befintlig rullande materiel eller typ av rullande materiel

Sökanden ska säkerställa att bullernivåerna för den rullande materiel som berörs av en eller flera ändringar förblir under de gränser som angavs i den TSD som gällde när den rullande materielen i fråga först godkändes. Om det inte fanns någon TSD vid det första godkännandet ska sökanden säkerställa att bullernivåerna för den rullande materiel som berörs av en eller flera ändringar antingen inte ökar eller förblir under de gränser som anges i beslut 2006/66/EG eller kommissionens beslut 2002/735/EG (3).

Om en bedömning krävs ska den begränsas till de grundläggande parametrar som påverkas av ändringen/ändringarna.

Om förenklad bedömning tillämpas kan originalenheten utgöra referensenhet i enlighet med bestämmelserna i punkt 6.2.3.

Utbyte av en hel enhet eller ett eller flera fordon inom en enhet (t.ex. utbyte efter en omfattande skada) kräver inte någon bedömning av överensstämmelsen med avseende på denna TSD, så länge som enheten är identisk med den enhet den ersätter eller fordonen (ett eller flera) är identiska med de fordon de ersätter.

7.2.2.   Ytterligare bestämmelser för tillämpningen av denna TSD på befintliga godsvagnar

Den begränsning av trafiken som fastställs i artikel 5a i denna förordning ska inte gälla för godsvagnar som mestadels används på linjer med en lutning på mer än 40 ‰, godsvagnar med en högsta tillåtna hastighet över 120 km/tim, godsvagnar med en högsta tillåtna axellast över 22,5 t, godsvagnar som uteslutande används för infrastrukturarbeten och godsvagnar som används i undsättningståg.

Om en godsvagn utrustas med antingen friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana och som omfattas av en EG-försäkran om överensstämmelse i enlighet med denna TSD eller med friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana och som förtecknas i tillägg G, och inga nya bullerkällor monteras på godsvagnen, ska det förutsättas att kraven i punkt 4.2.3 uppfylls utan ytterligare provning.

7.2.2.1.   Används inte.

7.2.2.2.   Godsvagnar som används på tystare sträckor

Godsvagnar som tillhör någon av följande kategorier kan användas på tystare sträckor inom sina respektive områden för användning:

| — | Godsvagnar som har en EG-kontrollförklaring på grundval av beslut 2006/66/EG. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar som har en EG-kontrollförklaring på grundval av beslut 2006/66/EG.

| — | Godsvagnar som har en EG-kontrollförklaring på grundval av beslut 2011/229/EU. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar som har en EG-kontrollförklaring på grundval av beslut 2011/229/EU.

| — | Godsvagnar som har en EG-kontrollförklaring på grundval av den här TSD:n. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar som har en EG-kontrollförklaring på grundval av den här TSD:n.

| — | Godsvagnar som är utrustade med något av följande:






  — | Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana och som omfattas av en EG-försäkran om överensstämmelse i enlighet med denna TSD. |
| --- | --- | --- |

—

Godsvagnar som är utrustade med något av följande:

—

Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana och som omfattas av en EG-försäkran om överensstämmelse i enlighet med denna TSD.

| — | Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana och som är förtecknade i tillägg G. |
| --- | --- |

—

Friktionselement för bromsar som verkar på hjulets löpbana och som är förtecknade i tillägg G.

| — | Skivbromsar som tillhandahåller driftbromsfunktionen. |
| --- | --- |

—

Skivbromsar som tillhandahåller driftbromsfunktionen.

| — | Godsvagnar som är utrustade med kompositbromsblock som är förtecknade i tillägg E och som tillhandahåller driftbromsfunktionen. Trafiken med dessa godsvagnar på tystare sträckor ska begränsas i enlighet med de villkor som anges i detta tillägg. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar som är utrustade med kompositbromsblock som är förtecknade i tillägg E och som tillhandahåller driftbromsfunktionen. Trafiken med dessa godsvagnar på tystare sträckor ska begränsas i enlighet med de villkor som anges i detta tillägg.

7.2.2.3.   Driftskompatibilitetskomponenter

| — | Denna punkt rör driftskompatibilitetskomponenter som omfattas av typkontroll eller konstruktionskontroll. |
| --- | --- |

—

Denna punkt rör driftskompatibilitetskomponenter som omfattas av typkontroll eller konstruktionskontroll.

| — | Typkontrollen, konstruktionskontrollen eller lämpligheten för användning är giltig även om en revidering av denna TSD träder i kraft, om inte annat uttryckligen anges i revideringen av denna TSD. |
| --- | --- |

—

Typkontrollen, konstruktionskontrollen eller lämpligheten för användning är giltig även om en revidering av denna TSD träder i kraft, om inte annat uttryckligen anges i revideringen av denna TSD.

| — | Under denna period får nya komponenter av samma typ släppas ut på marknaden utan en ny typbedömning. |
| --- | --- |

—

Under denna period får nya komponenter av samma typ släppas ut på marknaden utan en ny typbedömning.

7.3.   Specialfall

7.3.1.   Inledning

Specialfallen, som förtecknas i punkt 7.3.2, klassificeras på följande sätt:

| (a) | ’P’-fall: ’permanenta’ fall. |
| --- | --- |

(a)

’P’-fall: ’permanenta’ fall.

| (b) | ’T’-fall: ’temporära’ fall. |
| --- | --- |

(b)

’T’-fall: ’temporära’ fall.

7.3.2.   Förteckning över specialfall

7.3.2.1.   Specialfall

(a)   Specialfall för Estland, Finland, Lettland, Litauen, Polen och Slovakien

(’P’) För enheter som används gemensamt med tredjeländer vars spårvidd avviker från spårvidden i unionens huvudjärnvägsnät ska tillämpning av nationella tekniska regler tillåtas i stället för kraven i denna TSD.

(b)   Specialfall för Finland

(’T’) Beslut 2011/229/EU får fortsätta att tillämpas på godsvagnar som endast används i Finland, och fram till dess att man funnit en teknisk lösning för stränga vinterförhållanden, men som längst till och med den 31 december 2032. Detta ska inte hindra godsvagnar från andra medlemsstater att trafikera det finska järnvägsnätet.

7.3.2.2.   Gränsvärden för stationärt buller från fordon (punkt 4.2.1)

(a)   Specialfall för Finland

(’T’) För personvagnar och godsvagnar som är utrustade med en dieselgenerator för elförsörjning på mer än 100 kW och som är avsedda att användas enbart på järnvägsnätet i Finland får gränsvärdet för stationärt buller LpAeq,T [unit] i tabell 2 höjas till 72 dB.

7.3.2.3.   Gränsvärden för startbuller (punkt 4.2.2)

(a)   Specialfall för Sverige

(’T’) För lok med en total traktionseffekt på mer än 6 000 kW och en maximal axellast på mer än 25 t får gränsvärdena för startbuller LpAF,max i tabell 3 höjas till 89 dB.

7.3.2.4.   Gränsvärden för förbifartsbuller från fordon (punkt 4.2.3)

(a)   Specialfall för tunneln under Engelska kanalen

(’P’) För tunneln under Engelska kanalen ska gränsvärdena för förbifartsbuller inte tillämpas på godsvagnar som är avsedda för transport av tunga godsfordon mellan Coquelles (Frankrike) och Folkestone (Förenade kungariket).

(b)   Specialfall för Sverige

(’T’) För lok med en total traktionseffekt på mer än 6 000 kW och en maximal axellast på mer än 25 t får gränsvärdena för förbifartsbuller (LpAeq,Tp (80 km/tim)) i tabell 4 höjas till 85 dB.

7.4.   Särskilda genomförandebestämmelser

7.4.1.   Särskilda genomförandebestämmelser för tillämpningen av denna TSD på befintliga godsvagnar (punkt 7.2.2)

(a)   Särskilda genomförandebestämmelser för tillämpningen av denna TSD på befintliga godsvagnar i tunneln under Engelska kanalen

(’P’) I beräkningen av årsgenomsnittet för antalet godståg per dygn som framförs nattetid ska de godståg som utgörs av godsvagnar som är avsedda för transport av tunga godsfordon och begränsade till linjen Coquelles (Frankrike)–Folkestone (Förenade kungariket) inte beaktas.

(b)   Särskilda genomförandebestämmelser för tillämpningen av denna TSD på befintliga godsvagnar i Finland och Sverige

(’T’) Konceptet ’tystare sträckor’ ska inte tillämpas på de finska och svenska järnvägsnäten till och med den 31 december 2032, på grund av osäkerhet när det gäller användning av kompositbromsblock under stränga vinterförhållanden. Detta ska inte hindra godsvagnar från andra medlemsstater att trafikera det finska och det svenska järnvägsnätet.

7.4.2.   Särskilda genomförandebestämmelser för godsvagnar som används på tystare sträckor (punkt 7.2.2.2)

(a)   Särskilda genomförandebestämmelser för godsvagnar som används på tystare sträckor i Belgien

(’T’) Utöver de godsvagnar som förtecknas i punkt 7.2.2.2 kan följande befintliga godsvagnar användas på tystare sträckor inom Belgiens territorium:

| — | Godsvagnar som har hjul med hjulringar: till och med den 31 december 2026. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar som har hjul med hjulringar: till och med den 31 december 2026.

| — | Godsvagnar som kräver montering av en reduceringsventil (knickventil) för att ersätta gjutjärnsblock med kompositbromsblock: till och med den 31 december 2026. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar som kräver montering av en reduceringsventil (knickventil) för att ersätta gjutjärnsblock med kompositbromsblock: till och med den 31 december 2026.

| — | Godsvagnar utrustade med bromsblock av gjutjärn som kräver att hjulen ersätts med hjul som överensstämmer med kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [3] för att de ska kunna efterkonverteras med kompositbromsblock: till och med den 31 december 2026. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar utrustade med bromsblock av gjutjärn som kräver att hjulen ersätts med hjul som överensstämmer med kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [3] för att de ska kunna efterkonverteras med kompositbromsblock: till och med den 31 december 2026.

(b)   Särskilda genomförandebestämmelser för godsvagnar som används på tystare sträckor som hör till tunneln under Engelska kanalen

(’T’) Utöver de godsvagnar som förtecknas i punkt 7.2.2.2 kan följande befintliga godsvagnar användas på tystare sträckor inom koncessionen för tunneln under Engelska kanalen:

Godsvagnar som är avsedda för transport av tunga godsfordon mellan Coquelles (Frankrike) och Folkestone (Förenade kungariket).

(c)   Särskilda genomförandebestämmelser för godsvagnar som används på tystare sträckor i Tjeckien

(’T’) Utöver de godsvagnar som förtecknas i punkt 7.2.2.2 kan följande befintliga godsvagnar användas på tystare sträckor inom Tjeckiens territorium:

| — | Godsvagnar som har hjul med hjulringar: till och med den 31 december 2026. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar som har hjul med hjulringar: till och med den 31 december 2026.

| — | Godsvagnar med lager av typ 59V: till och med den 31 december 2034. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar med lager av typ 59V: till och med den 31 december 2034.

| — | Godsvagnar som kräver montering av en reduceringsventil (knickventil) för att ersätta gjutjärnsblock med kompositbromsblock: till och med den 31 december 2034. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar som kräver montering av en reduceringsventil (knickventil) för att ersätta gjutjärnsblock med kompositbromsblock: till och med den 31 december 2034.

| — | Godsvagnar med bromskonfiguration 1Bg eller 1Bgu som är utrustade med bromsblock av gjutjärn: till och med den 31 december 2036. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar med bromskonfiguration 1Bg eller 1Bgu som är utrustade med bromsblock av gjutjärn: till och med den 31 december 2036.

| — | Godsvagnar utrustade med bromsblock av gjutjärn som kräver att hjulen ersätts med hjul som överensstämmer med kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [3] för att de ska kunna efterkonverteras med kompositbromsblock: till och med den 31 december 2029. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar utrustade med bromsblock av gjutjärn som kräver att hjulen ersätts med hjul som överensstämmer med kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [3] för att de ska kunna efterkonverteras med kompositbromsblock: till och med den 31 december 2029.

Dessutom ska det till och med den 31 december 2030 inte vara obligatoriskt att använda kompositbromsblock på tystare sträckor för befintliga godsvagnar som inte omfattas av de fem punkterna ovan och för vilka det saknas en ett-till-ett-lösning för ersättning av bromsblock av gjutjärn.

(d)   Särskilda genomförandebestämmelser för godsvagnar som används på tystare sträckor i Frankrike

(’T’) Utöver de godsvagnar som förtecknas i punkt 7.2.2.2 kan följande befintliga godsvagnar användas på tystare sträckor inom Frankrikes territorium:

| — | Godsvagnar med bromskonfiguration 1Bg eller 1Bgu som är utrustade med bromsblock av gjutjärn: till och med den 31 december 2030. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar med bromskonfiguration 1Bg eller 1Bgu som är utrustade med bromsblock av gjutjärn: till och med den 31 december 2030.

| — | Godsvagnar utrustade med små hjul (diameter mindre än 920 mm): till och med den 31 december 2030. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar utrustade med små hjul (diameter mindre än 920 mm): till och med den 31 december 2030.

(e)   Särskilda genomförandebestämmelser för godsvagnar som används på tystare sträckor i Italien

(’T’) Utöver de godsvagnar som förtecknas i punkt 7.2.2.2 kan följande befintliga godsvagnar användas på tystare sträckor inom Italiens territorium:

| — | Godsvagnar som har hjul med hjulringar: till och med den 31 december 2026. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar som har hjul med hjulringar: till och med den 31 december 2026.

| — | Godsvagnar som kräver montering av en reduceringsventil (knickventil) för att ersätta gjutjärnsblock med kompositbromsblock: till och med den 31 december 2026. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar som kräver montering av en reduceringsventil (knickventil) för att ersätta gjutjärnsblock med kompositbromsblock: till och med den 31 december 2026.

| — | Godsvagnar utrustade med bromsblock av gjutjärn som kräver att hjulen ersätts med hjul som överensstämmer med kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [3] för att de ska kunna efterkonverteras med kompositbromsblock: till och med den 31 december 2026. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar utrustade med bromsblock av gjutjärn som kräver att hjulen ersätts med hjul som överensstämmer med kraven i den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [3] för att de ska kunna efterkonverteras med kompositbromsblock: till och med den 31 december 2026.

Dessutom ska det till och med den 31 december 2030 inte vara obligatoriskt att använda kompositbromsblock på tystare sträckor för befintliga godsvagnar som inte omfattas av de fem punkterna ovan och för vilka det saknas en ett-till-ett-lösning för ersättning av bromsblock av gjutjärn.

(f)   Särskilda genomförandebestämmelser för godsvagnar som används på tystare sträckor i Polen

(’T’) Utöver de godsvagnar som förtecknas i punkt 7.2.2.2 kan följande befintliga godsvagnar användas på tystare sträckor inom Polens territorium till och med den 31 december 2036:

| — | Godsvagnar som har hjul med hjulringar. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar som har hjul med hjulringar.

| — | Godsvagnar med bromskonfiguration 1Bg eller 1Bgu som är utrustade med bromsblock av gjutjärn. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar med bromskonfiguration 1Bg eller 1Bgu som är utrustade med bromsblock av gjutjärn.

| — | Godsvagnar konstruerade för ’S’-trafik som är utrustade med ’SS’-bromsar med bromsblock av gjutjärn. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar konstruerade för ’S’-trafik som är utrustade med ’SS’-bromsar med bromsblock av gjutjärn.

| — | Godsvagnar utrustade med bromsblock av gjutjärn och konstruerade för ’SS’-trafik, för vilka efterkonvertering med LL-bromsblock skulle kräva montering av hjul som överensstämmer med den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [3] och en reduceringsventil (knickventil). |
| --- | --- |

—

Godsvagnar utrustade med bromsblock av gjutjärn och konstruerade för ’SS’-trafik, för vilka efterkonvertering med LL-bromsblock skulle kräva montering av hjul som överensstämmer med den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [3] och en reduceringsventil (knickventil).

(g)   Särskilda genomförandebestämmelser för godsvagnar som används på tystare sträckor i Slovakien

(’T’) Utöver de godsvagnar som förtecknas i punkt 7.2.2.2 kan följande befintliga godsvagnar användas på tystare sträckor inom Slovakiens territorium:

| — | Godsvagnar som har hjul med hjulringar: till och med den 31 december 2026. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar som har hjul med hjulringar: till och med den 31 december 2026.

| — | Godsvagnar med boggier av typ 26-2.8 som är utrustade med bromsblock av gjutjärn av typ P10: till och med den 31 december 2036. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar med boggier av typ 26-2.8 som är utrustade med bromsblock av gjutjärn av typ P10: till och med den 31 december 2036.

| — | Godsvagnar som kräver montering av en reduceringsventil (knickventil) för att ersätta gjutjärnsblock med kompositbromsblock: till och med den 31 december 2036. |
| --- | --- |

—

Godsvagnar som kräver montering av en reduceringsventil (knickventil) för att ersätta gjutjärnsblock med kompositbromsblock: till och med den 31 december 2036.

(’P’) Godsvagnar med boggier av typ 2TS avsedda för trafik mellan Slovakien och tredjeländer som baseras på utbyte av boggier vid gränsstationen.

Tillägg A

Används inte.

Tillägg B

Standarder som det hänvisas till i denna TSD

Tabell B.1

Standarder eller normgivande dokument

| Innehållsförteckning | Egenskaper som ska bedömas | Punkt i TSD:n | Obligatorisk punkt i standard |
| --- | --- | --- | --- |
| [1] | EN ISO 3095:2013


  Järnvägar — Akustik — Mätning av bulleremission från spårfordon |
| [1.1] | Förbifartsbuller – mätning vid en hastighet på 250 km/tim eller mer | 4.2.3 | 6 |
| [1.2] | Stationärt buller – Påvisande av överensstämmelse | 6.2.2.1 | 5.1, 5.2, 5.3, 5.4, 5.5 (utom 5.5.2), 5.7 och bestämmelse 5.8.1 |
| [1.3] | Stationärt buller – huvudluftkompressorns driftcykel | 6.2.2.1 | 5.7 |
| [1.4] | Startbuller | 6.2.2.2 | 7 (utom 7.5.1.2)
  Avvikelse från 7.5.3 |
| [1.5] | Förbifartsbuller – Provspårets egenskaper | 6.2.2.3.1 | 6.2 |
| [1.6] | Förbifartsbuller | 6.2.2.3.2 | 6.1, 6.3, 6.4, 6.5, 6.6 och 6.7 (utom 6.7.2) |
| [2] | EN ISO 3381:2021


  Järnvägar — Akustik — Mätning av buller inuti spårfordon |
| [2.1] | Buller i förarhytt | 6.2.2.4 | 7, 8 utom 8.4.5 och 8.7.2 |
| [3] | EN 13979-1:2020


  Järnvägar – Hjulpar och boggier – Helhjul – Förfarande för tekniskt godkännande – Del 1: Smidda och valsade hjul

  Anmärkning: EN 13979-1:2003+A2:2011 är också godtagbar |
| [3.1] | Förenklad bedömning | 6.2.3 – tabell 7 | Bilaga E |
| [3.2] | Särskilda genomförandebestämmelser för godsvagnar som används på tystare sträckor i Frankrike | 7.4.2 | Alla |
| [4] | UIC 541-4 :2020


  Kompositbromsblock – Allmänna villkor för certifiering och användning |
| [4.1] | Provprogram för bromsprestanda | Tillägg F | Provprogram A1_a och A2_a |
| [5] | EN 16452:2015+A1:2019


  Järnvägar - Bromssystem - Bromsblock |
| [5.1] | Provprogram för bromsprestanda – LL-block och K-block | Tillägg F | Provprogram D.1 och C.1 |
| [5.2] | Provprogram för bromsprestanda – andra block | Tillägg F | Provprogram J.2 |
| [6] | EN 15610:2019


  Järnvägar - Akustik - Mätning av ojämnheter på räl och hjul för utvärdering av kontaktbuller |
| [6.1] | Förfarande för mätning av hjulens akustiska ytjämnhet | Tillägg F | Alla utom bestämmelse 6.2.2.2 |

Innehållsförteckning

Egenskaper som ska bedömas

Punkt i TSD:n

Obligatorisk punkt i standard

[1]

EN ISO 3095:2013

Järnvägar — Akustik — Mätning av bulleremission från spårfordon

[1.1]

Förbifartsbuller – mätning vid en hastighet på 250 km/tim eller mer

4.2.3

6

[1.2]

Stationärt buller – Påvisande av överensstämmelse

6.2.2.1

5.1, 5.2, 5.3, 5.4, 5.5 (utom 5.5.2), 5.7 och bestämmelse 5.8.1

[1.3]

Stationärt buller – huvudluftkompressorns driftcykel

6.2.2.1

5.7

[1.4]

Startbuller

6.2.2.2

7 (utom 7.5.1.2)

Avvikelse från 7.5.3

[1.5]

Förbifartsbuller – Provspårets egenskaper

6.2.2.3.1

6.2

[1.6]

Förbifartsbuller

6.2.2.3.2

6.1, 6.3, 6.4, 6.5, 6.6 och 6.7 (utom 6.7.2)

[2]

EN ISO 3381:2021

Järnvägar — Akustik — Mätning av buller inuti spårfordon

[2.1]

Buller i förarhytt

6.2.2.4

7, 8 utom 8.4.5 och 8.7.2

[3]

EN 13979-1:2020

Järnvägar – Hjulpar och boggier – Helhjul – Förfarande för tekniskt godkännande – Del 1: Smidda och valsade hjul

Anmärkning: EN 13979-1:2003+A2:2011 är också godtagbar

[3.1]

Förenklad bedömning

6.2.3 – tabell 7

Bilaga E

[3.2]

Särskilda genomförandebestämmelser för godsvagnar som används på tystare sträckor i Frankrike

7.4.2

Alla

[4]

UIC 541-4 :2020

Kompositbromsblock – Allmänna villkor för certifiering och användning

[4.1]

Provprogram för bromsprestanda

Tillägg F

Provprogram A1_a och A2_a

[5]

EN 16452:2015+A1:2019

Järnvägar - Bromssystem - Bromsblock

[5.1]

Provprogram för bromsprestanda – LL-block och K-block

Tillägg F

Provprogram D.1 och C.1

[5.2]

Provprogram för bromsprestanda – andra block

Tillägg F

Provprogram J.2

[6]

EN 15610:2019

Järnvägar - Akustik - Mätning av ojämnheter på räl och hjul för utvärdering av kontaktbuller

[6.1]

Förfarande för mätning av hjulens akustiska ytjämnhet

Tillägg F

Alla utom bestämmelse 6.2.2.2

Tillägg C

Bedömning av delsystemet ’Rullande materiel’

| Egenskap som ska bedömas, enligt avsnitt 4.2 | Konstruktionskontroll | Typprovning | Rutinprov | Särskilt bedömningsförfarande |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Element i delsystemet ’Rullande materiel’ | Punkt i TSD:n | Punkt i TSD:n |
| Stationärt buller | 4.2.1 | X (4) | X | Ej tillämpligt | 6.2.2.1 |
| Startbuller | 4.2.2 | X (4) | X | Ej tillämpligt | 6.2.2.2 |
| Förbifartsbuller | 4.2.3 | X (4) | X | Ej tillämpligt | 6.2.2.3 |
| Buller i förarhytt | 4.2.4 | X (4) | X | Ej tillämpligt | 6.2.2.4 |

Egenskap som ska bedömas, enligt avsnitt 4.2

Konstruktionskontroll

Typprovning

Rutinprov

Särskilt bedömningsförfarande

Element i delsystemet ’Rullande materiel’

Punkt i TSD:n

Punkt i TSD:n

Stationärt buller

4.2.1

X (4)

X

Ej tillämpligt

6.2.2.1

Startbuller

4.2.2

X (4)

X

Ej tillämpligt

6.2.2.2

Förbifartsbuller

4.2.3

X (4)

X

Ej tillämpligt

6.2.2.3

Buller i förarhytt

4.2.4

X (4)

X

Ej tillämpligt

6.2.2.4

Tillägg D

Tystare sträckor

D.1   Fastställande av tystare sträckor

I enlighet med artikel 5c.1 ska medlemsstaterna förse byrån med en förteckning över tystare sträckor och säkerställa att infrastrukturförvaltarna identifierar dem i RINF-applikationen i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/777 (5) (RINF-förordningen). Förteckningen ska åtminstone innehålla följande information:

| — | De tystare sträckornas start- och slutpunkter samt de ingående avsnitten, med hjälp av geografiska platskoder i registret enligt RINF-förordningen. Om någon av dessa punkter finns vid medlemsstatens gräns ska detta anges. |
| --- | --- |

—

De tystare sträckornas start- och slutpunkter samt de ingående avsnitten, med hjälp av geografiska platskoder i registret enligt RINF-förordningen. Om någon av dessa punkter finns vid medlemsstatens gräns ska detta anges.

| — | Identifiering av de avsnitt som utgör den tystare sträckan |
| --- | --- |

—

Identifiering av de avsnitt som utgör den tystare sträckan

Förteckningen ska tillhandahållas på grundval av följande mall:

| Tystare sträcka | Linjeavsnitt | Unikt ID för avsnitt | Tystare sträcka som startar/slutar vid medlemsstatens gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| Punkt A — punkt E | Punkt A — punkt B | 201 | Ja
  PUNKT E (land Y) |
| Punkt B — punkt C | 202 |
| Punkt C — punkt D | 203 |
| Punkt D — punkt E | 204 |
| Punkt F — punkt I | Punkt F — punkt G | 501 | Nej |
| Punkt G — punkt H | 502 |
| Punkt H — punkt I | 503 |

Tystare sträcka

Linjeavsnitt

Unikt ID för avsnitt

Tystare sträcka som startar/slutar vid medlemsstatens gräns

Punkt A — punkt E

Punkt A — punkt B

201

Ja

PUNKT E (land Y)

Punkt B — punkt C

202

Punkt C — punkt D

203

Punkt D — punkt E

204

Punkt F — punkt I

Punkt F — punkt G

501

Nej

Punkt G — punkt H

502

Punkt H — punkt I

503

Medlemsstater får dessutom på frivillig basis tillhandahålla kartor som illustrerar de tystare sträckorna. Alla förteckningar och kartor ska offentliggöras på byråns webbplats (http://www.era.europa.eu) senast nio månader efter den 27.5.2019.

Senast samma dag ska byrån informera kommissionen om förteckningarna och kartorna över tystare sträckor. Kommissionen ska på motsvarande sätt informera medlemsstaterna genom den kommitté som avses i artikel 51 i direktiv (EU) 2016/797.

D.2   Uppdatering av tystare sträckor

De godstrafikdata som används för uppdateringen av tystare sträckor i enlighet med artikel 5c.2 ska avse de tre senaste åren före uppdateringen för vilka data finns tillgängliga. Om godstrafiken på grund av exceptionella omständigheter under ett visst år avviker från detta genomsnittliga antal med mer än 25 % får medlemsstaten beräkna det genomsnittliga antalet på grundval av de återstående två åren. Medlemsstaterna ska säkerställa att infrastrukturförvaltarna uppdaterar tystare sträckor i RINF-applikationen så fort dessa uppdateringar blir tillgängliga. Uppdateringarna ska gälla från och med nästa tågplaneändring efter offentliggörandet.

De linjer som utpekas som tystare sträckor ska förbli sådana efter uppdateringen, såvida inte trafikvolymen under den berörda perioden har minskat med mer än 50 % och det genomsnittliga antalet godståg per dygn som framförs nattetid är lägre än tolv.

För nya och ombyggda linjer ska den förväntade trafikvolymen användas för att avgöra om dessa linjer ska utpekas som tystare sträckor.

Tillägg E

Historiska kompositbromsblock

E.1   Historiska kompositbromsblock för internationell trafik

Befintliga godsvagnar utrustade med de bromsblock som förtecknas nedan får användas på tystare sträckor inom sina respektive områden för användning till och med den dag som anges i tillägg N till UIC 541-4.

| Produktens tillverkare/namn | Beteckning/typ av block | Typ av friktionskoefficient |
| --- | --- | --- |
| Valeo/Hersot
  Wabco/Cobra | 693
  W554 | K |
| Ferodo | I/B 436 | K |
| Abex | 229 | K
  (Fe — sintrade) |
| Jurid | 738 | K
  (Fe — sintrade) |

Produktens tillverkare/namn

Beteckning/typ av block

Typ av friktionskoefficient

Valeo/Hersot

Wabco/Cobra

693

W554

K

Ferodo

I/B 436

K

Abex

229

K

(Fe — sintrade)

Jurid

738

K

(Fe — sintrade)

Godsvagnar som är utrustade med historiska kompositbromsblock som inte förtecknas i tabellen, men som redan är godkända för internationell trafik i överensstämmelse kommissionens beslut 2004/446/EG (6) eller kommissionens beslut 2006/861/EG (7) får fortfarande användas utan någon tidsfrist inom det område för användning som omfattas av deras godkännande.

E.2   Historiska kompositbromsblock för nationell trafik

Befintliga godsvagnar utrustade med bromsblock som förtecknas nedan får endast användas i järnvägsnätet, inklusive tystare sträckor, i de motsvarande medlemsstaterna och inom sina respektive områden för användning.

| Produktens tillverkare/namn | Beteckning/typ av block | Medlemsstat |
| --- | --- | --- |
| Cobra/Wabco | V133 | Italien |
| Cofren | S153 | Sverige |
| Cofren | 128 | Sverige |
| Cofren | 229 | Italien |
| ICER | 904 | Spanien, Portugal |
| ICER | 905 | Spanien, Portugal |
| Jurid | 838 | Spanien, Portugal |

Produktens tillverkare/namn

Beteckning/typ av block

Medlemsstat

Cobra/Wabco

V133

Italien

Cofren

S153

Sverige

Cofren

128

Sverige

Cofren

229

Italien

ICER

904

Spanien, Portugal

ICER

905

Spanien, Portugal

Jurid

838

Spanien, Portugal

Tillägg F

Bedömning av ett bromsblocks akustiska prestanda

Syftet med detta förfarande är att visa akustiska prestanda för kompositbromsblock på driftskompatibilitetskomponentnivå.

Förfarandet omfattar följande steg:

1.   Mäta den akustiska ytjämnheten på ett hjul som är representativt för det bromsblock som bedöms.

Förändring av hjulets akustiska ytjämnhet vid prov i provbänk

Nya bromsblock ska användas. Endast nya eller omsvarvade hjul får användas. Hjulen ska vara helt fria från skador (sprickor, hjulplattor etc.).

Ett av följande provprogram för bromsprestanda ska tillämpas på minst ett hjul som har en nominell diameter på 920 mm:

| — | A2_a för LL-block och A1_a för K-block enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [4]. |
| --- | --- |

—

A2_a för LL-block och A1_a för K-block enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [4].

| — | D.1 för LL-block och C.1 för K-block enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [5]. |
| --- | --- |

—

D.1 för LL-block och C.1 för K-block enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [5].

| — | J.2 enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [5] för andra block. |
| --- | --- |

—

J.2 enligt den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [5] för andra block.

Det valda programmet ska genomföras och mätseriens resultat efter slutförandet ska användas för fastställande av ytjämnhetsindex.

Det är frivilligt att därefter genomföra en andra provomgång av det valda programmet. Om detta alternativ väljs ska mätseriens resultat efter slutförandet av den andra provomgången användas för fastställande av ytjämnhetsindex. Resultatet från båda provomgångarna ska dokumenteras.

Den andra provomgången ska utföras på samma hjul, men bromsblocket får bytas och ersättas med ett annat block av samma typ. I sådana fall ska inslipningen av det nya bromsblocket genomföras i sin helhet när den andra provomgången inleds.

Förfarande för mätning av hjulens akustiska ytjämnhet

Mätningen kommer att utföras i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [6]. För att säkerställa att den akustiska ytjämnheten på hjulets löpbana är representativ anses det tillräckligt med 8 mätlinjer med 5 mm mellanrum, i stället för de positioner som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [6].

Mätningen ska utföras medan hjulets akustiska ytjämnhet förändras i bänkprov som specificeras i föregående avsnitt, i enlighet med en av tabellerna nedan:

Om det valda programmet är A2_a i den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [4]:

| Mätserie (för akustisk ytjämnhet) / Beteckning | Programavsnitt | Bromsansättning nr |
| --- | --- | --- |
| Provomgång 1 | Provomgång 2 |
| A | | Vid start | Utgångsförhållande |
| B | I | Efter inslipning | Efter Br. 6 |
| C | J | Efter konditionering av blocket för olastat tillstånd | Efter Br. 26 |
| D | K | Torra förhållanden och olastat tillstånd | Efter Br. 51 |
| E | L | Våta förhållanden och olastat tillstånd | Efter Br. 87 |
| F | M | Lastat tillstånd | Efter Br. 128 |
| G | N | Kontinuerlig bromsning (simulering av nedförsbacke med brant lutning) | Efter Br. 130 |
| H | O | Programmets slut | Efter Br. 164 |

Mätserie (för akustisk ytjämnhet) / Beteckning

Programavsnitt

Bromsansättning nr

Provomgång 1

Provomgång 2

A

Vid start

Utgångsförhållande

B

I

Efter inslipning

Efter Br. 6

C

J

Efter konditionering av blocket för olastat tillstånd

Efter Br. 26

D

K

Torra förhållanden och olastat tillstånd

Efter Br. 51

E

L

Våta förhållanden och olastat tillstånd

Efter Br. 87

F

M

Lastat tillstånd

Efter Br. 128

G

N

Kontinuerlig bromsning (simulering av nedförsbacke med brant lutning)

Efter Br. 130

H

O

Programmets slut

Efter Br. 164

Om det valda programmet är A1_a i den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [4]:

| Mätserie (för akustisk ytjämnhet) / Beteckning | Programavsnitt | Bromsansättning nr |
| --- | --- | --- |
| Provomgång 1 | Provomgång 2 |
| A | | Vid start | Utgångsförhållande |
| B | I | Efter inslipning | Efter Br. 6 |
| C | J | Efter konditionering av blocket för olastat tillstånd | Efter Br. 26 |
| D | K | Torra förhållanden och olastat tillstånd | Efter Br. 51 |
| E | L | Våta förhållanden och olastat tillstånd | Efter Br. 87 |
| F | M | Lastat tillstånd | Efter Br. 128 |
| G | N | Kontinuerlig bromsning (simulering av nedförsbacke med brant lutning) | Efter Br. 130 |
| H | O | Programmets slut | Efter Br. 164 |

Mätserie (för akustisk ytjämnhet) / Beteckning

Programavsnitt

Bromsansättning nr

Provomgång 1

Provomgång 2

A

Vid start

Utgångsförhållande

B

I

Efter inslipning

Efter Br. 6

C

J

Efter konditionering av blocket för olastat tillstånd

Efter Br. 26

D

K

Torra förhållanden och olastat tillstånd

Efter Br. 51

E

L

Våta förhållanden och olastat tillstånd

Efter Br. 87

F

M

Lastat tillstånd

Efter Br. 128

G

N

Kontinuerlig bromsning (simulering av nedförsbacke med brant lutning)

Efter Br. 130

H

O

Programmets slut

Efter Br. 164

Om det valda programmet är D.1 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [5]

| Mätserie (för akustisk ytjämnhet) / Beteckning | Programavsnitt | Bromsansättning nr |
| --- | --- | --- |
| Provomgång 1 | Provomgång 2 |
| A | | Vid start | Utgångsförhållande |
| B | I | Efter inslipning | Efter Br. 6 |
| C | J | Efter konditionering av blocket för olastat tillstånd | Efter Br. 26 |
| D | K | Torra förhållanden och olastat tillstånd | Efter Br. 51 |
| E | L | Våta förhållanden och olastat tillstånd | Efter Br. 87 |
| F | M | Lastat tillstånd | Efter Br. 128 |
| G | N | Kontinuerlig bromsning (simulering av nedförsbacke med brant lutning) | Efter Br. 130 |
| H | O | Programmets slut | Efter Br. 149 |

Mätserie (för akustisk ytjämnhet) / Beteckning

Programavsnitt

Bromsansättning nr

Provomgång 1

Provomgång 2

A

Vid start

Utgångsförhållande

B

I

Efter inslipning

Efter Br. 6

C

J

Efter konditionering av blocket för olastat tillstånd

Efter Br. 26

D

K

Torra förhållanden och olastat tillstånd

Efter Br. 51

E

L

Våta förhållanden och olastat tillstånd

Efter Br. 87

F

M

Lastat tillstånd

Efter Br. 128

G

N

Kontinuerlig bromsning (simulering av nedförsbacke med brant lutning)

Efter Br. 130

H

O

Programmets slut

Efter Br. 149

Om det valda programmet är C.1 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [5]

| Mätserie (för akustisk ytjämnhet) / Beteckning | Programavsnitt | Bromsansättning nr |
| --- | --- | --- |
| Provomgång 1 | Provomgång 2 |
| A | | Vid start | Utgångsförhållande |
| B | I | Efter inslipning | Efter Br. 6 |
| C | J | Efter konditionering av blocket för olastat tillstånd | Efter Br. 26 |
| D | K | Torra förhållanden och olastat tillstånd | Efter Br. 51 |
| E | L | Våta förhållanden och olastat tillstånd | Efter Br. 87 |
| F | M | Lastat tillstånd | Efter Br. 128 |
| G | N | Kontinuerlig bromsning (simulering av nedförsbacke med brant lutning) | Efter Br. 130 |
| H | O | Programmets slut | Efter Br. 149 |

Mätserie (för akustisk ytjämnhet) / Beteckning

Programavsnitt

Bromsansättning nr

Provomgång 1

Provomgång 2

A

Vid start

Utgångsförhållande

B

I

Efter inslipning

Efter Br. 6

C

J

Efter konditionering av blocket för olastat tillstånd

Efter Br. 26

D

K

Torra förhållanden och olastat tillstånd

Efter Br. 51

E

L

Våta förhållanden och olastat tillstånd

Efter Br. 87

F

M

Lastat tillstånd

Efter Br. 128

G

N

Kontinuerlig bromsning (simulering av nedförsbacke med brant lutning)

Efter Br. 130

H

O

Programmets slut

Efter Br. 149

Om det valda programmet är J.2 i den specifikation som det hänvisas till i tillägg B, index [5]

| Mätserie (för akustisk ytjämnhet) / Beteckning | Programavsnitt | Bromsansättning nr |
| --- | --- | --- |
| Provomgång 1 | Provomgång 2 |
| A | | Vid start | Utgångsförhållande |
| B | I | Efter inslipning | Efter Br. 6 |
| C | J | Efter konditionering av blocket för olastat tillstånd | Efter Br. 26 |
| D | K | Torra förhållanden och olastat tillstånd | Efter Br. 51 |
| E | L | Våta förhållanden och olastat tillstånd | Efter Br. 87 |
| F | M | Lastat tillstånd | Efter Br. 128 |
| G | N | Kontinuerlig bromsning (simulering av nedförsbacke med brant lutning) | Efter Br. 130 |
| H | O | Programmets slut | Efter Br. 149 |

Mätserie (för akustisk ytjämnhet) / Beteckning

Programavsnitt

Bromsansättning nr

Provomgång 1

Provomgång 2

A

Vid start

Utgångsförhållande

B

I

Efter inslipning

Efter Br. 6

C

J

Efter konditionering av blocket för olastat tillstånd

Efter Br. 26

D

K

Torra förhållanden och olastat tillstånd

Efter Br. 51

E

L

Våta förhållanden och olastat tillstånd

Efter Br. 87

F

M

Lastat tillstånd

Efter Br. 128

G

N

Kontinuerlig bromsning (simulering av nedförsbacke med brant lutning)

Efter Br. 130

H

O

Programmets slut

Efter Br. 149

| — | Provtagning: Den akustiska ytjämnheten ska mätas på ett (1) hjul. |
| --- | --- |

—

Provtagning: Den akustiska ytjämnheten ska mätas på ett (1) hjul.

| — | Medelvärdesberäkning: Medelvärdet (rms) för den akustiska ytjämnheten ska användas. |
| --- | --- |

—

Medelvärdesberäkning: Medelvärdet (rms) för den akustiska ytjämnheten ska användas.

Resultatet är ett representativt spektrum för hjulets ytjämnhet i en tredjedels oktav i våglängdsdomänen L

  r

2.   Härled en skalärindikator från hjulets uppmätta ytjämnhet
  L

  r

  i steg 1:

| |
| --- |

Formula

| |
| --- |

Formula

| där A(i) och B(i) tabelleras på följande sätt (8):









  i | Våglängd λ
  [m] | A
  dB re 1 mikrometer | B
  dB re 1/(10-6 m) | L

  r


  dB re 1 mikrometer |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0,00315 | -17,9 | -16,6 | |
| 2 | 0,004 | -16,2 | -13,9 | |
| 3 | 0,005 | -15,5 | -10,0 | |
| 4 | 0,0063 | -14,4 | -6,9 | |
| 5 | 0,008 | -13,3 | -6,2 | |
| 6 | 0,01 | -13,1 | -5,4 | |
| 7 | 0,0125 | -12,8 | -3,3 | Erhålls från |
| 8 | 0,016 | -12,4 | -2,2 | hjulens ytjämnhet |
| 9 | 0,02 | -10,9 | -4,2 | (via mätningar) |
| 10 | 0,025 | -11,1 | -8,5 | |
| 11 | 0,0315 | -10,5 | -11,2 | |
| 12 | 0,04 | -9,8 | -14,3 | |
| 13 | 0,05 | -4,8 | -15,6 | |
| 14 | 0,063 | -5,9 | -17,3 | |
| 15 | 0,08 | -5,6 | -23,7 | |
| 16 | 0,1 | -0,5 | -29,0 | |
| 17 | 0,125 | 2,4 | -30,7 | |
| 18 | 0,16 | 4,8 | -31,7 | |
| 19 | 0,2 | 2,4 | -30,7 | |

där A(i) och B(i) tabelleras på följande sätt (8):

i

Våglängd λ

[m]

A

dB re 1 mikrometer

B

dB re 1/(10-6 m)

L

  r

dB re 1 mikrometer

1

0,00315

-17,9

-16,6

2

0,004

-16,2

-13,9

3

0,005

-15,5

-10,0

4

0,0063

-14,4

-6,9

5

0,008

-13,3

-6,2

6

0,01

-13,1

-5,4

7

0,0125

-12,8

-3,3

Erhålls från

8

0,016

-12,4

-2,2

hjulens ytjämnhet

9

0,02

-10,9

-4,2

(via mätningar)

10

0,025

-11,1

-8,5

11

0,0315

-10,5

-11,2

12

0,04

-9,8

-14,3

13

0,05

-4,8

-15,6

14

0,063

-5,9

-17,3

15

0,08

-5,6

-23,7

16

0,1

-0,5

-29,0

17

0,125

2,4

-30,7

18

0,16

4,8

-31,7

19

0,2

2,4

-30,7

3.   Kriterium för godkänt/underkänt

Den indikator som uppmäts i steg 2 ska vara lägre än eller lika med 1.

Den indikator som uppmäts i steg 2 och det representativa spektrumet för hjulets ytjämnhet i en tredjedelsoktav i våglängdsdomänen Lr ska registreras i intyget för driftskompatibilitetskomponenten

Tillägg G

Tystare bromsblock

De block som förtecknas nedan undantas från kravet på EG-försäkran om överensstämmelse fram till den 28 september 2033. Fram till detta datum får tillverkaren eller dennes behöriga ombud till kommissionen anmäla behov av revidering av det kriterium för godkänt/underkänt som anges i punkt 3 i tillägg F eller av den metod som anges i det tillägget.

| Tillverkare | Typbeskrivning och förkortad beteckning (om annan) |
| --- | --- |
| Becorit | K40 |
| CoFren | C333 |
| CoFren | C810 |
| Knorr-Bremse | Cosid 704 |
| Knorr-Bremse | PROBLOCK J816M |
| Frenoplast | FR513 |
| Federal Mogul | Jurid 816 M
  Förkortningar: J816M |
| Federal Mogul | Jurid 822 |
| Knorr-Bremse | PROBLOCK J822 |
| CoFren | C952-1 |
| Federal Mogul | J847 |
| Knorr-Bremse | PROBLOCK J847 |
| Icer Rail / Becorit | IB 116* |
| Alstom/Flertex | W30-1 |

Tillverkare

Typbeskrivning och förkortad beteckning (om annan)

Becorit

K40

CoFren

C333

CoFren

C810

Knorr-Bremse

Cosid 704

Knorr-Bremse

PROBLOCK J816M

Frenoplast

FR513

Federal Mogul

Jurid 816 M

Förkortningar: J816M

Federal Mogul

Jurid 822

Knorr-Bremse

PROBLOCK J822

CoFren

C952-1

Federal Mogul

J847

Knorr-Bremse

PROBLOCK J847

Icer Rail / Becorit

IB 116*

Alstom/Flertex

W30-1

Tillägg H

Ändringar av krav och övergångsregler

För andra TSD-punkter än de som förtecknas i tabell H.1 och tabell H.2 innebär överensstämmelse med den föregående TSD:n (dvs. denna förordning i dess ändrade lydelse enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/774 (9)) överensstämmelse med denna TSD, tillämplig från och med den 28 september 2023.

Ändringar med allmänna övergångsregler i 7 år

För de TSD-punkter som förtecknas i tabell H.1 innebär överensstämmelse med föregående TSD inte överensstämmelse med den version av denna TSD som är tillämplig från och med den 28 september 2023.

Projekt som redan är i konstruktionsfasen den 28 september 2023 ska uppfylla kravet i denna TSD från och med den 28 september 2030.

Projekt i tillverkningsfasen och rullande materiel i drift omfattas inte av de TSD-krav som förtecknas i tabell H.1

Tabell H.1

Övergångsregler i 7 år

| Punkt(er) i denna TSD | Punkt(er) i föregående TSD | Förklaring till ändring av TSD |
| --- | --- | --- |
| Ej tillämpligt. |

Punkt(er) i denna TSD

Punkt(er) i föregående TSD

Förklaring till ändring av TSD

Ej tillämpligt.

Ändringar med särskilda övergångsregler

För de TSD-punkter som förtecknas i tabell H.2 innebär överensstämmelse med föregående TSD inte överensstämmelse med denna TSD som är tillämplig från och med den 28 september 2023.

Projekt som redan är i konstruktionsfasen den 28 september 2023, projekt i tillverkningsfasen och rullande materiel i drift ska uppfylla kravet i denna TSD i enlighet med respektive övergångsregler i tabell H.2 från och med den 28 september 2023.

Tabell H.2

Särskilda övergångsregler

| Punkt(er) i denna TSD | Punkt(er) i föregående TSD | Förklaring till ändring av TSD | Övergångsregler |
| --- | --- | --- | --- |
| Konstruktionsfasen har inte inletts | Konstruktionsfasen har inletts | Tillverkningsfas | Rullande materiel i drift |
| Ej tillämpligt.” |

Punkt(er) i denna TSD

Punkt(er) i föregående TSD

Förklaring till ändring av TSD

Övergångsregler

Konstruktionsfasen har inte inletts

Konstruktionsfasen har inletts

Tillverkningsfas

Rullande materiel i drift

Ej tillämpligt.”

---

(1)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 av den 16 maj 2019 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Drift och trafikledning” i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om ändring av beslut 2012/757/EU ( EUT L 139I, 27.5.2019, s. 5).

1

(2)  APL(axlar per längdenhet): antalet axlar delat med längden över buffertarna [m-1].

2

-1

(3)  Kommissionens beslut 2002/735/EG av den 30 maj 2002 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet ”Rullande materiel – buller” i det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg som avses i artikel 6.1 i direktiv 96/48/EG (EGT L 245, 12.9.2002, s. 402).

3

(4)  Endast om förenklad bedömning enligt punkt 6.2.3 tillämpas.

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/777 av den 16 maj 2019 om gemensamma specifikationer för registret över järnvägsinfrastruktur och om upphävande av genomförandebeslut 2014/880/EU (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 312).

5

(6)  Kommissionens beslut 2004/446/EG av den 29 april 2004 om fastställande av grundparametrar för de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD) för buller, godsvagnar och telematiktillämpningar för godstrafik som avses i direktiv 2001/16/EG (EUT L 155, 30.4.2004, s. 1).

6

(7)  Kommissionens beslut 2006/861/EG av den 28 juli 2006 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemet ”Rullande materiel – godsvagnar” i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg ( EUT L 344, 8.12.2006, s. 1).

7

(8)  Koefficienterna A(i) och B(i) är anpassade till de nuvarande gränsvärdena för förbifartsbuller och referensspårets egenskaper

8

(9)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/774 av den 16 maj 2019 om ändring av förordning (EU) nr 1304/2014 vad gäller tillämpningen av den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet avseende delsystemet ”Rullande materiel – buller” på befintliga godsvagnar (EUT L 139I, 27.5.2019, s. 89).

9

---

BILAGA VII

Bilagan till genomförandeförordning (EU) 2019/777 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   GEMENSAMMA EGENSKAPER

  De egenskaper som anges i denna bilaga ska tillämpas på hela unionens järnvägssystem, som en gemensam specificerande vokabulär som gör det möjligt






  (1) | för infrastrukturförvaltarna att offentliggöra data som rör deras järnvägsnät, och |
| --- | --- | --- |

(1)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   GEMENSAMMA EGENSKAPER

De egenskaper som anges i denna bilaga ska tillämpas på hela unionens järnvägssystem, som en gemensam specificerande vokabulär som gör det möjligt

(1)

för infrastrukturförvaltarna att offentliggöra data som rör deras järnvägsnät, och

| (2) | för järnvägsföretagen och andra användare av infrastrukturdata att få tillgång till och använda dessa data.” |
| --- | --- |

(2)

för järnvägsföretagen och andra användare av infrastrukturdata att få tillgång till och använda dessa data.”

| (2) | I punkt 3.1 ska följande nya punkt läggas till som punkt 6:






  ”6) | delmängd av gemensamma egenskaper (common characteristics subset): en delmängd poster som är gemensamma för banavsnitt och/eller trafikplatser.” |
| --- | --- | --- |

(2)

I punkt 3.1 ska följande nya punkt läggas till som punkt 6:

”6)

delmängd av gemensamma egenskaper (common characteristics subset): en delmängd poster som är gemensamma för banavsnitt och/eller trafikplatser.”

| (3) | Punkt 3.2.1 ska ersättas med följande:






  ”3.2.1. | Varje infrastrukturförvaltare ska i infrastrukturregistret beskriva sitt järnvägsnät, med åtminstone banavsnitt och trafikplatser, och på frivillig basis i form av delmängder med gemensamma egenskaper.” |
| --- | --- | --- |

(3)

Punkt 3.2.1 ska ersättas med följande:

”3.2.1.

Varje infrastrukturförvaltare ska i infrastrukturregistret beskriva sitt järnvägsnät, med åtminstone banavsnitt och trafikplatser, och på frivillig basis i form av delmängder med gemensamma egenskaper.”

| (4) | Punkt 3.3.3 ska ersättas med följande:






  ”3.3.3 | Värdet på en parameter ska anges när den motsvarande posten förekommer i det järnvägsnät som beskrivs, i enlighet med tidsfristerna i tabell 1.
  Presentationen av data för de parametrar som förtecknas i tabell 1 ska vara i enlighet med ERA Vocabulary som avses i artikel 7a och som det hänvisas till i tillägg A-1, index [A].
  All relevant information om parametrarna finns i tabell 1. När tabell 1 avser dokument hos infrastrukturförvaltaren, ska infrastrukturförvaltaren i enlighet med artikel 5 skicka sådana dokument till byrån i ett elektroniskt format. Dokument som det hänvisas till i parametrarna 1.1.1.1.2.4.4, 1.1.1.1.6.4, 1.1.1.1.6.5, 1.1.1.3.7.1.3 och 1.1.1.3.11.3 ska lämnas in på två EU-språk.” |
| --- | --- | --- |

(4)

Punkt 3.3.3 ska ersättas med följande:

”3.3.3

Värdet på en parameter ska anges när den motsvarande posten förekommer i det järnvägsnät som beskrivs, i enlighet med tidsfristerna i tabell 1.

Presentationen av data för de parametrar som förtecknas i tabell 1 ska vara i enlighet med ERA Vocabulary som avses i artikel 7a och som det hänvisas till i tillägg A-1, index [A].

All relevant information om parametrarna finns i tabell 1. När tabell 1 avser dokument hos infrastrukturförvaltaren, ska infrastrukturförvaltaren i enlighet med artikel 5 skicka sådana dokument till byrån i ett elektroniskt format. Dokument som det hänvisas till i parametrarna 1.1.1.1.2.4.4, 1.1.1.1.6.4, 1.1.1.1.6.5, 1.1.1.3.7.1.3 och 1.1.1.3.11.3 ska lämnas in på två EU-språk.”

| (5) | Tabell 1 ska ersättas med följande:
  ”Tabell 1


  Poster i infrastrukturregistret (RINF)









  Nummer | Rubrik | Definition | Tidsfrist för parametervärdet som ska lämnas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | MEDLEMSSTAT |
| 1.1 | BANAVSNITT |
| 1.1.0.0.0 | Allmän information |
| 1.1.0.0.0.1 | Kod för infrastrukturförvaltare | Med infrastrukturförvaltare menas varje organ eller företag som särskilt ansvarar för att anlägga och underhålla järnvägsinfrastruktur eller en del av denna. | I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019 |
| 1.1.0.0.0.2 | Nationell linjeidentitet | Unik linjeidentitet eller unikt linjenummer inom medlemsstaten. | I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019 |
| 1.1.0.0.0.3 | Trafikplats i början av banavsnitt | Unik identitet för trafikplats vid banavsnittets början (stigande kilometerangivelser från trafikplatsen i början av banavsnittet till trafikplatsen i slutet). | I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019 |
| 1.1.0.0.0.4 | Trafikplats i slutet av banavsnitt | Unik identitet för trafikplats vid banavsnittets slut (stigande kilometerangivelser från trafikplatsen i början av banavsnittet till trafikplatsen i slutet). | I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019 |
| 1.1.0.0.0.5 | Längd på banavsnitt | Längd mellan trafikplatserna i början och slutet av banavsnittet. | I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019 |
| 1.1.0.0.0.6 | Banavsnittets karaktär | Anger omfattningen av lagrade data, vilken beror på om banavsnittet förbinder trafikplatser som skapats genom uppdelning av en stor knutpunkt i flera trafikplatser eller inte. | I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019 |
| 1.1.0.0.1 | Specifika parametrar för linjebok (specifika tekniska egenskaper) |
| 1.1.0.0.1.1 | Industriella risker – platser där det är farligt för föraren att gå ut | Polygon i WKT-format (Well Known Text) | Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7 |
| 1.1.0.0.1.2 | Arbetsspråk | Det eller de språk som används av en infrastrukturförvaltare i den operativa driften och som offentliggjorts i infrastrukturförvaltarens beskrivning av järnvägsnätet, för förmedling av drifts- eller säkerhetsrelaterade meddelanden mellan infrastrukturförvaltarens och järnvägsföretagets personal. | Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7 |
| 1.1.0.0.1.3 | Driftsregler | Typ av dubbelspår | Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7 |
| 1.1.1 | HUVUDSPÅR |
| 1.1.1.0.0 | Allmän information |
| 1.1.1.0.0.1 | Spåridentitet | Unik spåridentitet eller unikt spårnummer inom ett banavsnitt. | I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019 |
| 1.1.1.0.0.2 | Normal körriktning | Den normala körriktningen är






  — | i samma riktning som banavsnittets riktning, definierad av trafikplatserna i dess början och slut (N) |

(5)

Tabell 1 ska ersättas med följande:

”Tabell 1

Poster i infrastrukturregistret (RINF)

Nummer

Rubrik

Definition

Tidsfrist för parametervärdet som ska lämnas

1

MEDLEMSSTAT

1.1

BANAVSNITT

1.1.0.0.0

Allmän information

1.1.0.0.0.1

Kod för infrastrukturförvaltare

Med infrastrukturförvaltare menas varje organ eller företag som särskilt ansvarar för att anlägga och underhålla järnvägsinfrastruktur eller en del av denna.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.0.0.0.2

Nationell linjeidentitet

Unik linjeidentitet eller unikt linjenummer inom medlemsstaten.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.0.0.0.3

Trafikplats i början av banavsnitt

Unik identitet för trafikplats vid banavsnittets början (stigande kilometerangivelser från trafikplatsen i början av banavsnittet till trafikplatsen i slutet).

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.0.0.0.4

Trafikplats i slutet av banavsnitt

Unik identitet för trafikplats vid banavsnittets slut (stigande kilometerangivelser från trafikplatsen i början av banavsnittet till trafikplatsen i slutet).

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.0.0.0.5

Längd på banavsnitt

Längd mellan trafikplatserna i början och slutet av banavsnittet.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.0.0.0.6

Banavsnittets karaktär

Anger omfattningen av lagrade data, vilken beror på om banavsnittet förbinder trafikplatser som skapats genom uppdelning av en stor knutpunkt i flera trafikplatser eller inte.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.0.0.1

Specifika parametrar för linjebok (specifika tekniska egenskaper)

1.1.0.0.1.1

Industriella risker – platser där det är farligt för föraren att gå ut

Polygon i WKT-format (Well Known Text)

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.0.0.1.2

Arbetsspråk

Det eller de språk som används av en infrastrukturförvaltare i den operativa driften och som offentliggjorts i infrastrukturförvaltarens beskrivning av järnvägsnätet, för förmedling av drifts- eller säkerhetsrelaterade meddelanden mellan infrastrukturförvaltarens och järnvägsföretagets personal.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.0.0.1.3

Driftsregler

Typ av dubbelspår

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1

HUVUDSPÅR

1.1.1.0.0

Allmän information

1.1.1.0.0.1

Spåridentitet

Unik spåridentitet eller unikt spårnummer inom ett banavsnitt.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.0.0.2

Normal körriktning

Den normala körriktningen är

—

i samma riktning som banavsnittets riktning, definierad av trafikplatserna i dess början och slut (N)

| — | i motsatt riktning mot banavsnittets riktning, definierad av trafikplatserna i dess början och slut (O) |
| --- | --- |

—

i motsatt riktning mot banavsnittets riktning, definierad av trafikplatserna i dess början och slut (O)

| — | i båda riktningar (B) |
| --- | --- |

—

i båda riktningar (B)

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.0.0.3

Avståndsindikationer utmed banan (frekvens, utseende och placering)

[NNNN] frekvens i meter

Utseende – val från lista

[V/H] – den sida utmed banan där avståndsindikationen är placerad (vänster eller höger)

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.0.1

Uppgifter om topologi

1.1.1.0.1.1

Detaljerad geografisk beskrivning

WKT-sträng (Well Known Text) som representerar spårets geografiska sträckning

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.0.1.2

Spårets anslutning till trafikplatser

Den första teckensträngen identifierar på ett unikt sätt det spår på trafikplatsen som ansluter till banavsnittets spår i början av banavsnittet.

Den andra teckensträngen identifierar på ett unikt sätt det spår på trafikplatsen som ansluter till banavsnittets spår i slutet av banavsnittet.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.1

Delsystemet Infrastruktur

1.1.1.1.1

Kontrollförklaringar för spår

1.1.1.1.1.1

EG-kontrollförklaring för spår avseende överensstämmelse med kraven i tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (TSD:er) som är tillämpliga på delsystemet Infrastruktur

Unikt nummer för EG-kontrollförklaring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250 (1).

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.1.2

Försäkran om påvisande (EI) (enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2014/881/EU (2)) för spår avseende förenlighet med kraven i TSD:er som är tillämpliga på delsystemet Infrastruktur

Unikt nummer för försäkran om påvisande (EI) som följer samma formatkrav som specificeras för EG-försäkran i bilaga VII till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.2

Prestandaparametrar

1.1.1.1.2.1

TEN-klassificering av spår (Trans-European Network, det transeuropeiska transportnätet)

Uppgift om vilken del av det transeuropeiska transportnätet som linjen tillhör.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.2.1.2

TEN-identitet enligt geografiskt informationssystem (GIS-identitet)

Uppgift om GIS-identitet för det avsnitt i TEN-T-databasen som spåret tillhör.

1 januari 2021

1.1.1.1.2.2

Linjekategori

Klassificering av en linje i enlighet med TSD Infrastruktur

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.2.3

Del av järnvägskorridor för gods

Uppgift om huruvida linjen ingår i en järnvägskorridor för gods.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.2.4

Lastförmåga

En kombination av linjekategori och hastighet för spårets svagaste punkt.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.2.4.1

Nationell klassificering i fråga om lastförmåga

Nationell klassificering i fråga om lastförmåga

16 januari 2020

1.1.1.1.2.4.2

Förenlighet hos konstruktioner med lastmodellen HSLM (High Speed Load Model)

För banavsnitt med en största tillåten hastighet på 200 km/tim eller mer.

Information om det förfarande som används för att utföra kontrollen av dynamisk kompatibilitet.

16 januari 2020

1.1.1.1.2.4.3

Läge på järnväg för konstruktioner som kräver särskilda kontroller

Plats för konstruktioner som kräver särskilda kontroller

16 januari 2020

1.1.1.1.2.4.4

Dokument med förfarande(n) för statiska och dynamiska kontroller av ruttkompatibilitet

Elektroniskt dokument från infrastrukturförvaltaren tillgängligt på två EU-språk och lagrat av byrån med

| — | exakta förfaranden för de statiska och dynamiska kontrollerna av ruttkompatibilitet,
  eller |
| --- | --- |

—

exakta förfaranden för de statiska och dynamiska kontrollerna av ruttkompatibilitet,

eller

| — | relevant information för utförande av kontrollerna för specifika konstruktioner. |
| --- | --- |

—

relevant information för utförande av kontrollerna för specifika konstruktioner.

16 januari 2020

1.1.1.1.2.5

Största tillåtna hastighet

Nominell största tillåtna drifthastighet på linjen utifrån egenskaperna hos delsystemen för infrastruktur, energi samt trafikstyrning och signalering, uttryckt i kilometer/timme.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.2.6

Temperaturintervall

Temperaturintervall för obegränsad tillgång till linjen enligt europeisk standard.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.2.7

Högsta höjd

Banavsnittets högsta punkt över havsnivån, i förhållande till NAP (Normaal Amsterdams Peil).

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.2.8

Förekomst av stränga klimatförhållanden

Klimatförhållandena på linjen är stränga enligt europeisk standard.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.3

Banutformning

1.1.1.1.3.1.1

Infrastrukturprofiler

Infrastrukturprofiler enligt definition i europeisk standard eller andra lokala infrastrukturprofiler, inklusive nedre eller övre del.

I enlighet med punkt 7.3.2.2 i TSD Lok och passagerarfordon är det möjligt att banavsnitt i Förenade kungariket Storbritanniens nät inte har någon referens för infrastrukturprofil.

16 januari 2020

1.1.1.1.3.1.2

Läge på järnväg för särskilda punkter som kräver särskilda kontroller

Plats för särskilda punkter som kräver särskilda kontroller till följd av avvikelser från infrastrukturprofiler som avses i 1.1.1.1.3.1.1.

16 januari 2020

1.1.1.1.3.1.3

Dokument med tvärsnitt av de särskilda punkter som kräver särskilda kontroller

Elektroniskt dokument från infrastrukturförvaltaren, tillgängligt och lagrat av byrån, innehållande tvärsnitt av de särskilda punkter som kräver särskilda kontroller till följd av avvikelser från infrastrukturprofiler som avses i 1.1.1.1.3.1.1. I tillämpliga fall kan en vägledning för kontrollen av den särskilda punkten knytas till dokumentet med tvärsnitt.

16 januari 2020

1.1.1.1.3.4

Nummer för standardprofil för kombitransport med växelflak

Kodning för kombitransport med växelflak (för alla linjer med godstrafik och blandad trafik) i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [B]

Senast den 16 mars 2019 för linjer som ingår i det transeuropeiska transportnätet (1.1.1.1.2.1)

För linjer som inte ingår i det transeuropeiska transportnätet (1.1.1.1.2.1), när data ännu inte har tillhandahållits, på motiverad begäran:

- När data finns tillgängliga: offentliggörande av kodifieringen en månad efter begäran

- När data inte finns tillgängliga och fältmätningar behövs: offentliggörande av kodifieringen ett år efter begäran

1.1.1.1.3.5

Nummer för standardprofil för kombitransport med påhängsvagnar

Kodning för kombitransport med påhängsvagnar (för alla linjer med godstrafik och blandad trafik) i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [B]

Senast den 16 mars 2019 för linjer som ingår i det transeuropeiska transportnätet (1.1.1.1.2.1)

För linjer som inte ingår i det transeuropeiska transportnätet (1.1.1.1.2.1), när data ännu inte har tillhandahållits, på motiverad begäran:

| — | När data finns tillgängliga: offentliggörande av kodifieringen en månad efter begäran |
| --- | --- |

—

När data finns tillgängliga: offentliggörande av kodifieringen en månad efter begäran

| — | När data inte finns tillgängliga och fältmätningar behövs: offentliggörande av kodifieringen ett år efter begäran |
| --- | --- |

—

När data inte finns tillgängliga och fältmätningar behövs: offentliggörande av kodifieringen ett år efter begäran

1.1.1.1.3.5.1

Specifik information

All relevant information från infrastrukturförvaltaren gällande banutformningen.

1 januari 2021

1.1.1.1.3.6

Lutningsprofil

Sekvens av lutningsvärden och platser för ändrad lutning.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.3.7

Minsta horisontella kurvradie

Spårets minsta horisontella kurvradie i meter.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.3.8

Nummer för standardprofil för kombitransport med containrar

Kodning för kombitransport med containrar (för alla linjer med godstrafik och blandad trafik) i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [B]

Tolv månader efter antagandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7 för linjer som ingår i det transeuropeiska transportnätet (1.1.1.1.2.1)

För linjer som inte ingår i det transeuropeiska transportnätet (1.1.1.1.2.1), när data ännu inte har tillhandahållits, på motiverad begäran:

| — | När data finns tillgängliga: offentliggörande av kodifieringen en månad efter begäran |
| --- | --- |

—

När data finns tillgängliga: offentliggörande av kodifieringen en månad efter begäran

| — | När data inte finns tillgängliga och fältmätningar behövs: offentliggörande av kodifieringen ett år efter begäran |
| --- | --- |

—

När data inte finns tillgängliga och fältmätningar behövs: offentliggörande av kodifieringen ett år efter begäran

1.1.1.1.3.9

Nummer för standardprofil för kombitransport med rullflak

Kodning för kombitransport med rullflak (för alla linjer med godstrafik och blandad trafik) i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [B]

Tolv månader efter antagandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7 för linjer som ingår i det transeuropeiska transportnätet (1.1.1.1.2.1)

För linjer som inte ingår i det transeuropeiska transportnätet (1.1.1.1.2.1), när data ännu inte har tillhandahållits, på motiverad begäran:

| — | När data finns tillgängliga: offentliggörande av kodifieringen en månad efter begäran |
| --- | --- |

—

När data finns tillgängliga: offentliggörande av kodifieringen en månad efter begäran

| — | När data inte finns tillgängliga och fältmätningar behövs: offentliggörande av kodifieringen ett år efter begäran |
| --- | --- |

—

När data inte finns tillgängliga och fältmätningar behövs: offentliggörande av kodifieringen ett år efter begäran

1.1.1.1.4

Spårparametrar

1.1.1.1.4.1

Nominell spårvidd

Värde uttryckt i millimeter som identifierar spårvidden.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.4.2

Rälsförhöjningsbrist

Maximal rälsförhöjningsbrist uttryckt i mm och definierad som skillnaden mellan den rälsförhöjning som tillämpas och en högre teoretisk rälsförhöjning som motsvarar linjens konstruktionshastighet.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.4.3

Rällutning

Vinkel som anger rälhuvudets lutning i förhållande till spårplanet.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.4.4

Förekomst av ballast

Anger om spårkonstruktionen innefattar sliprar inbäddade i ballast eller inte.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.5

Spårväxlar

1.1.1.1.5.1

Överensstämmelse med driftsvärden för spårväxlar i TSD:n

Spårväxlar hålls inom de driftsgränsvärden för mått som specificeras i TSD:n.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.5.2

Minsta hjuldiameter för fasta dubbelspetsade korsningar

Längsta ostyrda längd för fasta dubbelspetsade korsningar baseras på minsta hjuldiameter i drift, uttryckt i millimeter.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.6

Spårets förmåga att motstå pålagda laster

1.1.1.1.6.1

Tågets maximala retardation

Gräns för spårets longitudinella motståndsförmåga, angiven som tågets största tillåtna retardation och uttryckt i meter per sekundkvadrat.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.6.2

Användning av virvelströmsbromsar

Uppgift om begränsningar för användning av virvelströmsbromsar.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.6.3

Användning av magnetskenbromsar

Uppgift om begränsningar för användning av magnetskenbromsar.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.6.4

Dokument med villkoren för användning av virvelströmsbromsar.

Elektroniskt dokument från infrastrukturförvaltaren tillgängligt på två EU-språk och lagrat av byrån med villkoren för användning av virvelströmsbromsar enligt 1.1.1.1.6.2.

16 januari 2020

1.1.1.1.6.5

Dokument med villkoren för användning av magnetskenbromsar

Elektroniskt dokument från infrastrukturförvaltaren tillgängligt på två EU-språk och lagrat av byrån med villkoren för användning av magnetskenbromsar enligt 1.1.1.1.6.3.

16 januari 2020

1.1.1.1.7

Hälsa, säkerhet och miljö

1.1.1.1.7.1

Förbjuden användning av flänssmörjning

Uppgift om huruvida användning av fordonsbaserad anordning för flänssmörjning är förbjuden.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.7.2

Förekomst av plankorsningar

Uppgift om huruvida plankorsningar (inbegripet övergångar för fotgängare) förekommer på banavsnittet.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.7.3

Tillåten acceleration nära plankorsning

Gräns för tågets acceleration om det stannar eller återtar sin hastighet nära en plankorsning, uttryckt i en särskild referenskurva för acceleration.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.7.4

Förekomst av markbaserad varmgångsdetektor (HABD)

Förekomst av markbaserad HABD.

16 januari 2020

1.1.1.1.7.5

Markbaserad HABD överensstämmer med TSD

Särskilt för de franska, italienska och svenska näten.

Markbaserad varmgångsdetektor (HABD) överensstämmer med TSD.

16 januari 2020

1.1.1.1.7.6

Identifiering av markbaserad HABD

Särskilt för de franska, italienska och svenska näten.

Tillämpligt om markbaserad HABD inte överensstämmer med TSD, identifiering av markbaserad varmgångsdetektor.

16 januari 2020

1.1.1.1.7.7

Generation av markbaserad HABD

Särskilt för de franska, italienska och svenska näten.

Generation av markbaserad varmgångsdetektor.

16 januari 2020

1.1.1.1.7.8

Läge på järnväg för markbaserad HABD

Särskilt för de franska, italienska och svenska näten.

Tillämpligt om markbaserad HABD inte överensstämmer med TSD, plats för markbaserad varmgångsdetektor.

16 januari 2020

1.1.1.1.7.9

Avläsningsriktning för markbaserad HABD

Särskilt för de franska, italienska och svenska näten.

Tillämpligt om markbaserad HABD inte överensstämmer med TSD, avläsningsriktning för markbaserad varmgångsdetektor.

Om avläsningsriktningen är

| — | i samma riktning som banavsnittets riktning, definierad av trafikplatserna i dess början och slut (N) |
| --- | --- |

—

i samma riktning som banavsnittets riktning, definierad av trafikplatserna i dess början och slut (N)

| — | i motsatt riktning mot banavsnittets riktning, definierad av trafikplatserna i dess början och slut (O) |
| --- | --- |

—

i motsatt riktning mot banavsnittets riktning, definierad av trafikplatserna i dess början och slut (O)

| — | i båda riktningar: (B) |
| --- | --- |

—

i båda riktningar: (B)

16 januari 2020

1.1.1.1.7.10

Röda ljus med fast sken krävs

Avsnitt där två ljus med rött fast sken krävs i enlighet med TSD Drift- och trafikledning

1 januari 2021

1.1.1.1.7.11

Tillhör en tystare sträcka

Tillhör en ’tystare sträcka’ enligt artikel 5b i TSD Buller

1 januari 2021

1.1.1.1.7.12

Tillstånd för användning av reflekterande plattor

Avsnitt där det är tillåtet att använda reflekterande plattor i järnvägskorridorer för gods, i syfte att prioritera de aktuella flaskhalsarna. Specialfall för Belgien, Frankrike, Italien, Portugal och Spanien fram till 1.1.2026

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.1.7.12.1

Villkor för användning av reflekterande plattor

Uppgifter om eventuella villkor för användningen av reflekterande plattor i godskorridorer. Specialfall för Portugal och Spanien fram till 1.1.2025 och Belgien och Frankrike fram till 1.1.2026

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.1.8

Tunnel

1.1.1.1.8.1

Kod för infrastrukturförvaltare

Med infrastrukturförvaltare menas varje organ eller företag som särskilt ansvarar för att anlägga och underhålla järnvägsinfrastruktur eller en del av denna.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.8.2

Tunnelidentitet

Unik tunnelidentitet eller unikt tunnelnummer inom medlemsstaten.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.8.3

Början av tunnel

Geografiska koordinater i decimalgrader och linjens kilometerangivelse för tunnelns början.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.8.4

Slut av tunnel

Geografiska koordinater i decimalgrader och linjens kilometerangivelse för tunnelns slut.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.8.5

EG-kontrollförklaring avseende förenlighet med kraven i TSD:er tillämpliga för järnvägstunnlar

Unikt nummer för EG-kontrollförklaring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.8.6

Försäkran om påvisande (EI) (enligt definitionen i rekommendation 2014/881/EU) avseende förenlighet med kraven i TSD:er tillämpliga för järnvägstunnlar

Unikt nummer för försäkran om påvisande (EI) som följer samma formatkrav som specificeras för EG-försäkran i bilaga VII till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.8.7

Tunnellängd

Längden på tunneln i meter, från infartsmynning till utfartsmynning.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.8.8

Tvärsnittsarea

Minsta tvärsnittsarea i kvadratmeter för tunneln.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.8.8.1

Tunnelns överensstämmelse med TSD Infrastruktur

Tunnelns överensstämmelse med TSD Infrastruktur vid största tillåtna hastighet

1 januari 2021

1.1.1.1.8.8.2

Dokument tillgängligt från infrastrukturförvaltaren med en noggrann beskrivning av tunneln

Elektroniskt dokument från infrastrukturförvaltaren tillgängligt och lagrat av byrån med en noggrann beskrivning av tunnelns fria rum och geometri

1 januari 2021

1.1.1.1.8.9

Förekomst av räddningsplan

Uppgift om huruvida det finns en räddningsplan.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.8.10

Krav på brandsäkerhetskategori för rullande materiel

Brandsäkerhetskategori för persontåg i enlighet med punkt 4.1.4 i TSD Lok och passagerarfordon

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.8.11

Krav på nationell brandsäkerhetskategori för rullande materiel

Kategorisering av hur ett persontåg med brand ombord fortsätter att vara i drift under en fastställd tidsperiod.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.1.8.12

Förekomst av gångbanor

Uppgift om förekomst av gångbanor

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.1.8.12.1

Plats för gångbanor

Värde angivet som kilometerpunkt för gångbanans början och längden i m. Flera värden kan anges för varje plats.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.1.8.13

Förekomst av utrymnings- och räddningsplatser

Uppgift om förekomst av utrymnings- och räddningsplatser

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.1.8.13.1

Plats för utrymnings- och räddningsplatser

Värde angivet som kilometerpunkt för utrymnings- och räddningsplatsernas början och längden i m. Flera värden kan anges för varje plats.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.2

Delsystem Energi

1.1.1.2.1

Kontrollförklaringar för spår

1.1.1.2.1.1

EG-kontrollförklaring för spår avseende förenlighet med kraven i TSD:er tillämpliga för delsystemet Energi

Unikt nummer för EG-kontrollförklaring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.1.2

Försäkran om påvisande (EI) (enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2014/881/EU) för spår avseende förenlighet med kraven i TSD:er tillämpliga för delsystemet Energi

Unikt nummer för försäkran om påvisande (EI) som följer samma formatkrav som specificeras för EG-försäkran i bilaga VII till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.2

Kontaktledningssystem

1.1.1.2.2.1.1

Typ av kontaktledningssystem

Uppgift om kontaktledningssystemets typ

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.2.1.2

Energiförsörjningssystem (spänning och frekvens)

Uppgift om banmatningssystem (nominell spänning och frekvens).

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.2.1.3

Umax2 för det franska nätet

Högsta ej permanenta spänning (Umax2) i Frankrike för linjer som inte överensstämmer med de värden som anges i den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-2, index [1]

16 januari 2020

1.1.1.2.2.2

Maximalt strömuttag per tåg

Uppgift om högsta tillåtna strömuttag per tåg, uttryckt i ampere.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.2.3

Maximalt strömuttag per strömavtagare vid stillastående tåg

Uppgift om högsta tillåtna strömuttag per tåg vid stillastående, uttryckt i ampere.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019 för likströmssystem

30 juni 2024 för växelströmssystem

1.1.1.2.2.4

Tillstånd för återmatande bromsning

Uppgift om huruvida återmatande bromsning är tillåten, ej är tillåten eller är tillåten på vissa villkor.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.2.4.1

Villkor som gäller i fråga om återmatande bromsning

Namn på och/eller hänvisning till det dokument där de villkor som gäller i fråga om återmatande bromsning specificeras

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.2.2.5

Kontakttrådens högsta höjd

Uppgift om kontakttrådens högsta höjd i meter.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.2.6

Kontakttrådens lägsta höjd

Uppgift om kontakttrådens lägsta höjd i meter.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.3

Strömavtagare

1.1.1.2.3.1

Godkända strömavtagartoppar som överensstämmer med TSD

Uppgift om strömavtagartoppar som överensstämmer med TSD och som får användas.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.3.2

Andra godkända strömavtagartoppar

Uppgift om strömavtagartoppar som får användas.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.3.3

Krav gällande antalet höjda strömavtagare och avståndet mellan dem vid den angivna hastigheten

Uppgift om det maximala antalet höjda strömavtagare per tåg och det minsta avståndet mellan centrumlinjer för angränsande strömavtagartoppar, uttryckt i meter, vid den angivna hastigheten.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.3.4

Tillåtet material för kolslitskena

Uppgift om vilka material som får användas i kolslitskenan.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.4

Avskiljande sektioner i kontaktledning

1.1.1.2.4.1.1

Fasavskiljning

Uppgift om förekomst av fasavskiljning och krav på information.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.4.1.2

Information om fasskiljande sektioner

Uppgift om krav på information om fasskiljande sektioner.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.4.2.1

Systemavskiljning

Uppgift om förekomst av systemskiljande sektioner.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.4.2.2

Information om systemskiljande sektioner

Uppgift om krav på information om systemskiljande sektioner.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.4.3

Avstånd mellan skylt och slutet på fasavskiljande sektion

Specifikt för kontroll av ruttkompatibilitet i det franska nätet.

Avstånd mellan den skylt som ger föraren tillstånd att ’höja strömavtagaren’ eller ’slå av huvudströmbrytaren’ efter att ha passerat fasavskiljningen och slutet på den fasavskiljande sektionen.

16 januari 2020

1.1.1.2.5

Krav för rullande materiel

1.1.1.2.5.1

Krav på fordonsbaserad ström- eller effektbegränsning

Uppgift om huruvida en fordonsbaserad ström- eller effektbegränsningsfunktion krävs.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.5.2

Tillåten kontaktkraft

Uppgift om tillåten kontaktkraft, uttryckt i N.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.5.3

Krav på automatisk sänkanordning

Uppgift om huruvida en automatisk sänkanordning krävs på fordonet.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.2.5.4

Dokument med restriktioner i fråga om strömförbrukning hos specifika elektriska dragfordon

Namn på och/eller hänvisning till det dokument där restriktioner i fråga om strömförbrukning hos specifika elektriska dragfordon specificeras

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.2.5.5

Dokument med restriktioner i fråga om placeringen av dragfordon i multipel (ett eller flera) för överensstämmelse med kontaktledningens systemskiljande sektioner

Namn på och/eller hänvisning till det dokument där restriktioner definieras i fråga om placeringen av dragfordon i multipel (ett eller flera) för överensstämmelse med kontaktledningens systemskiljande sektioner

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3

Delsystem — Trafikstyrning och signalering

1.1.1.3.1

Kontrollförklaringar för spår

1.1.1.3.1.1

EG-kontrollförklaring för spår avseende förenlighet med kraven i TSD:er tillämpliga för delsystemen för trafikstyrning och signalering

Unikt nummer för EG-kontrollförklaring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.1.2

Krav på fordonsbaserade felkorrigeringar för ERTMS

Förteckning över oacceptabla fel som påverkar infrastrukturförvaltarens nät och som ska lösas av det fordonsbaserade delsystemet enligt TSD Trafikstyrning och signalering punkt 7.2.10.3 om underhåll av specifikationer

Tolv månader efter ikraftträdandet av TSD Trafikstyrning och signalering och minst tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7.

1.1.1.3.2

System för tågskydd (ETCS) som överensstämmer med TSD

1.1.1.3.2.1

ETCS-nivå

Tillämpningsnivå för markbaserad ETCS-utrustning.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.2.2

Basversion för ETCS

Basversion för installerad ETCS utmed banan.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.2.3

Krav på radioburen hastighetshöjning för ETCS för tillträde till linje

Uppgift om huruvida radioburen hastighetshöjning krävs för tillträde till linje av säkerhetsskäl.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.2.4

Radioburen hastighetshöjning för ETCS installerad utmed banan

Information om installerad markbaserad utrustning med kapacitet att överföra information för radioburen hastighetshöjning genom slinga eller GSM-R för nivå 1-installationer.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.2.5

Införda nationella ETCS-tillämpningar enligt paket 44

Uppgift om huruvida data för nationella tillämpningar överförs mellan spår och tåg.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.2.6

Förekomst av begränsningar eller villkor för drift

Uppgift om huruvida det finns begränsningar eller villkor på grund av delvis överensstämmelse med TSD Trafikstyrning och signalering

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.2.8

Fordonsbaserad bekräftelse av tågintegritet (utan förarens medverkan) krävs för tillträde till linje

Uppgift om huruvida fordonsbaserad bekräftelse av tågintegritet krävs för tillträde till linjen av säkerhetsskäl.

16 januari 2020

1.1.1.3.2.9

ETCS-systemkompatibilitet

ETCS-krav som används för att påvisa teknisk kompatibilitet.

16 januari 2020

1.1.1.3.2.10

ETCS M_version

ETCS M_version i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

1 januari 2021

1.1.1.3.2.11

Fordonsbaserad säker information om sammansättningens längd (safe consist) som är nödvändig för tillträde till linjen, samt SIL (Safety Integrity Level)

Uppgift om huruvida fordonsbaserad säker information om sammansättningens längd krävs för tillträde till linjen av säkerhetsskäl samt SIL (Safety Integrity Level) som krävs.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.12

Är markbaserat ETCS konstruerat för att överföra spåregenskaper?

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Om den markbaserade utrustningen inte ger information om spåregenskaper måste föraren informeras om sådana egenskaper via alternativa metoder.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.12.1

Spåregenskaper som kan överföras

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.13

Markbaserat ETCS omfattar proceduren för plankorsning eller en likvärdig lösning

Om den markbaserade utrustningen inte omfattar plankorsningar med fel (som normalt skyddas med hjälp av ett tekniskt system) måste förarna följa instruktioner från andra källor.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.14

Rälsförhöjningsbrist används för statisk hastighetsprofil

Väsentlig information för förare av tåg med en sämre (lägre) tolerans för rälsförhöjningsbrist än de för vilka markbaserad ETCS tillhandahåller statiska hastighetsprofiler (Static Speed Profiles, SSP) jämförd med 1.1.1.3.2.14.1

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.14.1

Rälsförhöjningsbrist för andra tågkategorier för vilka markbaserad ETCS är konfigurerad för att tillhandahålla statiska hastighetsprofiler

Väsentlig information för förare av tåg med en sämre (lägre) tolerans för rälsförhöjningsbrist än de för vilka markbaserad ETCS tillhandahåller statiska hastighetsprofiler tillsammans med 1.1.1.3.2.14.

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.15

Orsaker till att en radioblockcentral för ETCS kan avvisa ett tåg.

Förteckning över orsaker som är beroende av infrastrukturförvaltarens val av systemutformning i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.16

Nationella värden avseende ETCS

1.1.1.3.2.16.1

D_NVROLL

Parameter som används av fordonsbaserad ETCS för att övervaka den sträcka som får tillryggaläggas inom ramen för frirullningsskyddet och backningsskyddet, i meter.

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.16.2

Q_NVEMRRLS -

Parameter som anger huruvida tillsättning av nödbroms av andra skäl än nödstopp kan upphävas så snart orsakerna till tillsättningen har försvunnit eller efter det att tåget har stannat helt.

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.16.3

V_NVALLOWOVTRP -

Hastighetsgräns som tillåter föraren att välja funktionen ’Passera’ (km/tim)

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.16.4

V_NVSUPOVTRP -

Hastighetsgräns för funktionen ’Passera’ som övervakas när funktionen är aktiverad (km/tim)

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.16.5

D_NVOVTRP

Maximalt avstånd vid användning av funktionen ’Passera’ för att upphäva nödstopp, i meter

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.16.6

T_NVOVTRP -

Maximal tid vid användning av funktionen ’Passera’ för att upphäva nödstopp, i sekunder

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.16.7

D_NVPOTRP -

Maximalt avstånd för backning efter nödstopp, i meter

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.16.8

T_NVCONTACT -

Maximal tid utan ett säkert meddelande från radioblockcentral innan tåget reagerar, i sekunder.

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.16.9

M_NVCONTACT -

Reaktion från fordonsbaserat system när T_NVCONTACT löper ut:

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.16.10

M_NVDERUN -

Tillåtet att ange förar-ID under körning, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.16.11

Q_NVDRIVER_ADHES -

Parameter som avgör om föraren får ändra den adhesionsfaktor som används av fordonsbaserad ETCS för att beräkna bromskurvorna

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.16.12

Q_NVSBTSMPERM

Tillstånd att använda driftbroms för övervakning av målhastighet

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.16.13

Nationella värden som används för bromsmodellen

Uppsättning parametrar för anpassning av de bromskurvor som beräknas av fordonsbaserad ETCS för att klara infrastrukturförvaltarens krav på noggrannhet, prestanda och säkerhetsmarginaler.

Den innehåller en kopia av innehållet i paket (Packet) 3 eller 203 enligt definition i den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C].

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.17

ID och telefonnummer för radioblockcentral för ERTMS/ETCS

Unik RBC-identifiering (NID_C+NID_RBC) och uppringningsnummer (NID_RADIO) enligt definition i den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.18

Stor metallmassa (Big Metal Mass)

Uppgift om förekomst av metallmassa i platsens närhet som skulle kunna störa det fordonsbaserade systemets läsning av baliser.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.2.19

Funktioner enligt ETCS-systemversion 2.2 eller 3.0 som krävs inom de närmaste 5 åren

Förteckning över funktioner enligt ETCS-systemversion 2.2 eller 3.0 som krävs inom de närmaste 5 åren i enlighet med TSD Trafikstyrning och signalering, punkt 6.1.1.2 och tillägg G

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.3

Radio (RMR) som överensstämmer med TSD

1.1.1.3.3.1

GSM-R-version

Versionsnummer för FRS (Functional Requirements Specification) och SRS (System Requirements Specification) för installerad GSM-R utmed banan, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [E] respektive index [F].

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.3.2

Antal aktiva GSM-R-mobiler (EDOR) eller samtidiga kommunikationssessioner ombord för ETCS nivå 2 som behövs för att genomföra RBC-överlämningar utan att drabbas av en driftsstörning

Antal samtidiga kommunikationssessioner ombord för ETCS nivå 2 som krävs för smidig drift av tåget. Detta avser RBC-hanteringen av kommunikationssessioner. Ej säkerhetskritiskt och utan betydelse för driftskompatibiliteten.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.3.3

Frivilliga GSM-R-funktioner

Användning av frivilliga GSM-R-funktioner som kan förbättra driften på linjen. De används endast för information och utgör inget kriterium för tillträde till nätet.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.3.3.1

Ytterligare information om järnvägsnätets egenskaper

Eventuell ytterligare information om järnvägsnätets egenskaper eller motsvarande dokument från infrastrukturförvaltaren som är tillgängligt och lagras av byrån, exempelvis interferensnivå, som leder till en rekommendation om ytterligare fordonsbaserat skydd

1 januari 2021

1.1.1.3.3.3.2

GPRS för ETCS

Uppgift om huruvida GPRS kan användas för ETCS

1 januari 2021

1.1.1.3.3.3.3

Område för införande av GPRS

Uppgift om området där GPRS kan användas för ETCS.

1 januari 2021

1.1.1.3.3.4

Användning av grupp-ID 555 i GSM-R

Uppgift om huruvida grupp-ID 555 används

16 januari 2020

1.1.1.3.3.5

GSM-R-nät som omfattas av ett roamingavtal

Förteckning över GSM-R-nät som omfattas av ett roamingavtal.

16 januari 2020

1.1.1.3.3.6

Förekomst av GSM-R-roaming till offentliga nät

Förekomst av roaming till offentliga nät.

Om J, ange namnet på det offentliga nätet under parameter 1.1.1.3.3.7:

1 januari 2021

1.1.1.3.3.7

Närmare uppgifter om GSM-R-roaming till offentliga nät

Om roaming till offentliga nät är konfigurerat, ange till vilka nät, för vilka användare och inom vilka områden.

1 januari 2021

1.1.1.3.3.8

Ingen GSM-R-täckning

Uppgift om huruvida det saknas GSM-R-täckning.

1 januari 2021

1.1.1.3.3. 9

Radiosystemkompatibilitet avseende tal

Radiosystemkrav som används för att påvisa teknisk kompatibilitet för tal.

16 januari 2020

1.1.1.3.3.10

Radiosystemkompatibilitet avseende data

Radiosystemkrav som används för att påvisa teknisk kompatibilitet för data.

16 januari 2020

1.1.1.3.3.11

GSM-R-nätet är konfigurerat så att en annan förare kan tvinga fram avregistrering av ett funktionellt nummer

Denna funktion kommer att villkora de tillämpliga driftsreglerna för förare och tågklarerare när de hanterar hyttradio som är registrerad med fel nummer.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.3.12

Radionäts-ID

Unik identitet för det GSM-R-nät där den uppringande mobilen måste registrera sig, enligt definition i den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.4

Tågdetekteringssystem definierade på grundval av frekvensband

1.1.1.3.4.1

Förekomst av tågdetekteringssystem som helt överensstämmer med TSD:n

Uppgift om huruvida det finns några tågdetekteringssystem som är installerade och helt överensstämmer med TSD Trafikstyrning och signalering.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.7.1.1

Typ av tågdetekteringssystem

Uppgift om typer av installerade tågdetekteringssystem.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.4.2

Frekvensband för detektering

Banden för tågdetekteringssystemens frekvenshantering enligt definition i den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [D] och i de specialfall eller tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering när sådana finns tillgängliga.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.4.2.1

Högsta störström

Gränsvärden för högsta störström som tillåts för spårledningar för ett definierat frekvensband.

För tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:er: tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

För tågdetekteringssystem som inte överensstämmer med TSD:er: se artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering

1.1.1.3.4.2.2

Fordonsimpedans

Impedans, enligt definition i den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [D]

För tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:er: tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

För tågdetekteringssystem som inte överensstämmer med TSD:er: se artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering

1.1.1.3.4.2.3

Största magnetfält

Gränsvärden för största magnetfält som tillåts för axelräknare (i dBμA/m) för ett definierat frekvensband.

Detta bör anges i tre dimensioner

För tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:er: tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

För tågdetekteringssystem som inte överensstämmer med TSD:er: se artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering

1.1.1.3.5

Befintliga system för tågskydd

1.1.1.3.5.3

Befintligt system för tågskydd

Uppgift om vilket klass B-system som är installerat.

16 januari 2020

1.1.1.3.6

Befintliga radiosystem

1.1.1.3.6.1

Andra installerade radiosystem (befintliga radiosystem)

Uppgift om installerade befintliga radiosystem.

16 januari 2020

1.1.1.3.7

Andra tågdetekteringssystem

1.1.1.3.7.1.2

Typ av spårledningar eller axelräknare för vilka särskilda kontroller behövs

Hänvisning till den tekniska specifikationen för tågdetekteringssystem, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [D]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.7.1.3

Dokument med förfarande(n) som rör den typ av tågdetekteringssystem som deklareras i 1.1.1.3.7.1.2

Elektroniskt dokument från infrastrukturförvaltaren som lagras av byrån, med exakta värden i enlighet med artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering och den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [D], för den särskilda kontroll som ska utföras för tågdetekteringssystem som anges i 1.1.1.3.7.1.2.

I enlighet med artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering och tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.7.1.4

Avsnitt med tågdetekteringsbegränsning

Specifikt för kontroll av ruttkompatibilitet i det franska nätet.

16 januari 2020

1.1.1.3.8

Övergångar mellan system

1.1.1.3.8.1

Förekomst av omkoppling mellan olika skydds-, styr- och varningssystem under körning

Uppgift om huruvida det förekommer omkoppling mellan olika system under körning.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.8.1.1

Särskilda villkor för omkoppling mellan olika tågskydds-, styr- och varningssystem av klass B

Villkor för omkoppling mellan olika tågskydds-, styr- och varningssystem av klass B

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.8.2

Förekomst av omkoppling mellan olika radiosystem

Uppgift om huruvida det förekommer omkoppling mellan olika radiosystem och avstängning av kommunikationssystem under körning.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.8.2.1

Särskilda instruktioner för omkoppling mellan olika radiosystem

Namn på och eller hänvisning till det dokument där särskilda instruktioner för omkoppling mellan olika radiosystem specificeras

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.8.3

Särskilda tekniska villkor som krävs för omkoppling mellan ERTMS/ETCS och system av klass B

Namn på och eller hänvisning till det dokument där de särskilda villkoren för omkoppling mellan ERTMS/ETCS och system av klass B specificeras

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.9

Parametrar avseende elektromagnetisk interferens

1.1.1.3.9.1

Förekomst av regler för magnetiska fält som avges av ett fordon och sådana reglers överensstämmelse med TSD

Uppgift om huruvida regler finns och om de överensstämmer med TSD:n.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.9.2

Förekomst av regler gällande gränser för övertoner i traktionsströmmen till fordon och sådana reglers överensstämmelse med TSD

Uppgift om huruvida regler finns och om de överensstämmer med TSD:n.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.10

System utmed banan för stört läge

1.1.1.3.10.1

ETCS-nivå för stört läge

Tillämpningsnivå för ERTMS/ETCS för stört läge avseende den markbaserade utrustningen.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.10.2

Andra tågskydds-, styr- och varningssystem för stört läge

Uppgift om förekomst av andra system än ETCS för stört läge.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.11

Bromsrelaterade parametrar

1.1.1.3.11.1

Längsta begärda bromssträcka

Det högsta värdet för bromssträckan (i meter) för ett tåg ska anges för den högsta linjehastigheten.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.1.1.3.11.2

Tillgång till ytterligare information från infrastrukturförvaltaren

Tillgång till ytterligare information från infrastrukturförvaltaren, enligt definitionen i led 2 i punkt 4.2.2.6.2 i TSD Drift- och trafikledning

16 januari 2020

1.1.1.3.11.3

Dokument avseende bromsprestanda tillgängliga från infrastrukturförvaltaren

Elektroniskt dokument från infrastrukturförvaltaren tillgängligt på två EU-språk och lagrat av byrån med ytterligare information, enligt definitionen i led 2 i punkt 4.2.2.6.2 i TSD Drift- och trafikledning

16 januari 2020

1.1.1.3.12

Avsiktligt utelämnad

1.1.1.3.13

Automatiserad tågdrift (ATO)

1.1.1.3.13.1

Automatiseringsgrad för ATO

Automatiseringsgrad för installerad ATO utmed banan.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.13.2

ATO-systemversion

ATO-systemversion i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.13.3

Kommunikationssystem för ATO

Kommunikationssystem för ATO som stöds av markbaserad utrustning

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.14

Signal

1.1.1.3.14.1

Signalens namn

Signalens identifierare

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.14.2

Signaltyp

Signalinformation för sammanställning av linjebok

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.14.3

Plats och riktning

Relativ position på den linje som identifieras i parameter 1.1.0.0.0.2, angivet i km och med angivelse av om signalen avser normal eller motsatt spårriktning

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.14.4

Relativt avstånd till den farliga punkten

Avstånd i meter till den farliga punkten

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.14.5

Längd på stoppförbudsområde

Längd på det område där det är förbjudet att stanna fordonet, värdet angivet i meter

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.3.14.6

Geografisk plats för signalen

Geografiska koordinater i decimalgrader, normalt angivna för signalens position

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.4

Regler och begränsningar

1.1.1.4.1

Förekomst av regler och begränsningar av strikt lokal karaktär

Förekomst av regler och begränsningar av strikt lokal karaktär

1 januari 2021

1.1.1.4.2

Dokument gällande regler eller begränsningar av strikt lokal karaktär som finns att tillgå från infrastrukturförvaltaren

Elektroniskt dokument med ytterligare information från infrastrukturförvaltaren, tillgängligt och lagrat av byrån

1 januari 2021

1.1.1.5

Fordon för vilka ruttkompatibilitet kontrollerats

1.1.1.5.1

Förteckning över fordonstyper som redan har identifierats som kompatibla med trafiklast och bärförmåga för infrastruktur och tågdetekteringssystem

Infrastrukturförvaltarna ska via infrastrukturregistret (RINF) förse järnvägsföretagen med information i form av en förteckning över fordonstyper som är kompatibla med den färdväg för vilken de redan har verifierat kompatibiliteten för parametern ’trafiklast och bärförmåga för infrastruktur och tågdetekteringssystem’, om sådan information finns tillgänglig.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.1.1.5.2

Förteckning över fordon som redan har identifierats som kompatibla med trafiklast och bärförmåga för infrastruktur och tågdetekteringssystem

Infrastrukturförvaltarna ska via RINF förse järnvägsföretagen med information i form av en förteckning över fordon som är kompatibla med den färdväg för vilken de redan har verifierat kompatibiliteten för parametern ’trafiklast och bärförmåga för infrastruktur och tågdetekteringssystem’, om sådan information finns tillgänglig.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2

TRAFIKPLATS

1.2.0.0.0

Allmän information

1.2.0.0.0.1

Trafikplatsens namn

Namn som normalt är kopplat till en stad eller annan tätort eller ett trafikstyrningssyfte.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.0.0.0.2

Unik trafikplatsidentitet

Kod bestående av en landskod och en alfanumerisk trafikplatskod.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.0.0.0.3

Primär platskod för trafikplats

Primär platskod som tagits fram för informationsutbyte i enlighet med TSD:erna för delsystemet för telematikapplikationer

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.0.0.0.4

Typ av trafikplats

Typ av anläggning i fråga om de dominerande driftsfunktionerna.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.0.0.0.4.1

Typ av anläggning för byte av spårvidd

Typ av anläggning för byte av spårvidd

16 januari 2020

1.2.0.0.0.5

Geografiskt läge för trafikplats

Geografiska koordinater i decimalgrader, normalt angivna för trafikplatsens centrum.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.0.0.0.6

Trafikplatsens läge på järnvägen

Kilometerangivelse som tillsammans med linjeidentitet fastställer trafikplatsens läge. Detta gäller normalt trafikplatsens centrum.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.0.0.0.7

Schematisk översikt över trafikplatsen i digital form

Förekomst av en schematisk översikt över trafikplatsen i digital form

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.0.0.0.7.1

Schematisk översikt över trafikplatsen

Dokument med en schematisk översikt över trafikplatsen

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.0.0.0.7.2

Digital schematisk översikt

Schematisk representation av trafikplatsen som WKT-polygon

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.0.0.0.8

Arbetsspråk

Det eller de språk som används av en infrastrukturförvaltare i den operativa driften och som offentliggjorts i infrastrukturförvaltarens beskrivning av järnvägsnätet, för förmedling av drifts- eller säkerhetsrelaterade meddelanden mellan infrastrukturförvaltarens och järnvägsföretagets personal.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1

HUVUDSPÅR

1.2.1.0.0

Allmän information

1.2.1.0.0.1

Kod för infrastrukturförvaltare

Med infrastrukturförvaltare menas varje organ eller företag som särskilt ansvarar för att anlägga och underhålla järnvägsinfrastruktur eller en del av denna.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.0.2

Spåridentitet

Unik spåridentitet eller unikt spårnummer inom trafikplatsen.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.1

Kontrollförklaringar för spår

1.2.1.0.1.1

EG-kontrollförklaring för spår avseende förenlighet med kraven i TSD:er tillämpliga för delsystemet Infrastruktur

Unikt nummer för EG-kontrollförklaring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.1.2

Försäkran om påvisande (EI) (enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2014/881/EU) avseende förenlighet med kraven i TSD:er tillämpliga för delsystemet Infrastruktur

Unikt nummer för försäkran om påvisande (EI) som följer samma formatkrav som specificeras för EG-försäkran i bilaga VII till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.2

Prestandaparametrar

1.2.1.0.2.1

TEN-klassificering av spår

Uppgift om vilken del av det transeuropeiska transportnätet som spåret tillhör.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.2.2

Linjekategori:

Klassificering av en linje i enlighet med TSD Infrastruktur

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.2.3

Del av järnvägskorridor för gods

Uppgift om huruvida linjen ingår i en järnvägskorridor för gods.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.3

Banutformning

1.2.1.0.3.4

Infrastrukturprofiler

Infrastrukturprofiler enligt definition i europeisk standard eller andra lokala infrastrukturprofiler, inklusive nedre eller övre del.

16 januari 2020

1.2.1.0.3.5

Läge på järnväg för särskilda punkter som kräver särskilda kontroller

Läge för särskilda punkter som kräver särskilda kontroller till följd av avvikelser från infrastrukturprofiler som avses i 1.2.1.0.3.4.

16 januari 2020

1.2.1.0.3.6

Dokument med tvärsnitt av de särskilda punkter som kräver särskilda kontroller

Elektroniskt dokument från infrastrukturförvaltaren, tillgängligt och lagrat av byrån, innehållande tvärsnitt av de särskilda punkter som kräver särskilda kontroller till följd av avvikelser från infrastrukturprofiler som avses i 1.2.1.0.3.4. I tillämpliga fall kan en vägledning för kontrollen av den särskilda punkten knytas till dokumentet med tvärsnitt.

16 januari 2020

1.2.1.0.4

Spårparametrar

1.2.1.0.4.1

Nominell spårvidd

Ett värde uttryckt i millimeter som identifierar spårvidden.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.4.2

Användning av virvelströmsbromsar

Uppgift om begränsningar för användning av virvelströmsbromsar.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.0.4.3

Användning av magnetskenbromsar

Uppgift om begränsningar för användning av magnetskenbromsar.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.0.5

Tunnel

1.2.1.0.5.1

Kod för infrastrukturförvaltare

Med infrastrukturförvaltare menas varje organ eller företag som särskilt ansvarar för att anlägga och underhålla järnvägsinfrastruktur eller en del av denna.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.5.2

Tunnelidentitet

Unik tunnelidentitet eller unikt tunnelnummer inom medlemsstaten.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.5.3

EG-kontrollförklaring för tunnel avseende överensstämmelse med TSD-krav som är tillämpliga på järnvägstunnlar

Unikt nummer för EG-kontrollförklaring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.5.4

Försäkran om påvisande (EI) (enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2014/881/EU) för tunnel avseende förenlighet med kraven i TSD:er tillämpliga för järnvägstunnlar

Unikt nummer för försäkran om påvisande (EI) som följer samma formatkrav som specificeras för EG-försäkran i bilaga VII till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.5.5

Tunnellängd

Längden på tunneln i meter, från infartsmynning till utfartsmynning.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.5.6

Förekomst av räddningsplan

Uppgift om huruvida det finns en räddningsplan.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.5.7

Krav på brandsäkerhetskategori för rullande materiel

Kategorisering av hur ett persontåg med brand ombord fortsätter att vara i drift under en fastställd tidsperiod.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.5.8

Krav på nationell brandsäkerhetskategori för rullande materiel

Kategorisering av hur ett persontåg med brand ombord fortsätter att vara i drift under en fastställd tidsperiod, enligt nationella regler om sådana finns.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.5.9

Diesel- eller annan förbränningsmotordrift är tillåten

Uppgift om huruvida det är tillåtet att använda diesel- eller annan förbränningsmotordrift i tunneln

1 januari 2021

1.2.1.0.5.10

Förekomst av gångbanor

Uppgift om förekomst av gångbanor

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.0.5.10.1

Plats för gångbanor

Värde angivet som kilometerpunkt för gångbanans början och längden i m. Flera värden kan anges för varje plats.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.0.5.11

Förekomst av utrymnings- och räddningsplatser

Uppgift om förekomst av utrymnings- och räddningsplatser

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.0.5.11.1

Plats för utrymnings- och räddningsplatser

Värde angivet som kilometerpunkt för utrymnings- och räddningsplatsernas början och längden i m. Flera värden kan anges för varje plats.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.0.6

Plattform

1.2.1.0.6.1

Kod för infrastrukturförvaltare

Med infrastrukturförvaltare menas varje organ eller företag som särskilt ansvarar för att anlägga och underhålla järnvägsinfrastruktur eller en del av denna.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.6.2

Plattformsidentitet

Unik plattformsidentitet eller unikt plattformsnummer inom trafikplatsen.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.6.3

TEN-klassificering av plattform

Anger vilken del av det transeuropeiska transportnätet som plattformen tillhör.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.6.4

Användbar plattformslängd

Den maximala kontinuerliga längden (uttryckt i meter) hos den del av plattformen framför vilken ett tåg avses stå stilla under normala driftsförhållanden, så att passagerare kan stiga på och av tåget, med medräkning av lämpliga stopptoleranser för tåget.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.6.5

Plattformshöjd

Avstånd mellan övre plattformsyta och angränsande spårplan. Värdet är det nominella värdet uttryckt i millimeter.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.6.6

Förekomst av plattformsbaserad hjälp för start av tåg

Uppgift om förekomst av utrustning eller personal för att hjälpa ombordpersonalen att starta tåget.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.6.7

Räckvidd för plattformsutrustning för hjälp med av- och påstigning

Information om nivån för av- och påstigning där hjälputrustningen kan användas.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.1.0.6.8

Plattformens krökning

Angivelse av förekomst av krökning längs plattformen

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.0.7

Kontaktledningssystem

1.2.1.0.7.1

Tillåtelse att vid stillastående ladda elenergi som lagras för traktionsändamål

Punkt där infrastrukturförvaltaren tillåter laddning vid stillastående av elenergi som lagras för traktionsändamål

Senast den 30 juni 2024

1.2.1.0.7.2

Villkor för att tillåta laddning vid stillastående av elenergi som lagras för traktionsändamål

Villkor som fastställts av infrastrukturförvaltaren i ett standardiserat dokument

Senast den 30 juni 2024

1.2.1.0.8

Signal

1.2.1.0.8.1

Signalens namn

Signalens identifierare

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.0.8.2

Signaltyp

Signalinformation för sammanställning av linjebok Denna förteckning ska innefatta ’fasta signaler som skyddar farliga punkter’

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.0.8.3

Plats och riktning

Relativ position i förhållande till den nationella linjen, angivet i km och med angivelse av om signalen avser normal eller motsatt spårriktning

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.0.8.4

Relativt avstånd till den farliga punkten

Avstånd i meter till den farliga punkten

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.0.8.5

Geografisk plats för signalen

Geografiska koordinater i decimalgrader, normalt angivna för signalens position

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1

Delsystem för trafikstyrning och signalering

1.2.1.1.1

System för tågskydd (ETCS) som överensstämmer med TSD

1.2.1.1.1.1

ETCS-nivå

Tillämpningsnivå för markbaserad ETCS-utrustning.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.2

Basversion för ETCS

Basversion för installerad ETCS utmed banan.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.3

Krav på radioburen hastighetshöjning för ETCS för tillträde till linje

Uppgift om huruvida radioburen hastighetshöjning krävs för tillträde till linje av säkerhetsskäl.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.4

Radioburen hastighetshöjning för ETCS installerad utmed banan

Information om installerad markbaserad utrustning med kapacitet att överföra information för radioburen hastighetshöjning genom slinga eller GSM-R för nivå 1-installationer.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.5

Genomförda nationella ETCS-tillämpningar enligt paket 44

Uppgift om huruvida data för nationella tillämpningar överförs mellan spår och tåg.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.6

Förekomst av begränsningar eller villkor för drift

Uppgift om huruvida det finns begränsningar eller villkor på grund av delvis överensstämmelse med TSD Trafikstyrning och signalering

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.8

Fordonsbaserad bekräftelse av tågintegritet (utan förarens medverkan) krävs för tillträde till linje

Uppgift om huruvida fordonsbaserad bekräftelse av tågintegritet krävs för tillträde till linjen av säkerhetsskäl.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.9

ETCS-systemkompatibilitet

ETCS-krav som används för att påvisa teknisk kompatibilitet.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.10

ETCS M_version

ETCS M_version i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.11

Fordonsbaserad säker information om sammansättningens längd (safe consist) som är nödvändig för tillträde till linjen, samt SIL (Safety Integrity Level)

Uppgift om huruvida fordonsbaserad säker information om sammansättningens längd krävs för tillträde till linjen av säkerhetsskäl samt SIL (Safety Integrity Level) som krävs.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.12

Är markbaserat ETCS konstruerat för att överföra spåregenskaper?

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Om den markbaserade utrustningen inte ger information om spåregenskaper måste föraren informeras om sådana egenskaper via alternativa metoder.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.12.1

Spåregenskaper som kan överföras

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.13

Markbaserat ETCS omfattar proceduren för plankorsning eller en likvärdig lösning

Om den markbaserade utrustningen inte omfattar plankorsningar med fel (som normalt skyddas med hjälp av ett tekniskt system) måste förarna följa instruktioner från andra källor.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.14

Rälsförhöjningsbrist används för statisk hastighetsprofil

Väsentlig information för förare av tåg med en sämre (lägre) tolerans för rälsförhöjningsbrist än de för vilka markbaserad ETCS tillhandahåller statiska hastighetsprofiler (Static Speed Profiles, SSP) jämförd med 1.2.1.1.1.14.1

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.14.1

Rälsförhöjningsbrist för andra tågkategorier för vilka markbaserad ETCS är konfigurerad för att tillhandahålla statiska hastighetsprofiler

Väsentlig information för förare av tåg med en sämre (lägre) tolerans för rälsförhöjningsbrist än de för vilka markbaserad ETCS tillhandahåller statiska hastighetsprofiler jämförd med 1.2.1.1.1.14.

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.15

Orsaker till att en radioblockcentral för ETCS kan avvisa ett tåg.

Förteckning över orsaker som är beroende av infrastrukturförvaltarens val av systemutformning i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.16

Nationella värden avseende ETCS

1.2.1.1.1.16.1

D_NVROLL

Parameter som används av fordonsbaserad ETCS för att övervaka den sträcka som får tillryggaläggas inom ramen för frirullningsskyddet och backningsskyddet, i meter.

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.16.2

Q_NVEMRRLS

Parameter som anger huruvida tillsättning av nödbroms av andra skäl än nödstopp kan upphävas så snart orsakerna till tillsättningen har försvunnit eller efter det att tåget har stannat helt.

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.16.3

V_NVALLOWOVTRP

Hastighetsgräns som tillåter föraren att välja funktionen ’Passera’ (km/tim)

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.16.4

V_NVSUPOVTRP

Hastighetsgräns för funktionen ’Passera’ som övervakas när funktionen är aktiverad (km/tim)

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.16.5

D_NVOVTRP

Maximalt avstånd vid användning av funktionen ’Passera’ för att upphäva nödstopp, i meter

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.16.6

T_NVOVTRP

Maximal tid vid användning av funktionen ’Passera’ för att upphäva nödstopp, i sekunder

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.16.7

D_NVPOTRP

Maximalt avstånd för backning efter nödstopp, i meter

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.16.8

T_NVCONTACT

Maximal tid utan ett säkert meddelande från radioblockcentral innan tåget reagerar, i sekunder.

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.16.9

M_NVCONTACT

Reaktion från fordonsbaserat system när T_NVCONTACT löper ut:

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.16.10

M_NVDERUN

Tillåtet att ange förar-ID under körning: I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.16.11

Q_NVDRIVER_ADHES

Parameter som avgör om föraren får ändra den adhesionsfaktor som används av fordonsbaserad ETCS för att beräkna bromskurvorna

I enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.16.12

Q_NVSBTSMPERM

Tillstånd att använda driftbroms för övervakning av målhastighet

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.16.13

Nationella värden som används för bromsmodellen

Uppsättning parametrar för anpassning av de bromskurvor som beräknas av fordonsbaserad ETCS för att klara infrastrukturförvaltarens krav på noggrannhet, prestanda och säkerhetsmarginaler.

Den innehåller en kopia av innehållet i paket (Packet) 3 eller 203 enligt definition i den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C].

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.17

ID och telefonnummer för radioblockcentral för ERTMS/ETCS

Unik RBC-identifiering (NID_C+NID_RBC) och uppringningsnummer (NID_RADIO) enligt definition i den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.18

Stor metallmassa (Big Metal Mass)

Uppgift om förekomst av metallmassa i platsens närhet som skulle kunna störa det fordonsbaserade systemets läsning av baliser.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.1.19

Krav på fordonsbaserade felkorrigeringar för ETCS

Förteckning över oacceptabla fel som påverkar infrastrukturförvaltarens nät och som ska lösas av det fordonsbaserade delsystemet enligt TSD Trafikstyrning och signalering punkt 7.2.10.3 om underhåll av specifikationer

Tolv månader efter ikraftträdandet av TSD Trafikstyrning och signalering och minst tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7.

1.2.1.1.1.20

Funktioner enligt ETCS-systemversion 2.2 eller 3.0 som krävs inom de närmaste 5 åren

Förteckning över funktioner enligt ETCS-systemversion 2.2 eller 3.0 som krävs inom de närmaste 5 åren i enlighet med TSD Trafikstyrning och signalering, punkt 6.1.1.2 och tillägg G

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.2

Radio (RMR) som överensstämmer med TSD

1.2.1.1.2.1

GSM-R-version

Versionsnummer för FRS (Functional Requirements Specification) och SRS (System Requirements Specification) för installerad GSM-R utmed banan, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [E] respektive index [F].

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.2.2

Antal aktiva GSM-R-mobiler (EDOR) eller samtidiga kommunikationssessioner ombord för ETCS nivå 2 som behövs för att genomföra RBC-överlämningar utan att drabbas av en driftsstörning

Antal samtidiga kommunikationssessioner ombord för ETCS nivå 2 som krävs för smidig drift av tåget. Detta avser RBC-hanteringen av kommunikationssessioner. Ej säkerhetskritiskt och utan betydelse för driftskompatibiliteten.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.2.3

Frivilliga GSM-R-funktioner

Användning av frivilliga GSM-R-funktioner som kan förbättra driften på linjen. De används endast för information och utgör inget kriterium för tillträde till nätet.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.2.3.1

Ytterligare information om järnvägsnätets egenskaper

Eventuell ytterligare information om järnvägsnätets egenskaper eller motsvarande dokument från infrastrukturförvaltaren som är tillgängligt och lagras av byrån, exempelvis interferensnivå, som leder till en rekommendation om ytterligare fordonsbaserat skydd

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.2.3.2

GPRS för ETCS

Uppgift om huruvida GPRS kan användas för ETCS

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.2.3.3

Område för införande av GPRS

Uppgift om området där GPRS kan användas för ETCS.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.2.4

Användning av grupp-ID 555 i GSM-R

Uppgift om huruvida grupp-ID 555 används

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.2.5

GSM-R-nät som omfattas av ett roamingavtal

Förteckning över GSM-R-nät som omfattas av ett roamingavtal.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.2.6

Förekomst av GSM-R-roaming till offentliga nät

Förekomst av roaming till offentliga nät.

Om J, ange namnet på det offentliga nätet under parameter 1.2.1.1.2.7:

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.2.7

Närmare uppgifter om GSM-R-roaming till offentliga nät

Om roaming till offentliga nät är konfigurerat, ange till vilka nät, för vilka användare och inom vilka områden.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.2.8

Ingen GSM-R-täckning

Uppgift om huruvida det saknas GSM-R-täckning.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.2.9

Radiosystemkompatibilitet avseende tal

Radiosystemkrav som används för att påvisa teknisk kompatibilitet för tal.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.2.10

Radiosystemkompatibilitet avseende data

Radiosystemkrav som används för att påvisa teknisk kompatibilitet för data.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.2.11

GSM-R-nätet är konfigurerat så att en annan förare kan tvinga fram avregistrering av ett funktionellt nummer

Denna funktion kommer att villkora de tillämpliga driftsreglerna för förare och tågklarerare när de hanterar hyttradio som är registrerad med fel nummer.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.2.12

Särskilda begränsningar som införts av GSM-R-nätets operatör för fordonsbaserade ETCS-enheter som endast kan användas för kretskopplade förbindelser.

Dessa begränsningar är, i tillämpliga fall, avsedda att hantera det begränsade antal kretskopplade radioförbindelser som kan hanteras samtidigt av en radioblockcentral.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.2.13

Radionäts-ID

Unik identitet för det GSM-R-nät där den uppringande mobilen måste registrera sig, enligt definition i den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.3

Tågdetekteringssystem definierade på grundval av frekvensband

1.2.1.1.3.1

Förekomst av tågdetekteringssystem som helt överensstämmer med TSD:n

Uppgift om huruvida det finns några tågdetekteringssystem som är installerade och helt överensstämmer med TSD Trafikstyrning och signalering.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.3.1.1

Typ av tågdetekteringssystem

Uppgift om typer av installerade tågdetekteringssystem.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.3.2

Frekvensband för detektering

Banden för tågdetekteringssystemens frekvenshantering enligt definition i den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [D] och i de specialfall eller tekniska dokument som avses i artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering när sådana finns tillgängliga.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.3.2.1

Högsta störström

Gränsvärden för högsta störström som tillåts för spårledningar för ett definierat frekvensband.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.3.2.2

Fordonsimpedans

Impedans, enligt definition i den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [D]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.3.2.3

Största magnetfält

Gränsvärden för största magnetfält som tillåts för axelräknare (i dBμA/m) för ett definierat frekvensband.

Detta bör anges i tre dimensioner

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.4

Befintliga system för tågskydd

1.2.1.1.4.1

Befintligt system för tågskydd

Uppgift om vilket klass B-system som är installerat.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.5

Befintliga radiosystem

1.2.1.1.5.1

Andra installerade radiosystem (befintliga radiosystem)

Uppgift om installerade befintliga radiosystem.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.6

Andra tågdetekteringssystem

1.2.1.1.6.1

Typ av spårledningar eller axelräknare för vilka särskilda kontroller behövs

Hänvisning till den tekniska specifikationen för tågdetekteringssystem, i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [D]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.6.2

Dokument med förfarande(n) som rör den typ av tågdetekteringssystem som deklareras i 1.2.1.1.6.1

Elektroniskt dokument från infrastrukturförvaltaren som lagras av byrån med exakta värden i enlighet med artikel 13 i TSD Trafikstyrning och signalering och den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [D], för den särskilda kontroll som ska utföras för tågdetekteringssystem som anges i 1.2.1.1.6.1.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.6.3

Avsnitt med tågdetekteringsbegränsning

Specifikt för kontroll av ruttkompatibilitet i det franska nätet.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.7

Övergångar mellan system

1.2.1.1.7.1

Förekomst av omkoppling mellan olika skydds-, styr- och varningssystem under körning

Uppgift om huruvida det förekommer omkoppling mellan olika system under körning.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.7.1.1

Särskilda villkor för omkoppling mellan olika tågskydds-, styr- och varningssystem av klass B

Villkor för omkoppling mellan olika tågskydds-, styr- och varningssystem av klass B

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.7.2

Förekomst av omkoppling mellan olika radiosystem

Uppgift om huruvida det förekommer omkoppling mellan olika radiosystem och avstängning av kommunikationssystem under körning.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.7.2.1

Särskilda instruktioner för omkoppling mellan olika radiosystem

Namn på och eller hänvisning till det dokument där särskilda instruktioner för omkoppling mellan olika radiosystem specificeras

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.7.3

Särskilda tekniska villkor som krävs för omkoppling mellan ERTMS/ETCS och system av klass B

Namn på och eller hänvisning till det dokument där de särskilda villkoren för omkoppling mellan ERTMS/ETCS och system av klass B specificeras

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.8

Parametrar avseende elektromagnetisk interferens

1.2.1.1.8.1

Förekomst av regler för magnetiska fält som avges av ett fordon och sådana reglers överensstämmelse med TSD

Uppgift om huruvida regler finns och om de överensstämmer med TSD:n.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.8.2

Förekomst av regler gällande gränser för övertoner i traktionsströmmen till fordon och sådana reglers överensstämmelse med TSD

Uppgift om huruvida regler finns och om de överensstämmer med TSD:n.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.9

System utmed banan för stört läge

1.2.1.1.9.1

ETCS-nivå för stört läge

Tillämpningsnivå för ERTMS/ETCS för stört läge avseende den markbaserade utrustningen.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.9.2

Andra tågskydds-, styr- och varningssystem för stört läge

Uppgift om förekomst av andra system än ETCS för stört läge.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.10

Automatiserad tågdrift (ATO)

1.2.1.1.10.1

Automatiseringsgrad för ATO

Automatiseringsgrad för installerad ATO utmed banan.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.10.2

ATO-systemversion

ATO-systemversion i enlighet med den specifikation som det hänvisas till i tillägg A-1, index [C]

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.1.1.10.3

Kommunikationssystem för ATO

Kommunikationssystem för ATO som stöds av markbaserad utrustning

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.2

SIDOSPÅR

1.2.2.0.0

Allmän information

1.2.2.0.0.1

Kod för infrastrukturförvaltare

Med infrastrukturförvaltare menas varje organ eller företag som särskilt ansvarar för att anlägga och underhålla järnvägsinfrastruktur eller en del av denna.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.0.2

Sidospårsidentitet

Unik sidospårsidentitet eller unikt sidospårsnummer inom trafikplatsen.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.0.3

TEN-klassificering av sidospår

Uppgift om vilken del av det transeuropeiska transportnätet som sidospåret tillhör.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.1

Kontrollförklaringar för sidospår

1.2.2.0.1.1

EG-kontrollförklaring för sidospår avseende förenlighet med kraven i TSD:er tillämpliga för delsystemet Infrastruktur

Unikt nummer för EG-kontrollförklaring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.1.2

Försäkran om påvisande (EI) (enligt definitionen i rekommendation 2014/881/EU) för sidospår avseende förenlighet med kraven i TSD:er tillämpliga för delsystemet Infrastruktur

Unikt nummer för försäkran om påvisande (EI) som följer samma formatkrav som specificeras för EG-försäkran i bilaga VII till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.2

Prestandaparameter

1.2.2.0.2.1

Användbar sidospårslängd

Total längd på sidospår/uppställningsspår, uttryckt i meter, där tåg kan ställas upp på ett säkert sätt.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.3

Banutformning

1.2.2.0.3.1

Lutning för uppställningsspår

Högsta värde för lutningen, uttryckt i millimeter per meter.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.3.2

Minsta horisontella kurvradie

Minsta horisontella kurvradie, uttryckt i meter.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.3.3

Minsta vertikala kurvradie

Radie för den minsta vertikala kurvan, uttryckt i meter.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.4

Fasta installationer för service av tåg

1.2.2.0.4.1

Förekomst av toalettömning

Uppgift om huruvida det finns en anordning för toalettömning (fast installation för service av tåg) enligt TSD Infrastruktur

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.4.2

Förekomst av utrustning för utvändig rengöring av tåg

Uppgift om huruvida det finns en anordning för yttre rengöring (fast installation för service av tåg) enligt TSD Infrastruktur

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.4.3

Förekomst av vattenpåfyllning

Uppgift om huruvida det finns en anordning för vattenpåfyllning (fast installation för service av tåg) enligt TSD Infrastruktur

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.4.4

Förekomst av bränslepåfyllning

Uppgift om huruvida det finns en anordning för bränslepåfyllning (fast installation för service av tåg) enligt TSD Infrastruktur

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.4.5

Förekomst av sandpåfyllning

Uppgift om huruvida det finns en anordning för sandpåfyllning (fast installation för service av tåg).

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.4.6

Förekomst av elförsörjning vid uppställning

Uppgift om huruvida det finns en anordning för elförsörjning vid uppställning (fast installation för service av tåg).

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.5

Tunnel

1.2.2.0.5.1

Kod för infrastrukturförvaltare

Med infrastrukturförvaltare menas varje organ eller företag som särskilt ansvarar för att anlägga och underhålla järnvägsinfrastruktur eller en del av denna.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.5.2

Tunnelidentitet

Unik tunnelidentitet eller unikt tunnelnummer inom medlemsstaten.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.5.3

EG-kontrollförklaring för tunnel avseende överensstämmelse med TSD-krav som är tillämpliga på järnvägstunnlar

Unikt nummer för EG-kontrollförklaring i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.5.4

Försäkran om påvisande (EI) (enligt definitionen i kommissionens rekommendation 2014/881/EU) för tunnel avseende förenlighet med kraven i TSD:er tillämpliga för järnvägstunnlar

Unikt nummer för försäkran om påvisande (EI) som följer samma formatkrav som specificeras för EG-försäkran i bilaga VII till kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.5.5

Tunnellängd

Längden på tunneln i meter, från infartsmynning till utfartsmynning.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.5.6

Förekomst av räddningsplan

Uppgift om huruvida det finns en räddningsplan.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.5.7

Krav på brandsäkerhetskategori för rullande materiel

Kategorisering av hur ett persontåg med brand ombord fortsätter att vara i drift under en fastställd tidsperiod.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.5.8

Krav på nationell brandsäkerhetskategori för rullande materiel

Kategorisering av hur ett persontåg med brand ombord fortsätter att vara i drift under en fastställd tidsperiod, enligt nationella regler om sådana finns.

I enlighet med genomförandebeslut 2014/880/EU och senast den 16 mars 2019

1.2.2.0.5.9

Förekomst av gångbanor

Uppgift om förekomst av gångbanor

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.2.0.5.9.1

Plats för gångbanor

Värde angivet som kilometerpunkt för gångbanans början och längden i m. Flera värden kan anges för varje plats.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.2.0.5.10

Förekomst av utrymnings- och räddningsplatser

Uppgift om förekomst av utrymnings- och räddningsplatser

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.2.0.5.10.1

Plats för utrymnings- och räddningsplatser

Värde angivet som kilometerpunkt för utrymnings- och räddningsplatsernas början och längden i m. Flera värden kan anges för varje plats.

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7

1.2.2.0.6

Kontaktledningssystem

1.2.2.0.6.1

Maximalt strömuttag per strömavtagare vid stillastående tåg

Uppgift om högsta tillåtna strömuttag per tåg vid stillastående, uttryckt i ampere.

16 januari 2020 för likströmssystem

30 juni 2024 för växelströmssystem

1.2.3

Regler och begränsningar

1.2.3.1

Förekomst av regler och begränsningar av strikt lokal karaktär

Förekomst av regler och begränsningar av strikt lokal karaktär

1 januari 2021

1.2.3.2

Dokument gällande regler eller begränsningar av strikt lokal karaktär som finns att tillgå från infrastrukturförvaltaren

Elektroniskt dokument med ytterligare information från infrastrukturförvaltaren, tillgängligt och lagrat av byrån

1 januari 2021

1.2.4

Farbarhet

1.2.4.1

Intern anslutning

Beskriver interna anslutningar mellan trafikplatsens spår och presenteras som en nätrelation från/till, där ’från’ och ’till’ är namnen på de anslutna spåren

Tolv månader efter offentliggörandet av den tillämpningsguide som avses i artikel 7”

| (6) | Punkt 4.1 ska ändras på följande sätt:
  Första stycket ska ersättas med följande:

  ”Infrastrukturregistret ska ha följande systemarkitektur:” |
| --- | --- |

(6)

Punkt 4.1 ska ändras på följande sätt:

Första stycket ska ersättas med följande:

”Infrastrukturregistret ska ha följande systemarkitektur:”

| (7) | Figur 1 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

(7)

Figur 1 ska ersättas med följande:

Image 121

| (8) | Punkt 4.2 ska ersättas med följande:

  ”RINF-applikationen ska vara en webbaserad applikation som tas fram, förvaltas, underhålls och administreras av byrån.
  Byrån ska ge infrastrukturförvaltarna tillgång till följande filer och dokument som ska användas för att lägga in data i RINF-applikationen:






  (a) | Användarhandbok. |
| --- | --- | --- |

(8)

Punkt 4.2 ska ersättas med följande:

”RINF-applikationen ska vara en webbaserad applikation som tas fram, förvaltas, underhålls och administreras av byrån.

Byrån ska ge infrastrukturförvaltarna tillgång till följande filer och dokument som ska användas för att lägga in data i RINF-applikationen:

(a)

Användarhandbok.

| (b) | Specifikation av filstrukturen för dataöverföring. |
| --- | --- |

(b)

Specifikation av filstrukturen för dataöverföring.

| (c) | Beskrivning av koder för framtagning av filerna och en vägledning som beskriver valideringsprocessen för de överförda filerna. |
| --- | --- |

(c)

Beskrivning av koder för framtagning av filerna och en vägledning som beskriver valideringsprocessen för de överförda filerna.

| (d) | ERA Vocabulary.” |
| --- | --- |

(d)

ERA Vocabulary.”

| (9) | Punkt 4.3 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Punkt a ska ersättas med följande:






  ”a) | Användaradministration: byrån måste kunna hantera användarnas åtkomsträttigheter.” |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Punkt 4.3 ska ändras på följande sätt:

(a)

Punkt a ska ersättas med följande:

”a)

Användaradministration: byrån måste kunna hantera användarnas åtkomsträttigheter.”

| (b) | Punkt b ska ersättas med följande:






  ”b) | Granskning av loggar: RINF-applikationen måste göra det möjligt att se aktivitetsloggarna för registrerade användare, konnektivitet och autentisering.” |
| --- | --- | --- |

(b)

Punkt b ska ersättas med följande:

”b)

Granskning av loggar: RINF-applikationen måste göra det möjligt att se aktivitetsloggarna för registrerade användare, konnektivitet och autentisering.”

| (c) | Punkterna d–n ska ersättas med följande:






  ”d) | Sökning efter uppgifter i infrastrukturregistret, däribland om trafikplatser och/eller banavsnitt, vilket innefattar datum för uppgifters giltighet. |
| --- | --- | --- |

(c)

Punkterna d–n ska ersättas med följande:

”d)

Sökning efter uppgifter i infrastrukturregistret, däribland om trafikplatser och/eller banavsnitt, vilket innefattar datum för uppgifters giltighet.

| e) | Visuell representation av uppgifter i infrastrukturregistret som möjliggör offentliggörande av tematiska kartor. |
| --- | --- |

e)

Visuell representation av uppgifter i infrastrukturregistret som möjliggör offentliggörande av tematiska kartor.

| f) | Förteckning över spår på banavsnitt och trafikplatser som ingår i en färdväg som har definierats av användaren, och export av data i posterna. |
| --- | --- |

f)

Förteckning över spår på banavsnitt och trafikplatser som ingår i en färdväg som har definierats av användaren, och export av data i posterna.

| g) | Leverans av en tidsstämplad exportfil varje gång exporten av egenskaper som är resultatet av en sökning är avsedd att användas av ett järnvägsföretag i enlighet med artikel 23.1 i direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

g)

Leverans av en tidsstämplad exportfil varje gång exporten av egenskaper som är resultatet av en sökning är avsedd att användas av ett järnvägsföretag i enlighet med artikel 23.1 i direktiv (EU) 2016/797.

| h) | Programmeringsgränssnitt (API) och/eller öppen ändpunkt för sökningar (open querying endpoint). |
| --- | --- |

h)

Programmeringsgränssnitt (API) och/eller öppen ändpunkt för sökningar (open querying endpoint).

| i) | Validering, överföring och mottagande av dataset som erhålls från en infrastrukturförvaltare.” |
| --- | --- |

i)

Validering, överföring och mottagande av dataset som erhålls från en infrastrukturförvaltare.”

| (10) | Punkt 4.4 ska ersättas med följande:
  ”4.4   Användningssätt

  Systemet med infrastrukturregistret ska tillhandahålla tre huvudsakliga gränssnitt via RINF-applikationen:






  (a) | Ett som infrastrukturförvaltarna ska använda för att lämna in sina data. |
| --- | --- | --- |

(10)

Punkt 4.4 ska ersättas med följande:

”4.4   Användningssätt

Systemet med infrastrukturregistret ska tillhandahålla tre huvudsakliga gränssnitt via RINF-applikationen:

(a)

Ett som infrastrukturförvaltarna ska använda för att lämna in sina data.

| (b) | Ett som RINF-applikationens användare ska använda för att ansluta till systemet och hämta information. |
| --- | --- |

(b)

Ett som RINF-applikationens användare ska använda för att ansluta till systemet och hämta information.

| (c) | Ett som järnvägsföretagen ska använda för att abonnera på meddelanden om ändringar som rör den infrastruktur som de trafikerar. |
| --- | --- |

(c)

Ett som järnvägsföretagen ska använda för att abonnera på meddelanden om ändringar som rör den infrastruktur som de trafikerar.

Data som läggs in av infrastrukturförvaltarna i RINF-applikationens centrala databas ska offentliggöras utan några ändringar.

RINF-applikationens grundläggande funktioner ska göra det möjligt för användare att söka efter och hämta uppgifter från infrastrukturregistret.

RINF-applikationen ska lagra kompletta historiska register över alla data som har gjorts tillgängliga av infrastrukturförvaltarna. Dessa register ska sparas i två år från och med det datum då berörda data dras tillbaka.

Byrån ska, i egenskap av RINF-applikationens administratör, ge användare åtkomst när begär detta. Frågor som ställs av RINF-applikationens användare ska besvaras inom 24 timmar från den tidpunkt då frågan ställs. Infrastrukturförvaltarna ska kunna hålla sina data uppdaterade direkt i infrastrukturregistret i enlighet med specifikationerna i tabell 1 och skicka dessa till RINF-applikationen i enlighet med artikel 5.

Infrastrukturförvaltarna ska överföra filerna till RINF-applikationen via ett särskilt gränssnitt som tillhandahålls för detta ändamål. En särskild modul ska underlätta valideringen och överföringen av data.”

| (11) | Punkt 5 ska ändras på följande sätt:






  (a) | Första stycket ska ersättas med följande:

  ”Tillämpningsguiden för de gemensamma specifikationerna som avses i artikel 7 ska offentliggöras av byrån på dess webbplats och uppdateras när så är lämpligt, i enlighet med ERA Vocabulary som avses i artikel 7a och som det hänvisas till i tillägg A-1, index [A].” |
| --- | --- | --- |

(11)

Punkt 5 ska ändras på följande sätt:

(a)

Första stycket ska ersättas med följande:

”Tillämpningsguiden för de gemensamma specifikationerna som avses i artikel 7 ska offentliggöras av byrån på dess webbplats och uppdateras när så är lämpligt, i enlighet med ERA Vocabulary som avses i artikel 7a och som det hänvisas till i tillägg A-1, index [A].”

| (b) | I tredje stycket ska punkt a utgå. |
| --- | --- |

(b)

I tredje stycket ska punkt a utgå.

| (12) | Ett nytt tillägg enligt följande ska läggas till som tillägg A:


  ””Tillägg A
  Tekniska specifikationer som det hänvisas till i denna förordning
  A-1   
  Tekniska dokument (tillgängliga på ERA:s webbplats)










  Innehållsförteckning | Egenskap som ska bedömas | Punkt i infrastrukturregistret (RINF) | Obligatorisk punkt i tekniskt dokument |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| [A] | ERA-vokabulär (ERA Vocabulary)


  ERA/TD/Vocabulary version 3.0.0 (publicerad 2023-03-29) |
| [B] | ERA:s tekniska dokument om kodifiering av kombitransport


  ERA/TD/2023-01/CCT version 1.1 (publicerad 2023-03-21) |
| [B.1] | Kodifiering av linjer | Tabell 1
  1.1.1.1.3.4
  1.1.1.1.3.5
  1.1.1.1.3.8
  1.1.1.1.3.9 | 2.1 |
| [C] | SUBSET-026


  System Requirements Specification (SRS)


  TSD Trafikstyrning och signalering, tillägg A, index [4] |
| [C.1] | ETCS M_version | Tabell 1
  1.1.1.3.2.10
  1.2.1.1.1.10 | Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.79 |
| [C.2] | Markbaserat ETCS konstruerat för att överföra spåregenskaper | Tabell 1
  1.1.1.3.2.12
  1.1.1.3.2.12.1
  1.2.1.1.1.12
  1.2.1.1.1.12.1 | Kapitel 5 avsnitt 5.18.1.1 |
| [C.3] | Rälsförhöjningsbrist som används för statisk hastighetsprofil (SSP) | Tabell 1
  1.1.1.3.2.14
  1.1.1.3.2.14.1
  1.2.1.1.1.14
  1.2.1.1.1.14.1 | Kapitel 7, avsnitt 7.5.1.82.1 |
| [C.4] | Avvisande av ett tåg av en ETCS-radioblockcentral | Tabell 1
  1.1.1.3.2.15
  1.2.1.1.1.15 | Kapitel 5, avsnitt 5.4 |
| [C.5] | Nationella värden avseende ETCS | Tabell 1
  1.1.1.3.2.16.1
  1.2.1.1.1.16.1 | Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.17 |
| Tabell 1
  1.1.1.3.2.16.2
  1.2.1.1.1.16.2 | Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.123 |
| Tabell 1
  1.1.1.3.2.16.3
  1.2.1.1.1.16.3 | Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.161 |
| Tabell 1
  1.1.1.3.2.16.4
  1.2.1.1.1.16.4 | Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.163 |
| Tabell 1
  1.1.1.3.2.16.5
  1.2.1.1.1.16.5 | Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.15 |
| Tabell 1
  1.1.1.3.2.16.6
  1.2.1.1.1.16.6 | Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.149 |
| Tabell 1
  1.1.1.3.2.16.7
  1.2.1.1.1.16.7 | Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.16 |
| Tabell 1
  1.1.1.3.2.16.8
  1.2.1.1.1.16.8 | Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.148 |
| Tabell 1
  1.1.1.3.2.16.9
  1.2.1.1.1.16.9 | Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.74 |
| | | Tabell 1
  1.1.1.3.2.16.10
  1.2.1.1.1.16.10 | Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.75 |
| Tabell 1
  1.1.1.3.2.16.11
  1.2.1.1.1.16.11 | Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.122 |
| Tabell 1
  1.1.1.3.2.16.13
  1.2.1.1.1.16.13 | — | Paket 3 (för M_VERSION över 2.0): Kapitel 7, 7.4.2.1.1 |

(12)

Ett nytt tillägg enligt följande ska läggas till som tillägg A:

””Tillägg A

Tekniska specifikationer som det hänvisas till i denna förordning

A-1   
  Tekniska dokument (tillgängliga på ERA:s webbplats)

Innehållsförteckning

Egenskap som ska bedömas

Punkt i infrastrukturregistret (RINF)

Obligatorisk punkt i tekniskt dokument

[A]

ERA-vokabulär (ERA Vocabulary)

ERA/TD/Vocabulary version 3.0.0 (publicerad 2023-03-29)

[B]

ERA:s tekniska dokument om kodifiering av kombitransport

ERA/TD/2023-01/CCT version 1.1 (publicerad 2023-03-21)

[B.1]

Kodifiering av linjer

Tabell 1

1.1.1.1.3.4

1.1.1.1.3.5

1.1.1.1.3.8

1.1.1.1.3.9

2.1

[C]

SUBSET-026

System Requirements Specification (SRS)

TSD Trafikstyrning och signalering, tillägg A, index [4]

[C.1]

ETCS M_version

Tabell 1

1.1.1.3.2.10

1.2.1.1.1.10

Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.79

[C.2]

Markbaserat ETCS konstruerat för att överföra spåregenskaper

Tabell 1

1.1.1.3.2.12

1.1.1.3.2.12.1

1.2.1.1.1.12

1.2.1.1.1.12.1

Kapitel 5 avsnitt 5.18.1.1

[C.3]

Rälsförhöjningsbrist som används för statisk hastighetsprofil (SSP)

Tabell 1

1.1.1.3.2.14

1.1.1.3.2.14.1

1.2.1.1.1.14

1.2.1.1.1.14.1

Kapitel 7, avsnitt 7.5.1.82.1

[C.4]

Avvisande av ett tåg av en ETCS-radioblockcentral

Tabell 1

1.1.1.3.2.15

1.2.1.1.1.15

Kapitel 5, avsnitt 5.4

[C.5]

Nationella värden avseende ETCS

Tabell 1

1.1.1.3.2.16.1

1.2.1.1.1.16.1

Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.17

Tabell 1

1.1.1.3.2.16.2

1.2.1.1.1.16.2

Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.123

Tabell 1

1.1.1.3.2.16.3

1.2.1.1.1.16.3

Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.161

Tabell 1

1.1.1.3.2.16.4

1.2.1.1.1.16.4

Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.163

Tabell 1

1.1.1.3.2.16.5

1.2.1.1.1.16.5

Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.15

Tabell 1

1.1.1.3.2.16.6

1.2.1.1.1.16.6

Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.149

Tabell 1

1.1.1.3.2.16.7

1.2.1.1.1.16.7

Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.16

Tabell 1

1.1.1.3.2.16.8

1.2.1.1.1.16.8

Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.148

Tabell 1

1.1.1.3.2.16.9

1.2.1.1.1.16.9

Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.74

Tabell 1

1.1.1.3.2.16.10

1.2.1.1.1.16.10

Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.75

Tabell 1

1.1.1.3.2.16.11

1.2.1.1.1.16.11

Kapitel 7 avsnitt 7.5.1.122

Tabell 1

1.1.1.3.2.16.13

1.2.1.1.1.16.13

—

Paket 3 (för M_VERSION över 2.0): Kapitel 7, 7.4.2.1.1

| — | Paket 203 (för M_VERSION 1.1): SRS, kapitel 6, 6.5.1.5.22 |
| --- | --- |

—

Paket 203 (för M_VERSION 1.1): SRS, kapitel 6, 6.5.1.5.22

[C.6]

ID och telefonnummer för radioblockcentral för ERTMS/ETCS

Tabell 1

1.1.1.3.2.17

1.2.1.1.1.17

Kapitel 7, 7.5.1.86, 7.5.1.95 och 7.5.1.96

[C.7]

GSM-R-version

Tabell 1

1.1.1.3.3.1

1.2.1.1.2.1

Relevant(a) punkt(er)

[C.8]

Radionäts-ID

Tabell 1

1.1.1.3.3.13

1.2.1.1.2.13

Kapitel 7, 7.5.1.91.1

[C.9]

ATO-systemversion

Tabell 1

1.1.1.3.13.2

1.2.1.1.10.2

Kapitel 1, 1.0.0

[D]

ERA/ERTMS/033281 – V 5.0

Gränssnitt mellan markbaserad trafikstyrning och signalering och andra delsystem

TSD Trafikstyrning och signalering, tillägg A, index [77]

[D.1]

Frekvensband för detektering

Tabell 1

1.1.1.3.4.2

1.2.1.1.3.2

Relevant(a) punkt(er)

[D.2]

Fordonsimpedans

Tabell 1

1.1.1.3.4.2.2

1.2.1.1.3.2.2

3.2.2.1

[D.3]

Typ av spårledning

Tabell 1

1.1.1.3.7.1.2

1.2.1.1.6.1

Relevant(a) punkt(er)

[D.4]

Typ av axelräknare

Tabell 1

1.1.1.3.7.1.2

1.2.1.1.6.1

Relevant(a) punkt(er)

[E]

EIRENE FRS

GSM-R Functional requirements specification

TSD Trafikstyrning och signalering, tillägg A, index [32]

[E.1]

GSM-R-version

1.1.1.3.3.1

1.2.1.1.2.1

Relevant(a) punkt(er)

[F]

EIRENE SRS

GSM-R System Requirements Specification

TSD Trafikstyrning och signalering, tillägg A, index [33]

[F.1]

GSM-R-version

1.1.1.3.3.1

1.2.1.1.2.1

Relevant(a) punkt(er)

A-2   
  Standarder

| Innehållsförteckning | Egenskap som ska bedömas | Punkt i infrastrukturregistret (RINF) | Obligatorisk punkt i tekniskt dokument |
| --- | --- | --- | --- |
| [1] | EN 50163:2004


  Matningsspänningar för traktionssystem |
| [1.1] | Umax2 | Tabell 1
  1.1.1.2.2.1.3 | Tabell 1 |

Innehållsförteckning

Egenskap som ska bedömas

Punkt i infrastrukturregistret (RINF)

Obligatorisk punkt i tekniskt dokument

[1]

EN 50163:2004

Matningsspänningar för traktionssystem

[1.1]

Umax2

Tabell 1

1.1.1.2.2.1.3

Tabell 1

---

| 8.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 222/380 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 222/380

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1695

av den 10 augusti 2023

om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemen för trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av förordning (EU) 2016/919

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (1), särskilt artikel 5.11, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EU) 2016/919 (2) fastställs den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemen för trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EU) 2016/919 (2) fastställs den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemen för trafikstyrning och signalering.

| (2) | Enligt artikel 3.5 b och 3.5 f i kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 (3) ska översyner göras av TSD:er för att ta hänsyn till utvecklingen av unionens järnvägssystem och tillhörande forsknings- och innovationsaktiviteter, och för att uppdatera hänvisningar till standarder. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 3.5 b och 3.5 f i kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 (3) ska översyner göras av TSD:er för att ta hänsyn till utvecklingen av unionens järnvägssystem och tillhörande forsknings- och innovationsaktiviteter, och för att uppdatera hänvisningar till standarder.

| (3) | Den 24 januari 2020 bad kommissionen, i enlighet med artikel 19.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 (4), Europeiska unionens järnvägsbyrå (byrån) att utarbeta rekommendationer om genomförande av ett urval av de särskilda mål som fastställs i artiklarna 3 och 7 i det delegerade beslutet (EU) 2017/1474. |
| --- | --- |

(3)

Den 24 januari 2020 bad kommissionen, i enlighet med artikel 19.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 (4), Europeiska unionens järnvägsbyrå (byrån) att utarbeta rekommendationer om genomförande av ett urval av de särskilda mål som fastställs i artiklarna 3 och 7 i det delegerade beslutet (EU) 2017/1474.

| (4) | Den 30 juni 2022 utfärdade byrån en rekommendation avseende delsystemen för trafikstyrning och signalering (ERA-REC-1175-1218-2022/REC). Denna förordning bygger på den rekommendationen. |
| --- | --- |

(4)

Den 30 juni 2022 utfärdade byrån en rekommendation avseende delsystemen för trafikstyrning och signalering (ERA-REC-1175-1218-2022/REC). Denna förordning bygger på den rekommendationen.

| (5) | Det befintliga regelverket bör moderniseras för att möjliggöra nya funktioner i samband med järnvägsnätens digitalisering. Effektivitet och hållbarhet bör förbättras för godstransporter på järnväg genom ytterligare harmonisering av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) och en bredare och mer systematisk utbyggnad av ERTMS i hela unionen, särskilt i det transeuropeiska transportnätet. |
| --- | --- |

(5)

Det befintliga regelverket bör moderniseras för att möjliggöra nya funktioner i samband med järnvägsnätens digitalisering. Effektivitet och hållbarhet bör förbättras för godstransporter på järnväg genom ytterligare harmonisering av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) och en bredare och mer systematisk utbyggnad av ERTMS i hela unionen, särskilt i det transeuropeiska transportnätet.

| (6) | De nya funktioner som hör samman med järnvägsnätens digitalisering, och som identifieras i byråns lägesrapport om ERTMS på längre sikt, krävde en uppdatering av TSD:n för delsystemen för trafikstyrning och signalering. Ny teknik som järnvägssektorn efterfrågade gällde det framtida mobilkommunikationssystemet för järnväg (FRMCS, Future Railway Mobile Communication System), automatiserad tågdrift (ATO, Automatic Train Operation), avancerad tågpositionering och digitala automatkoppel. |
| --- | --- |

(6)

De nya funktioner som hör samman med järnvägsnätens digitalisering, och som identifieras i byråns lägesrapport om ERTMS på längre sikt, krävde en uppdatering av TSD:n för delsystemen för trafikstyrning och signalering. Ny teknik som järnvägssektorn efterfrågade gällde det framtida mobilkommunikationssystemet för järnväg (FRMCS, Future Railway Mobile Communication System), automatiserad tågdrift (ATO, Automatic Train Operation), avancerad tågpositionering och digitala automatkoppel.

| (7) | I och med denna revidering införs därför både de fullständiga specifikationer för automatiserad tågdrift (automatiseringsgrad 2) och det gränssnitt till FRMCS som fanns tillgängliga. Fullständiga specifikationer för FRMCS, avancerad tågpositionering och digitala automatkoppel fanns ännu inte tillgängliga på grund av behovet av ytterligare utveckling. |
| --- | --- |

(7)

I och med denna revidering införs därför både de fullständiga specifikationer för automatiserad tågdrift (automatiseringsgrad 2) och det gränssnitt till FRMCS som fanns tillgängliga. Fullständiga specifikationer för FRMCS, avancerad tågpositionering och digitala automatkoppel fanns ännu inte tillgängliga på grund av behovet av ytterligare utveckling.

| (8) | För att hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen kan det komma att krävas innovativa lösningar som inte överensstämmer med de specifikationer som anges i bilaga I eller på vilka de bedömningsmetoder som anges i bilaga I inte kan tillämpas. Sådana innovativa lösningar, särskilt de som kommer från det gemensamma företaget Europe's Rail (ERJU, Europe’s Rail Joint Undertaking), bör främjas och ett frivilligt införande av dem bör tillåtas på vissa villkor. För detta ändamål är det lämpligt att tillhandahålla en harmoniserad process för samtliga medlemsstaters validering av sådana innovativa lösningar för frivilligt införande. |
| --- | --- |

(8)

För att hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen kan det komma att krävas innovativa lösningar som inte överensstämmer med de specifikationer som anges i bilaga I eller på vilka de bedömningsmetoder som anges i bilaga I inte kan tillämpas. Sådana innovativa lösningar, särskilt de som kommer från det gemensamma företaget Europe's Rail (ERJU, Europe’s Rail Joint Undertaking), bör främjas och ett frivilligt införande av dem bör tillåtas på vissa villkor. För detta ändamål är det lämpligt att tillhandahålla en harmoniserad process för samtliga medlemsstaters validering av sådana innovativa lösningar för frivilligt införande.

| (9) | I kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1730 (5) fastställs harmoniserade villkor för tillgänglighet och effektiv användning avseende radiospektrum för mobil radio för järnväg (RMR, Railway Mobile Radio). Medlemsstaterna är skyldiga att använda dessa frekvenser för att planera utbyggnaden av FRMCS. |
| --- | --- |

(9)

I kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1730 (5) fastställs harmoniserade villkor för tillgänglighet och effektiv användning avseende radiospektrum för mobil radio för järnväg (RMR, Railway Mobile Radio). Medlemsstaterna är skyldiga att använda dessa frekvenser för att planera utbyggnaden av FRMCS.

| (10) | Det europeiska tågkontrollsystemet (ETCS) är det huvudsakliga signalerings- och trafikstyrningssystemet som används som en del av ERTMS. För att anpassa det till järnvägssektorns aktuella behov införs i den senaste uppdateringen av ETCS, dvs. basversion 4, två nya systemversioner av ETCS (systemversion 2.2 och systemversion 3.0), och de ingår också i denna revidering. Systemversion 2.2 är helt bakåtkompatibel. Systemversion 3.0 är inte kompatibel eftersom den omfattar fordonsbaserade funktioner som krävs när det markbaserade delsystemet införs. |
| --- | --- |

(10)

Det europeiska tågkontrollsystemet (ETCS) är det huvudsakliga signalerings- och trafikstyrningssystemet som används som en del av ERTMS. För att anpassa det till järnvägssektorns aktuella behov införs i den senaste uppdateringen av ETCS, dvs. basversion 4, två nya systemversioner av ETCS (systemversion 2.2 och systemversion 3.0), och de ingår också i denna revidering. Systemversion 2.2 är helt bakåtkompatibel. Systemversion 3.0 är inte kompatibel eftersom den omfattar fordonsbaserade funktioner som krävs när det markbaserade delsystemet införs.

| (11) | För att uppnå ytterligare harmonisering av ERTMS innebär denna revidering, utöver nya sammanhängande övergångs- och migreringsregler, att ett robust förfarande för att korrigera fel i specifikationerna säkerställs, att utrymmet för partiell uppfyllelse minskas och att behovet av kompatibilitetskontroller fasas ut. |
| --- | --- |

(11)

För att uppnå ytterligare harmonisering av ERTMS innebär denna revidering, utöver nya sammanhängande övergångs- och migreringsregler, att ett robust förfarande för att korrigera fel i specifikationerna säkerställs, att utrymmet för partiell uppfyllelse minskas och att behovet av kompatibilitetskontroller fasas ut.

| (12) | De nya övergångs- och migreringsreglerna har utvecklats för att skapa en enhetlig ram för utbyggnaden av nya funktioner i järnvägsnätet som rör TSD Trafikstyrning och signalering. Syftet med dessa regler är att säkerställa en balans mellan järnvägsaktörernas intressen, särskilt mellan infrastrukturförvaltarnas och järnvägsföretagens intressen. |
| --- | --- |

(12)

De nya övergångs- och migreringsreglerna har utvecklats för att skapa en enhetlig ram för utbyggnaden av nya funktioner i järnvägsnätet som rör TSD Trafikstyrning och signalering. Syftet med dessa regler är att säkerställa en balans mellan järnvägsaktörernas intressen, särskilt mellan infrastrukturförvaltarnas och järnvägsföretagens intressen.

| (13) | Med tanke på att ERTMS är ett komplext programvarubaserat system som kräver aktivt underhåll av specifikationer bör byrån i egenskap av systemansvarig myndighet för ERTMS stödja att fel i ERTMS-specifikationerna korrigeras. För att säkerställa säkerhet och driftskompatibilitet bör förfarandet för att genomföra dessa felkorrigeringar, i driftskompatibilitetskomponenterna och i delsystemen för trafikstyrning och signalering, specificeras. |
| --- | --- |

(13)

Med tanke på att ERTMS är ett komplext programvarubaserat system som kräver aktivt underhåll av specifikationer bör byrån i egenskap av systemansvarig myndighet för ERTMS stödja att fel i ERTMS-specifikationerna korrigeras. För att säkerställa säkerhet och driftskompatibilitet bör förfarandet för att genomföra dessa felkorrigeringar, i driftskompatibilitetskomponenterna och i delsystemen för trafikstyrning och signalering, specificeras.

| (14) | Fullständig TSD-överensstämmelse säkerställer att det gemensamma europeiska järnvägsområdet uppnås ur teknisk synvinkel. Det säkerställer driftskompatibla fordon och ökar deras potentiella återanvändningsvärde. En möjlighet till partiell uppfyllelse ansågs ursprungligen vara nödvändig för att ta hänsyn till vissa nationella begränsningar, men för att uppnå ovannämnda mål bör tillämpningsområdet för denna möjlighet minskas avsevärt genom denna förordning. |
| --- | --- |

(14)

Fullständig TSD-överensstämmelse säkerställer att det gemensamma europeiska järnvägsområdet uppnås ur teknisk synvinkel. Det säkerställer driftskompatibla fordon och ökar deras potentiella återanvändningsvärde. En möjlighet till partiell uppfyllelse ansågs ursprungligen vara nödvändig för att ta hänsyn till vissa nationella begränsningar, men för att uppnå ovannämnda mål bör tillämpningsområdet för denna möjlighet minskas avsevärt genom denna förordning.

| (15) | När ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering samverkar med ett markbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering kan inte ens en lyckad certifieringsprocess alltid förhindra att ett av delsystemen vid upprepade tillfällen och under vissa förhållanden brister i den funktion eller de prestanda som avsetts. Därför bör kontroller göras för att visa att delsystemen för trafikstyrning och signalering är kompatibla inom fordonets område för användning. |
| --- | --- |

(15)

När ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering samverkar med ett markbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering kan inte ens en lyckad certifieringsprocess alltid förhindra att ett av delsystemen vid upprepade tillfällen och under vissa förhållanden brister i den funktion eller de prestanda som avsetts. Därför bör kontroller göras för att visa att delsystemen för trafikstyrning och signalering är kompatibla inom fordonets område för användning.

| (16) | Dessa kontroller bör övervägas som en tillfällig åtgärd för att öka vissheten om den tekniska kompatibiliteten mellan delsystemen. De principer som gäller dessa kontroller bör vara transparenta och bana vägen för ytterligare harmonisering. Man bör prioritera möjligheten att utföra dessa kontroller i ett laboratorium med förhållanden som motsvarar den markbaserade konfiguration som kommer att tillhandahållas av infrastrukturförvaltaren. För att minska kontrollerna till ett minimum bör medlemsstaterna främja harmonisering inom sin infrastruktur. |
| --- | --- |

(16)

Dessa kontroller bör övervägas som en tillfällig åtgärd för att öka vissheten om den tekniska kompatibiliteten mellan delsystemen. De principer som gäller dessa kontroller bör vara transparenta och bana vägen för ytterligare harmonisering. Man bör prioritera möjligheten att utföra dessa kontroller i ett laboratorium med förhållanden som motsvarar den markbaserade konfiguration som kommer att tillhandahållas av infrastrukturförvaltaren. För att minska kontrollerna till ett minimum bör medlemsstaterna främja harmonisering inom sin infrastruktur.

| (17) | Man bör överväga att vidta nödvändiga åtgärder för att på kortast möjliga tid öka vissheten om den tekniska kompatibiliteten och för att minska och avskaffa provningar eller kontroller som behövs för att styrka fordonsbaserade enheters kompatibilitet med olika markbaserade tillämpningar inom ERTMS. Därför bör byrån analysera de underliggande tekniska skillnaderna och besluta om de nödvändiga åtgärderna för att eliminera behovet av provningar eller kontroller för att styrka den tekniska kompatibiliteten för fordonsbaserade enheter med olika markbaserade tillämpningar. |
| --- | --- |

(17)

Man bör överväga att vidta nödvändiga åtgärder för att på kortast möjliga tid öka vissheten om den tekniska kompatibiliteten och för att minska och avskaffa provningar eller kontroller som behövs för att styrka fordonsbaserade enheters kompatibilitet med olika markbaserade tillämpningar inom ERTMS. Därför bör byrån analysera de underliggande tekniska skillnaderna och besluta om de nödvändiga åtgärderna för att eliminera behovet av provningar eller kontroller för att styrka den tekniska kompatibiliteten för fordonsbaserade enheter med olika markbaserade tillämpningar.

| (18) | Analys av tågdetekteringssystem syftar till att förbättra driftskompatibiliteten och harmoniseringen av det europeiska järnvägssystemet, där detta är ekonomiskt genomförbart. En del av denna analys är en transparent identifiering av tågdetekteringssystem som inte överensstämmer med TSD:n. |
| --- | --- |

(18)

Analys av tågdetekteringssystem syftar till att förbättra driftskompatibiliteten och harmoniseringen av det europeiska järnvägssystemet, där detta är ekonomiskt genomförbart. En del av denna analys är en transparent identifiering av tågdetekteringssystem som inte överensstämmer med TSD:n.

| (19) | Förordning (EU) 2016/919 bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(19)

Förordning (EU) 2016/919 bör därför upphävas.

| (20) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 51.1 i direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

(20)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 51.1 i direktiv (EU) 2016/797.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll

I denna förordning fastställs den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet (TSD) avseende delsystemen för trafikstyrning och signalering i unionens järnvägssystem.

TSD

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   TSD:n ska vara tillämplig på markbaserade och fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet, så som dessa definieras i punkterna 2.3 och 2.4 i bilaga II till direktiv (EU) 2016/797. Avsnitt 7.2.2 i bilaga I till denna förordning ska tillämpas på alla ändringar av ett befintligt fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering.

2.   TSD:n ska inte tillämpas på befintliga delsystem för markbaserad trafikstyrning och signalering och fordonsbaserad trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet som redan tagits i bruk på hela eller delar av en medlemsstats järnvägsnät senast den 28 september 2023.

3.   TSD:n ska dock tillämpas på befintliga markbaserade och fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering i något av följande fall:

| a) | Delsystemet genomgår modernisering eller ombyggnad i enlighet med kapitel 7 i bilaga I till denna förordning. |
| --- | --- |

a)

Delsystemet genomgår modernisering eller ombyggnad i enlighet med kapitel 7 i bilaga I till denna förordning.

| b) | Ett fordons område för användning utvidgas i enlighet med artikel 54.3 i direktiv (EU) 2016/797, i vilket fall punkt 7.4.2.3 i bilaga I till denna förordning ska tillämpas, såvida ingen installation av ETCS anges i infrastrukturregistret (RINF) under de följande fem åren i det nya området för användning och området för användning är begränsat till två medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

Ett fordons område för användning utvidgas i enlighet med artikel 54.3 i direktiv (EU) 2016/797, i vilket fall punkt 7.4.2.3 i bilaga I till denna förordning ska tillämpas, såvida ingen installation av ETCS anges i infrastrukturregistret (RINF) under de följande fem åren i det nya området för användning och området för användning är begränsat till två medlemsstater.

| c) | Delsystemet berörs av de krav på underhåll av specifikationer som fastställs i punkt 7.2.10 i bilaga I till denna förordning. |
| --- | --- |

c)

Delsystemet berörs av de krav på underhåll av specifikationer som fastställs i punkt 7.2.10 i bilaga I till denna förordning.

4.   Det tekniska och det geografiska tillämpningsområdet för TSD:n fastställs i punkterna 1.1 och 1.2 i bilaga I.

Artikel 3

Öppna punkter

1.   När det gäller de punkter som anges som ”öppna punkter” i tillägg F till bilaga I till denna förordning får de villkor som måste uppfyllas vid kontroll avseende de väsentliga kraven enligt bilaga III till direktiv (EU) 2016/797 fastställas i nationella regler som är i kraft i en medlemsstat.

2.   Senast den 28 mars 2024 ska varje medlemsstat lämna följande information till byrån i enlighet med förfarandet i artikel 25 i förordning (EU) 2016/796, såvida inte sådan information redan har lämnats till antingen byrån eller kommissionen i enlighet med en tidigare version av denna förordning:

| a) | De nationella regler som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

a)

De nationella regler som avses i punkt 1.

| b) | De förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som ska utföras vid tillämpning av de nationella regler som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

b)

De förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som ska utföras vid tillämpning av de nationella regler som avses i punkt 1.

| c) | De organ som har utsetts att utföra bedömningen av överensstämmelse och kontrollförfarandena med avseende på de öppna punkterna. |
| --- | --- |

c)

De organ som har utsetts att utföra bedömningen av överensstämmelse och kontrollförfarandena med avseende på de öppna punkterna.

Artikel 4

Specialfall

1.   När det gäller specialfall som anges i punkt 7.7.2 i bilaga I till denna förordning ska de villkor som måste uppfyllas vid kontroll avseende de väsentliga kraven i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797 vara de villkor som fastställs i punkt 7.7.2 i bilaga I eller, om så är motiverat, får de fastställas genom nationella regler som är i kraft i en medlemsstat.

2.   Senast den 28 mars 2024 ska varje medlemsstat lämna följande information till byrån i enlighet med förfarandet i artikel 25 i förordning (EU) 2016/796, såvida inte sådan information redan har lämnats till antingen byrån eller kommissionen i enlighet med en tidigare version av denna förordning:

| a) | De nationella regler som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

a)

De nationella regler som avses i punkt 1.

| b) | De förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som ska utföras vid tillämpning av de nationella regler som avses i punkt 1. |
| --- | --- |

b)

De förfaranden för bedömning av överensstämmelse och för kontroll som ska utföras vid tillämpning av de nationella regler som avses i punkt 1.

| c) | De organ som har utsetts att utföra bedömningen av överensstämmelse och kontrollförfarandena med avseende på specialfallen. |
| --- | --- |

c)

De organ som har utsetts att utföra bedömningen av överensstämmelse och kontrollförfarandena med avseende på specialfallen.

Artikel 5

Genomförande

1.   Tillverkare och de som ansöker om godkännande för ibruktagande av infrastruktur eller utsläppande på marknaden av fordon ska säkerställa att de delsystem som avses i artikel 2 i denna förordning och som är avsedda att användas på de järnvägsnät som avses i artikel 2.1 i direktiv (EU) 2016/797 uppfyller de krav som fastställs i bilaga I till denna förordning.

2.   Tillverkare och infrastrukturförvaltare, järnvägsföretag eller andra enheter som ansvarar för järnvägsfordonet eller infrastrukturen ska säkerställa att de delsystem som avses i artikel 2 uppfyller de krav på underhåll av specifikationer som fastställs i punkt 7.2.10 i bilaga I.

3.   Anmälda organ ska säkerställa att intyg som grundar sig på kapitel 6 i bilaga I till denna förordning utfärdas inom ramen för deras ansvarsområden för driftskompatibilitetskomponenter eller delsystem i enlighet med artikel 10 respektive artikel 15 i direktiv (EU) 2016/797.

4.   Medlemsstaterna ska anmäla sina nationella genomförandeplaner som utarbetats i enlighet med punkt 7.4.4 i bilaga I till kommissionen och byrån senast den 15 juni 2024.

Artikel 6

Tillgänglighet för fordonsbaserade produkter för ETCS, ATO och FRMCS

1.   Byrån ska senast den 1 januari 2025 utarbeta en rapport till kommissionen om följande:

| a) | Tillgången till fordonsbaserade ETCS-produkter som uppfyller kraven enligt specifikationerna för ETCS basversion 4. |
| --- | --- |

a)

Tillgången till fordonsbaserade ETCS-produkter som uppfyller kraven enligt specifikationerna för ETCS basversion 4.

| b) | Tillgången till fordonsbaserade ATO-produkter som uppfyller kraven enligt specifikationerna för ATO basversion 1. |
| --- | --- |

b)

Tillgången till fordonsbaserade ATO-produkter som uppfyller kraven enligt specifikationerna för ATO basversion 1.

| c) | Tillgången till fordonsbaserade FRMCS-prototyper baserade på utkast till specifikationsversioner. |
| --- | --- |

c)

Tillgången till fordonsbaserade FRMCS-prototyper baserade på utkast till specifikationsversioner.

2.   Kommissionen kommer att lämna sin rapport till den kommitté som avses i artikel 51 i direktiv (EU) 2016/797 och vidta lämpliga åtgärder.

Artikel 7

System av klass B

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att funktionalitet, prestanda och gränssnitt hos systemen av klass B bibehålls enligt specifikationerna i bilaga II till denna förordning, förutom när ändringar krävs för att reducera riskerna med säkerhetskritiska fel i dessa system.

2.   Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen och byrån om de ändringar som avses i punkt 1 och begära ett tekniskt utlåtande om överensstämmelse från byrån på grundval av artikel 10.1 och 10.3 i förordning (EU) 2016/796.

Artikel 8

Unionsfinansierade projekt

1.   Det ekonomiska stödet från unionsmedel för utgifter som rör trafikstyrning och signalering är begränsat till stödberättigande kostnader som är direkt kopplade till installation eller ombyggnad av markbaserad och fordonsbaserad ERTMS eller till förberedelser för ett framtida införande av ERTMS, inklusive tågdetekteringssystem som överensstämmer med denna förordning samt signalställverk.

Ekonomiskt stöd från unionsmedel får också omfatta pågående och framtida projekt för genomförande av de planer för återhämtning och resiliens och de nationella genomförandeplaner för ERTMS som finns tillgängliga när denna förordning träder i kraft.

2.   Fordon som omfattas av punkt 1 och som kräver fordonsbaserade system av klass B för att trafikera linjer som endast är utrustade med system av klass B får beviljas unionsmedel om de alternativ som anges i punkt 4.2.6.1 (1), (2) och (3) i bilaga I utnyttjas.

Artikel 9

Felkorrigeringar

1.   I enlighet med sin roll som systemansvarig myndighet för ERTMS enligt artikel 28 i förordning (EU) 2016/796 ska byrån analysera alla begäranden om ändringar av systemet som lämnas in till byrån. Den ska prioritera ändringsbegäranden som den kategoriserar som fel vilka kan förhindra normal trafik i järnvägssystemet.

2.   Byrån ska på kommissionens begäran regelbundet tillhandahålla en underhållsversion av specifikationerna i enlighet med det förfarande för underhåll av specifikationer som fastställs i bilaga I till denna förordning.

Artikel 10

Framtida mobilkommunikationssystem för järnväg (FRMCS)

När byrån har utfärdat ett yttrande med utkast till specifikationsversioner för FRMCS (Future Railway Mobile Communication System) ska tillverkare och de operatörer som tidigt inför tekniken använda dessa specifikationer i sina pilotprojekt och informera kommissionen och byrån om varje sådant pilotprojekt när det inleds, samt hålla dem informerade om hur de utvecklas.

Future Railway Mobile Communication System

Artikel 11

Innovativa lösningar

1.   I fråga om innovativa lösningar som är en följd av den tekniska utvecklingen och som har godkänts av det gemensamma företaget Europe's Rail (ERJU, Europe’s Rail Joint Undertaking) inom ramen för dess så kallade systempelare ska det gemensamma företaget lämna in dessa innovativa lösningar till kommissionen tillsammans med information om hur de avviker från eller kompletterar de relevanta bestämmelserna i denna TSD.

2.   Kommissionen ska begära ett yttrande från byrån om den innovativa lösningen i enlighet med artikel 6 i direktiv (EU) 2016/797.

3.   Byrån ska i egenskap av systemansvarig myndighet avge ett yttrande om den innovativa lösningen. Kommissionen ska analysera byråns yttrande och får be ERJU att tillhandahålla lämpliga specifikationer för funktioner och gränssnitt och bedömningsmetoder, vilka alla måste ingå i TSD:n för att möjliggöra användning av den innovativa lösningen.

4.   Kommissionen får be byrån att integrera specifikationerna och bedömningsmetoderna i en ERA-rekommendation i enlighet med artikel 5 i direktiv (EU) 2016/797. I avvaktan på översynen av TSD:n får kommissionen be byrån att utfärda ett yttrande med utkasten till specifikationsversioner och bedömningsmetoden för den innovativa lösningen.

Artikel 12

ERTMS-kompatibilitet och framtida revidering

Senast den 28 mars 2024 ska infrastrukturförvaltarna utarbeta en definition av kontrollerna av fordonens kompatibilitet med infrastrukturen avseende ETCS-systemet och radiosystemet för befintliga linjer som är utrustade med ERTMS eller GSM-R i drift, och lämna in den till byrån. Medlemsstaterna ska upphäva de berörda nationella reglerna senast samma dag. Senast den 1 juni 2024 ska byrån förse kommissionen med sin analys av hur man fasar ut kontrollerna för att bevisa den tekniska kompatibiliteten hos fordonsbaserade enheter med olika markbaserade ERTMS-tillämpningar och för att uppnå harmonisering av tekniska och driftsregler för det gemensamma europeiska järnvägsområdet.

Artikel 13

Kompatibilitet avseende tågdetektering

1.   Senast den 31 december 2024 måste medlemsstater vars infrastrukturförvaltare i sin drift använder tågdetekteringssystem som inte överensstämmer med denna förordning begära ett specialfall och anmäla dessa system till byrån genom att informera om

| a) | gränser för störströmmar i spårledningar inklusive utvärderingsmetoder och fordonsimpedans i enlighet med avsnitt 3.2.2 i ERA/ERTMS/033281 rev 5.0, |
| --- | --- |

a)

gränser för störströmmar i spårledningar inklusive utvärderingsmetoder och fordonsimpedans i enlighet med avsnitt 3.2.2 i ERA/ERTMS/033281 rev 5.0,

| b) | elektromagnetiska fältgränser för axelräknare i axel X-, Y- och Z-led, inklusive utvärderingsmetoderna i enlighet med avsnitt 3.2.1 i ERA/ERTMS/033281 rev 5.0. |
| --- | --- |

b)

elektromagnetiska fältgränser för axelräknare i axel X-, Y- och Z-led, inklusive utvärderingsmetoderna i enlighet med avsnitt 3.2.1 i ERA/ERTMS/033281 rev 5.0.

| c) | de specialfall för tågdetekteringssystem som inte överensstämmer med denna förordning, med hjälp av den mall som avses i bilaga B.1 till ERA/ERTMS 033281 rev 5.0. |
| --- | --- |

c)

de specialfall för tågdetekteringssystem som inte överensstämmer med denna förordning, med hjälp av den mall som avses i bilaga B.1 till ERA/ERTMS 033281 rev 5.0.

2.   Senast den 31 december 2024 ska infrastrukturförvaltare informera byrån om de gränsvärden/frekvenser för störström som i deras relevanta järnvägsnät krävs för frekvenshanteringen i tågdetekteringssystem som uppfyller TSD-kraven enligt vad som anges i avsnitten 3.2.2.1–3.2.2.6 i ERA/ERTMS/033281 rev 5.0. Dessa gränsvärden/frekvenser ska offentliggöras på byråns webbplats.

3.   Infrastrukturförvaltarna ska i enlighet med detta uppdatera värdena för de relevanta parametrarna i infrastrukturregistret.

4.   I och med offentliggörandet av specialfall enligt artikel 13.1, senast den 31 december 2025, ska medlemsstaterna upphäva alla nationella regler om kompatibilitet med tågdetekteringssystem, utom i fall som omfattas av artikel 13.2 f i direktiv (EU) 2016/797.

5.   Senast den 31 december 2027 ska specialfall av tågdetekteringssystem och tillhörande slutdatum omprövas i syfte att förbättra driftskompatibiliteten och harmoniseringen av det europeiska järnvägssystemet, med beaktande av den ekonomiska genomförbarheten.

Artikel 14

Upphävande och övergångsbestämmelser

Förordning (EU) 2016/919 ska upphöra att gälla.

Den ska dock fortsätta att tillämpas på delsystem som godkänts i enlighet med den förordningen och som inte omfattas av denna förordnings tillämpningsområde enligt artikel 2.

Respektive kapitel/tabeller/dokument i den upphävda förordningen ska fortsätta att gälla för delsystem och driftskompatibilitetskomponenter i enlighet med övergångsregler, i den utsträckning och under den period som föreskrivs för dessa kapitel/tabeller/dokument i enlighet med tillägg B till bilaga I.

Infrastrukturförvaltarna är fortfarande skyldiga att anmäla definitionen av kontrollerna av fordons kompatibilitet med infrastrukturen avseende ETCS-systemet och radiosystemet för befintliga linjer med ERTMS eller GSM-R i drift i enlighet med punkt 6.1.2.4 i bilagan till förordning (EU) 2016/919 senast den 16 januari 2020. När det gäller projekt som inletts efter den 16 januari 2020 och före denna förordnings ikraftträdande ska infrastrukturförvaltare anmäla denna information inom sex månader från denna förordnings ikraftträdande.

Artikel 15

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 10 augusti 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 138, 26.5.2016, s. 44.

1

(2)  Kommissionens förordning (EU) 2016/919 av den 27 maj 2016 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemen Trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet i Europeiska unionen (EUT L 158, 15.6.2016, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 av den 8 juni 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 vad gäller särskilda mål för utarbetande, antagande och översyn av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (EUT L 210, 15.8.2017, s. 5).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens järnvägsbyrå och om upphävande av förordning (EG) nr 881/2004 (EUT L 138, 26.5.2016, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1730 av den 28 september 2021 om harmoniserad användning av de parade frekvensbanden 874,4–880,0 MHz och 919,4–925,0 MHz och av det oparade frekvensbandet 1 900–1 910 MHz för mobil radio för järnväg (EUT L 346, 30.9.2021, s. 1).

5

---

BILAGA I

Innehållsförteckning

| 1. | INLEDNING | 391 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Tekniskt tillämpningsområde | 391 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Geografiskt tillämpningsområde | 391 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Innehållet i denna TSD | 391 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 2. | DELSYSTEM – DEFINITION OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE | 392 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Inledning | 392 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | Tillämpningsområde | 392 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.3 | Markbaserade tillämpningsnivåer (ETCS) | 393 |
| --- | --- | --- |

2.3

| 3. | DE VÄSENTLIGA KRAVEN FÖR DELSYSTEMEN FÖR TRAFIKSTYRNING OCH SIGNALERING | 393 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Allmänt | 393 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Särskilda aspekter av delsystemen för trafikstyrning och signalering | 395 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Säkerhet | 395 |
| --- | --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Tillförlitlighet och tillgänglighet | 395 |
| --- | --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Teknisk kompatibilitet | 395 |
| --- | --- | --- |

3.2.3

| 3.3 | Väsentliga krav som inte direkt omfattas av denna TSD | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Säkerhet | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Hälsa | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Miljöskydd | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Teknisk kompatibilitet | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Tillgänglighet | 396 |
| --- | --- | --- |

3.3.5

| 4. | BESKRIVNING AV DELSYSTEMEN | 397 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Inledning | 397 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Grundparametra | 397 |
| --- | --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | Översikt över kraven | 397 |
| --- | --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Delar av delsystem för trafikstyrning och signalering | 398 |
| --- | --- | --- |

4.1.3

| 4.2 | Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemen | 398 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Tillförlitlighets-, tillgänglighets- och säkerhetsegenskaper för trafikstyrning och signalering av betydelse för driftskompatibiliteten | 398 |
| --- | --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS | 400 |
| --- | --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Funktionalitet hos markbaserad ETCS | 401 |
| --- | --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR | 402 |
| --- | --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Luftgapsgränssnitt för RMR, ETCS och ATO | 403 |
| --- | --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Fordonsbaserade gränssnitt interna för Trafikstyrning och signalering | 404 |
| --- | --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Markbaserade gränssnitt interna för Trafikstyrning och signalering | 406 |
| --- | --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Hantering av krypteringsnycklar | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.8

| 4.2.9 | Hantering av ETCS-ID | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.9

| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.10

| 4.2.11 | Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.11

| 4.2.12 | ETCS DMI (förarpanel) | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.12

| 4.2.13 | RMR DMI (förarpanel) | 407 |
| --- | --- | --- |

4.2.13

| 4.2.14 | Gränssnitt mot datainsamling för myndighetskontroll | 408 |
| --- | --- | --- |

4.2.14

| 4.2.15 | Markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt | 408 |
| --- | --- | --- |

4.2.15

| 4.2.16 | Konstruktion av utrustning som används i delsystemen för trafikstyrning och signalering | 408 |
| --- | --- | --- |

4.2.16

| 4.2.17 | ETCS- och radiosystemkompatibilitet | 408 |
| --- | --- | --- |

4.2.17

| 4.2.18 | Funktionalitet hos fordonsbaserad ATO | 412 |
| --- | --- | --- |

4.2.18

| 4.2.19 | Funktionaliteten hos markbaserad ATO | 413 |
| --- | --- | --- |

4.2.19

| 4.2.20 | Teknisk dokumentation för underhåll | 413 |
| --- | --- | --- |

4.2.20

| 4.3 | Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten mot andra delsystem | 414 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Gränssnitt mot delsystemet ”Drift och trafikledning” | 414 |
| --- | --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Gränssnitt mot delsystemet ”Rullande materiel” | 415 |
| --- | --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Gränssnitt mot delsystemet ”Infrastruktur” | 418 |
| --- | --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Gränssnitt mot delsystemet ”Energi” | 418 |
| --- | --- | --- |

4.3.4

| 4.4 | Driftsregler | 418 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Underhållsregler | 418 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | Yrkeskvalifikationer | 418 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Villkor avseende hälsa och säkerhet | 419 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | Register | 419 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.9 | Kontroller av ruttkompatibilitet före användning av godkända fordon | 419 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 5. | DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER | 419 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Definition | 419 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Förteckning över driftskompatibilitetskomponenter | 419 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | Grundläggande driftskompatibilitetskomponenter | 419 |
| --- | --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Gruppering av driftskompatibilitetskomponenter | 419 |
| --- | --- | --- |

5.2.2

| 5.3 | Komponenternas prestanda och specifikationer | 420 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 6. | BEDÖMNING AV KOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH/ELLER LÄMPLIGHET FÖR ANVÄNDNING SAMT KONTROLL AV DELSYSTEMEN | 426 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Inledning | 426 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Allmänna principer | 426 |
| --- | --- | --- |

6.1.1

| 6.1.2 | Principer för provning av ETCS, ATO och RMR | 427 |
| --- | --- | --- |

6.1.2

| 6.2 | Driftskompatibilitetskomponenter | 427 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Bedömningsförfaranden för driftskompatibilitetskomponenter inom trafikstyrning och signalering | 427 |
| --- | --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Moduler för driftskompatibilitetskomponenter inom trafikstyrning och signalering | 428 |
| --- | --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Bedömningskrav | 428 |
| --- | --- | --- |

6.2.3

| 6.2.4 | Särskilda frågor | 431 |
| --- | --- | --- |

6.2.4

| 6.3 | Delsystem för trafikstyrning och signalering | 432 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.3.1 | Bedömningsförfaranden för delsystem för trafikstyrning och signalering | 432 |
| --- | --- | --- |

6.3.1

| 6.3.2 | Moduler för delsystem för trafikstyrning och signalering | 433 |
| --- | --- | --- |

6.3.2

| 6.3.3 | Bedömningskrav för ett fordonsbaserat delsystem | 433 |
| --- | --- | --- |

6.3.3

| 6.3.4 | Bedömningskrav för ett markbaserat delsystem | 438 |
| --- | --- | --- |

6.3.4

| 6.4 | Bestämmelser vid partiell bedömning av TSD-krav | 443 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 6.4.1 | Bedömning av delar av delsystem för trafikstyrning och signalering | 443 |
| --- | --- | --- |

6.4.1

| 6.4.2 | Mellanliggande kontrollintyg | 444 |
| --- | --- | --- |

6.4.2

| 6.5 | Hantering av fel | 444 |
| --- | --- | --- |

6.5

| 6.5.1 | EG-intygens innehåll | 444 |
| --- | --- | --- |

6.5.1

| 6.5.2 | Innehåll i EG-försäkringar och EG-förklaringar | 445 |
| --- | --- | --- |

6.5.2

| 7. | GENOMFÖRANDE AV TSD TRAFIKSTYRNING OCH SIGNALERING | 445 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Inledning | 445 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | Generellt tillämpliga regler | 445 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | Ombyggnad eller modernisering av delsystem för trafikstyrning och signalering eller ingående delar | 445 |
| --- | --- | --- |

7.2.1

| 7.2.2 | Ändringar av ett befintligt fordonsbaserat delsystem | 445 |
| --- | --- | --- |

7.2.2

| 7.2.3 | Ombyggnad eller modernisering av befintliga markbaserade delsystem | 451 |
| --- | --- | --- |

7.2.3

| 7.2.4 | EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg | 454 |
| --- | --- | --- |

7.2.4

| 7.2.5 | Befintliga system | 455 |
| --- | --- | --- |

7.2.5

| 7.2.6 | Tillgång till STM:er och gränssnitt mot fordonsbaserad utrustning av klass B | 455 |
| --- | --- | --- |

7.2.6

| 7.2.7 | Ytterligare utrustning av klass B på en linje utrustad med klass A | 456 |
| --- | --- | --- |

7.2.7

| 7.2.8 | Fordon med utrustning av klass A och utrustning av klass B | 456 |
| --- | --- | --- |

7.2.8

| 7.2.9 | Villkor för obligatoriska och frivilliga funktioner | 456 |
| --- | --- | --- |

7.2.9

| 7.2.10 | Underhåll av specifikationer (felkorrigeringar) | 458 |
| --- | --- | --- |

7.2.10

| 7.3 | RMR – särskilda införanderegler | 459 |
| --- | --- | --- |

7.3

| 7.3.1 | Markbaserade installationer | 459 |
| --- | --- | --- |

7.3.1

| 7.3.2 | Fordonsbaserade installationer | 460 |
| --- | --- | --- |

7.3.2

| 7.4 | ETCS – särskilda införanderegler | 461 |
| --- | --- | --- |

7.4

| 7.4.1 | Markbaserade installationer | 461 |
| --- | --- | --- |

7.4.1

| 7.4.2 | Fordonsbaserade installationer | 462 |
| --- | --- | --- |

7.4.2

| 7.4.3 | Nationella krav | 464 |
| --- | --- | --- |

7.4.3

| 7.4.4 | Nationella genomförandeplaner | 464 |
| --- | --- | --- |

7.4.4

| 7.5 | Genomföranderegler för kontroller av ETCS- och radiosystemkompatibilitet | 466 |
| --- | --- | --- |

7.5

| 7.6 | Tågdetekteringssystem – specifika genomföranderegler | 466 |
| --- | --- | --- |

7.6

| 7.7 | Specialfall | 466 |
| --- | --- | --- |

7.7

| 7.7.1 | Inledning | 466 |
| --- | --- | --- |

7.7.1

| 7.7.2 | Förteckning över specialfall | 467 |
| --- | --- | --- |

7.7.2

| Tillägg A | 478 |
| --- | --- |

| Tabell A 1 – | Hänvisningar mellan grundläggande parametrar och obligatoriska specifikationer | 478 |
| --- | --- | --- |

Tabell A 1 –

| Tabell A 2 – | Förteckning över obligatoriska specifikationer | 481 |
| --- | --- | --- |

Tabell A 2 –

| Tabell A 3 – | Förteckning över standarder | 486 |
| --- | --- | --- |

Tabell A 3 –

| Tabell A 4 – | Förteckning över obligatoriska standarder för ackrediterade laboratorier | 486 |
| --- | --- | --- |

Tabell A 4 –

| Tillägg B | 487 |
| --- | --- |

| B1. | Ändrade krav och övergångsregler för fordonsbaserade delsystem | 487 |
| --- | --- | --- |

B1.

| B2. | Ändrade krav och övergångsregler för markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering | 499 |
| --- | --- | --- |

B2.

| B3. | Ändrade krav och övergångsregler för driftskompatibilitetskomponenter i delsystem för trafikstyrning och signalering | 501 |
| --- | --- | --- |

B3.

| Tillägg C | 503 |
| --- | --- |

| Tillägg C.1: | Mall för ESC-intyg | 504 |
| --- | --- | --- |

Tillägg C.1:

| Tillägg C.2: | Mall för ESC-intyg för driftskompatibilitetskomponent | 505 |
| --- | --- | --- |

Tillägg C.2:

| Tillägg C.3: | Mall för RSC-intyg | 506 |
| --- | --- | --- |

Tillägg C.3:

| Tillägg C.4: | Mall för RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponent | 507 |
| --- | --- | --- |

Tillägg C.4:

| Tillägg C.5: | Kombinerad mall för ESC-intyg och RSC-intyg | 508 |
| --- | --- | --- |

Tillägg C.5:

| Tillägg C.6: | Kombinerad mall för ESC-intyg och RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponent | 509 |
| --- | --- | --- |

Tillägg C.6:

| Tillägg D | 510 |
| --- | --- |

| Tillägg E | 511 |
| --- | --- |

| Tillägg F | 515 |
| --- | --- |

| Tillägg G | 516 |
| --- | --- |

| Tillägg H | 518 |
| --- | --- |

1.   INLEDNING

1.1   Tekniskt tillämpningsområde

Den här TSD:n behandlar det fordonsbaserade delsystemet ”Trafikstyrning och signalering” och det markbaserade delsystemet ”Trafikstyrning och signalering”.

Denna TSD är tillämplig på markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering i det järnvägsnät som beskrivs i punkt 1.2 (Geografiskt tillämpningsområde) i denna TSD och på fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering på fordon som används (eller är avsedda att användas) i nätet. Dessa fordon tillhör en av följande typer (enligt definitionerna i punkt 2 i bilaga I till direktiv (EU) 2016/797):

| 1. | Lok och passagerarfordon, inbegripet dragfordon med el- eller förbränningsmotordrift, motorvagnståg med el- eller förbränningsmotordrift för persontrafik samt personvagnar, om de är utrustade med en förarhytt. |
| --- | --- |

1.

Lok och passagerarfordon, inbegripet dragfordon med el- eller förbränningsmotordrift, motorvagnståg med el- eller förbränningsmotordrift för persontrafik samt personvagnar, om de är utrustade med en förarhytt.

| 2. | Specialfordon, t.ex. arbetsfordon, om de är utrustade med en förarhytt och avsedda att användas i färdläge på egna hjul. |
| --- | --- |

2.

Specialfordon, t.ex. arbetsfordon, om de är utrustade med en förarhytt och avsedda att användas i färdläge på egna hjul.

Förteckningen över fordon ska inbegripa sådana som är särskilt konstruerade för trafik på de olika typer av höghastighetslinjer som beskrivs i punkt 1.2 (Geografiskt tillämpningsområde).

1.2   Geografiskt tillämpningsområde

Det geografiska tillämpningsområdet för denna TSD är järnvägsnätet i hela järnvägssystemet, som beskrivs i punkt 1 i bilaga I till direktiv (EU) 2016/797, undantaget sådan infrastruktur som avses i artikel 1.3 och 1.4 i direktiv (EU) 2016/797.

TSD:n ska tillämpas på järnvägsnät med spårvidderna 1 435 mm, 1 520 mm, 1 524 mm, 1 600 mm och 1 668 mm. Den ska dock inte vara tillämplig på korta gränsöverskridande linjer med 1 520 mm spårvidd vilka är anslutna till nät i tredjeländer.

1.3   Innehållet i denna TSD

Denna TSD uppfyller kraven i artikel 4.3 i direktiv (EU) 2016/797 genom att

| 1. | ange det tillämpningsområde som avses (kapitel 2, Delsystem – definition och tillämpningsområde), |
| --- | --- |

1.

ange det tillämpningsområde som avses (kapitel 2, Delsystem – definition och tillämpningsområde),

| 2. | ange de väsentliga kraven för delsystemen för trafikstyrning och signalering och deras gränssnitt mot andra delsystem (kapitel 3, De väsentliga kraven för delsystemen för trafikstyrning och signalering), |
| --- | --- |

2.

ange de väsentliga kraven för delsystemen för trafikstyrning och signalering och deras gränssnitt mot andra delsystem (kapitel 3, De väsentliga kraven för delsystemen för trafikstyrning och signalering),

| 3. | fastställa de funktionella och tekniska specifikationer som ska följas när det gäller delsystemen och deras gränssnitt mot andra delsystem (kapitel 4, Beskrivning av delsystemen), |
| --- | --- |

3.

fastställa de funktionella och tekniska specifikationer som ska följas när det gäller delsystemen och deras gränssnitt mot andra delsystem (kapitel 4, Beskrivning av delsystemen),

| 4. | ange vilka driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som måste omfattas av europeiska specifikationer, däribland europeiska standarder, för att driftskompatibilitet inom Europeiska unionens järnvägssystem ska kunna uppnås (kapitel 5, Driftskompatibilitetskomponenter), |
| --- | --- |

4.

ange vilka driftskompatibilitetskomponenter och gränssnitt som måste omfattas av europeiska specifikationer, däribland europeiska standarder, för att driftskompatibilitet inom Europeiska unionens järnvägssystem ska kunna uppnås (kapitel 5, Driftskompatibilitetskomponenter),

| 5. | för varje berört fall ange vilka förfaranden som ska tillämpas vid bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet för användning och vid EG-kontroll av delsystem (kapitel 6, Bedömning av komponenternas överensstämmelse och/eller lämplighet för användning samt kontroll av delsystemen), |
| --- | --- |

5.

för varje berört fall ange vilka förfaranden som ska tillämpas vid bedömning av driftskompatibilitetskomponenters överensstämmelse eller lämplighet för användning och vid EG-kontroll av delsystem (kapitel 6, Bedömning av komponenternas överensstämmelse och/eller lämplighet för användning samt kontroll av delsystemen),

| 6. | ange strategin för genomförandet av denna TSD (kapitel 7, Genomförande av TSD Trafikstyrning och signalering), |
| --- | --- |

6.

ange strategin för genomförandet av denna TSD (kapitel 7, Genomförande av TSD Trafikstyrning och signalering),

| 7. | ange de yrkesmässiga kvalifikationer och de villkor avseende hälsa och säkerhet som krävs för den personal som utför drift och underhåll av dessa delsystem, samt för genomförandet av TSD:n (kapitel 4, Beskrivning av delsystemen), |
| --- | --- |

7.

ange de yrkesmässiga kvalifikationer och de villkor avseende hälsa och säkerhet som krävs för den personal som utför drift och underhåll av dessa delsystem, samt för genomförandet av TSD:n (kapitel 4, Beskrivning av delsystemen),

| 8. | ange de bestämmelser som är tillämpliga på de befintliga delsystemen, i synnerhet vid ombyggnad och modernisering och, i sådana fall, vilka förändringar som gör att det krävs en ansökan om ett nytt godkännande för det fordons- eller markbaserade delsystemet (kapitel 7, Genomförande av TSD Trafikstyrning och signalering), |
| --- | --- |

8.

ange de bestämmelser som är tillämpliga på de befintliga delsystemen, i synnerhet vid ombyggnad och modernisering och, i sådana fall, vilka förändringar som gör att det krävs en ansökan om ett nytt godkännande för det fordons- eller markbaserade delsystemet (kapitel 7, Genomförande av TSD Trafikstyrning och signalering),

| 9. | ange vilka parametrar hos delsystemen som ska kontrolleras av järnvägsföretaget och de förfaranden som ska tillämpas för att kontrollera dessa parametrar efter utfärdandet av godkännandet för utsläppande av fordon på marknaden och innan fordonet används för första gången, för att säkerställa kompatibiliteten mellan fordonen och de linjer som de ska framföras på (kapitel 4, Beskrivning av delsystemen). |
| --- | --- |

9.

ange vilka parametrar hos delsystemen som ska kontrolleras av järnvägsföretaget och de förfaranden som ska tillämpas för att kontrollera dessa parametrar efter utfärdandet av godkännandet för utsläppande av fordon på marknaden och innan fordonet används för första gången, för att säkerställa kompatibiliteten mellan fordonen och de linjer som de ska framföras på (kapitel 4, Beskrivning av delsystemen).

I enlighet med artikel 4.5 i direktiv (EU) 2016/797 anges bestämmelser för specialfall i kapitel 7, Genomförande av TSD Trafikstyrning och signalering).

I denna TSD fastställs även i kapitel 4 (Beskrivning av delsystemen) de trafik- och underhållsregler som specifikt gäller för det tillämpningsområde som anges i punkterna 1.1 och 1.2 ovan.

2.   DELSYSTEM – DEFINITION OCH TILLÄMPNINGSOMRÅDE

2.1   Inledning

Delsystemen för trafikstyrning och signalering definieras i bilaga II till direktiv (EU) 2016/797 på följande sätt:

| 1. | Markbaserad trafikstyrning och signalering: ”All markbaserad utrustning som är nödvändig för att säkerställa säkerhet för, och styrning och kontroll av trafiken med tåg som är godkända för att trafikera järnvägsnätet.” |
| --- | --- |

1.

Markbaserad trafikstyrning och signalering: ”All markbaserad utrustning som är nödvändig för att säkerställa säkerhet för, och styrning och kontroll av trafiken med tåg som är godkända för att trafikera järnvägsnätet.”

| 2. | Fordonsbaserad trafikstyrning och signalering: ”All fordonsbaserad utrustning som är nödvändig för att säkerställa säkerhet för, och styrning och kontroll av trafiken med tåg som är godkända för att trafikera järnvägsnätet.” |
| --- | --- |

2.

Fordonsbaserad trafikstyrning och signalering: ”All fordonsbaserad utrustning som är nödvändig för att säkerställa säkerhet för, och styrning och kontroll av trafiken med tåg som är godkända för att trafikera järnvägsnätet.”

Egenskaperna hos delsystemen för trafikstyrning och signalering fastställs av

| 1. | de funktioner som är väsentliga för säker styrning av järnvägstrafiken och som är väsentliga för driften, inbegripet funktioner som krävs vid driftstörning (1), |
| --- | --- |

1.

de funktioner som är väsentliga för säker styrning av järnvägstrafiken och som är väsentliga för driften, inbegripet funktioner som krävs vid driftstörning (1),

| 2. | gränssnitten, |
| --- | --- |

2.

gränssnitten,

| 3. | den prestandanivå som krävs för att uppfylla de väsentliga kraven. |
| --- | --- |

3.

den prestandanivå som krävs för att uppfylla de väsentliga kraven.

2.2   Tillämpningsområde

I TSD:n för delsystemen för trafikstyrning och signalering specificeras bara de krav som är nödvändiga för att säkerställa driftskompatibiliteten hos unionens järnvägssystem och uppfyllandet av de väsentliga kraven (2).

Delsystemen för trafikstyrning och signalering omfattar följande delar:

| 1. | Tågskydd |
| --- | --- |

1.

Tågskydd

| 2. | Talradiokommunikation |
| --- | --- |

2.

Talradiokommunikation

| 3. | Dataradiokommunikation |
| --- | --- |

3.

Dataradiokommunikation

| 4. | Tågdetektering |
| --- | --- |

4.

Tågdetektering

| 5. | Automatiserad tågdrift (3) |
| --- | --- |

5.

Automatiserad tågdrift (3)

ERTMS (det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg) består av tågskydd (ETCS), radiokommunikation (RMR) och automatiserad tågdrift (ATO).

Tågskyddssystemet av klass A är ETCS (European Train Control System) (4) medan radiosystemet av klass A är RMR (Railway Mobile Radio). I denna TSD omfattar RMR två radiosystem av klass A: GSM-R och FRMCS (Future Railway Mobile Communication System), som kan införas samtidigt eller vart och ett oberoende av varandra (5).

För tågdetektering specificeras i denna TSD bara kraven för gränssnittet mot andra delsystem.

Förteckningen över system av klass B fastställs i bilaga II till denna förordning.

Kraven för det fordonsbaserade delsystemet ”Trafikstyrning och signalering” specificeras i förhållande till radioenheter, tågskydd och automatiserad tågdrift av klass A.

Kraven för det markbaserade delsystemet ”Trafikstyrning och signalering” specificeras i förhållande till

| 1. | radionät av klass A, |
| --- | --- |

1.

radionät av klass A,

| 2. | tågskydd av klass A, |
| --- | --- |

2.

tågskydd av klass A,

| 3. | automatiserad tågdrift av klass A, |
| --- | --- |

3.

automatiserad tågdrift av klass A,

| 4. | gränssnittskraven för tågdetekteringssystem, för att säkerställa deras kompatibilitet med rullande materiel. |
| --- | --- |

4.

gränssnittskraven för tågdetekteringssystem, för att säkerställa deras kompatibilitet med rullande materiel.

Alla delsystem för trafikstyrning och signalering, även om de inte specificeras i denna TSD, ska bedömas i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 402/2013 (6).

2.3   Markbaserade tillämpningsnivåer (ETCS)

I de gränssnitt som specificeras i denna TSD definieras hur dataöverföringen till och (när så är tillämpligt) från tågen ska genomföras. I de specifikationer för ETCS som det hänvisas till i denna TSD anges tillämpningsnivåer bland vilka man vid markbaserat införande kan välja de möjligheter till överföring som uppfyller kraven.

I denna TSD definieras kraven för alla tillämpningsnivåer. För den tekniska definitionen av tillämpningsnivåer för ETCS, se tillägg A tabell A.1 punkt 4.1 c.

3.   DE VÄSENTLIGA KRAVEN FÖR DELSYSTEMEN FÖR TRAFIKSTYRNING OCH SIGNALERING

3.1   Allmänt

Enligt direktiv (EU) 2016/797 krävs att delsystemen och driftskompatibilitetskomponenterna inklusive gränssnitt uppfyller de väsentliga krav som övergripande beskrivs i bilaga III till det direktivet.

De väsentliga kraven rör

| 1. | säkerhet, |
| --- | --- |

1.

säkerhet,

| 2. | tillförlitlighet och tillgänglighet, |
| --- | --- |

2.

tillförlitlighet och tillgänglighet,

| 3. | hälsa, |
| --- | --- |

3.

hälsa,

| 4. | miljöskydd, |
| --- | --- |

4.

miljöskydd,

| 5. | teknisk kompatibilitet, |
| --- | --- |

5.

teknisk kompatibilitet,

| 6. | tillgänglighet. |
| --- | --- |

6.

tillgänglighet.

De väsentliga kraven för system av klass A beskrivs i tabell 3.1 .

Ansvaret för kraven på system av klass B ligger på respektive medlemsstat.

I följande tabell anges de väsentliga krav, med definition och numrering enligt bilaga III till direktiv (EU) 2016/797, som beaktas genom de grundparametrar som definieras i kapitel 4 i denna TSD.

Tabell 3.1

Förhållande mellan väsentliga krav och grundparametrar

| Grundparameter (punkt) | Grundparameter (rubrik) | Säkerhet | Tillförlitlighet och tillgänglighet | Hälsa | Miljöskydd | Teknisk kompatibilitet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.2.1 | Tillförlitlighets-, tillgänglighets- och säkerhetsegenskaper för trafikstyrning och signalering av betydelse för driftskompatibiliteten | 1.1.1
  1.1.3
  2.3.1 | 1.2 | | | |
| 4.2.2 | Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.3 | Funktionalitet hos markbaserad ETCS | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.4 | Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR | | | | 1.4.3 | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.5 | Luftgapsgränssnitt för RMR, ETCS och ATO | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.6 | Fordonsbaserade gränssnitt interna för Trafikstyrning och signalering | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.7 | Markbaserade gränssnitt interna för Trafikstyrning och signalering | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.8 | Hantering av krypteringsnycklar | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.9 | Hantering av ETCS-ID | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.11 | Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering | | | | 1.4.3 | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.12 | ETCS DMI (förarpanel) | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.13 | RMR DMI (förarpanel) | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.14 | Gränssnitt mot datainsamling för myndighetskontroll | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.15 | Markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.16 | Konstruktion av utrustning som används i delsystemen för trafikstyrning och signalering | 1.1.3
  1.1.4 | | 1.3.2 | 1.4.2 | |
| 4.2.17 | ETCS- och radiosystemkompatibilitet | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.18 | Funktionalitet hos fordonsbaserad ATO | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.19 | Funktionaliteten hos markbaserad ATO | | | | | 1.5
  2.3.2 |
| 4.2.20 | Teknisk dokumentation för underhåll | 1.1.5
  1.1.1 | | | | |

Grundparameter (punkt)

Grundparameter (rubrik)

Säkerhet

Tillförlitlighet och tillgänglighet

Hälsa

Miljöskydd

Teknisk kompatibilitet

4.2.1

Tillförlitlighets-, tillgänglighets- och säkerhetsegenskaper för trafikstyrning och signalering av betydelse för driftskompatibiliteten

1.1.1

1.1.3

2.3.1

1.2

4.2.2

Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS

1.1.1

1.5

2.3.2

4.2.3

Funktionalitet hos markbaserad ETCS

1.1.1

1.5

2.3.2

4.2.4

Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR

1.4.3

1.5

2.3.2

4.2.5

Luftgapsgränssnitt för RMR, ETCS och ATO

1.5

2.3.2

4.2.6

Fordonsbaserade gränssnitt interna för Trafikstyrning och signalering

1.5

2.3.2

4.2.7

Markbaserade gränssnitt interna för Trafikstyrning och signalering

1.5

2.3.2

4.2.8

Hantering av krypteringsnycklar

1.5

2.3.2

4.2.9

Hantering av ETCS-ID

1.5

2.3.2

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

1.5

2.3.2

4.2.11

Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering

1.4.3

1.5

2.3.2

4.2.12

ETCS DMI (förarpanel)

1.5

2.3.2

4.2.13

RMR DMI (förarpanel)

1.5

2.3.2

4.2.14

Gränssnitt mot datainsamling för myndighetskontroll

1.1.1

1.5

2.3.2

4.2.15

Markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt

1.5

2.3.2

4.2.16

Konstruktion av utrustning som används i delsystemen för trafikstyrning och signalering

1.1.3

1.1.4

1.3.2

1.4.2

4.2.17

ETCS- och radiosystemkompatibilitet

1.5

2.3.2

4.2.18

Funktionalitet hos fordonsbaserad ATO

1.5

2.3.2

4.2.19

Funktionaliteten hos markbaserad ATO

1.5

2.3.2

4.2.20

Teknisk dokumentation för underhåll

1.1.5

1.1.1

3.2   Särskilda aspekter av delsystemen för trafikstyrning och signalering

3.2.1   Säkerhet

I varje projekt inom delsystemen för trafikstyrning och signalering ska nödvändiga åtgärder vidtas för att säkerställa att risknivån för att ett fel inträffar inom tillämpningsområdet för delsystemen för trafikstyrning och signalering inte är högre än det angivna målet för trafiken.

För att säkerställa att de åtgärder som vidtas inte äventyrar driftskompatibiliteten ska kraven för den grundparameter som definieras i punkt 4.2.1 (Tillförlitlighets-, tillgänglighets- och säkerhetsegenskaper för trafikstyrning och signalering av betydelse för driftskompatibiliteten) beaktas.

För ETCS-system av klass A är säkerhetsmålet fördelat mellan det fordonsbaserade och det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering. De detaljerade kraven specificeras i den grundparameter som definieras i punkt 4.2.1 Tillförlitlighets-, tillgänglighets- och säkerhetsegenskaper för trafikstyrning och signalering av betydelse för driftskompatibiliteten). Detta säkerhetskrav ska uppfyllas tillsammans med tillgänglighetskraven i punkt 3.2.2 (Tillförlitlighet och tillgänglighet).

3.2.2   Tillförlitlighet och tillgänglighet

För system av klass A är tillförlitlighets- och tillgänglighetsmålen fördelade mellan det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering och det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering. De detaljerade kraven specificeras i den grundparameter som definieras i punkt 4.2.1 Tillförlitlighets-, tillgänglighets- och säkerhetsegenskaper för trafikstyrning och signalering av betydelse för driftskompatibiliteten).

Risknivån orsakad av ålder och förslitning hos komponenter som används inom delsystemet ska övervakas. Kraven på underhåll som anges i punkt 4.5 ska beaktas.

3.2.3   Teknisk kompatibilitet

Teknisk kompatibilitet omfattar de funktioner, gränssnitt och prestanda som krävs för att uppnå driftskompatibilitet.

Kraven på teknisk kompatibilitet är i sin tur indelade i följande tre kategorier:

| 1. | I den första kategorin specificeras de allmänna konstruktionsmässiga kraven för driftskompatibilitet, dvs. miljöförhållanden, intern elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) inom järnvägens område samt installation. Dessa kompatibilitetskrav definieras i detta kapitel. |
| --- | --- |

1.

I den första kategorin specificeras de allmänna konstruktionsmässiga kraven för driftskompatibilitet, dvs. miljöförhållanden, intern elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) inom järnvägens område samt installation. Dessa kompatibilitetskrav definieras i detta kapitel.

| 2. | I den andra kategorin beskrivs hur delsystemen för trafikstyrning och signalering måste tillämpas tekniskt och vilka funktioner de måste ha för att driftskompatibilitet ska säkerställas. Denna kategori definieras i kapitel 4. |
| --- | --- |

2.

I den andra kategorin beskrivs hur delsystemen för trafikstyrning och signalering måste tillämpas tekniskt och vilka funktioner de måste ha för att driftskompatibilitet ska säkerställas. Denna kategori definieras i kapitel 4.

| 3. | I den tredje kategorin beskrivs hur gränssnittet mellan delsystemen för trafikstyrning och signalering och delsystemet för drift och trafikledning är utformat för att driftskompatibilitet ska uppnås. Denna kategori beskrivs i kapitel 4. |
| --- | --- |

3.

I den tredje kategorin beskrivs hur gränssnittet mellan delsystemen för trafikstyrning och signalering och delsystemet för drift och trafikledning är utformat för att driftskompatibilitet ska uppnås. Denna kategori beskrivs i kapitel 4.

3.2.3.1   Konstruktionsmässig kompatibilitet

3.2.3.1.1   
  Fysiska miljöförhållanden

Utrustning för trafikstyrning och signalering ska klara drift i de klimat och under de fysiska förhållanden som kännetecknar området där den berörda delen av unionens järnvägssystem ligger.

Kraven för grundparametern 4.2.16 (Konstruktion av utrustning som används i delsystemen för trafikstyrning och signalering) ska beaktas.

3.2.3.1.2   
  Intern elektromagnetisk kompatibilitet hos järnvägen

Den grundparameter som rör elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering beskrivs i punkt 4.2.11 (Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering).

3.3   Väsentliga krav som inte direkt omfattas av denna TSD

3.3.1   Säkerhet

Det väsentliga kravet 1.1.2 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797 omfattas inte av tillämpningsområdet för denna TSD.

Det väsentliga kravet 1.1.4 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797 för de markbaserade delsystemen för trafikstyrning och signalering omfattas av de europeiska och nationella bestämmelser som är i kraft.

3.3.2   Hälsa

I enlighet med EU-lagstiftning och nationella bestämmelser som är förenliga med EU-lagstiftningen ska åtgärder vidtas för att säkerställa att de material som används i delsystemen för trafikstyrning och signalering och konstruktionen av delsystemen inte utgör en hälsorisk för personer som har tillgång till utrustningen. Detta berör det väsentliga kravet 1.3.1 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797. Det väsentliga kravet 1.3.2 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797 för de markbaserade delsystemen för trafikstyrning och signalering omfattas av de europeiska och nationella bestämmelser som är i kraft.

3.3.3   Miljöskydd

I enlighet med EU-lagstiftning och nationella bestämmelser som är förenliga med EU-lagstiftningen gäller följande:

| 1. | Utrustningen för trafikstyrning och signalering ska, om den utsätts för stark värme eller brand, inte överskrida gränsvärdena för utsläpp av rök eller gaser som är skadliga för miljön. Detta berör det väsentliga kravet 1.4.2 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

1.

Utrustningen för trafikstyrning och signalering ska, om den utsätts för stark värme eller brand, inte överskrida gränsvärdena för utsläpp av rök eller gaser som är skadliga för miljön. Detta berör det väsentliga kravet 1.4.2 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797.

| 2. | Utrustningen för trafikstyrning och signalering ska inte innehålla ämnen som under normal användning förorenar miljön i onormalt hög grad. Detta berör det väsentliga kravet 1.4.1 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

2.

Utrustningen för trafikstyrning och signalering ska inte innehålla ämnen som under normal användning förorenar miljön i onormalt hög grad. Detta berör det väsentliga kravet 1.4.1 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797.

| 3. | Utrustningen för trafikstyrning och signalering ska omfattas av gällande EU-lagstiftning om gränsvärden för emission av och känslighet för elektromagnetiska störningar utmed järnvägens område. Detta berör det väsentliga kravet 1.4.3 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

3.

Utrustningen för trafikstyrning och signalering ska omfattas av gällande EU-lagstiftning om gränsvärden för emission av och känslighet för elektromagnetiska störningar utmed järnvägens område. Detta berör det väsentliga kravet 1.4.3 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797.

| 4. | Utrustningen för trafikstyrning och signalering ska uppfylla föreskrivna regler för buller. Detta berör det väsentliga kravet 1.4.4 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

4.

Utrustningen för trafikstyrning och signalering ska uppfylla föreskrivna regler för buller. Detta berör det väsentliga kravet 1.4.4 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797.

| 5. | Utrustningen för trafikstyrning och signalering ska inte ge upphov till otillåtna nivåer av vibrationer som kan äventyra infrastrukturens tillförlitlighet (när infrastrukturen är underhållen på rätt sätt). Detta berör det väsentliga kravet 1.4.5 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

5.

Utrustningen för trafikstyrning och signalering ska inte ge upphov till otillåtna nivåer av vibrationer som kan äventyra infrastrukturens tillförlitlighet (när infrastrukturen är underhållen på rätt sätt). Detta berör det väsentliga kravet 1.4.5 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797.

3.3.4   Teknisk kompatibilitet

3.3.4.1   Intern elektromagnetisk kompatibilitet hos järnvägen

I enlighet med EU-lagstiftning och nationella bestämmelser som är förenliga med EU-lagstiftningen ska utrustning för trafikstyrning och signalering varken störa eller störas av annan utrustning för trafikstyrning och signalering eller andra delsystem.

3.3.5   Tillgänglighet

Det väsentliga kravet 1.6 i bilaga III till direktiv (EU) 2016/797 omfattas inte av tillämpningsområdet för denna TSD.

4.   BESKRIVNING AV DELSYSTEMEN

4.1   Inledning

4.1.1   Grundparametrar

I enlighet med de relevanta väsentliga kraven beskrivs delsystemen för trafikstyrning och signalering av följande grundparametrar:

| 1. | Tillförlitlighets-, tillgänglighets- och säkerhetsegenskaper för trafikstyrning och signalering av betydelse för driftskompatibiliteten (punkt 4.2.1). |
| --- | --- |

1.

Tillförlitlighets-, tillgänglighets- och säkerhetsegenskaper för trafikstyrning och signalering av betydelse för driftskompatibiliteten (punkt 4.2.1).

| 2. | Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS (punkt 4.2.2). |
| --- | --- |

2.

Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS (punkt 4.2.2).

| 3. | Funktionalitet hos markbaserad ETCS (punkt 4.2.3). |
| --- | --- |

3.

Funktionalitet hos markbaserad ETCS (punkt 4.2.3).

| 4. | Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR (punkt 4.2.4). |
| --- | --- |

4.

Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR (punkt 4.2.4).

| 5. | Luftgapsgränssnitt för RMR, ETCS och ATO (punkt 4.2.5). |
| --- | --- |

5.

Luftgapsgränssnitt för RMR, ETCS och ATO (punkt 4.2.5).

| 6. | Fordonsbaserade gränssnitt interna för Trafikstyrning och signalering (punkt 4.2.6). |
| --- | --- |

6.

Fordonsbaserade gränssnitt interna för Trafikstyrning och signalering (punkt 4.2.6).

| 7. | Markbaserade gränssnitt interna för Trafikstyrning och signalering (punkt 4.2.7). |
| --- | --- |

7.

Markbaserade gränssnitt interna för Trafikstyrning och signalering (punkt 4.2.7).

| 8. | Hantering av krypteringsnycklar (punkt 4.2.8). |
| --- | --- |

8.

Hantering av krypteringsnycklar (punkt 4.2.8).

| 9. | Hantering av ETCS-ID (punkt 4.2.9). |
| --- | --- |

9.

Hantering av ETCS-ID (punkt 4.2.9).

| 10. | Markbaserade tågdetekteringssystem (punkt 4.2.10). |
| --- | --- |

10.

Markbaserade tågdetekteringssystem (punkt 4.2.10).

| 11. | Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering (punkt 4.2.11). |
| --- | --- |

11.

Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering (punkt 4.2.11).

| 12. | ETCS DMI (förarpanel) (punkt 4.2.12). |
| --- | --- |

12.

ETCS DMI (förarpanel) (punkt 4.2.12).

| 13. | RMR DMI (förarpanel) (punkt 4.2.13). |
| --- | --- |

13.

RMR DMI (förarpanel) (punkt 4.2.13).

| 14. | Gränssnitt mot datainsamling för myndighetskontroll (punkt 4.2.14). |
| --- | --- |

14.

Gränssnitt mot datainsamling för myndighetskontroll (punkt 4.2.14).

| 15. | Markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt (punkt 4.2.15). |
| --- | --- |

15.

Markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt (punkt 4.2.15).

| 16. | Konstruktion av utrustning som används i delsystemen för trafikstyrning och signalering (punkt 4.2.16). |
| --- | --- |

16.

Konstruktion av utrustning som används i delsystemen för trafikstyrning och signalering (punkt 4.2.16).

| 17. | ETCS- och radiosystemkompatibilitet (punkt 4.2.17). |
| --- | --- |

17.

ETCS- och radiosystemkompatibilitet (punkt 4.2.17).

| 18. | Funktionalitet hos fordonsbaserad ATO (punkt 4.2.18). |
| --- | --- |

18.

Funktionalitet hos fordonsbaserad ATO (punkt 4.2.18).

| 19. | Funktionaliteten hos markbaserad ATO (punkt 4.2.19). |
| --- | --- |

19.

Funktionaliteten hos markbaserad ATO (punkt 4.2.19).

| 20. | Teknisk dokumentation för underhåll (punkt 4.2.20). |
| --- | --- |

20.

Teknisk dokumentation för underhåll (punkt 4.2.20).

4.1.2   Översikt över kraven

Alla krav i punkt 4.2 (Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemen) som avser dessa grundparametrar ska tillämpas på system av klass A.

Ansvaret för kraven på system av klass B och på STM:er (särskilda komponenter som gör det möjligt för fordonsbaserade system av klass A att framföras på infrastruktur av klass B), ligger på den relevanta medlemsstaten.

Den här TSD:n bygger på principen att det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering ska kunna vara kompatibelt med fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering som uppfyller kraven i TSD:n. För att uppfylla detta mål gäller följande:

| 1. | Funktioner, gränssnitt och prestanda hos det fordonsbaserade delsystemet ”Trafikstyrning och signalering” är standardiserade, vilket säkerställer att alla tåg reagerar på ett förutsägbart sätt på den information de får från det markbaserade systemet. |
| --- | --- |

1.

Funktioner, gränssnitt och prestanda hos det fordonsbaserade delsystemet ”Trafikstyrning och signalering” är standardiserade, vilket säkerställer att alla tåg reagerar på ett förutsägbart sätt på den information de får från det markbaserade systemet.

| 2. | Kommunikationen spår-till-fordon och fordon-till-spår är helt standardiserad för det markbaserade delsystemet Trafikstyrning och signalering i denna TSD. Med de specifikationer som det hänvisas till i avsnitten nedan kan den markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsfunktionaliteten användas på ett flexibelt sätt, så att den på bästa sätt kan integreras i järnvägssystemet. Denna flexibilitet ska utnyttjas utan att begränsa rörelsefriheten för fordon med fordonsbaserade delsystem som överensstämmer med TSD:n. |
| --- | --- |

2.

Kommunikationen spår-till-fordon och fordon-till-spår är helt standardiserad för det markbaserade delsystemet Trafikstyrning och signalering i denna TSD. Med de specifikationer som det hänvisas till i avsnitten nedan kan den markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsfunktionaliteten användas på ett flexibelt sätt, så att den på bästa sätt kan integreras i järnvägssystemet. Denna flexibilitet ska utnyttjas utan att begränsa rörelsefriheten för fordon med fordonsbaserade delsystem som överensstämmer med TSD:n.

Funktionerna för trafikstyrning och signalering är indelade i kategorier som anger om de är frivilliga eller obligatoriska. Kategorierna definieras i punkt 7.2.9 i denna TSD och i de specifikationer som det hänvisas till i tillägg A, och dessa texter anger även hur funktionerna klassificeras.

I tillägg A tabell A.1 punkt 4.1 c finns en ordlista med ETCS- och ATO-termer och definitioner som används i de specifikationer som det hänvisas till i tillägg A.

4.1.3   Delar av delsystem för trafikstyrning och signalering

Enligt punkt 2.2 (Tillämpningsområde) kan delsystemen för trafikstyrning och signalering delas in i delar.

Följande tabell anger vilka grundparametrar som är relevanta för respektive delsystem och del.

Tabell 4.1

Delar i delsystemen för Trafikstyrning och signalering

| Delsystem | Del | Grundparametrar |
| --- | --- | --- |
| Fordonsbaserad trafikstyrning och signalering | Tågskydd | 4.2.1, 4.2.2, 4.2.5, 4.2.6, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.12, 4.2.14, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Talradiokommunikation | 4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.2, 4.2.5.1, 4.2.13, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Dataradiokommunikation | 4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.6.2, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Automatiserad tågdrift | 4.2.1.2, 4.2.5.1, 4.2.6, 4.2.12, 4.2.16, 4.2.18, 4.2.20 |
| Markbaserad trafikstyrning och signalering | Tågskydd | 4.2.1, 4.2.3, 4.2.5, 4.2.7, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.15, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Talradiokommunikation | 4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Dataradiokommunikation | 4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20 |
| Tågdetektering | 4.2.10, 4.2.11 |
| Automatiserad tågdrift | 4.2.1.2, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.19, 4.2.20 |

Delsystem

Del

Grundparametrar

Fordonsbaserad trafikstyrning och signalering

Tågskydd

4.2.1, 4.2.2, 4.2.5, 4.2.6, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.12, 4.2.14, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Talradiokommunikation

4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.2, 4.2.5.1, 4.2.13, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Dataradiokommunikation

4.2.1.2, 4.2.4.1, 4.2.4.3, 4.2.5.1, 4.2.6.2, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Automatiserad tågdrift

4.2.1.2, 4.2.5.1, 4.2.6, 4.2.12, 4.2.16, 4.2.18, 4.2.20

Markbaserad trafikstyrning och signalering

Tågskydd

4.2.1, 4.2.3, 4.2.5, 4.2.7, 4.2.8, 4.2.9, 4.2.15, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Talradiokommunikation

4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Dataradiokommunikation

4.2.1.2, 4.2.4, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.17, 4.2.20

Tågdetektering

4.2.10, 4.2.11

Automatiserad tågdrift

4.2.1.2, 4.2.5.1, 4.2.7, 4.2.16, 4.2.19, 4.2.20

4.2   Funktionella och tekniska specifikationer för delsystemen

4.2.1   Tillförlitlighets-, tillgänglighets- och säkerhetsegenskaper för trafikstyrning och signalering av betydelse för driftskompatibiliteten

Denna grundparameter beskriver kraven för det fordonsbaserade delsystemet ”Trafikstyrning och signalering” och det markbaserade delsystemet ”Trafikstyrning och signalering” med hänvisning till punkt 3.2.1 (Säkerhet) och punkt 3.2.2 (Tillförlitlighet och tillgänglighet).

För att uppnå driftskompatibilitet vid införandet av fordonsbaserade och markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering ska följande bestämmelser beaktas:

| 1. | Konstruktionen, införandet och användningen av ett fordonsbaserat eller markbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering får inte överföra några ytterligare krav






  a) | till gränssnittet mellan fordonsbaserade och markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering utöver de krav som specificeras i denna TSD, |
| --- | --- | --- |

1.

Konstruktionen, införandet och användningen av ett fordonsbaserat eller markbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering får inte överföra några ytterligare krav

a)

till gränssnittet mellan fordonsbaserade och markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering utöver de krav som specificeras i denna TSD,

| b) | till några andra delsystem utöver de krav som specificeras i delsystemens TSD:er. |
| --- | --- |

b)

till några andra delsystem utöver de krav som specificeras i delsystemens TSD:er.

| 2. | De krav som fastställs i punkterna 4.2.1.1 och 4.2.1.2 ska beaktas. |
| --- | --- |

2.

De krav som fastställs i punkterna 4.2.1.1 och 4.2.1.2 ska beaktas.

4.2.1.1   Säkerhet

De fordonsbaserade och markbaserade delsystemen för trafikstyrning och signalering ska beakta de krav rörande ETCS-utrustning och -installationer som anges i denna TSD.

När det gäller risken för överskridande av hastighets- och/eller avståndsgränser som rekommenderats för ETCS, ska den tolererbara risknivån (THR, Tolerable Hazard Rate) vara 10–9 h–1 för slumpmässiga fel i fordonsbaserad ETCS och 10–9 h–1 för slumpmässiga fel i markbaserad ETCS. Se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.1 a.

För att uppnå driftskompatibilitet ska fordonsbaserat ETCS fullt ut beakta alla krav som specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.1. Däremot är mindre stränga säkerhetskrav godtagbara för markbaserad ETCS, i kombination med fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering som uppfyller TSD-kraven, förutsatt att trafikens säkerhetsnivå uppfylls.

För ETCS-system av klass A:

| 1. | De ändringar som järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare gör för att genomföra förebyggande eller korrigerande underhållsåtgärder ska hanteras i enlighet med processerna och förfarandena i deras säkerhetsstyrningssystem i enlighet med artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 (säkerhetsdirektivet) (7). |
| --- | --- |

1.

De ändringar som järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare gör för att genomföra förebyggande eller korrigerande underhållsåtgärder ska hanteras i enlighet med processerna och förfarandena i deras säkerhetsstyrningssystem i enlighet med artikel 9 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 (säkerhetsdirektivet) (7).

| 2. | Andra typer av ändringar som görs av järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare (t.ex. ändringar av konstruktionen eller införandet av ETCS) samt ändringar som görs av andra aktörer (t.ex. tillverkare eller andra leverantörer) ska hanteras i enlighet med den riskhanteringsprocess som fastställs i bilaga I till genomförandeförordning (EU) nr 402/2013 och som avses i artikel 6.1 a i direktiv (EU) 2016/798. |
| --- | --- |

2.

Andra typer av ändringar som görs av järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare (t.ex. ändringar av konstruktionen eller införandet av ETCS) samt ändringar som görs av andra aktörer (t.ex. tillverkare eller andra leverantörer) ska hanteras i enlighet med den riskhanteringsprocess som fastställs i bilaga I till genomförandeförordning (EU) nr 402/2013 och som avses i artikel 6.1 a i direktiv (EU) 2016/798.

Dessutom ska en oberoende bedömning av den korrekta tillämpningen av den riskhanteringsprocess som beskrivs i bilaga I till genomförandeförordning (EU) nr 402/2013, samt lämpligheten hos resultaten av tillämpningen, göras av ett bedömningsorgan för gemensamma säkerhetsmetoder i enlighet med artikel 6 i den förordningen. Det får inte finnas några begränsningar med avseende på oberoende av typ A, B eller C (type A, B or C of independence) för det bedömningsorgan för gemensamma säkerhetsmetoder som tillåts enligt genomförandeförordning (EU) nr 402/2013. Det utsedda bedömningsorganet för gemensamma säkerhetsmetoder ska vara ackrediterat eller erkänt i enlighet med kraven i bilaga II till genomförandeförordning (EU) nr 402/2013 inom området för delsystemet för trafikstyrning och signalering som förtecknas i punkt 5 ”klassificering” i organets databaspost i Eradis.

Ackreditering eller erkännande inom området för delsystemet för trafikstyrning och signalering omfattar kompetensen hos bedömningsorganet för gemensamma säkerhetsmetoder att oberoende bedöma säker integrering på nivån för ett ETCS-delsystem eller en driftskompatibilitetskomponent för ETCS. Detta inbegriper kompetensen att

| 1. | bedöma säker integrering av alla interna komponenter och gränssnitt som utgör arkitekturen för ett ETCS-delsystem eller en driftskompatibilitetskomponent för ETCS, |
| --- | --- |

1.

bedöma säker integrering av alla interna komponenter och gränssnitt som utgör arkitekturen för ett ETCS-delsystem eller en driftskompatibilitetskomponent för ETCS,

| 2. | bedöma säker integrering av alla externa gränssnitt till ett ETCS-delsystem eller en driftskompatibilitetskomponent för ETCS i dess fysiska, funktionella, miljörelaterade, driftrelaterade och underhållsrelaterade sammanhang. |
| --- | --- |

2.

bedöma säker integrering av alla externa gränssnitt till ett ETCS-delsystem eller en driftskompatibilitetskomponent för ETCS i dess fysiska, funktionella, miljörelaterade, driftrelaterade och underhållsrelaterade sammanhang.

Tillämpningen av de standarder som det hänvisas till i tillägg A tabell A 3 ett lämpligt sätt att fullt ut följa den riskhanteringsprocess som beskrivs i bilaga I till genomförandeförordning (EU) nr 402/2013 för konstruktion, införande, produktion, installation och validering (inkl. säkerhetsacceptans) av driftskompatibilitetskomponenter och delsystem. Om andra standarder än de som avses i tillägg A tabell A 3 tillämpas, ska åtminstone likvärdighet bevisas.

När de specifikationer som det hänvisas till i tillägg A tabell A 3 används som ett lämpligt sätt att, i fråga om ett ETCS-delsystem eller en driftskompatibilitetskomponent för ETCS, fullt ut följa den riskhanteringsprocess som fastställs i bilaga I till förordning (EU) nr 402/2013, för att undvika onödigt dubbelarbete med oberoende bedömning, ska de oberoende säkerhetsbedömningsaktiviteter som krävs enligt de specifikationer som det hänvisas till i tillägg A tabell A 3 utföras av bedömningsorgan för gemensamma säkerhetsmetoder som är ackrediterat eller erkänt så som specificeras i ovanstående punkt i stället för en oberoende säkerhetsbedömare enligt Cenelec.

4.2.1.2   Tillgänglighet/tillförlitlighet

Denna punkt behandlar förekomsten av feltillstånd som inte orsakar säkerhetsrisker men som orsakar driftstörningar vars hantering skulle kunna minska den övergripande säkerheten i systemet.

I samband med denna parameter avses med ”fel” att en enhet inte längre kan utföra en begärd funktion med erforderlig prestanda, och ”feltillstånd” är den effekt genom vilken felet observeras.

För att säkerställa att de relevanta infrastrukturförvaltarna och järnvägsföretagen ges all information de behöver för att fastställa lämpliga förfaranden för hantering av driftstörningar, ska det tekniska underlag som åtföljer EG-kontrollförklaringen för ett fordonsbaserat eller markbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering innehålla beräknade tillgänglighets-/tillförlitlighetsvärden avseende feltillstånd som påverkar förmågan hos delsystemet för trafikstyrning och signalering att övervaka säkerheten för ett eller flera fordons rörelser eller att upprätta talradiokommunikation mellan trafikledningen och lokförarna.

Överensstämmelse med följande beräknade värden ska säkerställas:

| 1. | Genomsnittligt antal driftstimmar mellan sådana fel i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering som kräver isolering av tågskyddsfunktionerna: (öppen punkt). |
| --- | --- |

1.

Genomsnittligt antal driftstimmar mellan sådana fel i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering som kräver isolering av tågskyddsfunktionerna: (öppen punkt).

| 2. | Genomsnittligt antal driftstimmar mellan sådana fel i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering som förhindrar talradiokommunikation mellan trafikledningen och lokföraren: (öppen punkt). |
| --- | --- |

2.

Genomsnittligt antal driftstimmar mellan sådana fel i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering som förhindrar talradiokommunikation mellan trafikledningen och lokföraren: (öppen punkt).

För att göra det möjligt för infrastrukturförvaltarna och järnvägsföretagen att under delsystemens livstid övervaka risknivån och överensstämmelsen med de tillförlitlighets-/tillgänglighetsvärden som används för fastställandet av förfaranden för hantering av driftstörningar, ska de krav på underhåll som anges i punkt 4.2.20 (Teknisk dokumentation för underhåll) beaktas.

4.2.2   Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS

Grundparametern för funktionaliteten hos fordonsbaserad ETCS beskriver alla funktioner som behövs för att framföra ett tåg på ett säkert sätt. Den primära funktionen är att ge automatiskt tågskydd och förarhyttssignalering, vilket innefattar att

| 1. | ställa in tågegenskaperna (exempelvis maximal tåghastighet och bromsprestanda), |
| --- | --- |

1.

ställa in tågegenskaperna (exempelvis maximal tåghastighet och bromsprestanda),

| 2. | välja övervakningsläge baserat på information från det markbaserade systemet, |
| --- | --- |

2.

välja övervakningsläge baserat på information från det markbaserade systemet,

| 3. | utföra distansmätningsfunktioner, |
| --- | --- |

3.

utföra distansmätningsfunktioner,

| 4. | positionera tåget i ett koordinatsystem baserat på eurobalisernas placering, |
| --- | --- |

4.

positionera tåget i ett koordinatsystem baserat på eurobalisernas placering,

| 5. | beräkna den dynamiska hastighetsprofilen för färden utifrån tågegenskaper och information från det markbaserade systemet, |
| --- | --- |

5.

beräkna den dynamiska hastighetsprofilen för färden utifrån tågegenskaper och information från det markbaserade systemet,

| 6. | övervaka den dynamiska hastighetsprofilen under färden, |
| --- | --- |

6.

övervaka den dynamiska hastighetsprofilen under färden,

| 7. | tillhandahålla funktionen för automatiskt bromsingrepp. |
| --- | --- |

7.

tillhandahålla funktionen för automatiskt bromsingrepp.

Dessa funktioner ska införas i enlighet med tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.2 b och deras prestanda ska följa kraven i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.2 a.

Provkraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.2 c.

Huvudfunktionaliteten stöds av andra funktioner, för vilka tillägg A tabell A 1 punkterna 4.2.2 a och 4.2.2 b också är tillämpliga, tillsammans med följande ytterligare specifikationer:

| 1. | Kommunikation med det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering.






  a) | Eurobalis-dataöverföring. Se punkt 4.2.5.2 (Eurobalis-kommunikation med tåget för ERTMS-tillämpningar). |
| --- | --- | --- |

1.

Kommunikation med det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering.

a)

Eurobalis-dataöverföring. Se punkt 4.2.5.2 (Eurobalis-kommunikation med tåget för ERTMS-tillämpningar).

| b) | Dataöverföring via euroslinga. Se punkt 4.2.5.3 (Euroloop-kommunikation med tåget för ERTMS-tillämpningar). Denna funktionalitet är frivillig för fordonsbaserad utrustning såvida det inte krävs i särskilda fall i punkt 7.7, som endast ska hänvisa till specifikationerna i tillägg A. |
| --- | --- |

b)

Dataöverföring via euroslinga. Se punkt 4.2.5.3 (Euroloop-kommunikation med tåget för ERTMS-tillämpningar). Denna funktionalitet är frivillig för fordonsbaserad utrustning såvida det inte krävs i särskilda fall i punkt 7.7, som endast ska hänvisa till specifikationerna i tillägg A.

| c) | Dataöverföring via radio för radioburen hastighetshöjning. Se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.2 d, 4.2.5.1 (Luftgapsgränssnitt för RMR), punkt 4.2.6.2 (Gränssnitt mellan datakommunikation via RMR och tillämpningar för ETCS/ATO) och punkt 4.2.8 (Hantering av krypteringsnycklar). Denna funktion är frivillig i fordonsbaserad utrustning, såvida den inte krävs i specialfall i punkt 7.7. Införandet av denna funktion, även i specialfall, ska överensstämma med specifikationerna i tillägg A. |
| --- | --- |

c)

Dataöverföring via radio för radioburen hastighetshöjning. Se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.2 d, 4.2.5.1 (Luftgapsgränssnitt för RMR), punkt 4.2.6.2 (Gränssnitt mellan datakommunikation via RMR och tillämpningar för ETCS/ATO) och punkt 4.2.8 (Hantering av krypteringsnycklar). Denna funktion är frivillig i fordonsbaserad utrustning, såvida den inte krävs i specialfall i punkt 7.7. Införandet av denna funktion, även i specialfall, ska överensstämma med specifikationerna i tillägg A.

| d) | Dataöverföring via radio. Se punkt 4.2.5.1 (Luftgapsgränssnitt för RMR), punkt 4.2.6.2 (Gränssnitt mellan datakommunikation via RMR och tillämpningar för ETCS/ATO) och punkt 4.2.8 (Hantering av krypteringsnycklar). Denna radiodataöverföring är frivillig såvida inte fordonet framförs på linjer med ETCS-nivå 2 (tidigare ETCS-nivå 2 eller 3). |
| --- | --- |

d)

Dataöverföring via radio. Se punkt 4.2.5.1 (Luftgapsgränssnitt för RMR), punkt 4.2.6.2 (Gränssnitt mellan datakommunikation via RMR och tillämpningar för ETCS/ATO) och punkt 4.2.8 (Hantering av krypteringsnycklar). Denna radiodataöverföring är frivillig såvida inte fordonet framförs på linjer med ETCS-nivå 2 (tidigare ETCS-nivå 2 eller 3).

| 2. | Kommunikation med föraren. Se tillägg A tabell A 1 4.2.2 e punkt 4.2.12 (ETCS DMI [förarpanel]). |
| --- | --- |

2.

Kommunikation med föraren. Se tillägg A tabell A 1 4.2.2 e punkt 4.2.12 (ETCS DMI [förarpanel]).

| 3. | Kommunikation med STM. Se punkt 4.2.6.1 (ETCS och tågskydd av klass B). Denna funktion innefattar






  a) | hantering av utdata från STM, |
| --- | --- | --- |

3.

Kommunikation med STM. Se punkt 4.2.6.1 (ETCS och tågskydd av klass B). Denna funktion innefattar

a)

hantering av utdata från STM,

| b) | tillhandahållande av data för användning av STM, |
| --- | --- |

b)

tillhandahållande av data för användning av STM,

| c) | hantering av STM-övergångar. |
| --- | --- |

c)

hantering av STM-övergångar.

| 4. | Hantering av information om






  a) | huruvida tågsammansättningen är intakt – tillhandahållande av information om tågintegritet och säker information om sammansättningens längd (safe consist length information) till det fordonsbaserade delsystemet är frivilligt, såvida det inte krävs av det markbaserade delsystemet, |
| --- | --- | --- |

4.

Hantering av information om

a)

huruvida tågsammansättningen är intakt – tillhandahållande av information om tågintegritet och säker information om sammansättningens längd (safe consist length information) till det fordonsbaserade delsystemet är frivilligt, såvida det inte krävs av det markbaserade delsystemet,

| b) | detekterad kall förflyttning (CMD, Cold Movement Detection) – fordonsbaserad ETCS-utrustning ska vara utrustad med detektering av kall förflyttning. |
| --- | --- |

b)

detekterad kall förflyttning (CMD, Cold Movement Detection) – fordonsbaserad ETCS-utrustning ska vara utrustad med detektering av kall förflyttning.

| 5. | Övervakning av utrustningens tillstånd och stöd i driftstörningsläge. Denna funktion innefattar






  a) | initiering av funktionaliteten hos fordonsbaserad ETCS, |
| --- | --- | --- |

5.

Övervakning av utrustningens tillstånd och stöd i driftstörningsläge. Denna funktion innefattar

a)

initiering av funktionaliteten hos fordonsbaserad ETCS,

| b) | tillhandahållande av stöd i driftstörningsläge, |
| --- | --- |

b)

tillhandahållande av stöd i driftstörningsläge,

| c) | isolering av funktionaliteten hos fordonsbaserad ETCS. |
| --- | --- |

c)

isolering av funktionaliteten hos fordonsbaserad ETCS.

| 6. | Stödjande av datainsamling för myndighetskontroll. Se punkt 4.2.14 (Gränssnitt mot datainsamling för myndighetskontroll). |
| --- | --- |

6.

Stödjande av datainsamling för myndighetskontroll. Se punkt 4.2.14 (Gränssnitt mot datainsamling för myndighetskontroll).

| 7. | Vidarebefordran av information/order och mottagande av statusinformation från rullande materiel | till/från fordonsgränssnitt. Se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.2 f.







  Anm.: | Fordonsbaserat ETCS ska överensstämma med tågets FFFIS (Form Fit Functional Interface Specification) endast på nyutvecklade fordonskonstruktioner som kräver ett första godkännande enligt definitionen i artikel 14.1 a i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/545 (8). |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Vidarebefordran av information/order och mottagande av statusinformation från rullande materiel

till/från fordonsgränssnitt. Se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.2 f.

Anm.:

| 8. | Vidarebefordran av information/order och mottagande av statusinformation från fordonsbaserad ATO. Se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.2 h. |
| --- | --- |

8.

Vidarebefordran av information/order och mottagande av statusinformation från fordonsbaserad ATO. Se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.2 h.

4.2.3   Funktionalitet hos markbaserad ETCS

Denna grundparameter beskriver funktionaliteten hos det markbaserade ETCS-systemet. Den omfattar all ETCS-funktionalitet som behövs för att ett visst tåg ska få ett säkert tågläge.

Huvudfunktionaliteterna är att

| 1. | lokalisera ett specifikt tåg i ett koordinatsystem baserat på eurobalisernas placering (ETCS-nivå 2), |
| --- | --- |

1.

lokalisera ett specifikt tåg i ett koordinatsystem baserat på eurobalisernas placering (ETCS-nivå 2),

| 2. | omvandla informationen från yttre signaleringsutrustning till ett standardformat för det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering, |
| --- | --- |

2.

omvandla informationen från yttre signaleringsutrustning till ett standardformat för det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering,

| 3. | skicka körtillstånd, vilket innefattar spårbeskrivning och order som tilldelats ett specifikt tåg. |
| --- | --- |

3.

skicka körtillstånd, vilket innefattar spårbeskrivning och order som tilldelats ett specifikt tåg.

Dessa funktioner ska införas i enlighet med punkt tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.3 b och deras prestanda ska följa kraven i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.3 a.

Huvudfunktionaliteten stöds av andra funktioner, för vilka tillägg A tabell A 1 punkterna 4.2.3 a och 4.2.3 b också är tillämpliga, tillsammans med följande ytterligare specifikationer:

| 1. | Kommunikation med det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering. Denna post omfattar följande:






  a) | Eurobalis-dataöverföring. Se punkt 4.2.5.2 (Eurobalis-kommunikation med tåget för ERTMS-tillämpningar) och punkt 4.2.7.4 (Eurobaliser/LEU). |
| --- | --- | --- |

1.

Kommunikation med det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering. Denna post omfattar följande:

a)

Eurobalis-dataöverföring. Se punkt 4.2.5.2 (Eurobalis-kommunikation med tåget för ERTMS-tillämpningar) och punkt 4.2.7.4 (Eurobaliser/LEU).

| b) | Dataöverföring via euroslinga. Se punkt 4.2.5.3 (Euroloop-kommunikation med tåget för ERTMS-tillämpningar) och punkt 4.2.7.5 (Euroslinga/LEU). Euroslinga är endast relevant för nivå 1, där den är frivillig. |
| --- | --- |

b)

Dataöverföring via euroslinga. Se punkt 4.2.5.3 (Euroloop-kommunikation med tåget för ERTMS-tillämpningar) och punkt 4.2.7.5 (Euroslinga/LEU). Euroslinga är endast relevant för nivå 1, där den är frivillig.

| c) | Dataöverföring via radio för radioburen hastighetshöjning. Se punkt 4.2.5.1.2.1 (Luftgapsgränssnitt för GSM-R [ETCS-tillämpning]), punkt 4.2.7.3.1.1 (GSM-R/markbaserad ETCS) och punkt 4.2.8 (Hantering av krypteringsnycklar). Radioburen hastighetshöjning är endast relevant på nivå 1, där den är frivillig. |
| --- | --- |

c)

Dataöverföring via radio för radioburen hastighetshöjning. Se punkt 4.2.5.1.2.1 (Luftgapsgränssnitt för GSM-R [ETCS-tillämpning]), punkt 4.2.7.3.1.1 (GSM-R/markbaserad ETCS) och punkt 4.2.8 (Hantering av krypteringsnycklar). Radioburen hastighetshöjning är endast relevant på nivå 1, där den är frivillig.

| d) | Dataöverföring via radio. Se punkt 4.2.5.1 (Luftgapsgränssnitt för RMR), punkt 4.2.7.3 (RMR/markbaserad ETCS och RMR/markbaserad ATO) och punkt 4.2.8 (Hantering av krypteringsnycklar). Dataöverföring via radio är endast relevant för ETCS-nivå 2. |
| --- | --- |

d)

Dataöverföring via radio. Se punkt 4.2.5.1 (Luftgapsgränssnitt för RMR), punkt 4.2.7.3 (RMR/markbaserad ETCS och RMR/markbaserad ATO) och punkt 4.2.8 (Hantering av krypteringsnycklar). Dataöverföring via radio är endast relevant för ETCS-nivå 2.

| 2. | Generering av information/order till det fordonsbaserade ETCS-systemet, exempelvis information rörande stängning/öppning av luftklaffarna, sänkning/höjning av strömavtagaren, öppning/stängning av huvudbrytaren, byte mellan traktionssystem A och B. Införandet av denna funktionalitet är frivillig för det markbaserade delsystemet. Det kan dock krävas enligt andra tillämpliga TSD:er eller nationella regler eller genom tillämpning av riskvärdering och riskbedömning för säker integrering av delsystem. |
| --- | --- |

2.

Generering av information/order till det fordonsbaserade ETCS-systemet, exempelvis information rörande stängning/öppning av luftklaffarna, sänkning/höjning av strömavtagaren, öppning/stängning av huvudbrytaren, byte mellan traktionssystem A och B. Införandet av denna funktionalitet är frivillig för det markbaserade delsystemet. Det kan dock krävas enligt andra tillämpliga TSD:er eller nationella regler eller genom tillämpning av riskvärdering och riskbedömning för säker integrering av delsystem.

| 3. | Hantering av övergångar mellan områden som övervakas av olika radioblockcentraler (RBC) (endast relevant för ETCS-nivå 2). Se punkt 4.2.7.1 (Funktionellt gränssnitt mellan RBC:er) och punkt 4.2.7.2 (RBC/RBC). |
| --- | --- |

3.

Hantering av övergångar mellan områden som övervakas av olika radioblockcentraler (RBC) (endast relevant för ETCS-nivå 2). Se punkt 4.2.7.1 (Funktionellt gränssnitt mellan RBC:er) och punkt 4.2.7.2 (RBC/RBC).

4.2.4   Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR

Denna grundparameter beskriver radiokommunikationsfunktionerna. Sådana funktioner ska införas i det fordonsbaserade delsystemet ”Trafikstyrning och signalering” och det markbaserade delsystemet ”Trafikstyrning och signalering” enligt specifikationerna nedan.

4.2.4.1   Grundläggande kommunikationsfunktion

4.2.4.1.1   
  Grundläggande kommunikationsfunktion via GSM-R

De allmänna kraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 a.

Dessutom ska följande specifikationer beaktas:

| 1. | ASCI-funktioner: tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 b. |
| --- | --- |

1.

ASCI-funktioner: tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 b.

| 2. | SIM-kort: tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 c. |
| --- | --- |

2.

SIM-kort: tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 c.

| 3. | Positionsberoende samtalsstyrning: tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 e. |
| --- | --- |

3.

Positionsberoende samtalsstyrning: tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 e.

4.2.4.1.2   
  Grundläggande kommunikationsfunktion via FRMCS

De allmänna kraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 l.

Dessutom ska följande specifikationer beaktas:

| 1. | FRMCS-profil: tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 n. |
| --- | --- |

1.

FRMCS-profil: tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 n.

4.2.4.2   Tillämpningar för tal- och driftkommunikation

4.2.4.2.1   
  Tillämpningar för tal- och driftkommunikation via GSM-R

De allmänna kraven definieras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 f.

Provkraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 g.

Dessutom ska följande specifikationer beaktas:

| 1. | Bekräftelse av högprioriterade anrop: tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 h. |
| --- | --- |

1.

Bekräftelse av högprioriterade anrop: tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 h.

| 2. | Funktionell adressering: tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 j. |
| --- | --- |

2.

Funktionell adressering: tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 j.

| 3. | Presentation av funktionsnummer: tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 k. |
| --- | --- |

3.

Presentation av funktionsnummer: tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 k.

| 4. | Meddelandeöverföring: tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 d. |
| --- | --- |

4.

Meddelandeöverföring: tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 d.

4.2.4.2.2   
  Tillämpningar för tal- och driftkommunikation via FRMCS

De allmänna kraven definieras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 m.

Provkraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 o.

4.2.4.3   Datakommunikationstillämpningar för ETCS och ATO

4.2.4.3.1   
  Datakommunikation för ETCS

Dataradiokommunikationsdelen i det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering ska kunna stödja upprättandet av minst två samtidiga kommunikationssessioner med ETCS.

4.2.4.3.1.1   Datakommunikation för ETCS via GSM-R

De allmänna kraven definieras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 f.

Provkraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 g.

Denna funktionalitet är endast obligatorisk vid tillämpning av ETCS-nivå 2 och radioburen hastighetshöjning.

4.2.4.3.1.2   Datakommunikation för ETCS via FRMCS

De allmänna kraven definieras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 m.

Provkraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 o.

Denna funktionalitet är obligatorisk vid tillämpning av ETCS-nivå 2.

4.2.4.3.2   
  Datakommunikation för ATO

4.2.4.3.2.1   Datakommunikation för ATO via GSM-R

De allmänna kraven definieras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 f.

Provkraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 g.

4.2.4.3.2.2   Datakommunikation för ATO via FRMCS

De allmänna kraven definieras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 m.

Provkraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 o.

4.2.5   Luftgapsgränssnitt för RMR, ETCS och ATO

Denna grundparameter specificerar kraven för luftgapet mellan det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering och det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering och måste beaktas i samband med kraven avseende gränssnitten mellan utrustning för ETCS, ATO och RMR, enligt specifikationen i punkt 4.2.6 (Fordonsbaserade gränssnitt interna för Trafikstyrning och signalering) och punkt 4.2.7 (Markbaserade gränssnitt interna för Trafikstyrning och signalering).

Denna grundparameter omfattar

| 1. | de fysiska, elektriska och elektromagnetiska värden som ska beaktas för att medge säker funktion, |
| --- | --- |

1.

de fysiska, elektriska och elektromagnetiska värden som ska beaktas för att medge säker funktion,

| 2. | det kommunikationsprotokoll som ska användas, |
| --- | --- |

2.

det kommunikationsprotokoll som ska användas,

| 3. | tillgängligheten hos kommunikationskanalen. |
| --- | --- |

3.

tillgängligheten hos kommunikationskanalen.

De tillämpliga specifikationerna förtecknas nedan.

4.2.5.1   Luftgapsgränssnitt för RMR

4.2.5.1.1   
  Generellt luftgapsgränssnitt för RMR

4.2.5.1.1.1   Luftgapsgränssnitt för GSM-R

Luftgapsgränssnittet ska uppfylla de krav som anges i tillägg A tabell A 1 punkterna 4.2.5 a och 4.2.4 f.

| Anm. 1: | Luftgapsgränssnitten avseende GSM-R ska utnyttja de frekvensband som anges i tillägg A tabell A 1 punkterna 4.2.5 a och 4.2.4 f. |
| --- | --- |

Anm. 1:

| Anm. 2: | Fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering ska vara skyddade mot interferens, genom att uppfylla kraven i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.4 f. |
| --- | --- |

Anm. 2:

4.2.5.1.1.2   Luftgapsgränssnitt för FRMCS

Luftgapsgränssnittet ska uppfylla de krav som anges i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.5 f.

4.2.5.1.2   
  Luftgapsgränssnitt för RMR (ETCS-tillämpning)

4.2.5.1.2.1   Luftgapsgränssnitt för GSM-R (ETCS-tillämpning)

Dataöverföringsprotokollen ska överensstämma med tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.5 b.

När radioburen hastighetshöjning införs ska dessutom de krav som anges i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.5 c beaktas.

4.2.5.1.2.2   Luftgapsgränssnitt för FRMCS (ETCS-tillämpning)

Dataöverföringsprotokollen ska överensstämma med tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.5 j.

4.2.5.1.3   
  Luftgapsgränssnitt för RMR (ATO-tillämpning)

4.2.5.1.3.1   Luftgapsgränssnitt för GSM-R (ATO-tillämpning)

Paketförmedlad kommunikation ska användas och dataöverföringsprotokollen ska uppfylla de relevanta kraven i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.5 h.

Användning av andra trådlösa kommunikationssystem, t.ex. sådana som drivs av en statlig eller privat mobilnätsoperatör, tillåts för ATO-tillämpningen, men anses dock ligga utanför denna TSD:s tillämpningsområde.

Användning av dessa nät får inte störa tal- och röstkommunikation via GSM-R.

4.2.5.1.3.2   Luftgapsgränssnitt för FRMCS (ATO-tillämpning)

Dataöverföringsprotokollen ska överensstämma med tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.5 i.

4.2.5.2   Eurobalis-kommunikation med tåget för ERTMS-tillämpningar

Gränssnitt för eurobalis-kommunikation ska överensstämma med tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.5 d.

4.2.5.3   Euroloop-kommunikation med tåget för ERTMS-tillämpningar

Gränssnitt för euroloop-kommunikation ska överensstämma med tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.5 e.

4.2.6   Fordonsbaserade gränssnitt interna för Trafikstyrning och signalering

Denna grundparameter består av följande delar.

4.2.6.1   ETCS och tågskydd av klass B

Om fordonsbaserad ETCS och fordonsbaserade tågskyddsfunktioner av klass B installeras ska integreringen och skiftet mellan dem hanteras på något av följande sätt:

| 1. | Ett standardiserat gränssnitt (STM, Specific Transmission Module). |
| --- | --- |

1.

Ett standardiserat gränssnitt (STM, Specific Transmission Module).

| 2. | Ett icke-standardiserat gränssnitt. |
| --- | --- |

2.

Ett icke-standardiserat gränssnitt.

| 3. | Klass B och klass A integrerade i samma utrustning (t.ex. enligt en ”alternativ standard” [bi-standard]). |
| --- | --- |

3.

Klass B och klass A integrerade i samma utrustning (t.ex. enligt en ”alternativ standard” [bi-standard]).

| 4. | Inget direkt gränssnitt mellan de båda utrustningarna. |
| --- | --- |

4.

Inget direkt gränssnitt mellan de båda utrustningarna.

Om integreringen av och skiften mellan ETCS-system och system av klass B hanteras med det standardiserade gränssnittet (STM) ska de uppfylla de krav som anges i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 a.

I tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 b specificeras K-gränssnittet (som låter vissa STM:er läsa information från baliser av klass B genom fordonets ETCS-antenn) och i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 c specificeras G-gränssnittet (luftgapet mellan fordonets ETCS-antenn och baliser av klass B).

Införandet av K-gränssnittet är frivilligt, men om det införs måste det vara i enlighet med tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 b.

Om K-gränssnittet införs måste dessutom funktionaliteten i transmissionsutrustningen ombord kunna hantera egenskaperna i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 c.

Om integreringen av och skiften mellan ETCS och det fordonsbaserade tågskyddet av klass B inte hanteras genom det standardiserade gränssnitt som specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 a får metoden inte medföra några ytterligare krav på det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering.

4.2.6.2   Gränssnitt mellan datakommunikation via RMR och tillämpningar för ETCS/ATO

4.2.6.2.1   
  Gränssnitt mellan datakommunikation via RMR och ETCS

4.2.6.2.1.1   Gränssnitt mellan datakommunikation via GSM-R och ETCS

Kraven för gränssnittet mellan fordonsbaserad GSM-R och fordonsbaserade ETCS-funktioner specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 d.

När radioburen hastighetshöjning införs ska de krav som anges i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 e beaktas.

4.2.6.2.1.2   Gränssnitt mellan datakommunikation via FRMCS och ETCS

Kraven för gränssnittet mellan fordonsbaserad FRMCS och fordonsbaserade ETCS-funktioner specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 g.

4.2.6.2.2   
  Gränssnitt mellan datakommunikation via RMR och ATO

4.2.6.2.2.1   Gränssnitt mellan datakommunikation via GSM-R och ATO

Kraven för gränssnittet mellan fordonsbaserad GSM-R och fordonsbaserade ATO-funktioner specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 j.

4.2.6.2.2.2   Gränssnitt mellan datakommunikation via FRMCS och ATO

Kraven för gränssnittet mellan fordonsbaserad FRMCS och fordonsbaserade ATO-funktioner specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 k.

4.2.6.2.3   
  Gränssnitt mellan fordonsbaserad FRMCS-tillämpning för tal och fordonsbaserad FRMCS

Kraven för gränssnittet mellan fordonsbaserad FRMCS-tillämpning för tal och fordonsbaserad FRMCS specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 l.

4.2.6.3   Distansmätning

Det finns inga särskilda krav för distansmätningsgränssnittet.

4.2.6.4   Gränssnitt mellan ATO och ETCS

Kraven för gränssnittet mellan fordonsbaserade ATO-funktioner och fordonsbaserade ETCS-funktioner specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 h.

4.2.6.5   Ytterligare fordonsbaserade interna gränssnitt för trafikstyrning och signalering

4.2.6.5.1   
  Kommunikationslager för fordonets datanätverk för trafikstyrning och signalering

Gränssnittet mellan sluttillämpningarna (t.ex. fordonsbaserad ETCS, fordonsbaserad ATO och fordonsbaserad FRMCS) och fordonets datanätverk (Ethernet Consist Network) ska överensstämma med tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 i om inget annat specificeras. Detta gränssnitt är tillämpligt endast på nyutvecklade fordonskonstruktioner som kräver ett första godkännande enligt definitionen i artikel 14.1 a i genomförandeförordning (EU) 2018/545.

4.2.7   Markbaserade gränssnitt interna för Trafikstyrning och signalering

Denna grundparameter består av fem delar.

4.2.7.1   Funktionellt gränssnitt mellan RBC:er

I detta gränssnitt definieras datainformation som ska utbytas mellan närbelägna RBC:er för att möjliggöra framförande av ett tåg från ett RBC-område till nästa på ett säkert sätt, nämligen

| 1. | information från ”överlämnande” RBC till ”mottagande” RBC, |
| --- | --- |

1.

information från ”överlämnande” RBC till ”mottagande” RBC,

| 2. | information från ”mottagande” RBC till ”överlämnande” RBC. |
| --- | --- |

2.

information från ”mottagande” RBC till ”överlämnande” RBC.

| 3. | Kraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.7 a. |
| --- | --- |

3.

Kraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.7 a.

4.2.7.2   RBC/RBC

Detta är det tekniska gränssnittet mellan två RBC:er. Kraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.7 b.

4.2.7.3   RMR/markbaserad ETCS och RMR/markbaserad ATO

4.2.7.3.1   
  RMR/markbaserad ETCS

4.2.7.3.1.1   GSM-R/markbaserad ETCS

Kraven för gränssnittet mellan GSM-R och markbaserade ETCS-funktioner specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.7 c.

4.2.7.3.1.2   FRMCS/markbaserad ETCS

Kraven för gränssnittet mellan FRMCS och markbaserade ETCS-funktioner specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.7 f.

4.2.7.3.2   
  RMR/markbaserad ATO

4.2.7.3.2.1   GSM-R/markbaserad ATO

Kraven för gränssnittet mellan GSM-R och markbaserade ATO-funktioner specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.7 g.

4.2.7.3.2.2   FRMCS/markbaserad ATO

Kraven för gränssnittet mellan FRMCS och markbaserade ATO-funktioner specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.7 h.

4.2.7.4   Eurobaliser/LEU

Detta är gränssnittet mellan eurobaliserna och LEU (den spårnära elektroniska enheten). Kraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.7 d.

Detta gränssnitt bidrar till denna grundparameter endast när eurobaliser och LEU tillhandahålls som separata driftskompatibilitetskomponenter (se punkt 5.2.2, Gruppering av driftskompatibilitetskomponenter).

4.2.7.5   Euroslinga/LEU

Detta är gränssnittet mellan euroslingan och LEU. Kraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.7 e.

Detta gränssnitt bidrar till denna grundparameter endast när euroslinga och LEU tillhandahålls som separata driftskompatibilitetskomponenter (se punkt 5.2.2, Gruppering av driftskompatibilitetskomponenter).

4.2.8   Hantering av krypteringsnycklar

Denna grundparameter specificerar kraven för hanteringen av krypteringsnycklar som används för att skydda data som överförs via radio.

Kraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.8 a. Endast krav som gäller gränssnitten för trafikstyrnings- och signaleringsutrustning faller inom tillämpningsområdet för denna TSD.

4.2.9   Hantering av ETCS-ID

Denna grundparameter rör ETCS-identiteter (ETCS-ID) för utrustning i markbaserade och fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering.

Kraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.9 a.

4.2.10   Markbaserade tågdetekteringssystem

Denna grundparameter specificerar gränssnittskraven mellan markbaserade tågdetekteringssystem och rullande materiel, med avseende på fordonskonstruktion och drift.

De gränssnittskrav som ska beaktas av tågdetekteringssystemen specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.10 a.

4.2.11   Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering

Denna grundparameter specificerar gränssnittskraven för elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad tågdetekteringsutrustning för trafikstyrning och signalering.

De gränssnittskrav som ska beaktas av tågdetekteringssystemet specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.11 a.

4.2.12   ETCS DMI (förarpanel)

Denna grundparameter beskriver den information som föraren får från ETCS och ATO och den information som föraren matar in i det fordonsbaserade delsystemet. Se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.12 a.

Den omfattar

| 1. | ergonomi (inbegripet synbarhet), |
| --- | --- |

1.

ergonomi (inbegripet synbarhet),

| 2. | ETCS- och ATO-funktioner som ska visas, |
| --- | --- |

2.

ETCS- och ATO-funktioner som ska visas,

| 3. | ETCS- och ATO-funktioner som utlöses av förarinmatning. |
| --- | --- |

3.

ETCS- och ATO-funktioner som utlöses av förarinmatning.

4.2.13   RMR DMI (förarpanel)

Denna grundparameter beskriver den information som föraren får från RMR och den information som föraren matar in i det fordonsbaserade RMR-delsystemet.

Den omfattar

| 1. | ergonomi (inbegripet synbarhet), |
| --- | --- |

1.

ergonomi (inbegripet synbarhet),

| 2. | RMR-funktioner som ska visas, |
| --- | --- |

2.

RMR-funktioner som ska visas,

| 3. | anropsrelaterad utgående information, |
| --- | --- |

3.

anropsrelaterad utgående information,

| 4. | anropsrelaterad inkommande information. |
| --- | --- |

4.

anropsrelaterad inkommande information.

4.2.13.1   GSM-R DMI (förarpanel)

Se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.13 a för GSM-R.

4.2.13.2   FRMCS DMI (förarpanel)

Se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.13 b för FRMCS.

4.2.14   Gränssnitt mot datainsamling för myndighetskontroll

Denna grundparameter beskriver datautbytet mellan det fordonsbaserade ETCS-systemet och den rullande materielens registreringsenhet.

Se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.14 a.

4.2.15   Markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt

Denna grundparameter beskriver

| 1. | de egenskaper som återreflekterande skyltar ska ha för att säkerställa korrekt synbarhet, |
| --- | --- |

1.

de egenskaper som återreflekterande skyltar ska ha för att säkerställa korrekt synbarhet,

| 2. | egenskaperna hos driftskompatibla signaltavlor, |
| --- | --- |

2.

egenskaperna hos driftskompatibla signaltavlor,

| 3. | den placering som signaltavlor ska ha så att deras avsedda operativa ändamål säkerställs. |
| --- | --- |

3.

den placering som signaltavlor ska ha så att deras avsedda operativa ändamål säkerställs.

I fråga om punkt 1 och 2, se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.15 a.

I fråga om punkt 3, se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.15 b.

Dessutom ska installationen av markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt vara kompatibel med förarens synfält och infrastrukturkraven.

4.2.16   Konstruktion av utrustning som används i delsystemen för trafikstyrning och signalering

De klimat- och miljöförhållanden som specificeras i de dokument som förtecknas i tillägg A tabell A 2 till denna TSD ska beaktas.

De materialkrav som det hänvisas till i kommissionens förordning (EU) nr 1302/2014 (9) (TSD Rullande materiel – Lok och passagerarfordon) (t.ex. med avseende på brandskydd) ska beaktas av fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponenter och delsystem för trafikstyrning och signalering.

4.2.17   ETCS- och radiosystemkompatibilitet

På grund av de olika möjliga genomförandena och statusen för övergång till delsystem för trafikstyrning och signalering som helt uppfyller kraven, ska kontroller utföras för att visa den tekniska kompatibiliteten mellan fordonsbaserade och markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering. Nödvändigheten av dessa kontroller ska övervägas som en åtgärd för att öka vissheten om den tekniska kompatibiliteten mellan olika delsystem för trafikstyrning och signalering. Det förväntas att dessa kontroller kommer att minskas fram till dess att principen i punkt 6.1.2.1 är förverkligad.

4.2.17.1   ETCS-systemkompatibilitet

Med ”ETCS-systemkompatibilitet” (ESC, ETCS System Compatibility) avses dokumenterad teknisk kompatibilitet, inom ett område för användning, mellan fordonsbaserad ETCS och markbaserad ETCS inom delsystemen för trafikstyrning och signalering.

En ”ESC-typ” identifierar en uppsättning ESC-kontroller (t.ex. dokumentkontroll, provning i laboratorium eller på spår) som gäller för ett avsnitt eller en grupp av avsnitt inom ett område för användning. Det är möjligt att använda samma ESC-typ för gränsöverskridande infrastruktur och för olika nationella infrastrukturer.

Resultaten av ESC-kontrollerna av en fordonsbaserad enhet på driftskompatibilitetskomponentnivå eller delsystemsnivå, inklusive iakttagelser och villkor, registreras i en rapport om ESC-kontrollerna.

Med ”representativ konfiguration” avses en konfiguration som kan användas för att ge provningsresultat och som är giltig för olika konfigurationer av samma certifierade fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponent för ETCS eller av ett certifierat fordonsbaserat delsystem. Dessa resultat ska också vara likvärdiga för olika konfigurationer av ett certifierat markbaserat delsystem för ETCS.

För ESC-kontroller av fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponenter för ETCS ska följande beaktas:

| 1. | I ett ”ESC-intyg för driftskompatibilitetskomponent” registreras ESC-resultaten, i fråga om en eller flera ESC-typer, för den fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponent för ETCS som är giltig, oavsett den specifika konfigurationen av den fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponenten för ETCS. Detta dokument ska utarbetas av den fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponentens leverantör. Den mall som tillhandahålls i tillägg C.2 eller C.6 ska användas. |
| --- | --- |

1.

I ett ”ESC-intyg för driftskompatibilitetskomponent” registreras ESC-resultaten, i fråga om en eller flera ESC-typer, för den fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponent för ETCS som är giltig, oavsett den specifika konfigurationen av den fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponenten för ETCS. Detta dokument ska utarbetas av den fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponentens leverantör. Den mall som tillhandahålls i tillägg C.2 eller C.6 ska användas.

| 2. | ESC-intyget för driftskompatibilitetskomponent ska innehålla sammanfattade iakttagelser och villkor från en eller flera rapporter om ESC-kontroller och resultat från godkända kontroller (enligt definitionen av en eller flera ESC-typer), vilka är giltiga oberoende av den fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponentens specifika konfigurationsparametrar och därför kan användas i varje tillämpligt fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

2.

ESC-intyget för driftskompatibilitetskomponent ska innehålla sammanfattade iakttagelser och villkor från en eller flera rapporter om ESC-kontroller och resultat från godkända kontroller (enligt definitionen av en eller flera ESC-typer), vilka är giltiga oberoende av den fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponentens specifika konfigurationsparametrar och därför kan användas i varje tillämpligt fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering.

| 3. | ESC-intyget för driftskompatibilitetskomponent ska innehålla en förteckning över de ESC-kontroller som utförts för en eller flera ESC-typer. |
| --- | --- |

3.

ESC-intyget för driftskompatibilitetskomponent ska innehålla en förteckning över de ESC-kontroller som utförts för en eller flera ESC-typer.

| 4. | ESC-intyget för en driftskompatibilitetskomponent ska innehålla en hänvisning till det anmälda organets bedömningsrapport i enlighet med punkt 6.2.4.3 (Kontroller av ETCS- och radiosystemkompatibilitet för driftskompatibilitetskomponent). |
| --- | --- |

4.

ESC-intyget för en driftskompatibilitetskomponent ska innehålla en hänvisning till det anmälda organets bedömningsrapport i enlighet med punkt 6.2.4.3 (Kontroller av ETCS- och radiosystemkompatibilitet för driftskompatibilitetskomponent).

Systemkompatibilitet avseende ETCS (ESC) för ett specifikt fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering i förhållande till en eller flera ESC-typer fastställs i ett ”ESC-intyg”. Den mall som tillhandahålls i tillägg C.1 eller C.5 ska användas.

På delsystemsnivå krävs, utöver redan tillhandahållna ESC-intyg för driftskompatibilitetskomponent, även ett ESC-intyg som innehåller en sammanfattning av rapporten om ESC-kontrollerna och påvisar godkänt resultat från de nödvändiga ESC-kontroller (för varje ESC-typ som ingår i intyget) som offentliggjorts i byråns tekniska dokument om ESC/RSC.

ESC-intyget ska också innehålla en fullständig förteckning över de ESC-intyg för driftskompatibilitetskomponent som beaktats vid bedömningen (i förekommande fall), villkoren (i förekommande fall) med avseende på de olika ESC-typerna och det anmälda organets bedömningsrapport i enlighet med punkt 6.3.3.1 (Kontroller av ETCS- och radiosystemkompatibilitet).

4.2.17.2   Krav för ETCS-systemkompatibilitet

Infrastrukturförvaltaren ansvarar för att definiera en eller ESC-typer. Alla avsnitt av unionens järnvägsnät som kräver samma uppsättning kontroller för att visa ESC ska ha samma ESC-typ.

Förteckningen över ESC-typer offentliggörs och underhålls av Europeiska unionens järnvägsbyrå i det tekniska dokumentet ESC/RSC Technical document (TD/011REC1028). Se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.17 a. Byrån ska bedöma kontrollerna såvida de inte har bedömts av ett anmält organ enligt kraven i tabell 6.3 rad 10. Byråns bedömning ska göras senast två månader efter det att materialet tagits emot, såvida inte byrån och infrastrukturförvaltaren kommer överens om en längre tidsperiod, dock inte längre än fyra månader totalt. Det tekniska dokumentet kommer att uppdateras senast tio arbetsdagar efter en positiv bedömning.

ESC-typerna får användas endast sedan de offentliggjorts med status ”Giltig” (Valid) i byråns ovannämnda tekniska dokument.

Infrastrukturförvaltarna ska, med stöd av ETCS-leverantörerna för deras järnvägsnät, utarbeta definitionen av de nödvändiga kontrollerna för varje ESC-typ på deras järnvägsnät, och lämna in den till byrån. Minsta information som ska ingå:

| 1. | Definition av varje kontroll som ska utföras. |
| --- | --- |

1.

Definition av varje kontroll som ska utföras.

| 2. | Kriterier för godkännande i respektive kontroll. |
| --- | --- |

2.

Kriterier för godkännande i respektive kontroll.

| 3. | Huruvida en kontroll krävs endast för tåg som är kompatibla med funktionalitet enligt en specifik M_VERSION och en viss TSD-version. |
| --- | --- |

3.

Huruvida en kontroll krävs endast för tåg som är kompatibla med funktionalitet enligt en specifik M_VERSION och en viss TSD-version.

| 4. | Huruvida kontrollerna ska utföras i laboratorier eller på spår. För kontroll på spår ska det anges huruvida den måste utföras på en särskild plats. |
| --- | --- |

4.

Huruvida kontrollerna ska utföras i laboratorier eller på spår. För kontroll på spår ska det anges huruvida den måste utföras på en särskild plats.

| 5. | Kontaktuppgifter för att begära ut resultaten av respektive kontroll. |
| --- | --- |

5.

Kontaktuppgifter för att begära ut resultaten av respektive kontroll.

| 6. | Beskrivning av den representativa konfigurationen för en kontroll som definieras av den berörda infrastrukturförvaltaren för att utföras i ett laboratorium. |
| --- | --- |

6.

Beskrivning av den representativa konfigurationen för en kontroll som definieras av den berörda infrastrukturförvaltaren för att utföras i ett laboratorium.

| 7. | Förslag till övergångsperiod mellan den nya versionen av definitionen av ESC-typer och föregående version, eller det nationella förfarandet för detta. Giltighetstiden för de föregående ESC-typerna ska också anges. Den slutgiltiga övergångsperioden ska överenskommas med byrån. Om ingen överenskommelse nås kommer den att vara sex månader. |
| --- | --- |

7.

Förslag till övergångsperiod mellan den nya versionen av definitionen av ESC-typer och föregående version, eller det nationella förfarandet för detta. Giltighetstiden för de föregående ESC-typerna ska också anges. Den slutgiltiga övergångsperioden ska överenskommas med byrån. Om ingen överenskommelse nås kommer den att vara sex månader.

Infrastrukturförvaltarna ska klassificera ETCS-linjer efter ESC-typer och registrera ESC-typerna i infrastrukturregistret (RINF). Om ingen ESC-definition offentliggjorts i byråns tekniska dokument om ESC/RSC och byrån inte har tagit emot någon ESC-definition ska det, i fråga om befintliga ETCS-utrustade linjer, anses att det inte krävs några ESC-kontroller för de berörda linjerna.

Infrastrukturförvaltaren ska tillhandahålla de medel och laboratorier eller det tillträde till infrastrukturen som krävs för att utföra kontrollerna, så som krävs i artikel 6 i genomförandeförordning (EU) 2018/545.

Infrastrukturförvaltarna ska till byrån lämna in eventuella ändringar av de avsedda kontrollerna för sina järnvägsnät.

ESC-typerna är giltiga på obestämd tid om de inte ändras eller återkallas av infrastrukturförvaltaren. Vid ändringar ska bestämmelserna i punkt 7.2.3.4 (Påverkan på den tekniska kompatibiliteten mellan fordonsbaserade och markbaserade delar av delsystemen för fordonsstyrning och signalering) följas. Om en fordonsbaserad del behöver kontrolleras på nytt krävs endast att de nya/uppdaterade ESC-kontrollerna utförs, med tillämpning av principen att redan godkända kontroller fortfarande är giltiga om fordonet inte ändras.

När ESC-kontroller offentliggörs eller uppdateras av byrån i det tekniska dokumentet ESC/RSC Technical document (TD/011REC1028) ska motsvarande befintliga nationella regler för provning av ETCS-kompatibilitet återkallas, och endast ESC-kontroller ska utföras för att påvisa teknisk kompatibilitet mellan delsystem. Infrastrukturförvaltaren ska ange likvärdighet (ingen, delvis eller fullständig) mellan ESC och det tidigare nationella förfarandet, om sådant finns. I ett sådant fall får denna likvärdighet för en driftskompatibilitetskomponent eller ett delsystem som har påvisad teknisk kompatibilitet enligt det tidigare nationella förfarandet återanvändas som bevis för överensstämmelse med den likvärdiga delen i fråga om den nya ETCS-systemkompatibiliteten, utan krav på att kontrollerna ska utföras på nytt. Om likvärdigheten inte är fullständig ska infrastrukturförvaltaren ange en övergångsperiod enligt punkt 7 ovan.

Den enhet som ansvarar för överensstämmelse med ESC ska definiera en representativ konfiguration av ETCS i det fordonsbaserade delsystemet.

ESC-intyget ska utarbetas av den enhet som ansöker om kontroll för överensstämmelse med ESC.

Den enhet som ansöker om kontroll för överensstämmelse med ESC ska låta ett anmält organ bedöma rapporten om ESC-kontrollerna för driftskompatibilitetskomponenten eller delsystemet i enlighet med punkt 6.2.4.3 (Kontroller av ETCS- och radiosystemkompatibilitet för driftskompatibilitetskomponent) eller punkt 6.3.3.1 (Kontroller av ETCS- och radiosystemkompatibilitet).

Om en kontrollrapport eller ett ESC-intyg för driftskompatibilitetskomponent som det hänvisas till i ESC-intyget anger några villkor ska alla dessa villkor registreras så att de återger status och, om så överenskommits, hur de hanteras av den berörda parten (t.ex. att ett järnvägsföretag är villigt att påvisa ruttkompatibilitet för de berörda linjerna), och detta ansvar ska registreras i ESC-intyget.

4.2.17.3   Radiosystemkompatibilitet

Med ”radiosystemkompatibilitet” (RSC, Radio System Compatibility) avses dokumenterad teknisk kompatibilitet, inom ett område för användning, mellan fordonsbaserad tal- och dataradio och markbaserade delar av RMR inom delsystemen för trafikstyrning och signalering.

En ”RSC-typ” identifierar en uppsättning RSC-kontroller (t.ex. dokumentkontroll, provning i laboratorium eller på spår) som gäller för ett avsnitt eller en grupp av avsnitt inom ett område för användning. Det är möjligt att använda samma RSC-typ för gränsöverskridande infrastruktur och för olika nationella infrastrukturer.

Resultaten av RSC-kontrollerna av fordonsbaserad utrustning inom talradio- eller dataradiodelen på driftskompatibilitetskomponentnivå eller delsystemsnivå, inklusive iakttagelser och villkor, registreras i en rapport om RSC-kontrollerna.

Med ”representativ konfiguration” avses en konfiguration som kan användas för att ge provningsresultat och som är giltig för olika konfigurationer av samma certifierade fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponent eller av ett certifierat fordonsbaserat delsystem. Dessa resultat ska också vara likvärdiga för olika konfigurationer av ett certifierat markbaserat delsystem för RMR.

För RSC-kontroller av fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponenter ska följande beaktas:

| 1. | I ett ”RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponent” registreras RSC-resultaten, i fråga om en eller flera RSC-typer, för den driftskompatibilitetskomponent, t.ex. hyttradio eller EDOR (ETCS Data Only Radio), som är giltig, oavsett den specifika konfigurationen av driftskompatibilitetskomponenten. Detta dokument ska utarbetas av leverantören. Den mall som tillhandahålls i tilläggen C.4 eller C.6 ska användas. |
| --- | --- |

1.

I ett ”RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponent” registreras RSC-resultaten, i fråga om en eller flera RSC-typer, för den driftskompatibilitetskomponent, t.ex. hyttradio eller EDOR (ETCS Data Only Radio), som är giltig, oavsett den specifika konfigurationen av driftskompatibilitetskomponenten. Detta dokument ska utarbetas av leverantören. Den mall som tillhandahålls i tilläggen C.4 eller C.6 ska användas.

| 2. | RSC-intyget för driftskompatibilitetskomponent ska innehålla sammanfattade iakttagelser och villkor från en eller flera rapporter om RSC-kontroller och resultat från godkända kontroller (enligt definitionen av en eller flera RSC-typer), vilka är giltiga oberoende av den fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponentens specifika konfigurationsparametrar och därför kan användas i varje tillämpligt fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

2.

RSC-intyget för driftskompatibilitetskomponent ska innehålla sammanfattade iakttagelser och villkor från en eller flera rapporter om RSC-kontroller och resultat från godkända kontroller (enligt definitionen av en eller flera RSC-typer), vilka är giltiga oberoende av den fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponentens specifika konfigurationsparametrar och därför kan användas i varje tillämpligt fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering.

| 3. | RSC-intyget för driftskompatibilitetskomponent ska innehålla en förteckning över de RSC-kontroller som utförts för en eller flera RSC-typer. |
| --- | --- |

3.

RSC-intyget för driftskompatibilitetskomponent ska innehålla en förteckning över de RSC-kontroller som utförts för en eller flera RSC-typer.

| 4. | RSC-intyget för en driftskompatibilitetskomponent ska innehålla en hänvisning till det anmälda organets bedömningsrapport i enlighet med punkt 6.2.4.3 (Kontroller av ETCS- och radiosystemkompatibilitet för driftskompatibilitetskomponent). |
| --- | --- |

4.

RSC-intyget för en driftskompatibilitetskomponent ska innehålla en hänvisning till det anmälda organets bedömningsrapport i enlighet med punkt 6.2.4.3 (Kontroller av ETCS- och radiosystemkompatibilitet för driftskompatibilitetskomponent).

Systemkompatibilitet avseende ETCS (RSC) för ett specifikt fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering i förhållande till en eller flera RSC-typer fastställs i ett ”RSC-intyg”. Den mall som tillhandahålls i tilläggen C.3 eller C.5 ska användas.

På delsystemsnivå krävs, utöver redan tillhandahållna RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponent, även ett RSC-intyg som innehåller en sammanfattning av kontrollrapporten och påvisar godkänt resultat från de nödvändiga RSC-kontroller (för varje RSC-typ som ingår i intyget) som offentliggjorts i byråns tekniska dokument om ESC/RSC.

RSC-intyget ska också innehålla en fullständig förteckning över de RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponent som beaktats vid bedömningen (i förekommande fall), villkoren (i förekommande fall) med avseende på de olika RSC-typerna och det anmälda organets bedömningsrapport i enlighet med punkt 6.3.3.1 (Kontroller av ETCS- och radiosystemkompatibilitet).

4.2.17.4   Krav för radiosystemkompatibilitet

Infrastrukturförvaltaren ansvarar för att definiera en eller RSC-typer. Alla avsnitt av unionens järnvägsnät som kräver samma uppsättning kontroller för att visa RSC ska ha samma RSC-typ.

Förteckningen över RSC-typer offentliggörs och underhålls av Europeiska unionens järnvägsbyrå i det tekniska dokumentet ESC/RSC Technical document (TD/011REC1028). Se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.17 a. Byrån ska bedöma kontrollerna såvida de inte har bedömts av ett anmält organ enligt kraven i tabell 6.3 rad 10. Byråns bedömning ska göras senast två månader efter det att materialet tagits emot, såvida inte byrån och infrastrukturförvaltaren kommer överens om en längre tidsperiod, dock inte längre än fyra månader totalt. Det tekniska dokumentet kommer att uppdateras senast tio arbetsdagar efter en positiv bedömning.

RSC-typerna får användas endast sedan de offentliggjorts med status ”Giltig” (Valid) i byråns ovannämnda tekniska dokument.

Infrastrukturförvaltarna ska, med stöd av RMR-leverantörerna för deras järnvägsnät, utarbeta definitionen av de nödvändiga kontrollerna för varje RSC-typ på deras järnvägsnät, och lämna in den till byrån. Minsta information som ska ingå:

| 1. | Definition av varje kontroll som ska utföras. |
| --- | --- |

1.

Definition av varje kontroll som ska utföras.

| 2. | Kriterier för godkännande i respektive kontroll. |
| --- | --- |

2.

Kriterier för godkännande i respektive kontroll.

| 3. | Huruvida en kontroll krävs endast för tåg som är utrustade enligt en specifik basversion av RMR (GSM-R/FRMCS) och en viss TSD-version. |
| --- | --- |

3.

Huruvida en kontroll krävs endast för tåg som är utrustade enligt en specifik basversion av RMR (GSM-R/FRMCS) och en viss TSD-version.

| 4. | Huruvida kontrollerna ska utföras i laboratorier eller på spår. För kontroll på spår ska det anges huruvida den måste utföras på en särskild plats. |
| --- | --- |

4.

Huruvida kontrollerna ska utföras i laboratorier eller på spår. För kontroll på spår ska det anges huruvida den måste utföras på en särskild plats.

| 5. | Kontaktuppgifter för att begära ut resultaten av respektive kontroll. |
| --- | --- |

5.

Kontaktuppgifter för att begära ut resultaten av respektive kontroll.

| 6. | Beskrivning av den representativa konfigurationen för en kontroll som definieras av den berörda infrastrukturförvaltaren för att utföras i ett laboratorium. |
| --- | --- |

6.

Beskrivning av den representativa konfigurationen för en kontroll som definieras av den berörda infrastrukturförvaltaren för att utföras i ett laboratorium.

| 7. | Förslag till övergångsperiod mellan den nya versionen av definitionen av RSC-typer och föregående version, eller det nationella förfarandet för detta. Giltighetstiden för de föregående RSC-typerna ska också anges. Den slutgiltiga övergångsperioden ska överenskommas med byrån. Om ingen överenskommelse nås kommer den att vara sex månader. |
| --- | --- |

7.

Förslag till övergångsperiod mellan den nya versionen av definitionen av RSC-typer och föregående version, eller det nationella förfarandet för detta. Giltighetstiden för de föregående RSC-typerna ska också anges. Den slutgiltiga övergångsperioden ska överenskommas med byrån. Om ingen överenskommelse nås kommer den att vara sex månader.

Infrastrukturförvaltarna ska klassificera sina linjer efter RSC-typer för talkommunikation och, om tillämpligt, ETCS-data. Denna klassificering av RSC-typer ska registreras i RINF. Om ingen RSC-definition offentliggjorts i byråns tekniska dokument om ESC/RSC och byrån inte har tagit emot någon RSC-definition ska det, i fråga om befintliga linjer utrustade med RMR i form av GSM-R, anses att det inte krävs några RSC-kontroller för de berörda linjerna.

Infrastrukturförvaltaren ska tillhandahålla de medel och laboratorier eller det tillträde till infrastrukturen som krävs för att utföra kontrollerna, så som krävs i artikel 6 i genomförandeförordning (EU) 2018/545.

Infrastrukturförvaltarna ska till byrån lämna in eventuella ändringar av de avsedda kontrollerna för sina järnvägsnät.

RSC-typerna är giltiga på obestämd tid om de inte ändras eller återkallas av infrastrukturförvaltaren. Vid ändringar ska bestämmelserna i punkt 7.2.3.4 (Påverkan på den tekniska kompatibiliteten mellan fordonsbaserade och markbaserade delar av delsystemen för fordonsstyrning och signalering) följas. Om en fordonsbaserad del behöver kontrolleras på nytt krävs endast att de nya/uppdaterade RSC-kontrollerna utförs, med tillämpning av principen att redan godkända kontroller fortfarande är giltiga om fordonet inte ändras.

När RSC-kontroller offentliggörs eller uppdateras av byrån i det tekniska dokumentet ESC/RSC Technical document (TD/011REC1028) ska motsvarande befintliga nationella regler för provning av radiokompatibilitet återkallas, och endast RSC-kontroller ska utföras för att påvisa teknisk kompatibilitet mellan delsystem. Infrastrukturförvaltaren ska ange likvärdighet (ingen, delvis eller fullständig) mellan RSC och det tidigare nationella förfarandet, om sådant finns. I ett sådant fall får denna likvärdighet för en driftskompatibilitetskomponent eller ett delsystem som har påvisad teknisk kompatibilitet enligt det tidigare nationella förfarandet återanvändas som bevis för överensstämmelse med RSC-kompatibiliteten, utan krav på att kontrollerna ska utföras på nytt.

Den enhet som ansvarar för överensstämmelse med RSC ska definiera en representativ radiokonfiguration i det fordonsbaserade delsystemet.

RSC-intyget ska utarbetas av den enhet som ansöker om kontroll för överensstämmelse med RSC.

Den enhet som ansöker om kontroll för överensstämmelse med RSC ska låta ett anmält organ bedöma kontrollrapporten för driftskompatibilitetskomponenten eller delsystemet i enlighet med punkt 6.2.4.3 (Kontroller av ETCS- och radiosystemkompatibilitet för driftskompatibilitetskomponent) eller punkt 6.3.3.1 (Kontroller av ETCS- och radiosystemkompatibilitet).

Om en kontrollrapport eller ett RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponent som det hänvisas till i RSC-intyget anger några villkor ska alla dessa villkor registreras så att de återger status och, om så överenskommits, hur de hanteras av den berörda parten (t.ex. att ett järnvägsföretag är villigt att påvisa ruttkompatibilitet för de berörda linjerna), och detta ansvar ska registreras i RSC-intyget.

4.2.18   Funktionalitet hos fordonsbaserad ATO

Denna grundparameter beskriver den fordonsbaserade ATO-funktionalitet som krävs för att framföra ett tåg upp till automatiseringsgrad 2, med automatisk tågskyddsfunktionalitet som tillhandahålls av ETCS för att möjliggöra detta. Utöver de funktioner som krävs enligt punkt 4.2.2 (Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS) ska funktionerna införas enligt tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.18 a.

ATO-funktionen stöds genom de ytterligare specifikationer som anges nedan:

| 1. | Kommunikation med det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering, för dataöverföring via radio. Se punkt 4.2.5.1 (Luftgapsgränssnitt för RMR) och punkt 4.2.6.2 (Gränssnitt mellan datakommunikation via RMR och tillämpningar för ETCS/ATO). |
| --- | --- |

1.

Kommunikation med det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering, för dataöverföring via radio. Se punkt 4.2.5.1 (Luftgapsgränssnitt för RMR) och punkt 4.2.6.2 (Gränssnitt mellan datakommunikation via RMR och tillämpningar för ETCS/ATO).

| 2. | Kommunikation med föraren. Se tillägg A tabell A 1 punkterna 4.2.2 e och 4.2.12 a (ETCS DMI). |
| --- | --- |

2.

Kommunikation med föraren. Se tillägg A tabell A 1 punkterna 4.2.2 e och 4.2.12 a (ETCS DMI).

| 3. | Vidarebefordran av information/order och mottagande av statusinformation från rullande materiel. Se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.18 c. |
| --- | --- |

3.

Vidarebefordran av information/order och mottagande av statusinformation från rullande materiel. Se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.18 c.

| 4. | Vidarebefordran av information/order och mottagande av statusinformation från fordonsbaserad ETCS. Se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.18 d. |
| --- | --- |

4.

Vidarebefordran av information/order och mottagande av statusinformation från fordonsbaserad ETCS. Se tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.18 d.

Provkraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.18 b.

4.2.19   Funktionaliteten hos markbaserad ATO

Denna grundparameter beskriver den markbaserade ATO-funktionalitet som krävs för att framföra ett tåg upp till automatiseringsgrad 2, med automatisk tågskyddsfunktionalitet som tillhandahålls av ETCS för att möjliggöra detta.

Utöver de som krävs enligt punkt 4.2.3 (Funktionalitet hos markbaserad ETCS) ska funktionerna införas i enlighet med tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.19 a.

ATO-funktionaliteten stöds genom ytterligare specifikationer för kommunikation med det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering med dataöverföring via radio. Se tillägg A punkt 4.2.5.1 (Luftgapsgränssnitt för RMR) och punkt 4.2.7.3 (RMR/markbaserad ETCS och RMR/markbaserad ATO).

Provkraven specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.19 b.

4.2.20   Teknisk dokumentation för underhåll

Denna grundparameter beskriver de nödvändiga krav i fråga om den tekniska dokumentationen för underhåll som ska uppfyllas av utrustningens tillverkare och den som ansöker om kontroll av delsystemet.

4.2.20.1   Ansvar som ligger på tillverkaren av utrustning

Tillverkaren av utrustning som ingår i delsystemet ska specificera följande:

| 1. | Alla underhållskrav och underhållsförfaranden (inbegripet övervakning av utrustningens tillstånd, diagnos av händelser, provningsmetoder och provningsverktyg, samt de yrkeskvalifikationer som krävs) som är nödvändiga för att uppnå de väsentliga krav och värden som anges i de obligatoriska kraven i denna TSD under utrustningens hela livslängd (transport och lagring före installation, normal drift, fel och konsekvenser av fel, reparationsåtgärder, kontroll- och underhållsåtgärder, avveckling etc.). För närmare uppgifter om felkorrigeringar, se punkterna 6.5 (Hantering av fel) och 7.2.10 (Underhåll av specifikationer [felkorrigeringar]). |
| --- | --- |

1.

Alla underhållskrav och underhållsförfaranden (inbegripet övervakning av utrustningens tillstånd, diagnos av händelser, provningsmetoder och provningsverktyg, samt de yrkeskvalifikationer som krävs) som är nödvändiga för att uppnå de väsentliga krav och värden som anges i de obligatoriska kraven i denna TSD under utrustningens hela livslängd (transport och lagring före installation, normal drift, fel och konsekvenser av fel, reparationsåtgärder, kontroll- och underhållsåtgärder, avveckling etc.). För närmare uppgifter om felkorrigeringar, se punkterna 6.5 (Hantering av fel) och 7.2.10 (Underhåll av specifikationer [felkorrigeringar]).

| 2. | Alla krav och förfaranden (provningsmetoder och provningsverktyg, nödvändig yrkeskompetens och utvärdering av den uppdaterade driftskompatibilitetskomponentens inverkan på delsystemet) som är nödvändiga för att införa uppdaterade driftskompatibilitetskomponenter på grund av felkorrigeringar i specifikationer under utrustningens hela livscykel (underhåll av specifikationer). Detta inbegriper att definiera nödvändiga förfaranden för uppdateringar av godkända systemmoduler och systemprocesser, i alla livscykelfaser, när det förekommer felkorrigeringar i enlighet med artikel 9 i denna förordning som är tillämpliga på delsystemen. |
| --- | --- |

2.

Alla krav och förfaranden (provningsmetoder och provningsverktyg, nödvändig yrkeskompetens och utvärdering av den uppdaterade driftskompatibilitetskomponentens inverkan på delsystemet) som är nödvändiga för att införa uppdaterade driftskompatibilitetskomponenter på grund av felkorrigeringar i specifikationer under utrustningens hela livscykel (underhåll av specifikationer). Detta inbegriper att definiera nödvändiga förfaranden för uppdateringar av godkända systemmoduler och systemprocesser, i alla livscykelfaser, när det förekommer felkorrigeringar i enlighet med artikel 9 i denna förordning som är tillämpliga på delsystemen.

| 3. | Risker avseende hälsa och säkerhet som kan påverka allmänheten och underhållspersonalen. |
| --- | --- |

3.

Risker avseende hälsa och säkerhet som kan påverka allmänheten och underhållspersonalen.

| 4. | Villkor för underhåll som utförs på plats i anläggningen, dvs. definition av utbytbara enheter i anläggningen (LRU, Line Replaceable Unit), definition av godkända kompatibla versioner av maskinvara och programvara, förfaranden för byte av defekta LRU:er, samt villkor för lagring av LRU:er och reparation av defekta LRU:er. |
| --- | --- |

4.

Villkor för underhåll som utförs på plats i anläggningen, dvs. definition av utbytbara enheter i anläggningen (LRU, Line Replaceable Unit), definition av godkända kompatibla versioner av maskinvara och programvara, förfaranden för byte av defekta LRU:er, samt villkor för lagring av LRU:er och reparation av defekta LRU:er.

| 5. | Kontroller som ska utföras om utrustningen utsätts för ovanligt hård belastning (t.ex. svåra miljöförhållanden eller onormala stötar). |
| --- | --- |

5.

Kontroller som ska utföras om utrustningen utsätts för ovanligt hård belastning (t.ex. svåra miljöförhållanden eller onormala stötar).

| 6. | Kontroller som ska utföras när annan utrustning än trafikstyrnings- och signaleringsutrustning underhålls och arbetet påverkar delsystemen för trafikstyrning och signalering (t.ex. byte av hjuldiameter). |
| --- | --- |

6.

Kontroller som ska utföras när annan utrustning än trafikstyrnings- och signaleringsutrustning underhålls och arbetet påverkar delsystemen för trafikstyrning och signalering (t.ex. byte av hjuldiameter).

4.2.20.2   Ansvar som ligger på den sökande för kontroll av delsystemet

Sökanden ska

| 1. | säkerställa att de underhållskrav som anges i punkt 4.2.20.1 (Ansvar som ligger på tillverkaren av utrustning) är definierade för alla komponenter inom tillämpningsområdet för denna TSD, oavsett om de är driftskompatibilitetskomponenter eller inte, |
| --- | --- |

1.

säkerställa att de underhållskrav som anges i punkt 4.2.20.1 (Ansvar som ligger på tillverkaren av utrustning) är definierade för alla komponenter inom tillämpningsområdet för denna TSD, oavsett om de är driftskompatibilitetskomponenter eller inte,

| 2. | uppfylla ovanstående krav i punkt 4.2.20.1 med beaktande av de risker som uppstår genom växelverkan mellan olika komponenter i delsystemet och gränssnitt mot andra delsystem, |
| --- | --- |

2.

uppfylla ovanstående krav i punkt 4.2.20.1 med beaktande av de risker som uppstår genom växelverkan mellan olika komponenter i delsystemet och gränssnitt mot andra delsystem,

| 3. | fastställa förfaranden för införande av uppdaterade driftskompatibilitetskomponenter på grund av felkorrigeringar som omfattas av underhållet av specifikationer, i enlighet med relevant dokumentation för driftskompatibilitetskomponenten, i tillämpliga fall. Sökanden ska tillhandahålla ett konfigurationsstyrningssystem för att identifiera inverkan på delsystemet. Sökanden ska säkerställa att dokumentationen om den version av driftskompatibilitetskomponenterna som ingår i sökandens delsystem finns tillgänglig. |
| --- | --- |

3.

fastställa förfaranden för införande av uppdaterade driftskompatibilitetskomponenter på grund av felkorrigeringar som omfattas av underhållet av specifikationer, i enlighet med relevant dokumentation för driftskompatibilitetskomponenten, i tillämpliga fall. Sökanden ska tillhandahålla ett konfigurationsstyrningssystem för att identifiera inverkan på delsystemet. Sökanden ska säkerställa att dokumentationen om den version av driftskompatibilitetskomponenterna som ingår i sökandens delsystem finns tillgänglig.

4.2.20.3   Systemidentifierare

ERTMS-funktionaliteten (omfattande ETCS, RMR, ATO) hos en driftskompatibilitetskomponent eller ett delsystem ska beskrivas med en ”systemidentifierare”, som är ett numreringssystem för att identifiera systemversionen och skilja mellan en funktionsidentifierare och en realiseringsidentifierare. En ”funktionsidentifierare” är en del av systemidentifieraren och består av en siffra eller ett antal siffror som fastställts av den individuella konfigurationsstyrningen, och utgör en referens för funktionaliteten avseende trafikstyrning och signalering som finns införd i ett delsystem eller en driftskompatibilitetskomponent för trafikstyrning och signalering. En ”realiseringsidentifierare” är en del av systemidentifieraren och består av en siffra eller ett antal siffror som fastställts av den individuella konfigurationsstyrningen hos en leverantör och utgör en specifik konfiguration (med t.ex. maskinvara och programvara) av ett delsystem eller en driftskompatibilitetskomponent för trafikstyrning och signalering. Systemidentifieraren, funktionsidentifieraren och realiseringsidentifieraren ska fastställas av varje enskild leverantör.

4.3   Funktionella och tekniska specifikationer för gränssnitten mot andra delsystem

4.3.1   Gränssnitt mot delsystemet ”Drift och trafikledning”

| Gränssnitt mot TSD Drift och trafikledning |
| --- |
| Hänvisning i TSD Trafikstyrning och signalering | | Hänvisning i TSD Drift och trafikledning (10) | |
| Parameter | Punkt | Parameter | Punkt |
| Driftsregler
  Förteckning över harmoniserade textindikationer och textmeddelanden som visas i förarpanelen för ETCS (DMI) | 4.4
  Tillägg E | Förarens regelbok
  Driftsregler
  Teknisk information om markbaserad ERTMS som är relevant för driften | 4.2.1.2.1
  4.4
  Tillägg D3 |
| Markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt | 4.2.15 | Krav för signalers och tavlors synbarhet utmed banan | 4.2.2.8 |
| Prestanda och karakteristika för tågbroms | 4.2.2 | Bromsning av tåg | 4.2.2.6 |
| Användning av sandningsutrustning
  Fordonsbaserad flänssmörjning
  Användning av kompositbromsblock | 4.2.10 | Förarens regelbok | 4.2.1.2.1 |
| Gränssnitt mot datainsamling för myndighetskontroll | 4.2.14 | Datainsamling | 4.2.3.5 |
| ETCS DMI (förarpanel) | 4.2.12 | Tågnumrets format | 4.2.3.2.1 |
| RMR DMI (förarpanel) | 4.2.13 | Tågnumrets format | 4.2.3.2.1 |
| Hantering av krypteringsnycklar | 4.2.8 | Säkerställande av att tåget är i kördugligt skick | 4.2.2.7 |
| Kontroller av ruttkompatibilitet före användning av godkända fordon | 4.9 | Parametrar för fordonets och tågets ruttkompatibilitet för den linje som tåget är avsett att framföras på | Tillägg D1 |

Gränssnitt mot TSD Drift och trafikledning

Hänvisning i TSD Trafikstyrning och signalering

Hänvisning i TSD Drift och trafikledning (10)

Parameter

Punkt

Parameter

Punkt

Driftsregler

Förteckning över harmoniserade textindikationer och textmeddelanden som visas i förarpanelen för ETCS (DMI)

4.4

Tillägg E

Förarens regelbok

Driftsregler

Teknisk information om markbaserad ERTMS som är relevant för driften

4.2.1.2.1

4.4

Tillägg D3

Markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt

4.2.15

Krav för signalers och tavlors synbarhet utmed banan

4.2.2.8

Prestanda och karakteristika för tågbroms

4.2.2

Bromsning av tåg

4.2.2.6

Användning av sandningsutrustning

Fordonsbaserad flänssmörjning

Användning av kompositbromsblock

4.2.10

Förarens regelbok

4.2.1.2.1

Gränssnitt mot datainsamling för myndighetskontroll

4.2.14

Datainsamling

4.2.3.5

ETCS DMI (förarpanel)

4.2.12

Tågnumrets format

4.2.3.2.1

RMR DMI (förarpanel)

4.2.13

Tågnumrets format

4.2.3.2.1

Hantering av krypteringsnycklar

4.2.8

Säkerställande av att tåget är i kördugligt skick

4.2.2.7

Kontroller av ruttkompatibilitet före användning av godkända fordon

4.9

Parametrar för fordonets och tågets ruttkompatibilitet för den linje som tåget är avsett att framföras på

Tillägg D1

4.3.2   Gränssnitt mot delsystemet ”Rullande materiel”

| Gränssnitt mot TSD:er Rullande materiel |
| --- |
| Hänvisning i TSD Trafikstyrning och signalering | Hänvisning i TSD:er Rullande materiel |
| Parameter | Punkt | Parameter | | Punkt |
| Kompatibilitet med markbaserade tågdetekteringssystem: fordonskonstruktion | 4.2.10 | Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på spårledningar | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.3.3.1.1 |
| TSD Godsvagnar (11) | 4.2.3.2 |
| Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på axelräknare | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.3.3.1.2 |
| TSD Godsvagnar | 4.2.3.3 |
| Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med slingutrustning | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.3.3.1.3 |
| TSD Godsvagnar | 4.2.3.3 |
| Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering | 4.2.11 | Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på spårledningar | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.3.3.1.1 |
| TSD Godsvagnar | 4.2.3.3 |
| Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på axelräknare | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.3.3.1.2 |
| TSD Godsvagnar | 4.2.3.3 |
| Prestanda och karakteristika för tågbroms | 4.2.2
  4.2.18 | Bromsförmåga | TSD Lok och passagerarfordon
  Nödbromsning | 4.2.4.5.2 |
| TSD Lok och passagerarfordon
  Driftbromsning | 4.2.4.5.3 |
| TSD Godsvagnar | 4.2.4.1.2 |
| Placering av fordonsbaserade antenner för trafikstyrning och signalering | 4.2.2 | Kinematisk lastprofil | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.3.1 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Isolering av funktionaliteten hos fordonsbaserad ETCS | 4.2.2 | Driftsregler | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.12.3 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt | 4.2.15 | Sikt ut
  Strålkastare | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.7.1.1 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Förarens yttre synfält | TSD Lok och passagerarfordon
  Siktlinje | 4.2.9.1.3.1 |
| TSD Lok och passagerarfordon
  Frontruta | 4.2.9.2 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Gränssnitt mot datainsamling för myndighetskontroll | 4.2.14 | Registreringsenhet | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.9.6 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Fordonsbaserad ETCS Vidarebefordran av information/order och mottagande av statusinformation från rullande materiel | 4.2.2 | Skiljande sektioner | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.8.2.9.8 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Kommando för dynamisk broms | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.4.4.4 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Magnetskenbroms | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.4.8.2 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Virvelströmsbroms | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.4.8.3 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Största effekt och ström som kan tas från kontaktledningen | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.8.2.4 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Dörröppning | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.5.5.6 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Prestandakrav | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.8.1.2 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Brandgaskontroll | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.10.4.2 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Radiostyrningsfunktion att användas av personal vid växlingsarbete | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.9.3.6 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Förarplats – Ergonomi | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.9.1.6 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Krav för hantering av driftlägen i ETCS: driftläge ”Passiv” (sleeping mode) | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.9.3.7.1 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Krav för hantering av driftlägen i ETCS: ”Passiv skiftning” (Passive shunting) | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.9.3.7.2 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Krav för hantering av driftlägen i ETCS: ”Assisterande” (Non-leading) | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.9.3.7.3 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Typ av bromssystem | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.4.3 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Traktionsstatus | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.9.3.8 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Gångdynamiska egenskaper | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.3.4.2 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Fordonsbaserad ATO: Vidarebefordran av information/order och mottagande av statusinformation från rullande materiel | 4.2.18 | Krav på gränssnitt mot fordonsbaserad automatiserad tågdrift | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.13 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Nödbromskommando | 4.2.2 | Nödbromskommando | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.4.4.1 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Konstruktion av utrustning som används i delsystemen för trafikstyrning och signalering | 4.2.16 | Materialkrav | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.10.2.1 |
| TSD Godsvagnar | Inget |
| Driftbromskommando | 4.2.2 | Driftbromskommando | TSD Lok och passagerarfordon | 4.2.4.4.2 |
| TSD Godsvagnar | Inget |

Gränssnitt mot TSD:er Rullande materiel

Hänvisning i TSD Trafikstyrning och signalering

Hänvisning i TSD:er Rullande materiel

Parameter

Punkt

Parameter

Punkt

Kompatibilitet med markbaserade tågdetekteringssystem: fordonskonstruktion

4.2.10

Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på spårledningar

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.3.3.1.1

TSD Godsvagnar (11)

4.2.3.2

Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på axelräknare

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.3.3.1.2

TSD Godsvagnar

4.2.3.3

Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med slingutrustning

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.3.3.1.3

TSD Godsvagnar

4.2.3.3

Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering

4.2.11

Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på spårledningar

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.3.3.1.1

TSD Godsvagnar

4.2.3.3

Rullande materiels egenskaper för kompatibilitet med tågdetekteringssystem som är baserade på axelräknare

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.3.3.1.2

TSD Godsvagnar

4.2.3.3

Prestanda och karakteristika för tågbroms

4.2.2

4.2.18

Bromsförmåga

TSD Lok och passagerarfordon

Nödbromsning

4.2.4.5.2

TSD Lok och passagerarfordon

Driftbromsning

4.2.4.5.3

TSD Godsvagnar

4.2.4.1.2

Placering av fordonsbaserade antenner för trafikstyrning och signalering

4.2.2

Kinematisk lastprofil

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.3.1

TSD Godsvagnar

Inget

Isolering av funktionaliteten hos fordonsbaserad ETCS

4.2.2

Driftsregler

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.12.3

TSD Godsvagnar

Inget

Markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt

4.2.15

Sikt ut

Strålkastare

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.7.1.1

TSD Godsvagnar

Inget

Förarens yttre synfält

TSD Lok och passagerarfordon

Siktlinje

4.2.9.1.3.1

TSD Lok och passagerarfordon

Frontruta

4.2.9.2

TSD Godsvagnar

Inget

Gränssnitt mot datainsamling för myndighetskontroll

4.2.14

Registreringsenhet

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.9.6

TSD Godsvagnar

Inget

Fordonsbaserad ETCS Vidarebefordran av information/order och mottagande av statusinformation från rullande materiel

4.2.2

Skiljande sektioner

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.8.2.9.8

TSD Godsvagnar

Inget

Kommando för dynamisk broms

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.4.4.4

TSD Godsvagnar

Inget

Magnetskenbroms

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.4.8.2

TSD Godsvagnar

Inget

Virvelströmsbroms

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.4.8.3

TSD Godsvagnar

Inget

Största effekt och ström som kan tas från kontaktledningen

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.8.2.4

TSD Godsvagnar

Inget

Dörröppning

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.5.5.6

TSD Godsvagnar

Inget

Prestandakrav

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.8.1.2

TSD Godsvagnar

Inget

Brandgaskontroll

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.10.4.2

TSD Godsvagnar

Inget

Radiostyrningsfunktion att användas av personal vid växlingsarbete

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.9.3.6

TSD Godsvagnar

Inget

Förarplats – Ergonomi

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.9.1.6

TSD Godsvagnar

Inget

Krav för hantering av driftlägen i ETCS: driftläge ”Passiv” (sleeping mode)

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.9.3.7.1

TSD Godsvagnar

Inget

Krav för hantering av driftlägen i ETCS: ”Passiv skiftning” (Passive shunting)

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.9.3.7.2

TSD Godsvagnar

Inget

Krav för hantering av driftlägen i ETCS: ”Assisterande” (Non-leading)

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.9.3.7.3

TSD Godsvagnar

Inget

Typ av bromssystem

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.4.3

TSD Godsvagnar

Inget

Traktionsstatus

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.9.3.8

TSD Godsvagnar

Inget

Gångdynamiska egenskaper

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.3.4.2

TSD Godsvagnar

Inget

Fordonsbaserad ATO: Vidarebefordran av information/order och mottagande av statusinformation från rullande materiel

4.2.18

Krav på gränssnitt mot fordonsbaserad automatiserad tågdrift

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.13

TSD Godsvagnar

Inget

Nödbromskommando

4.2.2

Nödbromskommando

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.4.4.1

TSD Godsvagnar

Inget

Konstruktion av utrustning som används i delsystemen för trafikstyrning och signalering

4.2.16

Materialkrav

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.10.2.1

TSD Godsvagnar

Inget

Driftbromskommando

4.2.2

Driftbromskommando

TSD Lok och passagerarfordon

4.2.4.4.2

TSD Godsvagnar

Inget

4.3.3   Gränssnitt mot delsystemet ”Infrastruktur”

| Gränssnitt mot TSD Infrastruktur |
| --- |
| Hänvisning i TSD Trafikstyrning och signalering | | Hänvisning i TSD Infrastruktur | |
| Parameter | Punkt | Parameter | | Punkt |
| Eurobalis-kommunikation (utrymme för installation) | 4.2.5.2 | Infrastrukturprofil | TSD Infrastruktur (12) | 4.2.3.1 |
| Kommunikation via euroslinga (utrymme för installation) | 4.2.5.3 | Infrastrukturprofil | TSD Infrastruktur | 4.2.3.1 |
| Markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt | 4.2.15 | Infrastrukturprofil | TSD Infrastruktur | 4.2.3.1 |

Gränssnitt mot TSD Infrastruktur

Hänvisning i TSD Trafikstyrning och signalering

Hänvisning i TSD Infrastruktur

Parameter

Punkt

Parameter

Punkt

Eurobalis-kommunikation (utrymme för installation)

4.2.5.2

Infrastrukturprofil

TSD Infrastruktur (12)

4.2.3.1

Kommunikation via euroslinga (utrymme för installation)

4.2.5.3

Infrastrukturprofil

TSD Infrastruktur

4.2.3.1

Markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt

4.2.15

Infrastrukturprofil

TSD Infrastruktur

4.2.3.1

4.3.4   Gränssnitt mot delsystemet ”Energi”

| Gränssnitt mot TSD Energi |
| --- |
| Hänvisning i TSD Trafikstyrning och signalering | | Hänvisning i TSD Energi | |
| Parameter | Punkt | Parameter | | Punkt |
| Kommandon till rullande materiels utrustning | 4.2.2
  4.2.3 | Fasskiljande sektioner
  Systemskiljande sektioner | TSD Energi (13) | 4.2.15
  4.2.16 |

Gränssnitt mot TSD Energi

Hänvisning i TSD Trafikstyrning och signalering

Hänvisning i TSD Energi

Parameter

Punkt

Parameter

Punkt

Kommandon till rullande materiels utrustning

4.2.2

4.2.3

Fasskiljande sektioner

Systemskiljande sektioner

TSD Energi (13)

4.2.15

4.2.16

4.4   Driftsregler

Reglerna för att bedriva järnvägstrafik med ETCS, ATO och RMR specificeras i TSD Drift och trafikledning.

En förteckning över harmoniserade textindikationer och textmeddelanden som visas i förarpanelen för ETCS finns i tillägg E.

4.5   Underhållsregler

Underhållsreglerna för de delsystem som behandlas i denna TSD ska säkerställa att de värden som anges i de grundparametrar som beskrivs i kapitel 4 hålls inom de gränser som krävs under delsystemens hela livslängd. Men delsystemet kanske inte kan beakta de värden som anges i grundparametrarna under förebyggande underhåll eller reparation. Underhållsreglerna ska då säkerställa att dessa aktiviteter inte inverkar menligt på säkerheten.

Den enhet som ansvarar för delsystemen för trafikstyrning och signalering ska fastställa underhållsregler för att uppnå ovanstående mål. Utarbetandet av dessa regler bestämmelser ska ske med hjälp av kraven i punkt 4.2.20 (Teknisk dokumentation för underhåll).

4.6   Yrkeskvalifikationer

Tillverkarna av utrustningen och delsystemet ska tillhandahålla tillräcklig information för att definiera de yrkeskvalifikationer som krävs för installation, avsyning och underhåll av delsystemen för trafikstyrning och signalering. Se punkt 4.5 (Underhållsregler).

4.7   Villkor avseende hälsa och säkerhet

Åtgärder ska vidtas för att säkerställa underhålls- och driftpersonalens hälsa och säkerhet, i enlighet med EU:s lagstiftning och nationell lagstiftning som är förenlig med EU-lagstiftningen.

Tillverkare ska ange de hälso- och säkerhetsrisker som uppstår genom användning och underhåll av deras utrustning och delsystem. Se punkt 4.4 (Driftsregler) och punkt 4.5 (Underhållsregler).

4.8   Register

De datauppgifter som ska tillhandahållas för de register som beskrivs i artiklarna 48 och 49 i direktiv (EU) 2016/797 är de som anges i kommissionens genomförandebeslut 2011/665/EU (14) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/777 (15).

4.9   Kontroller av ruttkompatibilitet före användning av godkända fordon

De parametrar för det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering som ska användas av järnvägsföretaget för att kontrollera ruttkompatibilitet, anges i tillägg D1 till genomförandeförordning (EU) 2019/773.

5.   DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENTER

5.1   Definition

Enligt artikel 2.7 i direktiv (EU) 2016/797 avses med driftskompatibilitetskomponenter
  ”alla grundläggande komponenter, grupper av komponenter, underenheter eller kompletta enheter av materiel som har införlivats eller avses att införlivas i ett delsystem och som driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet är direkt eller indirekt beroende av, inbegripet såväl materiella föremål som immateriella föremål”.

5.2   Förteckning över driftskompatibilitetskomponenter

5.2.1   Grundläggande driftskompatibilitetskomponenter

De grundläggande driftskompatibilitetskomponenterna i delsystemen för trafikstyrning och signalering definieras i

| 1. | Tabell 5.1 för det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering, |
| --- | --- |

1.

Tabell 5.1 för det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering,

| 2. | Tabell 5.2 för det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

2.

Tabell 5.2 för det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering.

5.2.2   Gruppering av driftskompatibilitetskomponenter

| 5.2.2.1 | Funktionerna hos grundläggande driftskompatibilitetskomponenter kan kombineras så att de bildar en grupp. Denna grupp definieras då av dessa funktioner och av gruppens återstående externa gränssnitt. Om en grupp bildas på detta sätt, ska den räknas som en driftskompatibilitetskomponent.
  Överensstämmelse för gränssnitt som är interna för gruppen av driftskompatibilitetskomponenter och grundparametrarna i kapitel 4 behöver inte kontrolleras. Gränssnitt som är externa för gruppen av driftskompatibilitetskomponenter ska kontrolleras för att visa att de överensstämmer med de grundparametrar som är relaterade till krav för dessa externa gränssnitt. |
| --- | --- |

5.2.2.1

Överensstämmelse för gränssnitt som är interna för gruppen av driftskompatibilitetskomponenter och grundparametrarna i kapitel 4 behöver inte kontrolleras. Gränssnitt som är externa för gruppen av driftskompatibilitetskomponenter ska kontrolleras för att visa att de överensstämmer med de grundparametrar som är relaterade till krav för dessa externa gränssnitt.

| 5.2.2.2 | När driftskompatibilitetskomponenter grupperas ska de grupperade funktionerna och deras adressering vara konfigurerbara på ett sådant sätt att de grupperade funktionerna i driftskompatibilitetskomponenterna för ATO, ETCS och radio kan ersättas under livscykeln för delsystemet för trafikstyrning och signalering med externa driftskompatibilitetskomponenter för ATO, ETCS eller radio. Därför ska följande gränssnitt i en grupperad driftskompatibilitetskomponent göras externt tillgängliga i kommunikationslagren för fordonets datanätverk för trafikstyrning och signalering så som specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 i:






  1. | Gränssnitt mellan fordonsbaserad ATO och fordonsbaserad ETCS så som specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 h. |
| --- | --- | --- |

5.2.2.2

1.

Gränssnitt mellan fordonsbaserad ATO och fordonsbaserad ETCS så som specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 h.

| 2. | Gränssnitt mellan fordonsbaserad ATO och fordonsbaserad dataradio via GSM-R så som specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 j. |
| --- | --- |

2.

Gränssnitt mellan fordonsbaserad ATO och fordonsbaserad dataradio via GSM-R så som specificeras i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 j.

| 3. | Gränssnitt mellan fordonsbaserad FRMCS och tillämpningar för trafikstyrning och signalering (ETCS i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 g och ATO i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 k). |
| --- | --- |

3.

Gränssnitt mellan fordonsbaserad FRMCS och tillämpningar för trafikstyrning och signalering (ETCS i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 g och ATO i tillägg A tabell A 1 punkt 4.2.6 k).

5.3   Komponenternas prestanda och specifikationer

För varje grundläggande driftskompatibilitetskomponent eller grupp av driftskompatibilitetskomponenter beskrivs följande i tabellerna i kapitel 5:

| 1. | I kolumn 3, funktioner och gränssnitt. Observera att några driftskompatibilitetskomponenter har funktioner och/eller gränssnitt som är frivilliga. |
| --- | --- |

1.

I kolumn 3, funktioner och gränssnitt. Observera att några driftskompatibilitetskomponenter har funktioner och/eller gränssnitt som är frivilliga.

| 2. | I kolumn 4, obligatoriska specifikationer för bedömning av överensstämmelsen för varje funktion eller gränssnitt (där så är relevant) i enlighet med respektive avsnitt i kapitel 4.

  Tabell 5.1


  Grundläggande driftskompatibilitetskomponenter i det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering









  Nr | Driftskompatibilitetskomponent | Egenskaper | Särskilda krav som ska bedömas i enlighet med kapitel 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Fordonsbaserad ETCS | Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS) | Säkerhet |

2.

I kolumn 4, obligatoriska specifikationer för bedömning av överensstämmelsen för varje funktion eller gränssnitt (där så är relevant) i enlighet med respektive avsnitt i kapitel 4.

Tabell 5.1

Grundläggande driftskompatibilitetskomponenter i det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering

Nr

Driftskompatibilitetskomponent

Egenskaper

Särskilda krav som ska bedömas i enlighet med kapitel 4

1

Fordonsbaserad ETCS

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS)

Säkerhet

| | Tillgänglighet/tillförlitlighet |
| --- | --- |

Tillgänglighet/tillförlitlighet

| | Underhållsmässighet |
| --- | --- |

Underhållsmässighet

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Funktionaliteten hos fordonsbaserad ETCS (med undantag av distansmätning)

Systemidentifierare

4.2.2

4.2.20.3

Luftgapsgränssnitt för ETCS

| | RBC (radiodataöverföring frivillig) |
| --- | --- |

RBC (radiodataöverföring frivillig)

| | Enhet för radioburen hastighetshöjning (funktionalitet frivillig) |
| --- | --- |

Enhet för radioburen hastighetshöjning (funktionalitet frivillig)

| | Eurobalis-luftgap |
| --- | --- |

Eurobalis-luftgap

| | Euroslinga-luftgap (funktionalitet frivillig) |
| --- | --- |

Euroslinga-luftgap (funktionalitet frivillig)

4.2.5

4.2.5.1.2

4.2.5.1.2.1

4.2.5.2

4.2.5.3

Gränssnitt

| | STM (frivilligt införande av gränssnitt K) |
| --- | --- |

STM (frivilligt införande av gränssnitt K)

| | Dataradio via GSM-R |
| --- | --- |

Dataradio via GSM-R

| | Fordonsbaserad FRMCS |
| --- | --- |

Fordonsbaserad FRMCS

| | Hantering av krypteringsnycklar |
| --- | --- |

Hantering av krypteringsnycklar

| | Hantering av ETCS-ID |
| --- | --- |

Hantering av ETCS-ID

| | ETCS DMI (förarpanel) |
| --- | --- |

ETCS DMI (förarpanel)

| | Fordonsgränssnitt (se anmärkning nedan) |
| --- | --- |

Fordonsgränssnitt (se anmärkning nedan)

| | Fordonsbaserad registreringsenhet |
| --- | --- |

Fordonsbaserad registreringsenhet

| | ATO-gränssnitt |
| --- | --- |

ATO-gränssnitt

| | Kommunikationslager för fordonets datanätverk för trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

Kommunikationslager för fordonets datanätverk för trafikstyrning och signalering

| Anmärkning angående fordonsgränssnitt: | Införande av alla funktioner som beskrivs i det dokument som avses i tillägg A index 7 är obligatoriskt på nivån för driftskompatibilitetskomponenter. |
| --- | --- |

Anmärkning angående fordonsgränssnitt:

Införande av alla funktioner som beskrivs i det dokument som avses i tillägg A index 7 är obligatoriskt på nivån för driftskompatibilitetskomponenter.

4.2.6.1

4.2.6.2.1.1

4.2.6.2.1.2

4.2.8

4.2.9

4.2.12

4.2.2

4.2.14

4.2.6.4

4.2.6.5.1

Konstruktion av utrustning

4.2.16

ETCS-systemkompatibilitet (ESC) (frivilligt)

4.2.17.1

4.2.17.2

2

Distansmätningsutrustning

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS)

| | Säkerhet |
| --- | --- |

Säkerhet

| | Tillgänglighet/tillförlitlighet |
| --- | --- |

Tillgänglighet/tillförlitlighet

| | Underhållsmässighet |
| --- | --- |

Underhållsmässighet

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS (endast distansmätning)

4.2.2

Konstruktion av utrustning

4.2.16

3

Standardiserat gränssnitt (STM).

Gränssnitt

| | Fordonsbaserad ETCS |
| --- | --- |

Fordonsbaserad ETCS

4.2.6.1

4

GSM-R-hyttradio för talkommunikation

| Anm.: | SIM-kort, antenn, anslutningskablar och filter ingår inte i denna driftskompatibilitetskomponent. |
| --- | --- |

Anm.:

SIM-kort, antenn, anslutningskablar och filter ingår inte i denna driftskompatibilitetskomponent.

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet (RAM)

| | Tillgänglighet/tillförlitlighet |
| --- | --- |

Tillgänglighet/tillförlitlighet

| | Underhållsmässighet |
| --- | --- |

Underhållsmässighet

4.2.1.2

4.2.20.1

Grundläggande kommunikationsfunktioner

4.2.4.1.1

Tillämpningar för tal- och driftkommunikation

Systemidentifierare

4.2.4.2.1

4.2.20.3

Gränssnitt

| | GSM-R, luftgap |
| --- | --- |

GSM-R, luftgap

| | GSM-R DMI (förarpanel) |
| --- | --- |

GSM-R DMI (förarpanel)

4.2.5.1.1.1

4.2.13.1

Konstruktion av utrustning

4.2.16

Radiosystemkompatibilitet (RSC) (frivilligt)

4.2.17.3

4.2.17.4

5

Dataradio via GSM-R

| Anm.: | SIM-kort, antenn, anslutningskablar och filter ingår inte i denna driftskompatibilitetskomponent. |
| --- | --- |

Anm.:

SIM-kort, antenn, anslutningskablar och filter ingår inte i denna driftskompatibilitetskomponent.

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet (RAM)

| | Tillgänglighet/tillförlitlighet |
| --- | --- |

Tillgänglighet/tillförlitlighet

| | Underhållsmässighet |
| --- | --- |

Underhållsmässighet

4.2.1.2

4.2.20.1

Grundläggande kommunikationsfunktioner

4.2.4.1.1

Datakommunikationstillämpningar för ETCS

Systemidentifierare

4.2.4.3.1.1

4.2.20.3

Gränssnitt

| | Fordonsbaserad ETCS |
| --- | --- |

Fordonsbaserad ETCS

| | Fordonsbaserad ATO |
| --- | --- |

Fordonsbaserad ATO

| | GSM-R, luftgap |
| --- | --- |

GSM-R, luftgap

| | GSM-R, luftgap (ETCS) |
| --- | --- |

GSM-R, luftgap (ETCS)

| | GSM-R, luftgap (ATO) |
| --- | --- |

GSM-R, luftgap (ATO)

4.2.6.2.1.1

4.2.6.2.2.1

4.2.5.1.1.1

4.2.5.1.2.1

4.2.5.1.3.1

Konstruktion av utrustning

4.2.16

Radiosystemkompatibilitet (RSC) (frivilligt)

4.2.17.3

4.2.17.4

6

GSM-R, SIM-kort

| Anm.: | Det är GSM-R-nätoperatörens ansvar att till järnvägsföretagen tillhandahålla de SIM-kort som ska införas i GSM-R-terminalutrustning. |
| --- | --- |

Anm.:

Det är GSM-R-nätoperatörens ansvar att till järnvägsföretagen tillhandahålla de SIM-kort som ska införas i GSM-R-terminalutrustning.

Grundläggande kommunikationsfunktioner

Systemidentifierare

4.2.4.1.1

4.2.20.3

Konstruktion av utrustning

4.2.16

Radiosystemkompatibilitet (RSC) (frivilligt)

4.2.17.3

4.2.17.4

7

Fordonsbaserad ATO

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet (RAM)

| | Tillgänglighet/tillförlitlighet |
| --- | --- |

Tillgänglighet/tillförlitlighet

| | Underhållsmässighet |
| --- | --- |

Underhållsmässighet

4.2.1.2

4.2.20.1

Funktionalitet hos fordonsbaserad ATO (exklusive kommunikation)

Systemidentifierare

4.2.18

4.2.20.3

Luftgapsgränssnitt för ATO

4.2.5.1.3

Gränssnitt

| | Dataradio via GSM-R |
| --- | --- |

Dataradio via GSM-R

| | Fordonsbaserad FRMCS |
| --- | --- |

Fordonsbaserad FRMCS

| | Fordonsgränssnitt |
| --- | --- |

Fordonsgränssnitt

| | ETCS-gränssnitt |
| --- | --- |

ETCS-gränssnitt

| | Kommunikationslager för fordonets datanätverk för trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

Kommunikationslager för fordonets datanätverk för trafikstyrning och signalering

4.2.6.2.2.1

4.2.6.2.2.2

4.2.18

4.2.6.4

4.2.6.5.1

Konstruktion av utrustning

4.2.16

8

Taltillämpning för fordonsbaserad FRMCS

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet (RAM)

| | Tillgänglighet/tillförlitlighet |
| --- | --- |

Tillgänglighet/tillförlitlighet

| | Underhållsmässighet |
| --- | --- |

Underhållsmässighet

4.2.1.2

4.2.20.1

Grundläggande kommunikationsfunktioner

4.2.4.1.2

Tillämpningar för tal- och driftkommunikation

Systemidentifierare

4.2.4.2.2

4.2.20.3

Gränssnitt

| | Fordonsbaserad FRMCS |
| --- | --- |

Fordonsbaserad FRMCS

| | FRMCS DMI (förarpanel) |
| --- | --- |

FRMCS DMI (förarpanel)

4.2.6.2.3

4.2.13.2

Konstruktion av utrustning

4.2.16

Radiosystemkompatibilitet (RSC) (frivilligt)

4.2.17.3

4.2.17.4

9

Fordonsbaserad FRMCS

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet (RAM)

| | Tillgänglighet/tillförlitlighet |
| --- | --- |

Tillgänglighet/tillförlitlighet

| | Underhållsmässighet |
| --- | --- |

Underhållsmässighet

4.2.1.2

4.2.20.1

Grundläggande kommunikationsfunktioner

Systemidentifierare

4.2.4.1.2

4.2.20.3

Gränssnitt

| | Taltillämpning för fordonsbaserad FRMCS |
| --- | --- |

Taltillämpning för fordonsbaserad FRMCS

| | FRMCS, luftgap |
| --- | --- |

FRMCS, luftgap

| | FRMCS, luftgap (ETCS-tillämpning) |
| --- | --- |

FRMCS, luftgap (ETCS-tillämpning)

| | FRMCS, luftgap (ATO-tillämpning) |
| --- | --- |

FRMCS, luftgap (ATO-tillämpning)

| | Fordonsbaserad ETCS |
| --- | --- |

Fordonsbaserad ETCS

| | Fordonsbaserad ATO |
| --- | --- |

Fordonsbaserad ATO

| | Kommunikationslager för fordonets datanätverk för trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |

Kommunikationslager för fordonets datanätverk för trafikstyrning och signalering

4.2.6.2.3

4.2.5.1.1.2

4.2.5.1.2.2

4.2.5.1.3.2

4.2.6.2.1.2

4.2.6.2.2.2

4.2.6.5.1

Konstruktion av utrustning

4.2.16

Radiosystemkompatibilitet (RSC) (frivilligt)

4.2.17.3

4.2.17.4

10

FRMCS-profil

| Anm.: | Det är FRMCS-nätoperatörens ansvar att säkerställa att FRMCS-profilen görs tillgänglig för abonnenterna. |
| --- | --- |

Anm.:

Det är FRMCS-nätoperatörens ansvar att säkerställa att FRMCS-profilen görs tillgänglig för abonnenterna.

Grundläggande kommunikationsfunktioner

Systemidentifierare

4.2.4.1.2

4.2.20.3

Konstruktion av utrustning

4.2.16

Radiosystemkompatibilitet (RSC) (frivilligt)

4.2.17.3

4.2.17.4

Tabell 5.2

Grundläggande driftskompatibilitetskomponenter i det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Nr | Driftskompatibilitetskomponent | Egenskaper | Särskilda krav som ska bedömas i enlighet med kapitel 4 |
| 1 | RBC | Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS) | Säkerhet |

1

2

3

4

Nr

Driftskompatibilitetskomponent

Egenskaper

Särskilda krav som ska bedömas i enlighet med kapitel 4

1

RBC

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS)

Säkerhet

| | Tillgänglighet/tillförlitlighet |
| --- | --- |

Tillgänglighet/tillförlitlighet

| | Underhållsmässighet |
| --- | --- |

Underhållsmässighet

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Funktionaliteten hos markbaserad ETCS (exklusive kommunikation via eurobaliser, radioburen hastighetshöjning och euroslinga)

Systemidentifierare

4.2.3

4.2.20.3

Luftgapsgränssnitt för RMR, ETCS och ATO: kommunikation med tåget endast via radio

| | Luftgapsgränssnitt för GSM-R (ETCS) |
| --- | --- |

Luftgapsgränssnitt för GSM-R (ETCS)

| | Luftgapsgränssnitt för FRMCS (ETCS) |
| --- | --- |

Luftgapsgränssnitt för FRMCS (ETCS)

4.2.5.1.2.1

4.2.5.1.2.2

Gränssnitt

| | Angränsande RBC |
| --- | --- |

Angränsande RBC

| | Dataradiokommunikation via GSM-R |
| --- | --- |

Dataradiokommunikation via GSM-R

| | Markbaserad FRMCS |
| --- | --- |

Markbaserad FRMCS

| | Hantering av krypteringsnycklar |
| --- | --- |

Hantering av krypteringsnycklar

| | Hantering av ETCS-ID |
| --- | --- |

Hantering av ETCS-ID

4.2.7.1, 4.2.7.2

4.2.7.3.1.1

4.2.7.3.1.2

4.2.8

4.2.9

Konstruktion av utrustning

4.2.16

2

Enhet för radioburen hastighetshöjning

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS)

| | Säkerhet |
| --- | --- |

Säkerhet

| | Tillgänglighet/tillförlitlighet |
| --- | --- |

Tillgänglighet/tillförlitlighet

| | Underhållsmässighet |
| --- | --- |

Underhållsmässighet

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Funktionalitet hos markbaserad ETCS (exklusive kommunikation via eurobaliser, euroslinga och nivå 2-funktionalitet)

Systemidentifierare

4.2.3

4.2.20.3

Luftgapsgränssnitt för RMR, ETCS och ATO: kommunikation med tåget endast via radio

| | Luftgapsgränssnitt för GSM-R (ETCS) |
| --- | --- |

Luftgapsgränssnitt för GSM-R (ETCS)

4.2.5.1.2.1

Gränssnitt

| | Dataradiokommunikation via GSM-R |
| --- | --- |

Dataradiokommunikation via GSM-R

| | Hantering av krypteringsnycklar |
| --- | --- |

Hantering av krypteringsnycklar

| | Hantering av ETCS-ID |
| --- | --- |

Hantering av ETCS-ID

| | Signalställverk och LEU |
| --- | --- |

Signalställverk och LEU

4.2.7.3

4.2.8

4.2.9

4.2.3

Konstruktion av utrustning

4.2.16

3

Eurobalis

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS)

| | Säkerhet |
| --- | --- |

Säkerhet

| | Tillgänglighet/tillförlitlighet |
| --- | --- |

Tillgänglighet/tillförlitlighet

| | Underhållsmässighet |
| --- | --- |

Underhållsmässighet

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Luftgapsgränssnitt för ETCS och RMR: kommunikation med tåget endast via eurobalis

Systemidentifierare

4.2.5.2

4.2.20.3

Gränssnitt

| | LEU – eurobalis |
| --- | --- |

LEU – eurobalis

4.2.7.4

Konstruktion av utrustning

4.2.16

4

Euroslinga

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS)

| | Säkerhet |
| --- | --- |

Säkerhet

| | Tillgänglighet/tillförlitlighet |
| --- | --- |

Tillgänglighet/tillförlitlighet

| | Underhållsmässighet |
| --- | --- |

Underhållsmässighet

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Luftgapsgränssnitt för ETCS och RMR: kommunikation med tåget endast via euroslinga

Systemidentifierare

4.2.5.3

4.2.20.3

Gränssnitt

| | LEU – euroslinga |
| --- | --- |

LEU – euroslinga

4.2.7.5

Konstruktion av utrustning

4.2.16

5

LEU – eurobalis

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS)

| | Säkerhet |
| --- | --- |

Säkerhet

| | Tillgänglighet/tillförlitlighet |
| --- | --- |

Tillgänglighet/tillförlitlighet

| | Underhållsmässighet |
| --- | --- |

Underhållsmässighet

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Funktionalitet hos markbaserad ETCS (exklusive kommunikation via radioburen hastighetshöjning, euroslinga och nivå 2-funktionalitet)

Systemidentifierare

4.2.3

4.2.20.3

Gränssnitt

| | LEU – eurobalis |
| --- | --- |

LEU – eurobalis

4.2.7.4

Konstruktion av utrustning

4.2.16

6

LEU – euroslinga

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS)

| | Säkerhet |
| --- | --- |

Säkerhet

| | Tillgänglighet/tillförlitlighet |
| --- | --- |

Tillgänglighet/tillförlitlighet

| | Underhållsmässighet |
| --- | --- |

Underhållsmässighet

4.2.1.1

4.2.1.2

4.2.20.1

Funktionalitet hos markbaserad ETCS (exklusive kommunikation via radioburen hastighetshöjning, eurobalis och nivå 2-funktionalitet)

Systemidentifierare

4.2.3

4.2.20.3

Gränssnitt

| | LEU – euroslinga |
| --- | --- |

LEU – euroslinga

4.2.7.5

Konstruktion av utrustning

4.2.16

7

Axelräknare

Markbaserade tågdetekteringssystem (endast parametrar relevanta för axelräknare)

4.2.10

Elektromagnetisk kompatibilitet (endast parametrar relevanta för axelräknare)

4.2.11

8

Signaltavla

Markbaserade trafikstyrnings- och signaleringsobjekt (endast punkterna 1 och 2)

4.2.15

Konstruktion av utrustning

4.2.16

9

Markbaserad ATO

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet (RAM)

| | Tillgänglighet/tillförlitlighet |
| --- | --- |

Tillgänglighet/tillförlitlighet

| | Underhållsmässighet |
| --- | --- |

Underhållsmässighet

4.2.1.2

4.2.20.1

Funktionaliteten hos markbaserad ATO

Systemidentifierare

4.2.19

4.2.20.3

Luftgapsgränssnitt för RMR, ETCS och ATO: kommunikation med tåget endast via radio

| | Luftgapsgränssnitt för GSM-R (ATO) |
| --- | --- |

Luftgapsgränssnitt för GSM-R (ATO)

| | Luftgapsgränssnitt för FRMCS (ATO) |
| --- | --- |

Luftgapsgränssnitt för FRMCS (ATO)

4.2.5.1.3.1

4.2.5.1.3.2

Gränssnitt:

| | Dataradiokommunikation via GSM-R |
| --- | --- |

Dataradiokommunikation via GSM-R

| | Markbaserad FRMCS |
| --- | --- |

Markbaserad FRMCS

4.2.7.3.2.1

4.2.7.3.2.2

Konstruktion av utrustning

4.2.16

6.   BEDÖMNING AV KOMPONENTERNAS ÖVERENSSTÄMMELSE OCH/ELLER LÄMPLIGHET FÖR ANVÄNDNING SAMT KONTROLL AV DELSYSTEMEN

6.1   Inledning

6.1.1   Allmänna principer

6.1.1.1   Överensstämmelse med grundparametrar

Uppfyllandet av de väsentliga krav som fastställs i kapitel 3 i denna TSD ska säkerställas genom överensstämmelse med de grundparametrar som specificeras i kapitel 4.

Denna överensstämmelse ska visas genom

| 1. | bedömning av överensstämmelsen hos de driftskompatibilitetskomponenter som specificeras i kapitel 5 (se punkterna 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3 och 6.2.4), |
| --- | --- |

1.

bedömning av överensstämmelsen hos de driftskompatibilitetskomponenter som specificeras i kapitel 5 (se punkterna 6.2.1, 6.2.2, 6.2.3 och 6.2.4),

| 2. | kontroll av delsystemen (se punkt 6.3 och punkt 6.4). |
| --- | --- |

2.

kontroll av delsystemen (se punkt 6.3 och punkt 6.4).

Vid ändringar av befintliga delsystem ska kraven i punkt 7.2.2 för fordonsbaserade delsystem och punkt 7.2.3 för markbaserade delsystem beaktas vid bedömningen.

6.1.1.2   Partiell uppfyllelse av TSD-krav

Ett fordonsbaserat delsystem måste inte, om det uppfyller båda villkoren nedan, innefatta alla obligatoriska funktioner som specificeras i denna TSD:

| 1. | Funktionerna finns förtecknade i tillägg G. |
| --- | --- |

1.

Funktionerna finns förtecknade i tillägg G.

| 2. | Infrastrukturförvaltaren (med stöd av medlemsstaten) har i RINF angett att partiell uppfyllelse av de förtecknade kraven inte sätter hinder för en optimal och säker drift på dess järnvägsnät. |
| --- | --- |

2.

Infrastrukturförvaltaren (med stöd av medlemsstaten) har i RINF angett att partiell uppfyllelse av de förtecknade kraven inte sätter hinder för en optimal och säker drift på dess järnvägsnät.

Om en driftskompatibilitetskomponent eller ett delsystem för trafikstyrning och signalering inte innefattar alla funktioner som specificeras i denna TSD ska de relevanta användningsvillkoren återspegla detta i enlighet med bestämmelserna i punkterna 6.5.1 och 6.5.2.

6.1.2   Principer för provning av ETCS, ATO och RMR

6.1.2.1   Princip

Principen är att ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering som omfattas av en EG-kontrollförklaring kan användas tillsammans med alla markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering som omfattas av en EG-kontrollförklaring, under de villkor som specificeras i denna TSD, utan ytterligare kontroller.

Denna princip nås genom

| 1. | regler för konstruktion och installation av fordonsbaserade och markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering, |
| --- | --- |

1.

regler för konstruktion och installation av fordonsbaserade och markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering,

| 2. | provspecifikationer för att kontrollera att de fordonsbaserade och de markbaserade delsystemen för trafikstyrning och signalering uppfyller kraven i denna TSD och är ömsesidigt kompatibla. |
| --- | --- |

2.

provspecifikationer för att kontrollera att de fordonsbaserade och de markbaserade delsystemen för trafikstyrning och signalering uppfyller kraven i denna TSD och är ömsesidigt kompatibla.

6.1.2.2   Driftprovscenarier

I denna TSD avses med ett driftprovscenario en sekvens av markbaserade och fordonsbaserade händelser som avser eller påverkar delsystemen för trafikstyrning och signalering (t.ex. sändning/mottagning av meddelanden, överskridande av en hastighetsgräns, operatörers åtgärder) och specificerade tidsförlopp mellan dem för att prova järnvägssystemets avsedda drift i situationer som är relevanta för ETCS, ATO och RMR (t.ex. när ett tåg kommer in på ett utrustat område, uppstart av tåg, passera en signal i stopp).

Driftprovscenarierna baseras på de projekteringsregler som antagits för projektet.

Kontroll av en verklig installations överensstämmelse med ett driftprovscenario ska vara möjlig genom insamling av information via enkelt tillgängliga gränssnitt (helst de standardgränssnitt som specificeras i denna TSD).

6.1.2.3   Krav för driftprovscenarier

Uppsättningen av projekteringsregler för de markbaserade delarna av ETCS, ATO och RMR och de tillhörande driftprovscenarierna för det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering ska vara tillräckliga för att beskriva all drift av systemet för det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering under normala förhållanden och vid identifierade driftstörningar, och de ska

| 1. | överensstämma med de specifikationer som det hänvisas till i denna TSD, |
| --- | --- |

1.

överensstämma med de specifikationer som det hänvisas till i denna TSD,

| 2. | förutsätta att funktioner, gränssnitt och prestanda hos fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering som interagerar med det markbaserade delsystemet uppfyller kraven i denna TSD, |
| --- | --- |

2.

förutsätta att funktioner, gränssnitt och prestanda hos fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering som interagerar med det markbaserade delsystemet uppfyller kraven i denna TSD,

| 3. | vara de som används vid EG-kontrollen av det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering för att kontrollera att de införda funktionerna, gränssnitten och prestandan kan säkerställa att den avsedda driften av systemet i kombination med relevanta driftlägen och skiften mellan nivåer och driftlägen hos de fordonsbaserade delsystemen för trafikstyrning och signalering beaktas. |
| --- | --- |

3.

vara de som används vid EG-kontrollen av det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering för att kontrollera att de införda funktionerna, gränssnitten och prestandan kan säkerställa att den avsedda driften av systemet i kombination med relevanta driftlägen och skiften mellan nivåer och driftlägen hos de fordonsbaserade delsystemen för trafikstyrning och signalering beaktas.

6.2   Driftskompatibilitetskomponenter

6.2.1   Bedömningsförfaranden för driftskompatibilitetskomponenter inom trafikstyrning och signalering

Innan en driftskompatibilitetskomponent och/eller grupper av driftskompatibilitetskomponenter släpps ut på marknaden ska tillverkaren eller dennes inom Europeiska unionen etablerade ombud upprätta en EG-försäkran om överensstämmelse i enlighet med artikel 9.2 och artikel 10.1 i direktiv (EU) 2016/797.

Bedömningsförfarandet ska utföras med hjälp av en av de moduler som specificeras i punkt 6.2.2 (Moduler för driftskompatibilitetskomponenter inom trafikstyrning och signalering).

En EG-försäkran om lämplighet för användning krävs inte för driftskompatibilitetskomponenter för trafikstyrning och signalering. Någon EG-försäkran om lämplighet för användning krävs inte för de driftskompatibilitetskomponenter som tillhör delsystemen för trafikstyrning och signalering. Överensstämmelse med relevanta grundparametrar, som visas genom EG-försäkran om överensstämmelse, räcker för att driftskompatibilitetskomponenter ska få släppas ut på marknaden (16).

6.2.2   Moduler för driftskompatibilitetskomponenter inom trafikstyrning och signalering

För bedömning av driftskompatibilitetskomponenter inom delsystemen för trafikstyrning och signalering kan tillverkaren eller dennes inom Europeiska unionen etablerade ombud välja ett av följande alternativ:

| 1. | Förfarandet med typkontroll (modul CB) för konstruktions- och utvecklingsfasen i kombination med förfarandet med kvalitetsledningssystem (modul CD) för tillverkningsfasen. |
| --- | --- |

1.

Förfarandet med typkontroll (modul CB) för konstruktions- och utvecklingsfasen i kombination med förfarandet med kvalitetsledningssystem (modul CD) för tillverkningsfasen.

| 2. | Förfarandet med typkontroll (modul CB) för konstruktions- och utvecklingsfasen i kombination med förfarandet med produktkontroll (modul CF). |
| --- | --- |

2.

Förfarandet med typkontroll (modul CB) för konstruktions- och utvecklingsfasen i kombination med förfarandet med produktkontroll (modul CF).

| 3. | Förfarandet med ett fullständigt kvalitetsledningssystem med kontroll av konstruktionen (modul CH1). |
| --- | --- |

3.

Förfarandet med ett fullständigt kvalitetsledningssystem med kontroll av konstruktionen (modul CH1).

Dessutom kan tillverkaren eller dennes ombud välja modul CA för kontroll av driftskompatibilitetskomponenter i form av SIM-kort och signaltavlor.

Modulerna beskrivs närmare i kommissionens beslut 2010/713/EU (17).

Följande förtydliganden gäller för användningen av vissa moduler:

| 1. | Med hänvisning till kapitel 2 i ”Modul CB”, ska EG-typkontrollen utföras genom en kombination av produktionstyp och konstruktionstyp. |
| --- | --- |

1.

Med hänvisning till kapitel 2 i ”Modul CB”, ska EG-typkontrollen utföras genom en kombination av produktionstyp och konstruktionstyp.

| 2. | Med hänvisning till kapitel 3 i ”Modul CF” (produktkontroll) är en statistisk kontroll inte tillåten, dvs. alla driftskompatibilitetskomponenter ska undersökas individuellt. |
| --- | --- |

2.

Med hänvisning till kapitel 3 i ”Modul CF” (produktkontroll) är en statistisk kontroll inte tillåten, dvs. alla driftskompatibilitetskomponenter ska undersökas individuellt.

6.2.3   Bedömningskrav

Oberoende av vald modul gäller följande:

| 1. | De krav som anges i punkt 6.2.4.1 i denna TSD ska beaktas för driftskompatibilitetskomponenten ”Fordonsbaserad ETCS”. |
| --- | --- |

1.

De krav som anges i punkt 6.2.4.1 i denna TSD ska beaktas för driftskompatibilitetskomponenten ”Fordonsbaserad ETCS”.

| 2. | De åtgärder som visas i tabell 6.1.1 ska utföras vid bedömningen av överensstämmelsen för en driftskompatibilitetskomponent eller en grupp av driftskompatibilitetskomponenter enligt definitionen i kapitel 5 i denna TSD. Alla kontroller ska utföras i enlighet med tillämplig tabell i kapitel 5 och de grundparametrar som anges där. |
| --- | --- |

2.

De åtgärder som visas i tabell 6.1.1 ska utföras vid bedömningen av överensstämmelsen för en driftskompatibilitetskomponent eller en grupp av driftskompatibilitetskomponenter enligt definitionen i kapitel 5 i denna TSD. Alla kontroller ska utföras i enlighet med tillämplig tabell i kapitel 5 och de grundparametrar som anges där.

| 3. | Utrustningens tillverkare ska informera ett anmält organ om alla ändringar som påverkar driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse på grundval av kraven i den tillämpliga TSD-versionen. Tillverkaren ska också visa om dessa felkorrigeringar i specifikationerna kräver nya kontroller, i enlighet med tabell 6.1.1 och genom tillämpning av moduler för EG-överensstämmelse enligt punkt 6.2.2. Denna information ska lämnas av tillverkaren tillsammans med motsvarande hänvisningar till den tekniska dokumentationen rörande befintligt EG-intyg. Tillverkaren ska motivera och dokumentera att tillämpliga krav uppfylls på nivån för driftskompatibilitetskomponenter, vilket ska bedömas av ett anmält organ. |
| --- | --- |

3.

Utrustningens tillverkare ska informera ett anmält organ om alla ändringar som påverkar driftskompatibilitetskomponentens överensstämmelse på grundval av kraven i den tillämpliga TSD-versionen. Tillverkaren ska också visa om dessa felkorrigeringar i specifikationerna kräver nya kontroller, i enlighet med tabell 6.1.1 och genom tillämpning av moduler för EG-överensstämmelse enligt punkt 6.2.2. Denna information ska lämnas av tillverkaren tillsammans med motsvarande hänvisningar till den tekniska dokumentationen rörande befintligt EG-intyg. Tillverkaren ska motivera och dokumentera att tillämpliga krav uppfylls på nivån för driftskompatibilitetskomponenter, vilket ska bedömas av ett anmält organ.

Tillverkaren ska informera de berörda enheterna om ändringar, t.ex. i fråga om drift och underhåll, om de påverkar befintliga och redan installerade produkter/komponenter.

Tabell 6.1.1

Krav för bedömning av överensstämmelse för en driftskompatibilitetskomponent eller en grupp av driftskompatibilitetskomponenter

| Nr | Aspekt | Vad som ska bedömas | Stödjande bevis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1a | Funktioner, gränssnitt och prestanda | Kontrollera att alla obligatoriska funktioner och gränssnitt införts och att all obligatorisk prestanda uppnåtts enligt beskrivningen i de grundparametrar som det hänvisas till i relevant tabell i kapitel 5 och att dessa uppfyller kraven i denna TSD | Konstruktionsdokumentation och genomförande av provfall och provsekvenser, enligt beskrivningen i de grundparametrar som det hänvisas till i relevant tabell i kapitel 5 |
| 1b | Kontrollera vilka frivilliga funktioner och gränssnitt, enligt beskrivningen i de grundparametrar som det hänvisas till i relevant tabell i kapitel 5, som införts och att de uppfyller kraven i denna TSD | Konstruktionsdokumentation och genomförande av provfall och provsekvenser, enligt beskrivningen i de grundparametrar som det hänvisas till i relevant tabell i kapitel 5 |
| 1c | Kontrollera vilka ytterligare funktioner och gränssnitt (ej specificerade i denna TSD) som införts och att de inte leder till konflikter med införda funktioner som specificeras i denna TSD | Påverkansanalys |
| 2a | Konstruktion av utrustning | Kontrollera att de obligatoriska villkoren, när sådana är specificerade i de grundparametrar som det hänvisas till i relevant tabell i kapitel 5, är uppfyllda | Dokumentation om material som använts och, där så krävs, provningar för att säkerställa att kraven i de grundparametrar som det hänvisas till i relevant tabell i kapitel 5 är uppfyllda |
| 2b | Kontrollera även att driftskompatibilitetskomponenten fungerar korrekt under de miljöförhållanden som den är konstruerad för | Provningar enligt sökandens specifikationer |
| 3 | Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS) | Kontrollera att säkerhetskrav, om sådana anges i de grundparametrar som det hänvisas till i relevant tabell i kapitel 5, uppfylls, dvs.






  1. | beaktandet av kvantitativa tolererbara risknivåer (THR) till följd av slumpmässiga fel |

Nr

Aspekt

Vad som ska bedömas

Stödjande bevis

1a

Funktioner, gränssnitt och prestanda

Kontrollera att alla obligatoriska funktioner och gränssnitt införts och att all obligatorisk prestanda uppnåtts enligt beskrivningen i de grundparametrar som det hänvisas till i relevant tabell i kapitel 5 och att dessa uppfyller kraven i denna TSD

Konstruktionsdokumentation och genomförande av provfall och provsekvenser, enligt beskrivningen i de grundparametrar som det hänvisas till i relevant tabell i kapitel 5

1b

Kontrollera vilka frivilliga funktioner och gränssnitt, enligt beskrivningen i de grundparametrar som det hänvisas till i relevant tabell i kapitel 5, som införts och att de uppfyller kraven i denna TSD

Konstruktionsdokumentation och genomförande av provfall och provsekvenser, enligt beskrivningen i de grundparametrar som det hänvisas till i relevant tabell i kapitel 5

1c

Kontrollera vilka ytterligare funktioner och gränssnitt (ej specificerade i denna TSD) som införts och att de inte leder till konflikter med införda funktioner som specificeras i denna TSD

Påverkansanalys

2a

Konstruktion av utrustning

Kontrollera att de obligatoriska villkoren, när sådana är specificerade i de grundparametrar som det hänvisas till i relevant tabell i kapitel 5, är uppfyllda

Dokumentation om material som använts och, där så krävs, provningar för att säkerställa att kraven i de grundparametrar som det hänvisas till i relevant tabell i kapitel 5 är uppfyllda

2b

Kontrollera även att driftskompatibilitetskomponenten fungerar korrekt under de miljöförhållanden som den är konstruerad för

Provningar enligt sökandens specifikationer

3

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS)

Kontrollera att säkerhetskrav, om sådana anges i de grundparametrar som det hänvisas till i relevant tabell i kapitel 5, uppfylls, dvs.

1.

beaktandet av kvantitativa tolererbara risknivåer (THR) till följd av slumpmässiga fel

| 2. | utvecklingsprocessens förmåga att upptäcka och eliminera systematiska fel |
| --- | --- |

2.

utvecklingsprocessens förmåga att upptäcka och eliminera systematiska fel

| 1. | Beräkningar av tolererbara risknivåer (THR) som orsakas av slumpmässiga fel, med stöd av tillförlitlighetsdata |
| --- | --- |

1.

Beräkningar av tolererbara risknivåer (THR) som orsakas av slumpmässiga fel, med stöd av tillförlitlighetsdata

| 2.1 | Tillverkarens kvalitets- och säkerhetsledning under konstruktion, tillverkning och provning uppfyller en etablerad standard (se anmärkning) |
| --- | --- |

2.1

Tillverkarens kvalitets- och säkerhetsledning under konstruktion, tillverkning och provning uppfyller en etablerad standard (se anmärkning)

| 2.2 | Programvaruutvecklingens livscykel, maskinvaruutvecklingens livscykel och integreringen av maskinvara och programvara har genomförts i enlighet med en etablerad standard (se anmärkning) |
| --- | --- |

2.2

Programvaruutvecklingens livscykel, maskinvaruutvecklingens livscykel och integreringen av maskinvara och programvara har genomförts i enlighet med en etablerad standard (se anmärkning)

| 2.3 | Processen för verifiering och kontroll av säkerheten har genomförts i enlighet med en etablerad standard (se anmärkning) och beaktar de säkerhetskrav som beskrivs i de grundparametrar som det hänvisas till i relevant tabell i kapitel 5 |
| --- | --- |

2.3

Processen för verifiering och kontroll av säkerheten har genomförts i enlighet med en etablerad standard (se anmärkning) och beaktar de säkerhetskrav som beskrivs i de grundparametrar som det hänvisas till i relevant tabell i kapitel 5

| 2.4 | De funktionella och tekniska säkerhetskraven (korrekt drift under felfria förhållanden, följder av fel och extern påverkan) kontrolleras i enlighet med en etablerad standard (se anmärkning) |
| --- | --- |

2.4

De funktionella och tekniska säkerhetskraven (korrekt drift under felfria förhållanden, följder av fel och extern påverkan) kontrolleras i enlighet med en etablerad standard (se anmärkning)

| Anm.: | Standarden ska uppfylla åtminstone följande krav:






  1. | Överensstämma med de krav för vedertagen praxis som anges i punkt 2.3.2 i bilaga I till genomförandeförordning (EU) nr 402/2013 |
| --- | --- | --- |

Anm.:

Standarden ska uppfylla åtminstone följande krav:

1.

Överensstämma med de krav för vedertagen praxis som anges i punkt 2.3.2 i bilaga I till genomförandeförordning (EU) nr 402/2013

| 2. | Vara allmänt etablerad inom järnvägsbranschen; om detta inte är fallet måste standarden motiveras och vara godtagbar för det anmälda organet |
| --- | --- |

2.

Vara allmänt etablerad inom järnvägsbranschen; om detta inte är fallet måste standarden motiveras och vara godtagbar för det anmälda organet

| 3. | Vara relevant för kontrollen av de aktuella riskkällorna i systemet som ska bedömas |
| --- | --- |

3.

Vara relevant för kontrollen av de aktuella riskkällorna i systemet som ska bedömas

| 4. | Vara offentligt tillgänglig för alla aktörer som vill använda den |
| --- | --- |

4.

Vara offentligt tillgänglig för alla aktörer som vill använda den

4

Kontrollera att det kvantitativa tillförlitlighetsmål (avseende slumpmässiga fel) som angetts av sökanden uppnås

Beräkningar

5

Eliminering av systematiska fel

Provning av utrustning (fullständig driftskompatibilitetskomponent eller separat för ingående delar) under driftsförhållanden, med reparation när defekter upptäcks.

I dokumentation som åtföljer intyget anges vilka slags kontroller som har utförts, vilka standarder som har tillämpats och vilka kriterier som antagits för att provningarna ska anses slutförda (enligt den sökandes beslut)

6

Teknisk dokumentation för underhåll

Kontrollera att underhållskraven uppfylls – se punkt 4.2.20.1

Dokumentkontroll

6.2.4   Särskilda frågor

6.2.4.1   Obligatoriska provningar för fordonsbaserad ETCS

Särskild omsorg ska ägnas åt att bedöma överensstämmelsen hos den fordonsbaserade ETCS-driftskompatibilitetskomponenten, eftersom den är komplex och spelar en avgörande roll för driftskompatibiliteten.

Oavsett om modul CB eller CH1 väljs ska det anmälda organet kontrollera följande:

| 1. | Att ett representativt provexemplar av driftskompatibilitetskomponenten har genomgått en fullständig uppsättning provsekvenser inbegripet alla provfall som är nödvändiga för att kontrollera de funktioner som det hänvisas till i punkt 4.2.2 (Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS). Sökanden ansvarar för att definiera provfallen och deras organisation i sekvenser, om detta inte ingår i de specifikationer som det hänvisas till i denna TSD. |
| --- | --- |

1.

Att ett representativt provexemplar av driftskompatibilitetskomponenten har genomgått en fullständig uppsättning provsekvenser inbegripet alla provfall som är nödvändiga för att kontrollera de funktioner som det hänvisas till i punkt 4.2.2 (Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS). Sökanden ansvarar för att definiera provfallen och deras organisation i sekvenser, om detta inte ingår i de specifikationer som det hänvisas till i denna TSD.

| 2. | Att dessa provningar har utförts i ett laboratorium som är ackrediterat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 (18) och de standarder som avses i tillägg A, tabell A 4 för att utföra provningar med användning av den provningsarkitektur och de förfaranden som specificeras i tillägg A tabell A 1:






  a) | För fordonsbaserad ETCS som stöder systemversion upp till 2.1: punkt 4.2.2 c. |
| --- | --- | --- |

2.

Att dessa provningar har utförts i ett laboratorium som är ackrediterat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 (18) och de standarder som avses i tillägg A, tabell A 4 för att utföra provningar med användning av den provningsarkitektur och de förfaranden som specificeras i tillägg A tabell A 1:

a)

För fordonsbaserad ETCS som stöder systemversion upp till 2.1: punkt 4.2.2 c.

| b) | För fordonsbaserad ETCS som stöder systemversion 2.2 och 3.0: ingår inte, se föregående punkt 1. |
| --- | --- |

b)

För fordonsbaserad ETCS som stöder systemversion 2.2 och 3.0: ingår inte, se föregående punkt 1.

Laboratoriet ska tillhandahålla en fullständig rapport som tydligt anger resultaten av de provfall och provsekvenser som använts. Det anmälda organet ansvarar för att bedöma lämpligheten i provfall och sekvenser för att kontrollera överensstämmelse med alla relevanta krav och för att bedöma resultaten av provningarna inför certifieringen av driftskompatibilitetskomponenten.

6.2.4.2   Gränssnitt av klass B

Varje medlemsstat ska ansvara för att kontrollera att system av klass B och deras gränssnitt mot driftskompatibilitetskomponenten ”Fordonsbaserad ETCS” överensstämmer med dess nationella krav.

Kontrollen av det standardiserade STM-gränssnittet mot det fordonsbaserade ETCS-systemet kräver en bedömning av överensstämmelsen som utförs av ett anmält organ.

6.2.4.3   Kontroller av ETCS- och radiosystemkompatibilitet för driftskompatibilitetskomponent

Eftersom ESC-/RSC-kontroller inte krävs i tabell 6.1.1 krävs de inte heller för att utfärda ett intyg för driftskompatibilitetskomponenten.

Om ESC-/RSC-kontroller utförs på nivån för driftskompatibilitetskomponenter är det anmälda organets uppgift när det gäller ESC-/RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponent och tillhörande rapport att kontrollera att rapporten om ESC-/RSC-kontrollerna av driftskompatibilitetskomponenten är korrekt och fullständig, i enlighet med kraven i denna punkt.

I enlighet med direktiv (EU) 2016/797 kan det anmälda organ som utför denna bedömning vara ett annat än det anmälda organ som behandlar EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning för driftskompatibilitetskomponenten.

Tabell 6.1.2

Anmälda organs bedömning av kontroller av driftskompatibilitetskomponenters ETCS- eller radiosystemkompatibilitet

| Nr | Aspekt | Vad som ska bedömas | Stödjande bevis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tillgång till resultat | Bedöm huruvida kontrollrapporten hänvisar till kontrollerna enligt definitionen av ESC-/RSC-typer i det tekniska dokument som offentliggjorts av ERA (19)

  Bedöm huruvida det i kontrollrapporten för driftskompatibilitetskomponenten tydligt anges vilka kontroller för ESC-/RSC-typen som har godkänts | Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller |
| 2 | Tillgång till resultat | Bedöm huruvida ESC-/RSC-resultaten för varje ESC-/RSC-kontroll visar om kontrollen har godkänts eller inte enligt specifikation | Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller |
| 3 | Rapporterad inkompatibilitet och rapporterade fel | Bedöm huruvida den inkompatibilitet och de fel som rapporterats för respektive ESC-/RSC-kontroll som inte godkänts enligt specifikation finns beskriven | Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller |
| 4 | Påverkansanalys | Bedöm huruvida en påverkansanalys av effekterna på ESC/RSC har utförts för respektive ESC-/RSC-kontroll som inte godkänts enligt specifikation, och registrerats med hjälp av mallen i tillägg D | Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller |

Nr

Aspekt

Vad som ska bedömas

Stödjande bevis

1

Tillgång till resultat

Bedöm huruvida kontrollrapporten hänvisar till kontrollerna enligt definitionen av ESC-/RSC-typer i det tekniska dokument som offentliggjorts av ERA (19)

Bedöm huruvida det i kontrollrapporten för driftskompatibilitetskomponenten tydligt anges vilka kontroller för ESC-/RSC-typen som har godkänts

Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller

2

Tillgång till resultat

Bedöm huruvida ESC-/RSC-resultaten för varje ESC-/RSC-kontroll visar om kontrollen har godkänts eller inte enligt specifikation

Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller

3

Rapporterad inkompatibilitet och rapporterade fel

Bedöm huruvida den inkompatibilitet och de fel som rapporterats för respektive ESC-/RSC-kontroll som inte godkänts enligt specifikation finns beskriven

Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller

4

Påverkansanalys

Bedöm huruvida en påverkansanalys av effekterna på ESC/RSC har utförts för respektive ESC-/RSC-kontroll som inte godkänts enligt specifikation, och registrerats med hjälp av mallen i tillägg D

Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller

6.3   Delsystem för trafikstyrning och signalering

6.3.1   Bedömningsförfaranden för delsystem för trafikstyrning och signalering

I det här kapitlet behandlas EG-kontrollförklaringen för fordonsbaserade och markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering.

På sökandens begäran ska det anmälda organet utföra en EG-kontroll av ett fordonsbaserat eller markbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering i enlighet med bilaga IV till direktiv (EU) 2016/797.

Sökanden ska upprätta EG-kontrollförklaringen för det fordonsbaserade eller markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering i enlighet med artikel 15.1 och 15.9 i direktiv (EU) 2016/797.

Innehållet i EG-kontrollförklaringen ska överensstämma med artikel 15.9 i direktiv (EU) 2016/797.

Bedömningsförfarandet ska utföras med hjälp av de moduler som specificeras i punkt 6.3.2 (Moduler för delsystem för trafikstyrning och signalering).

EG-kontrollförklaringarna för ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering och för ett markbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering ska, tillsammans med intygen om överensstämmelse, anses tillräckliga för att säkerställa att delsystemen är kompatibla enligt de villkor som specificeras i denna TSD.

6.3.2   Moduler för delsystem för trafikstyrning och signalering

Alla moduler som anges nedan är specificerade i beslut 2010/713/EU.

6.3.2.1   Det fordonsbaserade delsystemet

För att kontrollera det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering får sökanden välja ett av följande alternativ:

| 1. | Typkontrollförfarandet (modul SB) för konstruktions- och utvecklingsfasen, i kombination med förfarandet med ett system för kvalitetsstyrning av tillverkningen (modul SD) för tillverkningsfasen. |
| --- | --- |

1.

Typkontrollförfarandet (modul SB) för konstruktions- och utvecklingsfasen, i kombination med förfarandet med ett system för kvalitetsstyrning av tillverkningen (modul SD) för tillverkningsfasen.

| 2. | Typkontrollförfarandet (modul SB) för konstruktions- och utvecklingsfasen, i kombination med förfarandet för produktkontroll (modul SF). |
| --- | --- |

2.

Typkontrollförfarandet (modul SB) för konstruktions- och utvecklingsfasen, i kombination med förfarandet för produktkontroll (modul SF).

| 3. | Förfarandet med ett fullständigt kvalitetsledningssystem med kontroll av konstruktionen (modul SH1). |
| --- | --- |

3.

Förfarandet med ett fullständigt kvalitetsledningssystem med kontroll av konstruktionen (modul SH1).

6.3.2.2   Det markbaserade delsystemet

För att kontrollera det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering får sökanden välja ett av följande alternativ:

| 1. | Förfarandet för enhetskontroll (modul SG). |
| --- | --- |

1.

Förfarandet för enhetskontroll (modul SG).

| 2. | Typkontrollförfarandet (modul SB) för konstruktions- och utvecklingsfasen, i kombination med förfarandet med ett system för kvalitetsstyrning av tillverkningen (modul SD) för tillverkningsfasen. |
| --- | --- |

2.

Typkontrollförfarandet (modul SB) för konstruktions- och utvecklingsfasen, i kombination med förfarandet med ett system för kvalitetsstyrning av tillverkningen (modul SD) för tillverkningsfasen.

| 3. | Typkontrollförfarandet (modul SB) för konstruktions- och utvecklingsfasen, i kombination med förfarandet för produktkontroll (modul SF). |
| --- | --- |

3.

Typkontrollförfarandet (modul SB) för konstruktions- och utvecklingsfasen, i kombination med förfarandet för produktkontroll (modul SF).

| 4. | Förfarandet med ett fullständigt kvalitetsledningssystem med kontroll av konstruktionen (modul SH1). |
| --- | --- |

4.

Förfarandet med ett fullständigt kvalitetsledningssystem med kontroll av konstruktionen (modul SH1).

6.3.2.3   Villkor för användning av moduler för fordonsbaserade och markbaserade delsystem

Med hänvisning till punkt 4.2 i modul SB (typkontroll) krävs en kontroll av konstruktionen.

Med hänvisning till punkt 4.2 i modul SH1 (fullständigt kvalitetsledningssystem med kontroll av konstruktionen) krävs en ytterligare typprovning.

6.3.3   Bedömningskrav för ett fordonsbaserat delsystem

I tabell 6.2.1 visas de kontroller som måste utföras vid kontroll av ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering och de grundparametrar som måste beaktas.

Oberoende av vilken modul som valts gäller följande:

| 1. | Kontrollen ska visa att det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering överensstämmer med grundparametrarna när det integreras i fordonet. |
| --- | --- |

1.

Kontrollen ska visa att det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering överensstämmer med grundparametrarna när det integreras i fordonet.

| 2. | Funktionaliteten och prestandan hos driftskompatibilitetskomponenter som redan har en EG-försäkran om överensstämmelse kräver inte ytterligare kontroller. |
| --- | --- |

2.

Funktionaliteten och prestandan hos driftskompatibilitetskomponenter som redan har en EG-försäkran om överensstämmelse kräver inte ytterligare kontroller.

| 3. | En uppdatering till följd av underhåll av specifikationer för en redan integrerad driftskompatibilitetskomponent kommer inte att kräva att ett anmält organ för delsystem utför ytterligare kontroller om det anmälda organet för driftskompatibilitetskomponenten bekräftar att effekten av den uppdatering som ska bedömas är begränsad till driftskompatibilitetskomponenten och om ingen påverkan på delsystemsnivå identifieras av det bedömningsorgan för gemensamma säkerhetsmetoder som bedömer hur uppdateringen integreras i delsystemet.

  Tabell 6.2.1


  Krav för bedömning av överensstämmelse för ett fordonsbaserat delsystem eller för grupper av delar










  Nr | Aspekt | Vad som ska bedömas | Stödjande bevis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1a | Användning av driftskompatibilitetskomponenter | Kontrollera huruvida alla de driftskompatibilitetskomponenter som ska integreras i delsystemet omfattas av en EG-försäkran om överensstämmelse och ett motsvarande intyg
  Delsystemet måste kontrolleras med ett SIM-kort som uppfyller kraven i denna TSD. Att byta SIM-kortet mot ett annat som uppfyller kraven i TSD:n utgör inte en ändring av delsystemet | Styrkande dokument samt deras innehåll |
| 1b | Kontrollera villkor och begränsningar för användning av driftskompatibilitetskomponenter mot delsystemets egenskaper och miljöförhållandena | Analys genom dokumentkontroll |
| 1c | För driftskompatibilitetskomponenter som har certifierats mot en version av TSD Trafikstyrning och signalering som skiljer sig från den version som tillämpas för EG-kontrollen av delsystemet och/eller mot en uppsättning specifikationer som skiljer sig från den specifikationsuppsättning som tillämpas för EG-kontrollen av delsystemet, kontrollera att intyget säkerställer att delsystemet även uppfyller kraven i den nu gällande TSD:n | Påverkansanalys genom dokumentkontroll |
| 2a | Integrering av driftskompatibilitetskomponenter i delsystemet | Kontrollera att delsystemets interna gränssnitt är korrekt installerade och fungerar som de ska – grundparameter 4.2.6 | Kontroller enligt specifikationer. |
| 2b | Kontrollera att ytterligare funktioner (som inte specificeras i denna TSD) inte påverkar de obligatoriska | Påverkansanalys |
| 2c | Kontrollera att värdena för ETCS-ID ligger inom tillåtet intervall och, om så krävs enligt denna TSD, har unika värden – grundparameter 4.2.9 | Kontroll av konstruktionsspecifikationer |
| 2d | Kontrollera att det finns en systemidentifierare för ETCS-delen i delsystemet
  Vid ändring av den funktionsidentifierare eller realiseringsidentifierare som ingår i systemidentifieraren, att ändringen motsvarar definitionen – grundparameter 4.2.20.3 | Dokumentkontroll |
| 3 | Delarnas integrering i delsystemet | Kontrollera gränssnitten och integreringen mellan delsystemets olika delar (tabell 4.1) och grundparametern 4.2.6 | Påverkansanalys genom dokumentkontroll |
| 4a | Integrering med rullande materiel | Kontrollera att utrustningen är korrekt installerad – grundparametrar 4.2.2, 4.2.4, 4.2.14, 4.2.18, samt villkoren för installation av utrustning enligt tillverkarens specifikation | Resultat av kontroller (enligt de specifikationer som det hänvisas till i grundparametrarna och tillverkarens installationsregler) |
| 4b | Kontrollera att det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering är kompatibelt med den rullande materielens miljö – grundparameter 4.2.16 | Dokumentkontroll (intyg för driftskompatibilitetskomponenter och möjliga integreringsmetoder kontrolleras mot den rullande materielens egenskaper) |
| 4c | Kontrollera att parametrarna (exempelvis bromsparametrarna) är korrekt konfigurerade och att de ligger inom tillåtet intervall | Dokumentkontroll (parametrarnas värden kontrolleras mot den rullande materielens egenskaper) |
| 5a | Integrering med klass B, beroende på fordonsbaserat ETCS och gränssnitt av klass B | Kontrollera att det standardiserade gränssnittet (STM) är anslutet till fordonsbaserad ETCS med gränssnitt som uppfyller kraven i TSD:n | Inget att prova: det finns ett standardgränssnitt som redan provats på driftskompatibilitetskomponentnivå. Dess funktion har redan provats vid kontrollen av integreringen av driftskompatibilitetskomponenter i delsystemet |
| 5b | Kontrollera att de klass B-funktioner som införts i det fordonsbaserade ETCS-systemet – grundparameter 4.2.6.1 – inte ger upphov till några ytterligare krav på det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering till följd av systemnivåskiften | Inget att prova: allting har redan provats på driftskompatibilitetskomponentnivå |
| 5c | Kontrollera att separat klass B-utrustning som inte är ansluten till det fordonsbaserade ETCS-systemet – grundparameter 4.2.6.1 – inte ger upphov till några ytterligare krav på det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering till följd av systemnivåskiften | Inget att prova: inget gränssnitt (20) |
| 5d | Kontrollera att separat klass B-utrustning som är ansluten till det fordonsbaserade ETCS-systemet med användning av gränssnitt som (delvis) inte överensstämmer med TSD:n – grundparameter 4.2.6.1 – inte ger upphov till några ytterligare krav på det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering till följd av systemnivåskiften. Kontrollera även att ETCS-funktionerna inte påverkas | Påverkansanalys genom dokumentkontroll och rapport från integreringsprov |
| 6a | Integrering med markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering | Kontrollera att eurobalis-telegram kan läsas (omfattningen av denna provning begränsas till kontroll av att antennen har installerats korrekt; De provningar som redan utförts på driftskompatibilitetskomponentnivå ska inte upprepas) – grundparameter 4.2.5 | Prova med användning av en certifierad eurobalis: förmågan att korrekt läsa telegrammet är det stödjande beviset |
| 6b | Kontrollera att telegram från euroslinga (om detta är aktuellt) kan läsas – grundparameter 4.2.5 | Prova med användning av en certifierad euroslinga: förmågan att korrekt läsa telegrammet är det stödjande beviset |
| 6c | Kontrollera att utrustningen kan hantera RMR-anrop för talkommunikation och dataöverföring (om detta är aktuellt) – grundparameter 4.2.5 | Provning med ett certifierat RMR-nät. Förmågan att upprätta, bibehålla och koppla ner en anslutning är det stödjande beviset |
| 7 a | Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS) | Kontrollera att utrustningen uppfyller säkerhetskraven – grundparameter 4.2.1 | Tillämpning av de rutiner som specificeras i den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning |
| 7b | Kontrollera att de kvantitativa tillförlitlighetsmålen nås – grundparameter 4.2.1 | Beräkningar |
| 7c | Kontrollera att underhållskraven uppfylls – punkt 4.2.20.2 | Dokumentkontroll |
| 8 | Integrering med markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering och andra delsystem:
  Provning under förhållanden som motsvarar den avsedda driften. | Prova delsystemets beteende under så många olika förhållanden som är praktiskt rimligt och som motsvarar den avsedda driften (t.ex. vad gäller linjelutning, tåghastighet, vibrationer, traktionskraft, väderförhållanden och utformning av markbaserad funktionalitet för trafikstyrning och signalering). Provningen måste kunna verifiera






  1. | att distansmätningsfunktionerna utförs på korrekt sätt – grundparameter 4.2.2 |

3.

En uppdatering till följd av underhåll av specifikationer för en redan integrerad driftskompatibilitetskomponent kommer inte att kräva att ett anmält organ för delsystem utför ytterligare kontroller om det anmälda organet för driftskompatibilitetskomponenten bekräftar att effekten av den uppdatering som ska bedömas är begränsad till driftskompatibilitetskomponenten och om ingen påverkan på delsystemsnivå identifieras av det bedömningsorgan för gemensamma säkerhetsmetoder som bedömer hur uppdateringen integreras i delsystemet.

Tabell 6.2.1

Krav för bedömning av överensstämmelse för ett fordonsbaserat delsystem eller för grupper av delar

Nr

Aspekt

Vad som ska bedömas

Stödjande bevis

1a

Användning av driftskompatibilitetskomponenter

Kontrollera huruvida alla de driftskompatibilitetskomponenter som ska integreras i delsystemet omfattas av en EG-försäkran om överensstämmelse och ett motsvarande intyg

Delsystemet måste kontrolleras med ett SIM-kort som uppfyller kraven i denna TSD. Att byta SIM-kortet mot ett annat som uppfyller kraven i TSD:n utgör inte en ändring av delsystemet

Styrkande dokument samt deras innehåll

1b

Kontrollera villkor och begränsningar för användning av driftskompatibilitetskomponenter mot delsystemets egenskaper och miljöförhållandena

Analys genom dokumentkontroll

1c

För driftskompatibilitetskomponenter som har certifierats mot en version av TSD Trafikstyrning och signalering som skiljer sig från den version som tillämpas för EG-kontrollen av delsystemet och/eller mot en uppsättning specifikationer som skiljer sig från den specifikationsuppsättning som tillämpas för EG-kontrollen av delsystemet, kontrollera att intyget säkerställer att delsystemet även uppfyller kraven i den nu gällande TSD:n

Påverkansanalys genom dokumentkontroll

2a

Integrering av driftskompatibilitetskomponenter i delsystemet

Kontrollera att delsystemets interna gränssnitt är korrekt installerade och fungerar som de ska – grundparameter 4.2.6

Kontroller enligt specifikationer.

2b

Kontrollera att ytterligare funktioner (som inte specificeras i denna TSD) inte påverkar de obligatoriska

Påverkansanalys

2c

Kontrollera att värdena för ETCS-ID ligger inom tillåtet intervall och, om så krävs enligt denna TSD, har unika värden – grundparameter 4.2.9

Kontroll av konstruktionsspecifikationer

2d

Kontrollera att det finns en systemidentifierare för ETCS-delen i delsystemet

Vid ändring av den funktionsidentifierare eller realiseringsidentifierare som ingår i systemidentifieraren, att ändringen motsvarar definitionen – grundparameter 4.2.20.3

Dokumentkontroll

3

Delarnas integrering i delsystemet

Kontrollera gränssnitten och integreringen mellan delsystemets olika delar (tabell 4.1) och grundparametern 4.2.6

Påverkansanalys genom dokumentkontroll

4a

Integrering med rullande materiel

Kontrollera att utrustningen är korrekt installerad – grundparametrar 4.2.2, 4.2.4, 4.2.14, 4.2.18, samt villkoren för installation av utrustning enligt tillverkarens specifikation

Resultat av kontroller (enligt de specifikationer som det hänvisas till i grundparametrarna och tillverkarens installationsregler)

4b

Kontrollera att det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering är kompatibelt med den rullande materielens miljö – grundparameter 4.2.16

Dokumentkontroll (intyg för driftskompatibilitetskomponenter och möjliga integreringsmetoder kontrolleras mot den rullande materielens egenskaper)

4c

Kontrollera att parametrarna (exempelvis bromsparametrarna) är korrekt konfigurerade och att de ligger inom tillåtet intervall

Dokumentkontroll (parametrarnas värden kontrolleras mot den rullande materielens egenskaper)

5a

Integrering med klass B, beroende på fordonsbaserat ETCS och gränssnitt av klass B

Kontrollera att det standardiserade gränssnittet (STM) är anslutet till fordonsbaserad ETCS med gränssnitt som uppfyller kraven i TSD:n

Inget att prova: det finns ett standardgränssnitt som redan provats på driftskompatibilitetskomponentnivå. Dess funktion har redan provats vid kontrollen av integreringen av driftskompatibilitetskomponenter i delsystemet

5b

Kontrollera att de klass B-funktioner som införts i det fordonsbaserade ETCS-systemet – grundparameter 4.2.6.1 – inte ger upphov till några ytterligare krav på det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering till följd av systemnivåskiften

Inget att prova: allting har redan provats på driftskompatibilitetskomponentnivå

5c

Kontrollera att separat klass B-utrustning som inte är ansluten till det fordonsbaserade ETCS-systemet – grundparameter 4.2.6.1 – inte ger upphov till några ytterligare krav på det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering till följd av systemnivåskiften

Inget att prova: inget gränssnitt (20)

5d

Kontrollera att separat klass B-utrustning som är ansluten till det fordonsbaserade ETCS-systemet med användning av gränssnitt som (delvis) inte överensstämmer med TSD:n – grundparameter 4.2.6.1 – inte ger upphov till några ytterligare krav på det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering till följd av systemnivåskiften. Kontrollera även att ETCS-funktionerna inte påverkas

Påverkansanalys genom dokumentkontroll och rapport från integreringsprov

6a

Integrering med markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering

Kontrollera att eurobalis-telegram kan läsas (omfattningen av denna provning begränsas till kontroll av att antennen har installerats korrekt; De provningar som redan utförts på driftskompatibilitetskomponentnivå ska inte upprepas) – grundparameter 4.2.5

Prova med användning av en certifierad eurobalis: förmågan att korrekt läsa telegrammet är det stödjande beviset

6b

Kontrollera att telegram från euroslinga (om detta är aktuellt) kan läsas – grundparameter 4.2.5

Prova med användning av en certifierad euroslinga: förmågan att korrekt läsa telegrammet är det stödjande beviset

6c

Kontrollera att utrustningen kan hantera RMR-anrop för talkommunikation och dataöverföring (om detta är aktuellt) – grundparameter 4.2.5

Provning med ett certifierat RMR-nät. Förmågan att upprätta, bibehålla och koppla ner en anslutning är det stödjande beviset

7 a

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS)

Kontrollera att utrustningen uppfyller säkerhetskraven – grundparameter 4.2.1

Tillämpning av de rutiner som specificeras i den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning

7b

Kontrollera att de kvantitativa tillförlitlighetsmålen nås – grundparameter 4.2.1

Beräkningar

7c

Kontrollera att underhållskraven uppfylls – punkt 4.2.20.2

Dokumentkontroll

8

Integrering med markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering och andra delsystem:

Provning under förhållanden som motsvarar den avsedda driften.

Prova delsystemets beteende under så många olika förhållanden som är praktiskt rimligt och som motsvarar den avsedda driften (t.ex. vad gäller linjelutning, tåghastighet, vibrationer, traktionskraft, väderförhållanden och utformning av markbaserad funktionalitet för trafikstyrning och signalering). Provningen måste kunna verifiera

1.

att distansmätningsfunktionerna utförs på korrekt sätt – grundparameter 4.2.2

| 2. | att det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering är kompatibelt med den rullande materielens miljö – grundparameter 4.2.16 |
| --- | --- |

2.

att det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering är kompatibelt med den rullande materielens miljö – grundparameter 4.2.16

Dessa provningar måste även öka vissheten om att inga systematiska fel kommer att inträffa

Dessa provningars omfattning exkluderar provningar som redan utförts i olika steg: prover som utförts på driftskompatibilitetskomponenter och prover som utförts på delsystemet i en simulerad miljö ska tas med i beräkningen

Provningar under miljöförhållanden är inte nödvändiga för fordonsbaserad RMR-utrustning för talkommunikation

Anm.: Ange i intyget vilka förhållanden som har provats och vilka standarder som har tillämpats

Rapporter från provkörningar

6.3.3.1   Kontroller av ETCS- och radiosystemkompatibilitet

Det anmälda organets uppgift när det gäller rapporten om ESC-/RSC-kontroller är att kontrollera att rapporten om delsystemet är korrekt och fullständig, i enlighet med kraven i denna punkt.

Eftersom ESC-/RSC-kontroller inte krävs i tabell 6.2.1 krävs de inte heller för att utfärda ett intyg för delsystemet. Ett sådant fordonsbaserat delsystem kommer därför endast att anses vara kompatibelt med infrastruktur av klass A om ingen särskild ESC-/RSC-kontroll krävs för att påvisa teknisk kompatibilitet (dvs. som av infrastrukturförvaltaren identifieras som ESC-EU-0 eller RSC-EU-0 i RINF).

Tabell 6.2.2

Anmälda organs bedömning av kontroller av delsystems ETCS- eller radiosystemkompatibilitet

| Nr | Aspekt | Vad som ska bedömas | Stödjande bevis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tillgång till resultat | Bedöm huruvida kontrollrapporten hänvisar till kontrollerna enligt definitionen av ESC-/RSC-typer i det tekniska dokument som offentliggjorts av ERA (21)

  Bedöm huruvida alla nödvändiga ESC-/RSC-kontroller för den ESC-/RSC-typen har utvärderats | Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller |
| 2 | Tillgång till resultat | Bedöm huruvida ESC-/RSC-resultaten för varje ESC-/RSC-kontroll visar om kontrollen har godkänts eller inte enligt specifikation | Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller |
| 3 | Rapporterad inkompatibilitet och rapporterade fel | Bedöm huruvida den inkompatibilitet och de fel som rapporterats för respektive ESC-/RSC-kontroll som inte godkänts enligt specifikation finns beskriven | Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller |
| 4 | Påverkansanalys | Bedöm huruvida en påverkansanalys av effekterna på ESC/RSC har utförts för respektive ESC-/RSC-kontroll som inte godkänts enligt specifikation, och registrerats med hjälp av mallen i tillägg D | Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller |
| 5 | Förhållanden | Bedöm huruvida alla förhållanden nämns i kontrollrapporten | Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller |
| 6 | Integrering av ESC-/RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponent | Bedöm, i de fall ESC-/RSC-intyget baseras ESC-/RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponenter, huruvida resultaten från ESC-/RSC-intygen för driftskompatibilitetskomponenterna är tillämpliga på det berörda delsystemet | Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller |

Nr

Aspekt

Vad som ska bedömas

Stödjande bevis

1

Tillgång till resultat

Bedöm huruvida kontrollrapporten hänvisar till kontrollerna enligt definitionen av ESC-/RSC-typer i det tekniska dokument som offentliggjorts av ERA (21)

Bedöm huruvida alla nödvändiga ESC-/RSC-kontroller för den ESC-/RSC-typen har utvärderats

Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller

2

Tillgång till resultat

Bedöm huruvida ESC-/RSC-resultaten för varje ESC-/RSC-kontroll visar om kontrollen har godkänts eller inte enligt specifikation

Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller

3

Rapporterad inkompatibilitet och rapporterade fel

Bedöm huruvida den inkompatibilitet och de fel som rapporterats för respektive ESC-/RSC-kontroll som inte godkänts enligt specifikation finns beskriven

Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller

4

Påverkansanalys

Bedöm huruvida en påverkansanalys av effekterna på ESC/RSC har utförts för respektive ESC-/RSC-kontroll som inte godkänts enligt specifikation, och registrerats med hjälp av mallen i tillägg D

Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller

5

Förhållanden

Bedöm huruvida alla förhållanden nämns i kontrollrapporten

Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller

6

Integrering av ESC-/RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponent

Bedöm, i de fall ESC-/RSC-intyget baseras ESC-/RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponenter, huruvida resultaten från ESC-/RSC-intygen för driftskompatibilitetskomponenterna är tillämpliga på det berörda delsystemet

Utvärdering av rapporten om ESC-/RSC-kontroller

Det anmälda organet ska inte på nytt kontrollera någon aspekt som omfattats av det redan utförda EG-kontrollförfarandet för det fordonsbaserade delsystemet, eller som redan omfattas av ESC-/RSC-intyget för driftskompatibilitetskomponent.

I enlighet med direktiv (EU) 2016/797 kan det anmälda organ som utför denna bedömning vara ett annat än det anmälda organ som utför EG-kontrollförfarandet för det fordonsbaserade delsystemet eller det anmälda organ som utför bedömningen av rapporten om ESC-/RSC-kontrollerna av driftskompatibilitetskomponent.

6.3.4   Bedömningskrav för ett markbaserat delsystem

Syftet med de bedömningar som utförs inom tillämpningsområdet för denna TSD är att kontrollera att utrustningen uppfyller de krav som anges i kapitel 4.

För konstruktionen av ETCS-delen i det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering behövs dock tillämpningsspecifik information. Detta ska innefatta

| 1. | linjeegenskaper som lutning, avstånd, lägen för linjekomponenter och eurobaliser/euroslingor, platser som ska skyddas etc., |
| --- | --- |

1.

linjeegenskaper som lutning, avstånd, lägen för linjekomponenter och eurobaliser/euroslingor, platser som ska skyddas etc.,

| 2. | signaleringsdata och -regler som ska hanteras av ETCS-systemet. |
| --- | --- |

2.

signaleringsdata och -regler som ska hanteras av ETCS-systemet.

Denna TSD omfattar inte kontroller för att bedöma om tillämpningsspecifik information är korrekt.

Oberoende av vilken modul som valts gäller följande:

| 1. | I tabell 6.3 visas de kontroller som måste utföras vid kontroll av ett markbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering och de grundparametrar som måste beaktas. |
| --- | --- |

1.

I tabell 6.3 visas de kontroller som måste utföras vid kontroll av ett markbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering och de grundparametrar som måste beaktas.

| 2. | Funktionalitet och prestanda som redan har kontrollerats på driftskompatibilitetskomponentnivå kräver ingen ytterligare kontroll. |
| --- | --- |

2.

Funktionalitet och prestanda som redan har kontrollerats på driftskompatibilitetskomponentnivå kräver ingen ytterligare kontroll.

| 3. | En uppdatering till följd av underhåll av specifikationer för en redan integrerad driftskompatibilitetskomponent kommer inte att kräva att ett anmält organ för delsystem utför ytterligare kontroller om det anmälda organet för driftskompatibilitetskomponenten bekräftar att effekten av den uppdatering som ska bedömas är begränsad till driftskompatibilitetskomponenten och om ingen påverkan på delsystemsnivå identifieras av det bedömningsorgan för gemensamma säkerhetsmetoder som bedömer hur uppdateringen integreras i delsystemet.

  Tabell 6.3


  Krav för bedömning av överensstämmelse för ett markbaserat delsystem









  Nr | Aspekt | Vad som ska bedömas | Stödjande bevis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1a | Användning av driftskompatibilitetskomponenter | Kontrollera att alla driftskompatibilitetskomponenter som ska integreras i delsystemet omfattas av en EG-försäkran om överensstämmelse och ett motsvarande intyg | Styrkande dokument samt deras innehåll |
| 1b | Kontrollera villkor och begränsningar för användning av driftskompatibilitetskomponenter mot delsystemets egenskaper och miljöförhållandena | Påverkansanalys genom dokumentkontroll |
| 1c | För driftskompatibilitetskomponenter som har certifierats mot en version av TSD trafikstyrning och signalering som skiljer sig från den version som tillämpas för EG-kontrollen av delsystemet och/eller mot en uppsättning specifikationer som skiljer sig från den specifikationsuppsättning som tillämpas för EG-kontrollen av delsystemet, kontrollera att intyget även säkerställer uppfyllelse av kraven i den nu gällande TSD:n | Påverkansanalys genom jämförelse av de specifikationer som det hänvisas till i TSD:n med intygen för driftskompatibilitetskomponenterna |
| 2a | Integrering av driftskompatibilitetskomponenter i delsystemet







  Anm.: | Endast de som har en specifik bedömning på delsystemsnivå. |

3.

En uppdatering till följd av underhåll av specifikationer för en redan integrerad driftskompatibilitetskomponent kommer inte att kräva att ett anmält organ för delsystem utför ytterligare kontroller om det anmälda organet för driftskompatibilitetskomponenten bekräftar att effekten av den uppdatering som ska bedömas är begränsad till driftskompatibilitetskomponenten och om ingen påverkan på delsystemsnivå identifieras av det bedömningsorgan för gemensamma säkerhetsmetoder som bedömer hur uppdateringen integreras i delsystemet.

Tabell 6.3

Krav för bedömning av överensstämmelse för ett markbaserat delsystem

Nr

Aspekt

Vad som ska bedömas

Stödjande bevis

1a

Användning av driftskompatibilitetskomponenter

Kontrollera att alla driftskompatibilitetskomponenter som ska integreras i delsystemet omfattas av en EG-försäkran om överensstämmelse och ett motsvarande intyg

Styrkande dokument samt deras innehåll

1b

Kontrollera villkor och begränsningar för användning av driftskompatibilitetskomponenter mot delsystemets egenskaper och miljöförhållandena

Påverkansanalys genom dokumentkontroll

1c

För driftskompatibilitetskomponenter som har certifierats mot en version av TSD trafikstyrning och signalering som skiljer sig från den version som tillämpas för EG-kontrollen av delsystemet och/eller mot en uppsättning specifikationer som skiljer sig från den specifikationsuppsättning som tillämpas för EG-kontrollen av delsystemet, kontrollera att intyget även säkerställer uppfyllelse av kraven i den nu gällande TSD:n

Påverkansanalys genom jämförelse av de specifikationer som det hänvisas till i TSD:n med intygen för driftskompatibilitetskomponenterna

2a

Integrering av driftskompatibilitetskomponenter i delsystemet

Anm.:

Endast de som har en specifik bedömning på delsystemsnivå.

Kontrollera att delsystemets interna gränssnitt är korrekt installerade och fungerar som de ska – grundparametrarna 4.2.5, 4.2.7 och villkor specificerade av tillverkaren

(Ej tillämpligt för driftskompatibilitetskomponenterna axelräknare och signaltavla)

Kontroller enligt specifikationer

2b

Kontrollera att ytterligare funktioner (som inte specificeras i denna TSD) inte påverkar de obligatoriska

(Ej tillämpligt för driftskompatibilitetskomponenterna axelräknare och signaltavla)

Påverkansanalys

2c

Kontrollera att värdena för ETCS-ID ligger inom tillåtet intervall och, om så krävs enligt denna TSD, har unika värden – grundparameter 4.2.9

(Ej tillämpligt för driftskompatibilitetskomponenterna axelräknare och signaltavla)

Kontroll av konstruktionsspecifikationer

2d

Endast för driftskompatibilitetskomponenten axelräknare:

Driftskompatibilitetskomponentens integrering i delsystemet ska kontrolleras:

Kontrollera tabell 16 (Conformity assessment) i kapitel 4 i dokumentet med index 77

Kontrollera korrekt installation av utrustning och villkor specificerade av tillverkaren och/eller infrastrukturförvaltaren

Dokumentkontroll

2e

Kontrollera att det finns en systemidentifierare för ETCS-delen av delsystemet.

Vid ändring av den funktionsidentifierare eller realiseringsidentifierare som ingår i systemidentifieraren, att ändringen motsvarar definitionen – grundparameter 4.2.20.3

Dokumentkontroll

3

Markbaserade trafikstyrningsobjekt

Kontrollera att de krav för signaltavlor som specificeras i denna TSD uppfylls (egenskaper, kompatibilitet med infrastrukturkraven [spårvidd, ...], kompatibilitet med förarens synfält, placering av driftskompatibla signaltavlor för att säkerställa deras avsedda operativa ändamål) – grundparameter 4.2.15

Konstruktionsdokumentation, resultat av provningar eller provkörningar med rullande materiel som överensstämmer med TSD:n

4a

Integrering med infrastruktur

Kontrollera att ETCS-, RMR- och ATO-utrustningen har installerats korrekt – grundparametrarna 4.2.3, 4.2.4 respektive 4.2.19, samt villkoren för installation enligt tillverkarens specifikation

Resultat av kontroller (enligt de specifikationer som det hänvisas till i grundparametrarna och tillverkarens installationsregler)

4b

Kontrollera att utrustningen i det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering är kompatibel med miljön längs spåret – grundparameter 4.2.16

Dokumentkontroll (intyg för driftskompatibilitetskomponenter och möjliga integreringsmetoder kontrolleras mot egenskaperna längs spåret)

5a

Integrering med yttre signalering

(ej tillämpligt för tågdetekteringsdelen)

Kontrollera att alla funktioner som krävs av tillämpningen är införda i enlighet med de specifikationer som det hänvisas till i denna TSD – grundparameter 4.2.3

Dokumentkontroll (sökandens konstruktionsspecifikation och intyg för driftskompatibilitetskomponenter)

5b

Kontrollera att parametrarna är korrekt konfigurerade (eurobalis-telegram, RBC-meddelanden, signaltavlors placering etc.)

Dokumentkontroll (parametrarnas värden kontrolleras mot egenskaperna längs spåret och signaleringens egenskaper)

5c

Kontrollera att gränssnitten är korrekt installerade och fungerar som de ska

Konstruktionskontroll och provningar enligt information som tillhandahålls av sökanden

5d

Kontrollera att det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering fungerar korrekt utifrån informationen vid gränssnitten med yttre signalering (exempelvis korrekt generering av eurobalis-telegram av en LEU eller meddelande från RBC)

Konstruktionskontroll och provningar enligt den information som tillhandahålls av sökanden

6a

Integrering med fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering

Kontrollera RMR-täckningen – grundparameter 4.2.4

Mätningar på plats

6b

Kontrollera att alla funktioner som krävs av tillämpningen är införda i enlighet med de specifikationer som det hänvisas till i denna TSD – grundparametrar 4.2.3, 4.2.4 och 4.2.5

Rapporter från de driftsprovscenarier som specificeras i punkt 6.1.2 med minst två certifierade fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering från olika leverantörer. Rapporterna ska ange vilka driftsprovscenarier som har provats, vilken fordonsbaserad utrustning som har använts och om provningarna har utförts i laboratorier, på provspår eller i verklig drift

7

Kompatibilitet hos tågdetekteringssystem

(utom axelräknare)

Kontrollera att tågdetekteringssystemen uppfyller kraven i denna TSD – grundparametrarna 4.2.10 och 4.2.11. Kontrollera kapitel 4 i dokumentet med index 77.

Kontrollera korrekt installation av utrustning och villkor specificerade av tillverkaren och/eller infrastrukturförvaltaren

Bevis på utrustnings kompatibilitet från befintliga installationer (för system som redan är i bruk); utför provningar enligt standarderna för nya typer.

Mätningar på plats för att styrka installationens korrekthet.

Dokumentkontroll av korrekt installation av utrustning

8a

Tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS)

(utom tågdetektering)

Kontrollera att säkerhetskraven uppfylls – grundparameter 4.2.1.1

Tillämpning av de rutiner som specificeras i den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning

8b

Kontrollera att de kvantitativa tillförlitlighetsmålen beaktas – grundparameter 4.2.1.2

Beräkningar

8c

Kontrollera att underhållskraven uppfylls – punkt 4.2.20.2

Dokumentkontroll

9

Integrering med fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering och med rullande materiel: provningar förhållanden som är representativa för den avsedda driften

Prova delsystemets beteende under så många olika förhållanden som är praktiskt genomförbart och som motsvarar den avsedda driften (t.ex. vad gäller tåghastighet, antal tåg på linjen, väderförhållanden). Provningen måste kunna verifiera

| 1. | tågdetekteringssystemens prestanda – grundparametrarna 4.2.10 och 4.2.11 |
| --- | --- |

1.

tågdetekteringssystemens prestanda – grundparametrarna 4.2.10 och 4.2.11

| 2. | att utrustningen i det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering är kompatibel med miljön längs spåret – grundparameter 4.2.16 |
| --- | --- |

2.

att utrustningen i det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering är kompatibel med miljön längs spåret – grundparameter 4.2.16

Provningarna ökar även vissheten om att inga systematiska fel förekommer

Dessa provningars omfattning exkluderar provningar som redan utförts i olika steg: prover som utförts på driftskompatibilitetskomponentnivå och prover som utförts på delsystemet i en simulerad miljö ska tas med i beräkningen

| Anm.: | Ange i intyget vilka förhållanden som har provats och vilka standarder som har tillämpats. |
| --- | --- |

Anm.:

Ange i intyget vilka förhållanden som har provats och vilka standarder som har tillämpats.

Rapporter från provkörningar

10

ETCS- och radiosystemkompatibilitet

De föreslagna ESC- och RSC-kontrollerna omfattar endast TSD-krav och överensstämmer med specifikationerna – grundparameter 4.2.17

Dokumentkontroll av de planerade typerna ESC-/RSC-typerna om de är nya eller ändrade,

ELLER

kontrollerna av teknisk kompatibilitet för ESC- och RSC-typer offentliggörs som ”giltiga” (valid) i byråns tekniska dokument om ESC/RSC, om de förblir oförändrade

6.4   Bestämmelser vid partiell bedömning av TSD-krav

6.4.1   Bedömning av delar av delsystem för trafikstyrning och signalering

I enlighet med artikel 15.7 i direktiv (EU) 2016/797 får det anmälda organet utfärda EG-kontrollintyg som gäller vissa delar av ett delsystem, om relevanta TSD:er så tillåter.

Som påpekas i punkt 2.2 (Tillämpningsområde) i denna TSD, omfattar de markbaserade och fordonsbaserade delsystemen för trafikstyrning och signalering delar som specificeras i punkt 4.1 (Inledning), och det här avsnittet rör endast dessa definierade delar.

Ett EG-kontrollintyg får utfärdas för varje del eller för en kombination av delar som specificeras i denna TSD.

Oavsett vilken modul som väljs ska det anmälda organet kontrollera att kraven (samtliga krav som specificeras i tabell 6.2.1) uppfylls för

| 1. | den aktuella delen, och |
| --- | --- |

1.

den aktuella delen, och

| 2. | dess gränssnitt mot de oförändrade delarna av delsystemet, och |
| --- | --- |

2.

dess gränssnitt mot de oförändrade delarna av delsystemet, och

| 3. | integreringen med de oförändrade delarna av delsystemet. |
| --- | --- |

3.

integreringen med de oförändrade delarna av delsystemet.

För det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering: Vid eventuell bedömning av delar ska ett av följande alternativ utnyttjas i det eller de EG-kontrollintyg som utfärdas av det eller de anmälda organen:

| 1. | Ett EG-kontrollintyg för det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering som omfattar alla delar. |
| --- | --- |

1.

Ett EG-kontrollintyg för det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering som omfattar alla delar.

| 2. | Ett EG-kontrollintyg för var och en av följande grupper av delar:






  a) | Delarna för tågskydd, dataradiokommunikation och automatiserad tågdrift. |
| --- | --- | --- |

2.

Ett EG-kontrollintyg för var och en av följande grupper av delar:

a)

Delarna för tågskydd, dataradiokommunikation och automatiserad tågdrift.

| b) | Delen för talradiokommunikation. |
| --- | --- |

b)

Delen för talradiokommunikation.

EG-kontrollintyget ska uttryckligen ange och tillhandahålla bevis på att alla krav i tabell 6.2.1 är uppfyllda och, i fråga om möjliga gränssnitt mellan delar eller om avsaknad av sådana, på något av följande sätt:

| 1. | Det saknas gränssnitt mot den andra delen eller den andra gruppen av delar. |
| --- | --- |

1.

Det saknas gränssnitt mot den andra delen eller den andra gruppen av delar.

| 2. | Det finns gränssnitt mot den andra delen eller den andra gruppen av delar, men det saknas villkor och begränsningar för användning för den andra delen eller den andra gruppen av delar.
  För gränssnitt som kräver villkor och begränsningar för användning i enlighet med de krav som anges i tabell 6.2.1 i denna TSD och som medför begränsningar för den andra delen eller den andra gruppen av delar ska det finnas ett EG-intyg för delsystemet. |
| --- | --- |

2.

Det finns gränssnitt mot den andra delen eller den andra gruppen av delar, men det saknas villkor och begränsningar för användning för den andra delen eller den andra gruppen av delar.

För gränssnitt som kräver villkor och begränsningar för användning i enlighet med de krav som anges i tabell 6.2.1 i denna TSD och som medför begränsningar för den andra delen eller den andra gruppen av delar ska det finnas ett EG-intyg för delsystemet.

| 3. | Om delsystemet består av endast en del eller en grupp av delar krävs ingen ytterligare bedömning på delsystemsnivå om bedömningen av delen eller gruppen av delar omfattar alla TSD-krav för den delen eller den gruppen av delar. I detta fall ersätter EG-kontrollintyget för delen EG-kontrollintyget för delsystemet. |
| --- | --- |

3.

Om delsystemet består av endast en del eller en grupp av delar krävs ingen ytterligare bedömning på delsystemsnivå om bedömningen av delen eller gruppen av delar omfattar alla TSD-krav för den delen eller den gruppen av delar. I detta fall ersätter EG-kontrollintyget för delen EG-kontrollintyget för delsystemet.

6.4.2   Mellanliggande kontrollintyg

Om överensstämmelse bedöms för delsystem som anges av sökanden och som skiljer sig från de delar som förtecknas i tabell 4.1 och bedömningsprocessen skiljer sig från den process som beskrivs i punkt 6.4.1 (Bedömning av delar av delsystem för trafikstyrning och signalering) i denna TSD, eller om endast vissa etapper av kontrollförfarandet har genomförts, får endast ett mellanliggande kontrollintyg utfärdas.

6.5   Hantering av fel

Om avvikelser från avsedda funktioner och/eller prestanda upptäcks under provningarna eller under delsystemets livstid i drift, ska sökandena och/eller operatörerna utan dröjsmål informera byrån och den godkännande enhet som utfärdat godkännandena av de berörda delsystemen eller fordonen, så att de förfaranden som anges i artikel 16 i direktiv (EU) 2016/797 kan inledas. Som ett resultat av tillämpningen av artikel 16.3 i det direktivet gäller följande:

| 1. | Om avvikelsen beror på felaktig tillämpning av denna TSD eller på fel i konstruktionen eller installationen av utrustning, ska den som ansökt om intygen i fråga vidta nödvändiga korrigerande åtgärder och de berörda intygen och/eller de motsvarande tekniska underlagen (för driftskompatibilitetskomponenter och/eller delsystem), tillsammans med de motsvarande EG-försäkringarna och EG-förklaringarna, ska uppdateras. |
| --- | --- |

1.

Om avvikelsen beror på felaktig tillämpning av denna TSD eller på fel i konstruktionen eller installationen av utrustning, ska den som ansökt om intygen i fråga vidta nödvändiga korrigerande åtgärder och de berörda intygen och/eller de motsvarande tekniska underlagen (för driftskompatibilitetskomponenter och/eller delsystem), tillsammans med de motsvarande EG-försäkringarna och EG-förklaringarna, ska uppdateras.

| 2. | Om avvikelsen beror på fel i denna TSD eller i specifikationer som det hänvisas till häri, ska förfarandet enligt artikel 6 i direktiv (EU) 2016/797 inledas. |
| --- | --- |

2.

Om avvikelsen beror på fel i denna TSD eller i specifikationer som det hänvisas till häri, ska förfarandet enligt artikel 6 i direktiv (EU) 2016/797 inledas.

Sökandena och/eller leverantörerna får tillämpa sin egen lösning på det identifierade felet när den felrelaterade ändringsbegäran har validerats i förfarandet för ändringshantering, i enlighet med artikel 28.2 i förordning (EU) 2016/796. Valideringen ska göras inom tre månader från det att fullständig information har lämnats in.

En sådan tillfällig lösning på det identifierade felet, som inte medför begränsningar för det andra delsystemet, får tillämpas tills den överenskomna felkorrigeringen har antagits i en ny version av TSD Trafikstyrning och signalering. När en lösning på det identifierade felet har antagits i en ny TSD-version ska sökandena och/eller leverantörerna tillämpa den antagna lösningen på befintliga fordon vid det tillfälle som uppstår tidigast i enlighet med följande villkor:

| a) | Om införandet av felkorrigeringen inte kräver godkännande: vid nästa tillfälle då felkorrigering är obligatorisk enligt tabell B1.1 rad 1, och under inga omständigheter före den 1 januari 2026. |
| --- | --- |

a)

Om införandet av felkorrigeringen inte kräver godkännande: vid nästa tillfälle då felkorrigering är obligatorisk enligt tabell B1.1 rad 1, och under inga omständigheter före den 1 januari 2026.

| b) | Om införandet av felkorrigeringen kräver godkännande: vid nästa förnyelse av godkännandet till följd av en annan ändring av tågskyddssystemet (ETCS). |
| --- | --- |

b)

Om införandet av felkorrigeringen kräver godkännande: vid nästa förnyelse av godkännandet till följd av en annan ändring av tågskyddssystemet (ETCS).

| c) | Vid nästa uppgradering av fordonet till en högre systemversion för tågskyddsdelen. |
| --- | --- |

c)

Vid nästa uppgradering av fordonet till en högre systemversion för tågskyddsdelen.

| Anm.: | För driftskompatibilitetskomponenter för vilka resultatet av den information som ska lämnas enligt beskrivningen i punkt 7.2.10.1 visar att det inte finns någon inverkan på säkerhet, drift och driftskompatibilitet krävs ingen uppdatering. |
| --- | --- |

Anm.:

Felkorrigeringar kan påverka de markbaserade och fordonsbaserade delsystemen för trafikstyrning och signalering. Byrån ska organisera en effektiv behandling av all den information som tas emot, för att underlätta den ändringshanteringsprocess som syftar till att förbättra och vidareutveckla specifikationerna, inbegripet provningsspecifikationerna.

6.5.1   EG-intygens innehåll

I enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250 (22) ska de anmälda organen beskriva begränsningarna och villkoren för användningen av driftskompatibilitetskomponenter och delsystem i de relevanta EG-intygen.

Anmälda organ ska samordna med byrån det sätt på vilket fel, begränsningar och villkor för användningen av driftskompatibilitetskomponenter och delsystem hanteras i de relevanta EG-kontrollintygen och de åtföljande tekniska underlagen i den arbetsgrupp som inrättats i enlighet med artikel 29 i förordning (EU) 2016/796.

I det åtföljande tekniska underlag som utfärdas av det anmälda organet ska mallen i tillägg D användas.

6.5.2   Innehåll i EG-försäkringar och EG-förklaringar

I enlighet med genomförandeförordning (EU) 2019/250 ska tillverkaren av driftskompatibilitetskomponenterna eller den som lämnar en ansökan om delsystemet i EG-försäkran om överensstämmelse eller EG-kontrollförklaringen beskriva begränsningarna och villkoren för användning.

I det åtföljande tekniska underlaget ska mallen i tillägg D användas.

7.   GENOMFÖRANDE AV TSD TRAFIKSTYRNING OCH SIGNALERING

7.1   Inledning

Det här kapitlet tar i stora drag upp de tekniska åtgärderna för att genomföra TSD:n och i synnerhet villkor för övergång till system av klass A.

Hänsyn måste tas till att genomförandet av en TSD ibland behöver samordnas med genomförandet av andra TSD:er.

7.2   Generellt tillämpliga regler

7.2.1   Ombyggnad eller modernisering av delsystem för trafikstyrning och signalering eller ingående delar

Ombyggnad eller modernisering av delsystem för trafikstyrning och signalering kan beröra enskilda eller samtliga ingående delar som specificeras i punkt 2.2 (Tillämpningsområde).

Därför kan de olika delarna i delsystemen för trafikstyrning och signalering byggas om eller moderniseras separat, så länge driftskompatibiliteten inte äventyras.

Se punkt 4.1 (Inledning) för en definition av grundparametrarna för respektive del.

7.2.2   Ändringar av ett befintligt fordonsbaserat delsystem

I denna punkt fastställs de principer som ska tillämpas av de enheter som hanterar ändring och av godkännande enheter i enlighet med det EG-kontrollförfarande som beskrivs i artiklarna 15.9 och 21.12 i direktiv (EU) 2016/797 och i bilaga IV till det direktivet. Detta förfarande utvecklas ytterligare i artiklarna 13, 15 och 16 i genomförandeförordning (EU) 2018/545 och i beslut 2010/713/EU.

Denna punkt ska tillämpas vid varje ändring av ett befintligt fordonsbaserat delsystem eller av typ av fordonsbaserat delsystem, även modernisering eller ombyggnad. Den ska inte tillämpas vid ändringar som omfattas av artikel 15.1 a i genomförandeförordning (EU) 2018/545.

7.2.2.1   Regler för att hantera ändringar av fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering

| 1. | Delar, enligt definitionerna i tabell 4.1 i denna TSD, och grundparametrar i det fordonsbaserade delsystemet vilka inte påverkas av ändringen/ändringarna undantas från bedömningen av överensstämmelse med avseende på bestämmelserna i denna TSD. Förteckningen över delar och grundparametrar som påverkas av ändringen ska tillhandahållas av den enhet som hanterar ändringen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Den enhet som hanterar ändringen ska underrätta ett anmält organ om alla ändringar som påverkar delsystemets överensstämmelse med kraven i relevanta TSD:er och som kräver nya kontroller, i enlighet med artiklarna 15 och 16 i genomförandeförordning (EU) 2018/545 och beslut 2010/713/EU och med tillämpning av modulerna SB, SD/SF eller SH1 för EG-kontrollen, och om så är tillämpligt artikel 15.5 i direktiv (EU) 2016/797. Denna information ska lämnas av den enhet som hanterar ändringen tillsammans med motsvarande hänvisningar till den tekniska dokumentationen rörande befintligt EG-intyg. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Den enhet som hanterar ändringen ska styrka och dokumentera att de tillämpliga kraven fortfarande uppfylls på delsystemnivå, och detta ska bedömas av ett anmält organ. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De ändringar som påverkar de grundläggande konstruktionsegenskaperna hos det fordonsbaserade delsystemet definieras i tabell 7.1 (Grundläggande konstruktionsegenskaper) och ska klassificeras som artikel 15.1 c eller 15.1 d i genomförandeförordning (EU) 2018/545, och ändringar som enligt tabell 7.1 (Grundläggande konstruktionsegenskaper) inte påverkar men är relaterade till de grundläggande konstruktionsegenskaperna ska klassificeras som artikel 15.1 b i genomförandeförordning (EU) 2018/545. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ändringar som inte omfattas av punkt 7.2.2.1.4. ovan ska inte anses ha någon påverkan på de grundläggande konstruktionsegenskaperna. De kommer av den enhet som hanterar ändringen att klassificeras som artikel 15.1 a eller 15.1 b i genomförandeförordning (EU) 2018/545.







  Anm.: | Klassificeringen av de ändringar som anges i punkt 7.2.2.1.4. och ovan i den här punkten utförs av den enhet som hanterar ändringen utan att det påverkar den säkerhetsbedömning som krävs enligt artikel 21.12 b i direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- | --- |

5.

Anm.:

| 6. | Alla ändringar ska fortfarande uppfylla kraven i tillämpliga TSD:er (23) oavsett deras klassificering.

  Tabell 7.1


  Grundläggande konstruktionsegenskaper
















  1. | Punkt i TSD:n |
| --- | --- | --- |

6.

Tabell 7.1

Grundläggande konstruktionsegenskaper

1.

Punkt i TSD:n

| 2. | Relaterad(e) grundläggande konstruktionsegenskap(er) |
| --- | --- |

2.

Relaterad(e) grundläggande konstruktionsegenskap(er)

| 3. | Ändringar som inte påverkar de grundläggande konstruktionsegenskaperna i enlighet med artikel 15.1 b i genomförandeförordning (EU) 2018/545 |
| --- | --- |

3.

Ändringar som inte påverkar de grundläggande konstruktionsegenskaperna i enlighet med artikel 15.1 b i genomförandeförordning (EU) 2018/545

| 4. | Ändringar som påverkar de grundläggande konstruktionsegenskaperna men inom de godtagbara parameterintervallen och som därför ska klassificeras enligt artikel 15.1 c i genomförandeförordning (EU) 2018/545 |
| --- | --- |

4.

Ändringar som påverkar de grundläggande konstruktionsegenskaperna men inom de godtagbara parameterintervallen och som därför ska klassificeras enligt artikel 15.1 c i genomförandeförordning (EU) 2018/545

| 5. | Ändringar som påverkar de grundläggande konstruktionsegenskaperna och utanför de godtagbara parameterintervallen och som därför ska klassificeras enligt artikel 15.1 d i genomförandeförordning (EU) 2018/545 |
| --- | --- |

5.

Ändringar som påverkar de grundläggande konstruktionsegenskaperna och utanför de godtagbara parameterintervallen och som därför ska klassificeras enligt artikel 15.1 d i genomförandeförordning (EU) 2018/545

| 4.2.2 | Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS |
| --- | --- |

4.2.2

Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS

ETCS-utrustning ombord och specifikationsuppsättning från TSD Trafikstyrning och signalering tillägg A

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Använd en annan specifikationsuppsättning i tillägg A

Uppsättning av giltiga ETCS-systemversioner

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Installation eller start för användning i drift av ETCS

Ändrad uppsättning av giltiga ETCS-systemversioner baserat på specifikationsuppsättning i tillägg A

Installerad fordonsbaserad ETCS

Fortsatt överensstämmelse med alla villkor i punkt 7.2.2.2 (ändring av realiseringsidentifierare)

Ej tillämpligt

Ej fortsatt överensstämmelse med alla villkor i punkt 7.2.2.2 (ändring av funktionsidentifierare)

Hantering (utan förarens medverkan) av information om huruvida tågsammansättningen är intakt

Ej tillämpligt

Tillägg eller borttagande av övervakning av tågintegritet

Ej tillämpligt

Fordonsbaserad säker information om sammansättningens längd (safe consist length information) som är nödvändig för tillträde till linjen, samt SIL (Safety Integrity Level)

Ej tillämpligt

Tillägg eller borttagande av säker information om sammansättningens längd

Ej tillämpligt

| 4.2.17.1 | ETCS-systemkompatibilitet |
| --- | --- |

4.2.17.1

ETCS-systemkompatibilitet

ETCS-systemkompatibilitet

Ej tillämpligt

Tillägg eller borttagande av ESC-intyg som uppfyller alla villkor i punkt 7.2.2.4

Tillägg eller borttagande av ESC-intyg som inte uppfyller alla villkor i punkt 7.2.2.4

| 4.2.4 | Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR |
| --- | --- |

4.2.4

Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR

| 4.2.4.2.1 | Tillämpningar för tal- och driftkommunikation via GSM-R |
| --- | --- |

4.2.4.2.1

Tillämpningar för tal- och driftkommunikation via GSM-R

Fordonsbaserad GSM-R-radio (tal) och dess basversion

Användning av en annan basversion som uppfyller alla villkor i punkt 7.2.2.3

Ej tillämpligt

Installation eller start för användning i drift av hyttradio via GSM-R

Användning av en annan basversion som inte uppfyller alla villkor i punkt 7.2.2.3

Installerad tal- och driftkommunikation via GSM-R

Fortsatt överensstämmelse med alla villkor i punkt 7.2.2.3 (ändring av realiseringsidentifierare)

Ej tillämpligt

Ej fortsatt överensstämmelse med alla villkor i punkt 7.2.2.3 (ändring av funktionsidentifierare)

SIM-kort (tal) för GSM-R med stöd för grupp-ID 555

Ej tillämpligt

Ändring av SIM-kortets stöd för Grupp ID 555

Ej tillämpligt

| 4.2.17.3 | ETCS- och radiosystemkompatibilitet |
| --- | --- |

4.2.17.3

ETCS- och radiosystemkompatibilitet

Radiosystemkompatibilitet (tal)

Ej tillämpligt

Tillägg eller borttagande av RSC-intyg som uppfyller alla villkor i punkt 7.2.2.4

Tillägg eller borttagande av RSC-intyg som inte uppfyller alla villkor i punkt 7.2.2.4

| 4.2.4 | Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR |
| --- | --- |

4.2.4

Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR

| 4.2.4.3.1.1 | Datakommunikation för ETCS via GSM-R |
| --- | --- |

4.2.4.3.1.1

Datakommunikation för ETCS via GSM-R

| 4.2.4.3.2.1 | Datakommunikation för ATO via GSM-R |
| --- | --- |

4.2.4.3.2.1

Datakommunikation för ATO via GSM-R

GSM-R-radiodatakommunikation ombord och dess basversion

Använd en annan basversion som uppfyller alla villkor i punkt 7.2.2.3

Ej tillämpligt

Installation eller start för användning i drift av EDOR via GSM-R

Användning av en annan basversion som inte uppfyller alla villkor i punkt 7.2.2.3

Installerad datakommunikation via GSM-R för ETCS och ATO

Fortsatt överensstämmelse med alla villkor i punkt 7.2.2.3 (ändring av realiseringsidentifierare)

Ej tillämpligt

Ej fortsatt överensstämmelse med alla villkor i punkt 7.2.2.3 (ändring av funktionsidentifierare)

| 4.2.17.3 | ETCS- och radiosystemkompatibilitet |
| --- | --- |

4.2.17.3

ETCS- och radiosystemkompatibilitet

Radiosystemkompatibilitet (data)

Ej tillämpligt

Tillägg eller borttagande av RSC-intyg som uppfyller alla villkor i punkt 7.2.2.4

Tillägg eller borttagande av RSC-intyg som inte uppfyller alla villkor i punkt 7.2.2.4

| 4.2.4 | Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR |
| --- | --- |

4.2.4

Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR

| 4.2.4.1.1 | Grundläggande kommunikationsfunktion via GSM-R |
| --- | --- |

4.2.4.1.1

Grundläggande kommunikationsfunktion via GSM-R

GSM-R-hemmanät för SIM-kort (tal)

Ej tillämpligt

Utbyte av ett SIM-kort för GSM-R som överensstämmer med TSD:n mot ett annat SIM-kort för GSM-R som överensstämmer med TSD:n och som har ett annat GSM-R-hemmanät

Ej tillämpligt

GSM-R-hemmanät för SIM-kort (data)

Ej tillämpligt

Utbyte av ett SIM-kort för GSM-R som överensstämmer med TSD:n mot ett annat SIM-kort för GSM-R som överensstämmer med TSD:n och som har ett annat GSM-R-hemmanät

Ej tillämpligt

| 4.2.18 | Funktionalitet hos fordonsbaserad ATO |
| --- | --- |

4.2.18

Funktionalitet hos fordonsbaserad ATO

Systemversion för fordonsbaserad ATO

Ej tillämpligt

Ändring av systemversion för ATO som uppfyller alla villkor i punkt 7.2.2.3

Tillägg eller borttagande av ATO-delen i det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering; start av användning i drift av ATO

eller ändring av systemversion för ATO som inte uppfyller alla villkor i punkt 7.2.2.3

Installerad fordonsbaserad ATO

Fortsatt överensstämmelse med alla villkor i punkt 7.2.2.3 (ändring av realiseringsidentifierare)

Ej tillämpligt

Ej fortsatt överensstämmelse med alla villkor i punkt 7.2.2.3 (ändring av funktionsidentifierare)

| 7.2.5 | Befintliga system |
| --- | --- |

7.2.5

Befintliga system

Installerade system av klass B eller andra befintliga tågskydds-, styr- och varningssystem (system och, i förekommande fall, version)

Ansvaret för kraven på system av klass B ligger på respektive medlemsstat

Ansvaret för kraven på system av klass B ligger på respektive medlemsstat

Lägga till eller ta bort tågskyddssystem av klass B

Ansvaret för kraven på system av klass B ligger på respektive medlemsstat

Installerade system av klass B eller andra befintliga radiosystem (system och, i förekommande fall, version)

Ansvaret för kraven på system av klass B ligger på respektive medlemsstat.

Ansvaret för kraven på system av klass B ligger på respektive medlemsstat

Lägga till eller ta bort befintligt radiosystem av klass B

Ansvaret för kraven på system av klass B ligger på respektive medlemsstat

| 7. | För att upprätta EG-kontrollintyget får det anmälda organet hänvisa till följande:






  a) | Det ursprungliga EG-kontrollintyget för delar av konstruktionen som inte har ändrats, eller för delar som ändrats, men vilket inte påverkar delsystemets överensstämmelse, så länge det fortfarande är giltigt. |
| --- | --- | --- |

7.

a)

Det ursprungliga EG-kontrollintyget för delar av konstruktionen som inte har ändrats, eller för delar som ändrats, men vilket inte påverkar delsystemets överensstämmelse, så länge det fortfarande är giltigt.

| b) | Ändringar av det ursprungliga EG-kontrollintyget för ändrade delar av konstruktionen som påverkar delsystemets överensstämmelse med den tillämpliga TSD-version som används för EG-kontrollen. |
| --- | --- |

b)

Ändringar av det ursprungliga EG-kontrollintyget för ändrade delar av konstruktionen som påverkar delsystemets överensstämmelse med den tillämpliga TSD-version som används för EG-kontrollen.

| 8. | Under alla förhållanden ska den enhet som hanterar ändringen säkerställa att den tekniska dokumentation som rör EG-intyget uppdateras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Det hänvisas till den uppdaterade tekniska dokumentationen som rör EG-intyget i det tekniska underlag som åtföljer EG-kontrollförklaringen som utfärdats av den enhet som hanterar ändringen av det fordonsbaserade delsystem som förklarats överensstämma med den ändrade typen. |
| --- | --- |

9.

7.2.2.2   Villkor för en ändring av fordonsbaserad ETCS-funktionalitet som inte påverkar de grundläggande konstruktionsegenskaperna

| 1. | Målfunktionaliteten (24) förblir oförändrad eller fastställs till det tillstånd som redan förväntats under det ursprungliga certifierings- eller godkännandeförfarandet. Målfunktionaliteten anses vara oförändrad vid tillämpning av den process för underhåll av specifikationer (felkorrigering) som beskrivs i punkt 7.2.10, vilken omfattar införande av felkorrigeringar eller införande av riskreducerande åtgärder. |
| --- | --- |

1.

| 2. | De gränssnitt som är relevanta för säkerhet och teknisk kompatibilitet förblir oförändrade eller fastställs till det tillstånd som redan förväntats under det ursprungliga certifierings- eller godkännandeförfarandet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Resultatet av säkerhetsbedömningen (t.ex. säkerhetsbevisningen enligt EN 50126) förblir oförändrat. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Inga nya säkerhetsrelaterade tillämpningsvillkor (SRAC) eller driftskompatibilitetsbegränsningar har lagts till på grund av ändringen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ett bedömningsorgan för gemensamma säkerhetsmetoder (CSM RA) som specificeras i punkt 4.2.1 har självständigt bedömt sökandens riskbedömning och däri bevisningen av att ändringen inte påverkar säkerheten negativt. Sökandens bevisning ska innefatta bevis för att ändringen i själva verket korrigerar orsakerna till den ursprungliga avvikelsen för funktionaliteten. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Beroende på typ av ändring:






  a) | Om ändringen görs på grund av ett produktfel: ändringen utförs enligt ett kvalitetsledningssystem som godkänts av ett anmält organ. För andra moduler ska det styrkas att den utförda kontrollen fortfarande är giltig (25). |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Om ändringen görs på grund av ett produktfel: ändringen utförs enligt ett kvalitetsledningssystem som godkänts av ett anmält organ. För andra moduler ska det styrkas att den utförda kontrollen fortfarande är giltig (25).

| b) | Om ändringen görs på grund av processen för underhåll av specifikationer (det finns uppdaterade specifikationer i tillägg A tabell A 2 med beskrivningar av felkorrigeringarna): det krävs ett uppdaterat EG-typkontrollintyg för driftskompatibilitetskomponenterna eller delsystemet, med felkorrigeringen införd. I detta fall gäller bestämmelserna i punkt 6.3.3.3. |
| --- | --- |

b)

Om ändringen görs på grund av processen för underhåll av specifikationer (det finns uppdaterade specifikationer i tillägg A tabell A 2 med beskrivningar av felkorrigeringarna): det krävs ett uppdaterat EG-typkontrollintyg för driftskompatibilitetskomponenterna eller delsystemet, med felkorrigeringen införd. I detta fall gäller bestämmelserna i punkt 6.3.3.3.

| 7. | Den individuella konfigurationsstyrningen definierar en systemidentifierare (enligt definitionen i punkt 4.2.20.3) och funktionsidentifieraren inom systemidentifieraren har inte ändrats efter ändringen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ändringen ska ingå i den konfigurationsstyrning som krävs enligt artikel 5 i genomförandeförordning (EU) 2018/545. |
| --- | --- |

8.

7.2.2.3   Villkor för en ändring av fordonsbaserade mobilkommunikationsfunktioner för järnväg eller fordonsbaserad ATO-funktionalitet som inte påverkar de grundläggande konstruktionsegenskaperna

| 1. | Målfunktionaliteten (26) förblir oförändrad eller fastställs till det tillstånd som redan förväntats under det ursprungliga certifierings- eller godkännandeförfarandet. Målfunktionaliteten anses vara oförändrad vid tillämpning av den process för underhåll av specifikationer (felkorrigering) som beskrivs i punkt 7.2.10, vilken omfattar antingen införande av felkorrigeringar eller införande av riskreducerande åtgärder. |
| --- | --- |

1.

| 2. | De gränssnitt som är relevanta för teknisk kompatibilitet förblir oförändrade eller fastställs till det tillstånd som redan förväntats under det ursprungliga certifierings- eller godkännandeförfarandet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Beroende på typ av ändring:






  a) | Om ändringen görs på grund av ett produktfel: ändringen utförs enligt ett kvalitetsledningssystem som godkänts av ett anmält organ. För andra moduler ska det styrkas att den utförda kontrollen fortfarande är giltig (27). |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Om ändringen görs på grund av ett produktfel: ändringen utförs enligt ett kvalitetsledningssystem som godkänts av ett anmält organ. För andra moduler ska det styrkas att den utförda kontrollen fortfarande är giltig (27).

| b) | Om ändringen görs på grund av processen för underhåll av specifikationer (det finns uppdaterade specifikationer i tillägg A tabell A 2 med beskrivningar av felkorrigeringarna): det krävs ett uppdaterat EG-typkontrollintyg för driftskompatibilitetskomponenterna eller delsystemet, med felkorrigeringen införd. I detta fall gäller bestämmelserna i punkt 6.3.3.3. |
| --- | --- |

b)

Om ändringen görs på grund av processen för underhåll av specifikationer (det finns uppdaterade specifikationer i tillägg A tabell A 2 med beskrivningar av felkorrigeringarna): det krävs ett uppdaterat EG-typkontrollintyg för driftskompatibilitetskomponenterna eller delsystemet, med felkorrigeringen införd. I detta fall gäller bestämmelserna i punkt 6.3.3.3.

| 4. | Ändringen ska ingå i den konfigurationsstyrning som krävs enligt artikel 5 i genomförandeförordning (EU) 2018/545. |
| --- | --- |

4.

7.2.2.4   Villkor för en ändring av det fordonsbaserade delsystemet som gäller ETCS- eller radiosystemkompatibilitet och som inte påverkar de grundläggande konstruktionsegenskaperna

| 1. | Inga säkerhetsrelaterade tillämpningsvillkor (SRAC) eller driftskompatibilitetsbegränsningar som rör den tekniska kompatibiliteten med järnvägsnätet har lagts till eller tagits bort på grund av att ett ESC- eller RSC-intyg har lagts till eller tagits bort. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Inga driftskompatibilitetsbegränsningar eller villkor för användning som rör den tekniska kompatibiliteten med järnvägsnätet har lagts till eller tagits bort på grund av ESC- eller RSC-intyget. |
| --- | --- |

2.

7.2.3   Ombyggnad eller modernisering av befintliga markbaserade delsystem

I denna punkt fastställs de principer som ska tillämpas av de enheter som hanterar ändringar och av godkännande enheter i enlighet med det EG-kontrollförfarande som beskrivs i artiklarna 15.9 och 18.6 i direktiv (EU) 2016/797 och i beslut 2010/713/EU.

7.2.3.1   Regler för hantering av ombyggnad eller modernisering av befintliga markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering

Vid ombyggnad eller modernisering av delsystem för trafikstyrning och signalering som har EG-kontrollintyg gäller följande regler:

| 1. | Ändringarna kräver nytt godkännande om de påverkar grundparametrar så som anges i tabell 7.2.

  Tabell 7.2


  Ändringar av grundparametrar för det markbaserade delsystemet som kräver ett nytt godkännande








  Grundparameter | Ändring som kräver ett nytt godkännande |
| --- | --- | --- |
| 4.2.3 | Funktionalitet hos markbaserad ETCS | Uppfyller inte alla villkor i punkt 7.2.3.2 |
| 4.2.4
  4.2.4.2 | Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR
  Tillämpningar för tal- och driftkommunikation | Uppfyller inte alla villkor i punkt 7.2.3.3 |
| 4.2.4
  4.2.4.3 | Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR
  Datakommunikationstillämpningar för ETCS och ATO | Uppfyller inte alla villkor i punkt 7.2.3.3 |
| 4.2.19 | Funktionaliteten hos markbaserad ATO | Uppfyller inte alla villkor i punkt 7.2.3.3 |

1.

Ändringarna kräver nytt godkännande om de påverkar grundparametrar så som anges i tabell 7.2.

Tabell 7.2

Ändringar av grundparametrar för det markbaserade delsystemet som kräver ett nytt godkännande

Grundparameter

Ändring som kräver ett nytt godkännande

4.2.3

Funktionalitet hos markbaserad ETCS

Uppfyller inte alla villkor i punkt 7.2.3.2

4.2.4

4.2.4.2

Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR

Tillämpningar för tal- och driftkommunikation

Uppfyller inte alla villkor i punkt 7.2.3.3

4.2.4

4.2.4.3

Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR

Datakommunikationstillämpningar för ETCS och ATO

Uppfyller inte alla villkor i punkt 7.2.3.3

4.2.19

Funktionaliteten hos markbaserad ATO

Uppfyller inte alla villkor i punkt 7.2.3.3

| 2. | Ändringarna får hanteras genom att man endast bedömer de ändringar som påverkar delsystemets överensstämmelse med den tillämpliga TSD-version som används för EG-kontrollen. Den enhet som hanterar ändringen ska styrka och dokumentera att de tillämpliga kraven fortfarande uppfylls på delsystemnivå, och detta ska bedömas av ett anmält organ. |
| --- | --- |

2.

Ändringarna får hanteras genom att man endast bedömer de ändringar som påverkar delsystemets överensstämmelse med den tillämpliga TSD-version som används för EG-kontrollen. Den enhet som hanterar ändringen ska styrka och dokumentera att de tillämpliga kraven fortfarande uppfylls på delsystemnivå, och detta ska bedömas av ett anmält organ.

| 3. | Den enhet som hanterar ändringen ska underrätta det anmälda organet om alla ändringar som påverkar delsystemets överensstämmelse med kraven i relevanta TSD:er eller villkoren för intygets giltighet.
  Denna information ska lämnas av den enhet som hanterar ändringen tillsammans med motsvarande hänvisningar till den tekniska dokumentationen rörande befintligt EG-intyg. |
| --- | --- |

3.

Den enhet som hanterar ändringen ska underrätta det anmälda organet om alla ändringar som påverkar delsystemets överensstämmelse med kraven i relevanta TSD:er eller villkoren för intygets giltighet.

Denna information ska lämnas av den enhet som hanterar ändringen tillsammans med motsvarande hänvisningar till den tekniska dokumentationen rörande befintligt EG-intyg.

| 4. | Ett EG-intyg som återspeglar de ändringar som påverkar överensstämmelsen med TSD:n ska upprättas av ett anmält organ. För att upprätta EG-intyget får det anmälda organet hänvisa till följande:






  a) | Det ursprungliga EG-intyget för delar av konstruktionen som inte har ändrats, eller för delar som ändrats, men vilket inte påverkar delsystemets överensstämmelse, så länge det fortfarande är giltigt. |
| --- | --- | --- |

4.

Ett EG-intyg som återspeglar de ändringar som påverkar överensstämmelsen med TSD:n ska upprättas av ett anmält organ. För att upprätta EG-intyget får det anmälda organet hänvisa till följande:

a)

Det ursprungliga EG-intyget för delar av konstruktionen som inte har ändrats, eller för delar som ändrats, men vilket inte påverkar delsystemets överensstämmelse, så länge det fortfarande är giltigt.

| b) | Kompletterande EG-intyg (som ändrar det ursprungliga intyget) för ändrade delar av konstruktionen som påverkar delsystemets överensstämmelse med den tillämpliga TSD-version som används för EG-kontrollen. |
| --- | --- |

b)

Kompletterande EG-intyg (som ändrar det ursprungliga intyget) för ändrade delar av konstruktionen som påverkar delsystemets överensstämmelse med den tillämpliga TSD-version som används för EG-kontrollen.

| 5. | Under alla förhållanden ska den enhet som hanterar ändringen säkerställa att den tekniska dokumentation som rör EG-intyget uppdateras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

5.

Under alla förhållanden ska den enhet som hanterar ändringen säkerställa att den tekniska dokumentation som rör EG-intyget uppdateras i enlighet med detta.

| 6. | konfigurationsstyrning avser en systematisk process som rör organisation, teknik och administration och som under hela livscykeln för ett delsystem för trafikstyrning och signalering säkerställer att dokumentationen är konsekvent samt att ändringarnas spårbarhet upprättas och underhålls så att






  a) | krav i relevant unionslagstiftning och nationella regler uppfylls, |
| --- | --- | --- |

6.

konfigurationsstyrning avser en systematisk process som rör organisation, teknik och administration och som under hela livscykeln för ett delsystem för trafikstyrning och signalering säkerställer att dokumentationen är konsekvent samt att ändringarnas spårbarhet upprättas och underhålls så att

a)

krav i relevant unionslagstiftning och nationella regler uppfylls,

| b) | ändringar kontrolleras och dokumenteras antingen i de tekniska underlagen eller i det underlag som medföljer det utfärdade godkännandet, |
| --- | --- |

b)

ändringar kontrolleras och dokumenteras antingen i de tekniska underlagen eller i det underlag som medföljer det utfärdade godkännandet,

| c) | information och data är aktuella och korrekta, |
| --- | --- |

c)

information och data är aktuella och korrekta,

| d) | berörda parter informeras om ändringar, enligt vad som krävs. |
| --- | --- |

d)

berörda parter informeras om ändringar, enligt vad som krävs.

7.2.3.2   Villkor för en ombyggnad eller modernisering av markbaserad ETCS-funktionalitet som kräver ett nytt godkännande för ibruktagande om villkoren inte är uppfyllda

| 1. | Målfunktionaliteten (28) för grundparametern 4.2.3 förblir oförändrad eller fastställs till det tillstånd som redan förväntats under det ursprungliga certifierings- eller godkännandeförfarandet. Målfunktionaliteten anses vara oförändrad vid tillämpning av den process för underhåll av specifikationer (felkorrigering) som beskrivs i punkt 7.2.10, vilken omfattar införande av felkorrigeringar eller införande av riskreducerande åtgärder. |
| --- | --- |

1.

| 2. | De gränssnitt för grundparametern 4.2.3 som är relevanta för säkerhet och teknisk kompatibilitet förblir oförändrade eller fastställs till det tillstånd som redan förväntats under det ursprungliga certifierings- eller godkännandeförfarandet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Resultatet av säkerhetsbedömningen (t.ex. säkerhetsbevisningen enligt EN 50126) förblir oförändrat. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Inga nya säkerhetsrelaterade tillämpningsvillkor (SRAC) eller driftskompatibilitetsbegränsningar har lagts till på grund av ändringen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | När så krävs i punkt 4.2.1 har ett bedömningsorgan för gemensamma säkerhetsmetoder (CSM RA) självständigt bedömt sökandens riskbedömning och däri bevisningen av att ändringen inte påverkar säkerheten negativt. Om ändringen beror på produktfel ska sökandens bevisning omfatta bevis för att ändringen faktiskt korrigerar orsakerna till produktfelet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Beroende på typ av ändring:






  a) | Om ändringen görs på grund av ett produktfel: ändringen utförs enligt ett kvalitetsledningssystem som godkänts av ett anmält organ. För andra moduler ska det styrkas att den utförda kontrollen fortfarande är giltig (29). |
| --- | --- | --- |

6.

a)

Om ändringen görs på grund av ett produktfel: ändringen utförs enligt ett kvalitetsledningssystem som godkänts av ett anmält organ. För andra moduler ska det styrkas att den utförda kontrollen fortfarande är giltig (29).

| b) | Om ändringen görs på grund av processen för underhåll av specifikationer (det finns uppdaterade specifikationer i tillägg A tabell A 2 med beskrivningar av felkorrigeringarna): det krävs ett uppdaterat EG-intyg för driftskompatibilitetskomponenterna eller delsystemet, med felkorrigeringen införd. I detta fall gäller bestämmelserna i punkt 6.3.4.3. |
| --- | --- |

b)

Om ändringen görs på grund av processen för underhåll av specifikationer (det finns uppdaterade specifikationer i tillägg A tabell A 2 med beskrivningar av felkorrigeringarna): det krävs ett uppdaterat EG-intyg för driftskompatibilitetskomponenterna eller delsystemet, med felkorrigeringen införd. I detta fall gäller bestämmelserna i punkt 6.3.4.3.

| 7. | Den individuella konfigurationsstyrningen definierar en systemidentifierare (enligt definitionen i punkt 4.2.20.3) och funktionsidentifieraren inom systemidentifieraren har inte ändrats efter ändringen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ändringen ska ingå i den konfigurationsstyrning som definieras i punkt 7.2.1b.1.7. |
| --- | --- |

8.

7.2.3.3   Villkor för en ombyggnad eller modernisering av markbaserad mobilkommunikation för järnväg (RMR) eller markbaserade ATO-funktioner som kräver ett nytt godkännande för ibruktagande om villkoren inte är uppfyllda

| 1. | Målfunktionaliteten (30) för grundparametrarna 4.2.4.2, 4.2.4.3 och 4.2.19 förblir oförändrade eller fastställs till det tillstånd som redan förväntats under det ursprungliga certifierings- eller godkännandeförfarandet. Målfunktionaliteten anses vara oförändrad vid tillämpning av den process för underhåll av specifikationer (felkorrigering) som beskrivs i punkt 7.2.10, vilken omfattar antingen införande av felkorrigeringar eller införande av riskreducerande åtgärder. |
| --- | --- |

1.

| 2. | De gränssnitt för grundparametrarna 4.2.4.2, 4.2.4.3 och 4.2.19 som är relevanta för teknisk kompatibilitet förblir oförändrade eller fastställs till det tillstånd som redan förväntats under det ursprungliga certifierings- eller godkännandeförfarandet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Beroende på typ av ändring:






  a) | Om ändringen görs på grund av ett produktfel: Ändringen utförs enligt ett kvalitetsledningssystem som godkänts av ett anmält organ (t.ex. enligt modulerna CH1, SH1, CD, SD). För andra moduler (t.ex. CF, SF, SG) ska det styrkas att den utförda kontrollen fortfarande är giltig (31). |
| --- | --- | --- |

3.

a)

Om ändringen görs på grund av ett produktfel: Ändringen utförs enligt ett kvalitetsledningssystem som godkänts av ett anmält organ (t.ex. enligt modulerna CH1, SH1, CD, SD). För andra moduler (t.ex. CF, SF, SG) ska det styrkas att den utförda kontrollen fortfarande är giltig (31).

| b) | Om ändringen görs på grund av processen för underhåll av specifikationer (det finns uppdaterade specifikationer i tillägg A tabell A 2 med beskrivningar av felkorrigeringarna): det krävs ett uppdaterat EG-intyg för driftskompatibilitetskomponenterna eller delsystemet, med felkorrigeringen införd. I detta fall gäller bestämmelserna i punkt 6.3.4.3. |
| --- | --- |

b)

Om ändringen görs på grund av processen för underhåll av specifikationer (det finns uppdaterade specifikationer i tillägg A tabell A 2 med beskrivningar av felkorrigeringarna): det krävs ett uppdaterat EG-intyg för driftskompatibilitetskomponenterna eller delsystemet, med felkorrigeringen införd. I detta fall gäller bestämmelserna i punkt 6.3.4.3.

| 4. | Ändringen ska ingå i den konfigurationsstyrning som definieras i punkt 7.2.3.1.6. |
| --- | --- |

4.

7.2.3.4   Påverkan på den tekniska kompatibiliteten mellan fordonsbaserade och markbaserade delar av delsystemen för fordonsstyrning och signalering

Infrastrukturförvaltare ska säkerställa att ändringar av ett befintligt markbaserat delsystem möjliggör fortsatt drift av fordonsbaserade delsystem som överensstämmer med TSD:n (32) och som är i drift på de linjer som berörs av ändringarna.

Detta krav är inte tillämpligt när ändringarna beror på införandet av en ny nivå för markbaserade tillämpningar, på krav som definieras i punkt 7.2.9.1.1 och 7.2.9.1.4, eller på krav för en inkompatibel tillämpning (t.ex. ändring till ett nytt ”X” [första siffran] för M_VERSION enligt definitionen i punkt 7.4.2.4).

7.2.4   EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg

7.2.4.1   Fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering

7.2.4.1.1   
  Definitioner

| 1. | Första bedömningsram för fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering
  Den första bedömningsramen är den TSD Trafikstyrning och signalering som är tillämplig i början av konstruktionsfasen när det anmälda organet för det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering anlitas av sökanden. |
| --- | --- |

1.

Den första bedömningsramen är den TSD Trafikstyrning och signalering som är tillämplig i början av konstruktionsfasen när det anmälda organet för det fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering anlitas av sökanden.

| 2. | Certifieringsram för fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering
  Certifieringsramen är den TSD Trafikstyrning och signalering som är tillämplig vid tidpunkten för utfärdande av EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget, dvs. den första bedömningsramen, ändrad genom revideringar av TSD:er som trätt i kraft under konstruktionsfasen, och tillämplig enligt de övergångsregler som beskrivs i tillägg B. |
| --- | --- |

2.

Certifieringsramen är den TSD Trafikstyrning och signalering som är tillämplig vid tidpunkten för utfärdande av EG-typ- eller konstruktionskontrollintyget, dvs. den första bedömningsramen, ändrad genom revideringar av TSD:er som trätt i kraft under konstruktionsfasen, och tillämplig enligt de övergångsregler som beskrivs i tillägg B.

| 3. | Konstruktionsfas för fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering
  Konstruktionsfasen för ett delsystem för trafikstyrning och signalering är den period som inleds så snart ett anmält organ som är ansvarigt för EG-kontroll anlitas av sökanden, och som avslutas när EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget utfärdas.
  En konstruktionsfas omfattar det delsystem för trafikstyrning och signalering som är integrerat i en fordonstyp och en eller flera typvarianter och typversioner. Konstruktionsfasen anses vara inledd för alla typvarianter och typversioner samtidigt som för huvudtypen. |
| --- | --- |

3.

Konstruktionsfasen för ett delsystem för trafikstyrning och signalering är den period som inleds så snart ett anmält organ som är ansvarigt för EG-kontroll anlitas av sökanden, och som avslutas när EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget utfärdas.

En konstruktionsfas omfattar det delsystem för trafikstyrning och signalering som är integrerat i en fordonstyp och en eller flera typvarianter och typversioner. Konstruktionsfasen anses vara inledd för alla typvarianter och typversioner samtidigt som för huvudtypen.

| 4. | Tillverkningsfas för fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering
  Tillverkningsfasen är den period under vilken ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering får släppas ut på marknaden på grundval av en EG-kontrollförklaring som hänvisar till ett giltigt EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg. |
| --- | --- |

4.

Tillverkningsfasen är den period under vilken ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering får släppas ut på marknaden på grundval av en EG-kontrollförklaring som hänvisar till ett giltigt EG-typ- eller konstruktionskontrollintyg.

| 5. | Fordon i drift
  Ett fordon är i drift när det är registrerat med registreringskod ”00” (”Giltig”) i det nationella fordonsregistret i enlighet med kommissionens beslut 2007/756/EG (33) eller i det europeiska fordonsregistret i enlighet med kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1614 (34) och underhålls i ett säkert skick i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/779 (35). |
| --- | --- |

5.

Ett fordon är i drift när det är registrerat med registreringskod ”00” (”Giltig”) i det nationella fordonsregistret i enlighet med kommissionens beslut 2007/756/EG (33) eller i det europeiska fordonsregistret i enlighet med kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1614 (34) och underhålls i ett säkert skick i enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/779 (35).

7.2.4.1.2   
  Bestämmelser avseende EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyg

| 1. | Det anmälda organet ska utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget och hänvisa till certifieringsramen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | När en reviderad version av denna TSD träder i kraft under konstruktionsfasen ska det anmälda organet utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget enligt följande regler:
  För ändringar i TSD:er som det inte hänvisas till i tillägg B innebär överensstämmelse med den första bedömningsramen även överensstämmelse med certifieringsramen. Det anmälda organet ska utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget och hänvisa till certifieringsramen utan ytterligare bedömning.
  För ändringar i de TSD:er som det hänvisas till i tillägg B är tillämpningen av dessa obligatorisk i enlighet med de övergångsregler som definieras i detta tillägg B. Under övergångsperioden ska det anmälda organet utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget och hänvisa till certifieringsramen utan ytterligare bedömning. Det anmälda organet ska i EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget förteckna alla punkter (från tabell B1.1) som bedömts enligt den första bedömningsramen. |
| --- | --- |

2.

För ändringar i TSD:er som det inte hänvisas till i tillägg B innebär överensstämmelse med den första bedömningsramen även överensstämmelse med certifieringsramen. Det anmälda organet ska utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget och hänvisa till certifieringsramen utan ytterligare bedömning.

För ändringar i de TSD:er som det hänvisas till i tillägg B är tillämpningen av dessa obligatorisk i enlighet med de övergångsregler som definieras i detta tillägg B. Under övergångsperioden ska det anmälda organet utfärda EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget och hänvisa till certifieringsramen utan ytterligare bedömning. Det anmälda organet ska i EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyget förteckna alla punkter (från tabell B1.1) som bedömts enligt den första bedömningsramen.

| 3. | När flera reviderade versioner av denna TSD träder i kraft under konstruktionsfasen ska punkt 2 ovan tillämpas successivt på alla reviderade versioner. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Det är alltid tillåtet (men inte obligatoriskt) att använda den senaste versionen av en TSD, antingen helt och hållet eller för vissa punkter, om inte annat uttryckligen anges i den reviderade versionen av dessa TSD:er. Om ansökan är begränsad till vissa punkter måste sökanden motivera och dokumentera att tillämpliga krav fortfarande uppfylls, och detta ska vara föremål för godkännande från det anmälda organet. |
| --- | --- |

4.

7.2.4.1.3   
  EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintygets giltighet

När en reviderad version av denna TSD träder i kraft förblir delsystemets EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyg giltigt, såvida det inte är nödvändigt att det revideras i enlighet med de särskilda övergångsreglerna för en TSD-ändring enligt definitionen i tillägg B till denna TSD.

7.2.4.2   Markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering

Enligt artikel 4.2 i direktiv (EU) 2016/797 ska det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering uppfylla kraven i den TSD som är i kraft vid tidpunkten för ansökan om godkännande av ibruktagande.

När en reviderad version av denna TSD träder i kraft förblir delsystemets EG-typ- eller EG-konstruktionskontrollintyg giltigt, såvida det inte är nödvändigt att det revideras i enlighet med övergångsreglerna för en TSD-ändring enligt definitionen i tillägg B (tabell B2) till denna TSD.

7.2.4.3   Driftskompatibilitetskomponenter

EG-konstruktionskontrollintyg eller EG-typintyg för driftskompatibilitetskomponenter som redan släppts ut på marknaden på grundval av en tidigare version av denna TSD förblir giltiga även om en reviderad version av denna TSD träder i kraft, såvida inte ett krav som är tillämpligt på delsystemsnivån för trafikstyrning och signalering påverkar driftskompatibilitetskomponenten (såsom specificeras i tabell B1.1 eller tabell B2 i tillägg B) eller om inte annat uttryckligen anges i den reviderade versionen av denna TSD i tabell B3 i tillägg B.

Under denna period får dessa driftskompatibilitetskomponenter släppas ut på marknaden utan ett nytt EG-intyg om konstruktionskontroll eller EG-typintyg.

7.2.5   Befintliga system

Medlemsstaterna ska säkerställa att de befintliga systemens funktionalitet och gränssnitt bibehålls oförändrade, förutom när förändringar krävs för att reducera riskerna med säkerhetsrelaterade brister i dessa system (36).

7.2.6   Tillgång till STM:er och gränssnitt mot fordonsbaserad utrustning av klass B

Om ett markbaserat system som omfattas av tillämpningsområdet för denna TSD inte är utrustat med tågskyddssystem av klass A ska medlemsstaten säkerställa tillgången till en STM eller produkter och/eller specifikationer som gör det möjligt att integrera dess befintliga tågskyddssystem av klass B med fordonsbaserade system av klass A. För linjer som är utrustade med mer än ett system av klass B gäller kravet minst ett av dessa system av klass B.

Medlemsstaten ska inom ett år efter det att TSD:n har trätt i kraft anmäla det eller de system av klass B för vilka kravet är uppfyllt.

Det fordonsbaserade systemet av klass B och dess gränssnitt, för befintliga produkter som redan har påvisad integrering med produkter av klass A som överensstämmer med TSD:n, ska motsvara något av de teknikalternativ som definieras i punkt 4.2.6.1. Om det inte finns något tillgängligt system som redan har påvisad integrering med fordonsbaserade system av klass A som överensstämmer med TSD:n, ska den lösning som tillhandahålls ha ett standardiserat gränssnitt (STM).

Medlemsstaten ska anmäla specifikationerna för gränssnitten mellan fordonsbaserade tågskyddssystem av klass A och klass B inom ett år från det att TSD:n har trätt i kraft.

Om den enda lösning som finns tillgänglig på marknaden för ett visst system av klass B innebär att klass B och klass A är integrerade i samma utrustning, ska innehavare av specifikationer av klass B (t.ex. leverantör, järnvägsföretag, infrastrukturförvaltare) tillhandahålla de specifikationer för sina delar som krävs för att integrera detta system av klass B med ett fordonsbaserat system som uppfyller kraven för ETCS. Alla relevanta immateriella rättigheter som de innehar ska göras tillgängliga på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor. Innehavarna av specifikationerna ska säkerställa att den information som tillhandahålls är tillräcklig för att andra tillverkare ska kunna integrera klass B med all fordonsbaserad ETCS i befintlig rullande materiel.

I detta sammanhang ska vederbörlig hänsyn tas för att säkerställa en öppen marknad för produkter av klass B och STM med rimliga affärsmässiga villkor. Om tillgången till en STM, eller en produkt av klass B med dess fullständiga gränssnittsspecifikationer till ett system av klass A, av tekniska eller ekonomiska skäl, inklusive immateriella rättigheter, inte kan säkerställas ska de berörda medlemsstaterna informera den kommitté som avses i artikel 51.1 i direktiv (EU) 2016/797 om de bakomliggande orsakerna till problemet och om de riskreducerande åtgärder som medlemsstaten avser att vidta för att ge operatörer – i synnerhet utländska operatörer – tillträde till medlemsstatens infrastruktur.

7.2.7   Ytterligare utrustning av klass B på en linje utrustad med klass A

På en linje utrustad med ETCS och/eller RMR är det möjligt att installera ytterligare markbaserad utrustning av klass B för att medge användning av rullande materiel som ännu inte är kompatibel med klass A under utbyggnadsfasen för fordonsbaserade system av klass A.

Varje infrastrukturförvaltare ska ansvara för att kontrollera att den markbaserade konstruktionen stöder skiften mellan klass A och klass B och inte inför några ytterligare krav på fordonsbaserad trafikstyrning och signalering av klass A, dvs. det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering ska konstrueras som om fordonsbaserad trafikstyrning och signalering av klass A använder ett standardiserat gränssnitt (STM) mellan system av klass A och klass B.

7.2.8   Fordon med utrustning av klass A och utrustning av klass B

Fordon får utrustas med system av både klass A och klass B för att möjliggöra användning på flera linjer.

Den berörda medlemsstaten kan begränsa användningen av ett fordonsbaserat system av klass B på linjer där markbaserade system av klass B inte finns installerat.

Ett fordon som är utrustat med system av både klass A och klass B ska uppvisa teknisk kompatibilitet med markbaserade system av klass A på linjer som är dubbelutrustade med system av klass A parallellt med system av klass B. Utrustning med ett system av klass B utöver ett system av klass A får inte vara ett krav för att ett fordon ska vara kompatibelt med linjer där ett system av klass B är installerat parallellt med ett system av klass A.

För fordon med system av klass A får tågskyddssystem av klass B införas i enlighet med de krav som definieras i punkt 4.2.6.1 och enligt kraven i punkt 7.2.6.

7.2.9   Villkor för obligatoriska och frivilliga funktioner

Den som ansöker om EG-kontroll av ett markbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering ska kontrollera huruvida sådana markbaserade funktioner för trafikstyrning och signalering som definieras som ”frivilliga” i denna TSD, krävs enligt andra TSD:er eller nationella regler eller genom tillämpning av riskvärdering och riskbedömning för säker integrering av delsystem.

Införande av markbaserade nationella eller frivilliga funktioner ska vara tekniskt kompatibelt och får inte förhindra att tåg som endast uppfyller de obligatoriska kraven för fordonsbaserade system av klass A framförs på infrastrukturen, med undantag av det som krävs för följande fordonsbaserade frivilliga funktioner i punkterna 7.2.9.1 och 7.2.9.3. Införande av någon av dessa frivilliga markbaserade funktioner som leder till ett nytt obligatoriskt krav på en fordonsbaserad funktion på specifika linjer ska anmälas minst fem år innan den kan bli ett obligatorisk. Anmälan av ett nytt obligatoriskt krav på en fordonsbaserad funktion ska göras till RINF och dessa ändringar i RINF ska förtecknas i beskrivningen av järnvägsnätet i enlighet med artikel 27 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU (37). En anmälningsperiod som är kortare än fem år tillåts endast om detta överenskommits mellan infrastrukturförvaltaren och det järnvägsföretag som bedriver trafik eller avser att bedriva trafik (vid tidpunkten då överenskommelsen träffas) på dessa linjer. Denna överenskommelse om att förkorta anmälningsperioden ska anmälas till Europeiska kommissionen.

Ett fordonsbaserat delsystem, som innehåller en KER-STM, kan göra det nödvändigt att införa K-gränssnittet.

7.2.9.1   ETCS

| 1. | En markbaserad ETCS-tillämpning på nivå 2, utan tågdetektering eller med reducerad tågdetektering (tidigare ETCS nivå 3) som är beroende av fordonsbaserad information för att fastställa om spåret är upptaget och som kräver att fordonet kan uppfylla kraven på bekräftad information om tåglängd enligt tillägg A tabell A 2, index 27. |
| --- | --- |

1.

| 2. | En markbaserad ETCS-tillämpning på nivå 1 med radioburen hastighetshöjning kräver att fordonssidan är utrustad med motsvarande dataöverföring för höjning (euroslinga eller radio) om frisläppningshastigheten är satt till noll av säkerhetsskäl (t.ex. skydd av farliga punkter). |
| --- | --- |

2.

| 3. | När ETCS kräver dataöverföring via radio krävs radiodatakommunikationsdelen som specificeras i denna TSD. |
| --- | --- |

3.

| 4. | När markbaserad ETCS kräver en särskild ETCS-systemversion ska fordonsbaserad ETCS vara utrustad i enlighet med de införandekrav som förtecknas i punkt 7.4.2.4.2. |
| --- | --- |

4.

7.2.9.2   ATO

| 1. | Markbaserad ATO: installerad markbaserad ATO är en frivillig funktion för driftskompatibilitet som tekniskt sett inte hindrar att denna infrastruktur används av ett tåg som inte är utrustat med fordonsbaserad ATO. Om ATO-funktioner enligt GoA1/2 införs på grundval av markbaserad ETCS ska specifikationerna för ATO i tillägg A till denna TSD tillämpas.







  Anm.: | Om ATO-funktioner enligt GoA1/2 införs på grundval av ett markbaserat system av klass B bör specifikationerna för markbaserad ATO i tillägg A till denna TSD tillämpas för att underlätta den framtida övergången till ATO på linjer som ska utrustas med ETCS. |
| --- | --- | --- |

1.

Anm.:

| 2. | Fordonsbaserad ATO: det är obligatoriskt att installera ATO i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering (38) när ETCS installeras för första gången i fordonet, och fordonet också är avsett att användas på en linje som omfattar minst ett avsnitt som är utrustat med ATO och där infrastrukturförvaltaren i RINF har anmält tjänster som kräver obligatorisk installation av fordonsbaserad ATO.







  Anm.: | Om ATO-funktioner enligt GoA1/2 införs på grundval av i markbaserade system av klass B baseras införandet av fordonsbaserad ATO på avtal mellan infrastrukturförvaltaren och järnvägsföretag, och det finns därför inga obligatoriska krav på ATO-installation enligt GoA1/2 före övergången från linjer med markbaserad ATO och markbaserade system av klass B till ett helt ETCS-förenligt system, inklusive specifikationer för markbaserad ATO i tillägg A till denna TSD. |
| --- | --- | --- |

2.

Anm.:

7.2.9.3   RMR

GSM-R och/eller FRMCS ska införas i enlighet med de krav som förtecknas i punkt 7.3.2.

7.2.10   Underhåll av specifikationer (felkorrigeringar)

7.2.10.1   Ansvarsområden under ändringshanteringsprocessen

Under ändringshanteringsprocessen för ERTMS-specifikationerna (CCM, Change Control Management) och innan nästa lagstadgade version av denna TSD träder i kraft klassificeras fel som att de antingen sätter hinder för normal trafik eller inte sätter hinder för normal trafik.

För de fel som sätter hinder för normal trafik ska tillverkare av fordonsbaserade system och operatörer, som t.ex. lämnar uppgifter om fel som uppstår under normal trafik) och infrastrukturförvaltare (med nödvändiga uppgifter från tillverkare av markbaserade system) beskriva sina produkter och systeminstallationer med avseende på den situation som identifierats genom att besvara ERA:s frågeformulär (som omfattar korrigering av felen och riskreducerande åtgärder).

Svaren på ERA:s frågeformulär ska lämnas senast tre månader efter offentliggörandet av frågeformulären, och särskilt ska infrastrukturförvaltaren inom ramen för ERA:s frågeformulär utvärdera följande:

| 1. | Huruvida felets inverkan på säkerheten och järnvägsnätets drift är godtagbar. |
| --- | --- |

1.

Huruvida felets inverkan på säkerheten och järnvägsnätets drift är godtagbar.

| 2. | Huruvida felets inverkan på driftskompatibiliteten är godtagbar, vilket innebär antingen






  a) | att om felkorrigeringen i det markbaserade systemet inte införs kan alla ERTMS-fordon som uppfyller kraven i den senaste TSD-versionen ändå användas i normal trafik i järnvägsnätet,
  eller |
| --- | --- | --- |

2.

Huruvida felets inverkan på driftskompatibiliteten är godtagbar, vilket innebär antingen

a)

att om felkorrigeringen i det markbaserade systemet inte införs kan alla ERTMS-fordon som uppfyller kraven i den senaste TSD-versionen ändå användas i normal trafik i järnvägsnätet,

eller

| b) | att om felkorrigeringen i det fordonsbaserade systemet inte införs kan detta ERTMS-fordon ändå användas i normal trafik i järnvägsnät som överensstämmer med TSD:n. |
| --- | --- |

b)

att om felkorrigeringen i det fordonsbaserade systemet inte införs kan detta ERTMS-fordon ändå användas i normal trafik i järnvägsnät som överensstämmer med TSD:n.

Byrån ska offentliggöra resultaten av ERA:s frågeformulär på ett öppet sätt.

7.2.10.2   Ansvarsområden för tillverkare av fordonsbaserade och markbaserade system

Efter offentliggörandet av felkorrigeringarna i en ny lagstadgad version ska tillverkarna uppdatera sina driftskompatibilitetskomponenter i enlighet med detta och ansvara för att upprätthålla driftskompatibilitetskomponenterna i enlighet med punkt 4.2.20.1 (inklusive bibehållande av tillhörande EG-intyg och EG-försäkringar) och i enlighet med övergångskraven i tillägg B (tabell B3). Dessa uppdaterade driftskompatibilitetskomponenter (inklusive tillhörande EG-intyg) ska göras tillgängliga för integrering i de berörda delsystemen i enlighet med tillägg B (tabell B3).

| Anm.: | För driftskompatibilitetskomponenter för vilka den information som tidigare lämnats enligt beskrivningen i punkt 7.2.10.1 visar att det inte finns någon inverkan på säkerhet, drift och driftskompatibilitet krävs ingen uppdatering. |
| --- | --- |

Anm.:

7.2.10.3   Ansvarsområden för infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag

7.2.10.3.1   
  Infrastrukturförvaltarens ansvar

Om det konstateras inverkan av något av de fel som beskrivs i punkt 7.2.10.1 på infrastrukturförvaltarens nät är oacceptabel ska infrastrukturförvaltaren, på grundval av den information som tidigare lämnats i ERA:s frågeformulär av tillverkare av fordonsbaserade system, identifiera de ERTMS-fordon som godkänts eller håller på att godkännas för att trafikera infrastrukturförvaltarens nät och som inte har en införd lösning som reducerar risken med det driftskompatibilitets- eller säkerhetsproblem som orsakats av felet i specifikationen. Infrastrukturförvaltaren kan, om en betydande inverkan på befintliga fordon som trafikerar dess järnvägsnät rapporteras av tillverkare av fordonsbaserade system (med stöd av operatörer), frivilligt besluta att utvärdera genomförandet av tillfälliga riskreducerande åtgärder för markbaserade system för att underlätta för befintliga fordon i fortsatt trafik tills felkorrigeringar av det fordonsbaserade systemet har genomförts.

Infrastrukturförvaltaren ska i motsvarande parameter i RINF (39) registrera vilka felkorrigeringar för fordonsbaserad utrustning som är tillämpliga (dvs. för fel som sätter hinder för normal trafik på järnvägsnätet). Detta ska registreras senast tolv månader efter TSD:ns ikraftträdande eller vid införande av ny eller ombyggd markbaserad utrustning på dess järnvägsnät.

För berörda markbaserade delsystem för ERTMS ska infrastrukturförvaltare införa relevanta felkorrigeringar av markbaserad utrustning som gör det möjligt för ett fordonsbaserat system för trafikstyrning och signalering som överensstämmer med TSD:n (inklusive införda felkorrigeringar av det fordonsbaserade systemet) att gå i normal trafik, i enlighet med tillägg B (tabell B2) till denna TSD Trafikstyrning och signalering.

Infrastrukturförvaltaren ska – i tillämpliga fall – uppdatera den befintliga ESC-/RSC-typen av kontroller för ETCS- respektive radiosystemkompatibilitet (dvs. detta ska inte leda till att en ny ESC-/RSC-typ skapas).

7.2.10.3.2   
  Järnvägsföretagens ansvar

Järnvägsföretagen ska jämföra de felkorrigeringar som registrerats i RINF för fordonets område för användning med den information som tidigare lämnats enligt beskrivningen i punkt 7.2.10.1 för att identifiera de nödvändiga felkorrigeringar som ska genomföras i fordonen.

För berörda fordonsbaserade delsystem för ERTMS ska järnvägsföretag med stöd av tillverkare av fordonsbaserade system införa de nödvändiga felkorrigeringarna i de fordonsbaserade delsystemen för trafikstyrning och signalering i enlighet med tillägg B (tabell B1.1) till denna TSD Trafikstyrning och signalering.

7.3   RMR – särskilda införanderegler

7.3.1   Markbaserade installationer

7.3.1.1   Det är obligatoriskt att installera GSM-R eller FRMCS i följande fall:

| 1. | Första installation av radiokommunikationsdelen i ett markbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering. När FRMCS är det första radiosystemet av klass A på en linje ska villkoren i punkt 7.3.1.3 beaktas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ombyggnad av radiokommunikationsdelen i ett markbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering som redan är i bruk, på ett sådant sätt att delsystemets funktioner eller prestanda förändras. Detta innefattar inte förändringar som bedöms vara nödvändiga för att reducera riskerna med säkerhetsrelaterade brister i en befintlig installation. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Införande av ETCS nivå 2 kräver dataradiokommunikation. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Införande av ETCS nivå 1 med radioburen hastighetshöjning kräver dataradiokommunikation via GSM-R. |
| --- | --- |

4.

7.3.1.2   GSM-R får tas ur drift endast om följande villkor är uppfyllda:

| — | Villkor 1: En minsta anmälningsperiod på fem år om tjänster via GSM-R ska avslutas. Denna anmälan ska göras endast när specifikationerna för de fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponenterna för FRMCS, enligt förteckningen i tabell 5.1 och tillägg A, är färdigställda och offentliggjorda genom en ändring av denna TSD Trafikstyrning och signalering, vilket gör det möjligt att upphandla den fullständiga fordonsbaserade FRMCS-utrustningen. Denna anmälan ska göras inom ramen för infrastrukturregistret och dessa ändringar i RINF ska förtecknas i beskrivningen av järnvägsnätet i enlighet med artikel 27 i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

—

Villkor 1: En minsta anmälningsperiod på fem år om tjänster via GSM-R ska avslutas. Denna anmälan ska göras endast när specifikationerna för de fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponenterna för FRMCS, enligt förteckningen i tabell 5.1 och tillägg A, är färdigställda och offentliggjorda genom en ändring av denna TSD Trafikstyrning och signalering, vilket gör det möjligt att upphandla den fullständiga fordonsbaserade FRMCS-utrustningen. Denna anmälan ska göras inom ramen för infrastrukturregistret och dessa ändringar i RINF ska förtecknas i beskrivningen av järnvägsnätet i enlighet med artikel 27 i direktiv 2012/34/EU.

| — | Villkor 2: FRMCS är i bruk.
  En kortare period tillåts om detta överenskommits mellan infrastrukturförvaltaren och det järnvägsföretag som bedriver trafik eller avser att bedriva trafik (vid tidpunkten då överenskommelsen träffas) på dessa linjer. Denna överenskommelse om en kortare anmälningsperiod ska anmälas till Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

—

Villkor 2: FRMCS är i bruk.

En kortare period tillåts om detta överenskommits mellan infrastrukturförvaltaren och det järnvägsföretag som bedriver trafik eller avser att bedriva trafik (vid tidpunkten då överenskommelsen träffas) på dessa linjer. Denna överenskommelse om en kortare anmälningsperiod ska anmälas till Europeiska kommissionen.

7.3.1.3   Införande av endast markbaserad FRMCS, utan befintlig installation av GSM-R, tillåts om följande villkor är uppfyllt:

En minsta anmälningsperiod på fem år om tjänster via FRMCS ska vara i drift. Denna anmälan kan göras endast när specifikationerna för de fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponenterna för FRMCS, enligt förteckningen i tabell 5.1 och tillägg A, är färdigställda och offentliggjorda genom en ändring av denna TSD Trafikstyrning och signalering, vilket gör det möjligt att upphandla den fullständiga fordonsbaserade FRMCS-utrustningen. Denna anmälan ska göras inom ramen för RINF och dessa ändringar i RINF ska förtecknas i beskrivningen av järnvägsnätet i enlighet med artikel 27 i direktiv 2012/34/EU.

En kortare period tillåts om detta överenskommits mellan infrastrukturförvaltaren och det järnvägsföretag som bedriver trafik eller avser att bedriva trafik (vid tidpunkten då överenskommelsen träffas) på dessa linjer. Kommissionen ska underrättas om sådan överenskommelse.

7.3.2   Fordonsbaserade installationer

| 7.3.2.1 | Det är obligatoriskt att i följande fall installera GSM-R på rullande materiel som är avsedd för användning på en linje som omfattar åtminstone ett avsnitt som är utrustat med GSM-R men inte med FRMCS, eller på en linje som omfattar minst en RBC som inte stöder FRMCS (även om det samtidigt finns ett befintligt radiokommunikationssystem):






  1. | Första installation av talradiokommunikationsdelen i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- | --- |

7.3.2.1

1.

Första installation av talradiokommunikationsdelen i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering.

| 2. | Ombyggnad av talradiokommunikationsdelen i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering som redan finns på marknaden (klass B), på ett sådant sätt att delsystemets funktioner eller prestanda förändras. Detta gäller inte förändringar som bedöms vara nödvändiga för att reducera riskerna med säkerhetsrelaterade brister i en befintlig installation. |
| --- | --- |

2.

Ombyggnad av talradiokommunikationsdelen i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering som redan finns på marknaden (klass B), på ett sådant sätt att delsystemets funktioner eller prestanda förändras. Detta gäller inte förändringar som bedöms vara nödvändiga för att reducera riskerna med säkerhetsrelaterade brister i en befintlig installation.

| 3. | Införande av ETCS nivå 2 eller nivå 1 med radioburen hastighetshöjning kräver dataradiokommunikation. |
| --- | --- |

3.

Införande av ETCS nivå 2 eller nivå 1 med radioburen hastighetshöjning kräver dataradiokommunikation.

| 7.3.2.2 | Montering av FRMCS i rullande materiel är i följande fall obligatorisk för fordon som är avsedda att trafikera en linje där infrastrukturförvaltaren har anmält införande av markbaserad FRMCS:






  1. | Första installation av talradiokommunikationsdelen i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- | --- |

7.3.2.2

1.

Första installation av talradiokommunikationsdelen i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering.

| 2. | Ombyggnad av talradiokommunikationsdelen i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering som redan finns på marknaden (klass B eller GSM-R), på ett sådant sätt att delsystemets funktioner eller prestanda förändras. Detta gäller inte förändringar som bedöms vara nödvändiga för att reducera riskerna med säkerhetsrelaterade brister i en befintlig installation. |
| --- | --- |

2.

Ombyggnad av talradiokommunikationsdelen i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering som redan finns på marknaden (klass B eller GSM-R), på ett sådant sätt att delsystemets funktioner eller prestanda förändras. Detta gäller inte förändringar som bedöms vara nödvändiga för att reducera riskerna med säkerhetsrelaterade brister i en befintlig installation.

| 3. | Införande av ETCS nivå 2 kräver dataradiokommunikation. |
| --- | --- |

3.

Införande av ETCS nivå 2 kräver dataradiokommunikation.

7.4   ETCS – särskilda införanderegler

7.4.1   Markbaserade installationer

Artiklarna 1 och 2 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/6 (40) och bilaga I till samma förordning ska tillämpas så som avses i artikel 47 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (41) och eventuella uppdateringar av den förordningen.

Dataöverföring via euroslinga och radioburen hastighetshöjning får inte installeras och inte heller vara i drift, utom på linjer eller i områden som förtecknas som specialfall i punkt 7.7.

De markbaserade installationerna ska uppfylla de harmoniserade projekteringsregler som det hänvisas till i index 13 (SUBSET-40) och användas utan begränsningar enligt de driftsregler som fastställs i tillägg A till genomförandeförordning (EU) 2019/773. Överensstämmelse ska bekräftas av byrån när den utfärdar godkännanden för markbaserad utrustning i enlighet med artikel 19 i direktiv (EU) 2016/797, och av den nationella säkerhetsmyndigheten när den godkänner ibruktagande av fasta installationer.

Infrastrukturförvaltaren ska via RINF meddela operatörerna den tidpunkt och det datum då godkända markbaserade ERTMS-installationer kommer att tas i drift.

7.4.1.1   Järnvägsnät för höghastighetstrafik

Det är obligatoriskt att installera markbaserad ETCS när

| 1. | tågskyddsdelen i det markbaserade delsystemet Trafikstyrning och signalering installeras för första gången (med eller utan ett system av klass B), eller |
| --- | --- |

1.

tågskyddsdelen i det markbaserade delsystemet Trafikstyrning och signalering installeras för första gången (med eller utan ett system av klass B), eller

| 2. | den befintliga tågskyddsdelen i det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering byggs om, när detta ändrar funktioner, prestanda och/eller driftskompatibilitetsrelevanta gränssnitt (luftgap) i befintliga kvarvarande system. Detta gäller inte förändringar som bedöms vara nödvändiga för att reducera riskerna med säkerhetsrelaterade brister i en befintlig installation. |
| --- | --- |

2.

den befintliga tågskyddsdelen i det markbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering byggs om, när detta ändrar funktioner, prestanda och/eller driftskompatibilitetsrelevanta gränssnitt (luftgap) i befintliga kvarvarande system. Detta gäller inte förändringar som bedöms vara nödvändiga för att reducera riskerna med säkerhetsrelaterade brister i en befintlig installation.

7.4.1.2   Specifikationsuppsättning från tidigare versioner av TSD Trafikstyrning och signalering

I järnvägsnät där ETCS-linjer införts och använts i enlighet med föregående uppsättning #1, enligt bilaga A tabell A2.1 i tidigare versioner av denna TSD, före den här TSD-versionens ikraftträdande, och dessa, i drift eller under byggnad, utgjorde mer än 1 000 km eller 25 % av stomnätskorridorerna före den 31 december 2020, kan de ETCS-specifikationerna undantagsvis fortsätta att användas för ibruktagande under sju år från den här TSD-versionens offentliggörande i fråga om projekt för nyanläggning och under tio år från den här TSD-versionens offentliggörande i fråga om ombyggnads- eller moderniseringsprojekt i järnvägsnätet, på följande villkor:

| 1. | Anmälan av avsikten att använda den tidigare specifikationsuppsättningen #1 och det tillämpningsområde och den plan som avses har skickats till Europeiska kommissionen inom två år från dagen för offentliggörandet av denna TSD. |
| --- | --- |

1.

Anmälan av avsikten att använda den tidigare specifikationsuppsättningen #1 och det tillämpningsområde och den plan som avses har skickats till Europeiska kommissionen inom två år från dagen för offentliggörandet av denna TSD.

| 2. | Infrastrukturförvaltaren ska säkerställa att det på dessa linjer kommer att införas alla relevanta felkorrigerande åtgärder som gör det möjligt att tillhandahålla normal trafik på grundval av fordonsbaserad ETCS som överensstämmer med denna TSD (inklusive införda felkorrigeringar i fordonsbaserad utrustning). |
| --- | --- |

2.

Infrastrukturförvaltaren ska säkerställa att det på dessa linjer kommer att införas alla relevanta felkorrigerande åtgärder som gör det möjligt att tillhandahålla normal trafik på grundval av fordonsbaserad ETCS som överensstämmer med denna TSD (inklusive införda felkorrigeringar i fordonsbaserad utrustning).

| 3. | Infrastrukturförvaltaren ska genomföra de relevanta felkorrigeringarna och de harmoniserade eller likvärdiga riskreducerande åtgärderna i byråns yttranden eller offentliggjorda specifikationsversioner, i enlighet med punkt 7.2.10. |
| --- | --- |

3.

Infrastrukturförvaltaren ska genomföra de relevanta felkorrigeringarna och de harmoniserade eller likvärdiga riskreducerande åtgärderna i byråns yttranden eller offentliggjorda specifikationsversioner, i enlighet med punkt 7.2.10.

| 4. | Dessutom ska det för varje ändring av infrastruktur som överensstämmer med den tidigare specifikationsuppsättningen #1 även säkerställas att de tidigare villkoren 2 och 3 bibehålls. |
| --- | --- |

4.

Dessutom ska det för varje ändring av infrastruktur som överensstämmer med den tidigare specifikationsuppsättningen #1 även säkerställas att de tidigare villkoren 2 och 3 bibehålls.

I järnvägsnät med linjer där ETCS införts och använts, i enlighet med föregående uppsättningar #2 och #3 enligt bilaga A, tabell A2.2 och tabell A2.3 i tidigare versioner av denna TSD, före den här TSD-versionens ikraftträdande, kan de specifikationerna undantagsvis fortsätta att användas för ibruktagande under sju år från den här TSD-versionens offentliggörande i fråga om projekt för nyanläggning, och under tio år från den här TSD-versionens ikraftträdande i fråga om ombyggnads- eller moderniseringsprojekt i järnvägsnätet, på följande villkor:

| 1. | Infrastrukturförvaltaren ska säkerställa att det på dessa linjer kommer att införas alla relevanta felkorrigerande åtgärder som gör det möjligt att tillhandahålla normal trafik på grundval av fordonsbaserad ETCS som överensstämmer med denna TSD (inklusive införda felkorrigeringar i fordonsbaserad utrustning). |
| --- | --- |

1.

Infrastrukturförvaltaren ska säkerställa att det på dessa linjer kommer att införas alla relevanta felkorrigerande åtgärder som gör det möjligt att tillhandahålla normal trafik på grundval av fordonsbaserad ETCS som överensstämmer med denna TSD (inklusive införda felkorrigeringar i fordonsbaserad utrustning).

| 2. | Infrastrukturförvaltaren ska genomföra de relevanta felkorrigeringarna och de harmoniserade eller likvärdiga riskreducerande åtgärderna i byråns yttranden eller offentliggjorda specifikationsversioner, i enlighet med punkt 7.2.10. |
| --- | --- |

2.

Infrastrukturförvaltaren ska genomföra de relevanta felkorrigeringarna och de harmoniserade eller likvärdiga riskreducerande åtgärderna i byråns yttranden eller offentliggjorda specifikationsversioner, i enlighet med punkt 7.2.10.

| 3. | Dessutom ska det för varje ändring av infrastruktur som överensstämmer med de tidigare specifikationsuppsättningarna #2 och #3 även säkerställas att de tidigare villkoren 1 och 2 bibehålls. |
| --- | --- |

3.

Dessutom ska det för varje ändring av infrastruktur som överensstämmer med de tidigare specifikationsuppsättningarna #2 och #3 även säkerställas att de tidigare villkoren 1 och 2 bibehålls.

7.4.1.3   Införanderegler för ETCS-systemversion

För markbaserad installation går det att välja vilka ETCS-funktioner som ska införas från specifikationsuppsättningen i tillägg A. Specifikationerna i tillägg A innehåller funktioner från följande systemversioner: 1.0, 1.1, 2.0, 2.1, 2.2, 2.3 och 3.0. Infrastrukturförvaltaren ska, i enlighet med den process som definieras i punkt 7.4.4, anmäla vilken systemversion som utnyttjas på respektive linje. Denna anmälan ska göras inom ramen för RINF och dessa ändringar i RINF ska förtecknas i beskrivningen av järnvägsnätet i enlighet med artikel 27 i direktiv 2012/34/EU.

Införande av markbaserad utrustning som leder till fordonsbaserad ETCS systemversion 3.0 tillåts om följande villkor är uppfyllt:

En minsta anmälningsperiod på fem år för de linjer där ETCS systemversion 3.0 är ett obligatoriskt krav för fordonsbaserad utrustning i fordon som trafikerar infrastrukturförvaltarens järnvägsnät. Anmälan av linjer där systemversion 3.0 krävs för fordonsbaserad ETCS i både fordon som ska godkännas och fordon som trafikerar järnvägsnätet kan bli obligatorisk endast efter en ändring av denna TSD Trafikstyrning och signalering (42) (se tabell B1.1). En kortare period tillåts om detta överenskommits mellan infrastrukturförvaltaren och det järnvägsföretag som bedriver trafik eller avser att bedriva trafik (vid tidpunkten då överenskommelsen träffas) på dessa linjer. Kommissionen ska underrättas om sådan överenskommelse.

7.4.2   Fordonsbaserade installationer

7.4.2.1   Nybyggda fordon

För att få släppas ut på marknaden i enlighet med artikel 21 i direktiv (EU) 2016/797 ska nybyggda fordon vara utrustade och klara för drift med ETCS i enlighet med denna TSD.

7.4.2.2   Befintliga fordon

När befintliga fordon godkänns i enlighet med artikel 21 i direktiv (EU) 2016/797 ska de vara utrustade och klara för drift med ETCS (tågskyddssystem av klass A) i enlighet med denna TSD om ett nytt tågskyddssystem av klass B installeras i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering.

Det är obligatoriskt att uppfylla punkterna 7.4.2.4.1 och 7.4.2.4.2 vid ombyggnad av den befintliga fordonsbaserade ETCS-delen i ett fordon.

Det är inte nödvändigt att uppfylla punkterna 7.4.2.4.1 och 7.4.2.4.2 vid korrigering av den befintliga fordonsbaserade ETCS-funktionaliteten i ett fordon.

7.4.2.3   Regler för utvidgning av området för användning för befintligt fordon

Följande regler gäller för befintliga fordon som är i drift och som är registrerade i det nationella fordonsregistret i enlighet med beslut 2007/756/EG, eller i det europeiska fordonsregistret i enlighet med genomförandebeslut (EU) 2018/1614, vid begäran om utvidgning av området för användning:

| 1. | Fordon ska uppfylla relevanta särskilda bestämmelser som är tillämpliga i de specialfall som avses i punkt 7.7 i denna bilaga och relevanta nationella regler som avses i artikel 13.2 a, c och d i direktiv (EU) 2016/797 och som anmälts i enlighet med artikel 14 i det direktivet. |
| --- | --- |

1.

Fordon ska uppfylla relevanta särskilda bestämmelser som är tillämpliga i de specialfall som avses i punkt 7.7 i denna bilaga och relevanta nationella regler som avses i artikel 13.2 a, c och d i direktiv (EU) 2016/797 och som anmälts i enlighet med artikel 14 i det direktivet.

| 2. | Fordon som redan är utrustade med ETCS, GSM-R eller FRMCS behöver inte uppgraderas, utom om det krävs för teknisk kompatibilitet med ETCS, GSM-R eller FRMCS. |
| --- | --- |

2.

Fordon som redan är utrustade med ETCS, GSM-R eller FRMCS behöver inte uppgraderas, utom om det krävs för teknisk kompatibilitet med ETCS, GSM-R eller FRMCS.

| 3. | Fordon som inte är utrustade med ETCS ska genomgå installation av ETCS och uppfylla de specifikationsuppsättningar som avses i tillägg A tabell A 2. Det är obligatoriskt att uppfylla punkterna 7.4.2.4.1 och 7.4.2.4.2. |
| --- | --- |

3.

Fordon som inte är utrustade med ETCS ska genomgå installation av ETCS och uppfylla de specifikationsuppsättningar som avses i tillägg A tabell A 2. Det är obligatoriskt att uppfylla punkterna 7.4.2.4.1 och 7.4.2.4.2.

| 4. | När fordonet är avsett att användas på ett järnvägsnät där minst ett avsnitt är utrustat med RMR av klass A ska fordon som ännu inte är utrustade med talradio via RMR av klass A genomgå installation av talhyttradio via RMR av klass A som är tekniskt kompatibel med radionätet, utom om detta nät är överlagrat på ett befintligt radiokommunikationssystem av klass B som är kompatibelt med det system av klass B som redan är installerad i fordonet. I så fall ska talradio via RMR av klass A uppfylla de specifikationer som avses i tillägg A tabell A 2. |
| --- | --- |

4.

När fordonet är avsett att användas på ett järnvägsnät där minst ett avsnitt är utrustat med RMR av klass A ska fordon som ännu inte är utrustade med talradio via RMR av klass A genomgå installation av talhyttradio via RMR av klass A som är tekniskt kompatibel med radionätet, utom om detta nät är överlagrat på ett befintligt radiokommunikationssystem av klass B som är kompatibelt med det system av klass B som redan är installerad i fordonet. I så fall ska talradio via RMR av klass A uppfylla de specifikationer som avses i tillägg A tabell A 2.

| 5. | När fordonet måste genomgå installation av ETCS i enlighet med punkt 3 och är avsett att användas på ett järnvägsnät i det utvidgade området för användning som är utrustat med ETCS nivå 2, ska fordon som ännu inte är utrustade med datakommunikation via RMR av klass A genomgå installation av minst en dataradio via RMR av klass A som är tekniskt kompatibel med radionätet. I så fall ska dataradio via RMR av klass A uppfylla de specifikationer som avses i tillägg A tabell A 2. |
| --- | --- |

5.

När fordonet måste genomgå installation av ETCS i enlighet med punkt 3 och är avsett att användas på ett järnvägsnät i det utvidgade området för användning som är utrustat med ETCS nivå 2, ska fordon som ännu inte är utrustade med datakommunikation via RMR av klass A genomgå installation av minst en dataradio via RMR av klass A som är tekniskt kompatibel med radionätet. I så fall ska dataradio via RMR av klass A uppfylla de specifikationer som avses i tillägg A tabell A 2.

| 6. | Om ett godkänt fordon omfattas av undantag från tillämpningen av TSD:er eller delar av TSD:er enligt artikel 9 i direktiv 2008/57/EG ska sökanden ansöka om undantag i medlemsstaterna för det utvidgade området för användning i enlighet med artikel 7 i direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

6.

Om ett godkänt fordon omfattas av undantag från tillämpningen av TSD:er eller delar av TSD:er enligt artikel 9 i direktiv 2008/57/EG ska sökanden ansöka om undantag i medlemsstaterna för det utvidgade området för användning i enlighet med artikel 7 i direktiv (EU) 2016/797.

| 7. | När begäran om utvidgning av området för användning kombineras med en begäran om nytt godkännande som gäller uppgradering av tågskyddsdelen i det befintliga fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering är det obligatoriskt att uppfylla punkterna 7.4.2.4.1 och 7.4.2.4.2. |
| --- | --- |

7.

När begäran om utvidgning av området för användning kombineras med en begäran om nytt godkännande som gäller uppgradering av tågskyddsdelen i det befintliga fordonsbaserade delsystemet för trafikstyrning och signalering är det obligatoriskt att uppfylla punkterna 7.4.2.4.1 och 7.4.2.4.2.

7.4.2.4   Införanderegler för ETCS-systemversion

| 7.4.2.4.1 | En fordonsbaserad driftskompatibilitetskomponent för ETCS som släpps ut på marknaden ska fungera för någon av följande uppsättningar:






  1. | Uppsättning av giltiga ETCS-systemversioner fr.o.m. 1.0 t.o.m. 2.1. |
| --- | --- | --- |

7.4.2.4.1

1.

Uppsättning av giltiga ETCS-systemversioner fr.o.m. 1.0 t.o.m. 2.1.

| 2. | Uppsättning av giltiga ETCS-systemversioner fr.o.m. 1.0 t.o.m. 2.2. |
| --- | --- |

2.

Uppsättning av giltiga ETCS-systemversioner fr.o.m. 1.0 t.o.m. 2.2.

| 3. | Uppsättning av giltiga ETCS-systemversioner fr.o.m. 1.0 t.o.m. 3.0. |
| --- | --- |

3.

Uppsättning av giltiga ETCS-systemversioner fr.o.m. 1.0 t.o.m. 3.0.

| 7.4.2.4.2 | I en fordonstyp ska lämplig fordonsbaserad driftskompatibilitetskomponent för ETCS integreras med den uppsättning av giltiga ETCS-systemversioner som krävs enligt definitionen i punkt 7.4.2.4.1 (43). Den uppsättning av giltiga ETCS-systemversioner som krävs ska definieras på grundval av de anmälda systemversionerna i RINF (44) för fordonstypens avsedda område för användning som specificeras i dess godkännande. Fordonstypen ska genomgå installation av den ETCS-systemversion som minst överensstämmer med den anmälda ETCS-systemversion som blir tillämplig under de kommande fem åren i enlighet med tidsfristen i tillägg B, vid






  1. | första installation av ETCS-delen i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering,
  eller |
| --- | --- | --- |

7.4.2.4.2

1.

första installation av ETCS-delen i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering,

eller

| 2. | ombyggnad av ETCS-delen i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering som redan finns på marknaden, på ett sådant sätt att delsystemets funktioner förändras. Detta gäller inte ändringar som anses nödvändiga för att genomföra felkorrigeringar enligt vad som anges i punkt 7.2.10. |
| --- | --- |

2.

ombyggnad av ETCS-delen i ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering som redan finns på marknaden, på ett sådant sätt att delsystemets funktioner förändras. Detta gäller inte ändringar som anses nödvändiga för att genomföra felkorrigeringar enligt vad som anges i punkt 7.2.10.

7.4.3   Nationella krav

| 7.4.3.1 | Medlemsstaterna får införa ytterligare krav på nationell nivå, särskilt för att ge endast ETCS-utrustade fordon tillträde till ETCS-utrustade linjer, så att befintliga nationella system kan avvecklas. Detta ska anmälas minst fem år före avvecklingen. En kortare period tillåts om detta överenskommits mellan infrastrukturförvaltaren och det järnvägsföretag som bedriver trafik eller avser att bedriva trafik (vid tidpunkten då överenskommelsen träffas) på dessa linjer. Denna anmälan ska göras inom ramen för RINF och dessa ändringar i RINF ska förtecknas i beskrivningen av järnvägsnätet i enlighet med artikel 27 i direktiv 2012/34/EU (45). Anmälningsperioden på fem år gäller inte för de krav som endast tillåter ETCS-utrustade fordon att få tillträde till ETCS-utrustade linjer som tillkännagetts i beskrivningen av järnvägsnätet före denna förordnings ikraftträdande. |
| --- | --- |

7.4.3.1

| 7.4.3.2 | Medlemsstaterna får besluta att göra undantag från skyldigheten att utrusta specialfordon enligt definitionen i punkt 2.2.2 C i TSD Lok och passagerarfordon, inklusive tvåvägsfordon, med ETCS, RMR eller ATO för ett specifikt område för användning om dessa fordon används så att det inte sätter hinder för avvecklingen av klass B. Detta ska anmälas och förtecknas i beskrivningen av järnvägsnätet i enlighet med artikel 27 i direktiv 2012/34/EU. |
| --- | --- |

7.4.3.2

| 7.4.3.3 | Medlemsstaterna får besluta att göra undantag från skyldigheten att utrusta fordon med ETCS för persontåg om dessa är reserverade för strikt lokal användning i enlighet med artikel 1.4 b i direktiv (EU) 2016/797, och för växlingslok som varit i bruk i mer än 20 år och som uteslutande trafikerar en del av det nationella järnvägsnätet där ETCS saknas och där ingen ETCS-utbyggnad planeras inom fem år. |
| --- | --- |

7.4.3.3

7.4.4   Nationella genomförandeplaner

Medlemsstaterna ska upprätta en nationell plan för genomförandet av denna TSD i samordning med berörda infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag, med hänsyn tagen till hur hela järnvägssystemet i Europeiska unionen hänger samman och med beaktande av järnvägssystemets ekonomiska lönsamhet, driftskompatibilitet och säkerhet. Medlemsstaterna ska samråda med grannländerna för en sammanhängande planering av gränsöverskridande järnvägsavsnitt. Denna plan ska omfatta alla linjer som omfattas av TSD:n, inklusive TEN-T-linjer och knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”.

Medlemsstaterna ska samordna processen mellan alla berörda parter för att upprätta den tekniska övergångsstrategi och den vägledande finansiella övergångsstrategi som krävs för en övergripande ERTMS-utbyggnad i denna nationella genomförandeplan.

Medlemsstaterna ska i sina nationella genomförandeplaner ta med bedömningen av de behov som uttryckts av järnvägsföretagen och infrastrukturförvaltarna i fråga om delsystemet för trafikstyrning och signalering och som rör villkoren för obligatoriska och frivilliga funktioner som förtecknas i punkt 7.2.9.

Medlemsstaterna ska besluta om övergångstrategin och beskriva de förväntade totala effekterna på järnvägssystemet (ur ett unionsperspektiv) och hur effekterna är balanserade på ett icke-diskriminerande sätt mellan de berörda parterna, på grundval av ovannämnda bedömning. Resultatet av denna samordningsprocess ska vara en definition av den tekniska och finansiella övergångsstrategi som håller på att genomföras.

Den nationella genomförandeplanen ska innehålla information om alla nya, moderniserade och ombyggda linjer när det gäller obligatoriska och frivilliga funktioner som förtecknas i punkt 7.2.9 så att järnvägsföretag säkert underrättas minst fem år i förväg om nya obligatoriska krav på fordonsbaserad utrustning kommer att krävas för trafik på järnvägsnätet. Detta ska anmälas inom ramen för infrastrukturregistret (46) och dessa ändringar i RINF ska förtecknas i beskrivningen av järnvägsnätet i enlighet med artikel 27 i direktiv 2012/34/EU. Anmälningsperioden på fem år gäller inte för några krav som tillkännagetts i beskrivningen av järnvägsnätet före ikraftträdandet av denna TSD Trafikstyrning och signalering.

De nationella genomförandeplanerna ska omfatta en period på minst 20 år och ska uppdateras regelbundet, minst vart femte år. Planerna ska följa mallen i tillägg H

för de första fem åren av den period som omfattas. För den efterföljande femtonårsperioden ska planen vara något mindre detaljerad men i möjligaste mån följa mallen.

Kommissionen ska offentliggöra de nationella genomförandeplanerna på sin webbplats och informera medlemsstaterna om dem genom den kommitté som avses i artikel 51.1 i direktiv (EU) 2016/797.

Kommissionen ska göra en analys av de nationella genomförandeplanerna som bland annat ska omfatta jämförelser av planerna och identifiering av behov av ytterligare samordningsåtgärder.

Den nationella genomförandeplanen ska minst innehålla följande information (47):

| 1. | Allmän övergångsstrategi enligt beskrivningen ovan, inklusive bedömningen av de behov som uttryckts av järnvägsföretagen och infrastrukturförvaltarna. |
| --- | --- |

1.

Allmän övergångsstrategi enligt beskrivningen ovan, inklusive bedömningen av de behov som uttryckts av järnvägsföretagen och infrastrukturförvaltarna.

| 2. | En sammanhangsbaserad beskrivning av aktuell status, inklusive följande:






  a) | Fakta och sifferuppgifter om installerade system för tågskydd, ATO, radio och tågdetektering, inklusive uppgifter om den nytta de gör i fråga om kapacitet, säkerhet, tillförlitlighet och prestanda, och inklusive rättsliga hänvisningar till krav för fordonsbaserad trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- | --- |

2.

En sammanhangsbaserad beskrivning av aktuell status, inklusive följande:

a)

Fakta och sifferuppgifter om installerade system för tågskydd, ATO, radio och tågdetektering, inklusive uppgifter om den nytta de gör i fråga om kapacitet, säkerhet, tillförlitlighet och prestanda, och inklusive rättsliga hänvisningar till krav för fordonsbaserad trafikstyrning och signalering.

| b) | System av klass B och deras återstående ekonomiska livslängd, inklusive en beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att säkerställa öppna marknadsvillkor för befintliga tågskydds- och radiosystem av klass B enligt vad som fastställs i punkt 7.2.6. |
| --- | --- |

b)

System av klass B och deras återstående ekonomiska livslängd, inklusive en beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att säkerställa öppna marknadsvillkor för befintliga tågskydds- och radiosystem av klass B enligt vad som fastställs i punkt 7.2.6.

| c) | Fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering, baserat på tillgänglig information. |
| --- | --- |

c)

Fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering, baserat på tillgänglig information.

| 3. | Definition av övergångsstrategin (framtida status). |
| --- | --- |

3.

Definition av övergångsstrategin (framtida status).

Den tekniska övergångsstrategin ska omfatta information om och planering av följande:

| 1. | ETCS-delen: ETCS-nivå och systemversion som krävs, per linje och per järnvägsnät, med detaljerad information om gränsöverskridande avsnitt och knutpunkter. Information om uppdateringsstrategi för basversion och nivå. |
| --- | --- |

1.

ETCS-delen: ETCS-nivå och systemversion som krävs, per linje och per järnvägsnät, med detaljerad information om gränsöverskridande avsnitt och knutpunkter. Information om uppdateringsstrategi för basversion och nivå.

| 2. | Radiodelen: information om radiosystem (t.ex. kretskopplad eller paketförmedlad radiokommunikation, valbara funktioner för radioburen hastighetshöjning för ETCS). |
| --- | --- |

2.

Radiodelen: information om radiosystem (t.ex. kretskopplad eller paketförmedlad radiokommunikation, valbara funktioner för radioburen hastighetshöjning för ETCS).

| 3. | ATO-delen: information om behovet av utbyggnad av ATO. |
| --- | --- |

3.

ATO-delen: information om behovet av utbyggnad av ATO.

| 4. | Tågdetekteringsdelen: information om övergången till tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n. |
| --- | --- |

4.

Tågdetekteringsdelen: information om övergången till tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n.

| 5. | Specialfall: information om utfasningen av specialfall. |
| --- | --- |

5.

Specialfall: information om utfasningen av specialfall.

| 6. | Fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

6.

Fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering.

| 7. | Finansiell information om markbaserad och fordonsbaserad ETCS. |
| --- | --- |

7.

Finansiell information om markbaserad och fordonsbaserad ETCS.

Planering (kartor över järnvägsnätet) som ger en översikt över förändringar under de kommande 20 åren när det gäller följande:

| 1. | Tågskyddsdelen:






  a) | Karta över järnvägsnätet med datum då ETCS tas i bruk, detaljerad information om gränsöverskridande linjer och knutpunkter. |
| --- | --- | --- |

1.

Tågskyddsdelen:

a)

Karta över järnvägsnätet med datum då ETCS tas i bruk, detaljerad information om gränsöverskridande linjer och knutpunkter.

| b) | I tillämpliga fall, karta över järnvägsnätet med datum när drift med klass B inte längre tillåts eller när endast drift med ETCS blir obligatorisk, samt en karta över järnvägsnätet med datum när system av klass B tas ur bruk om den inte är samma som den föregående. |
| --- | --- |

b)

I tillämpliga fall, karta över järnvägsnätet med datum när drift med klass B inte längre tillåts eller när endast drift med ETCS blir obligatorisk, samt en karta över järnvägsnätet med datum när system av klass B tas ur bruk om den inte är samma som den föregående.

| 2. | Radiodelen:






  a) | Karta över järnvägsnätet med datum då GSM-R tas i bruk, detaljerad information om gränsöverskridande linjer och knutpunkter. |
| --- | --- | --- |

2.

Radiodelen:

a)

Karta över järnvägsnätet med datum då GSM-R tas i bruk, detaljerad information om gränsöverskridande linjer och knutpunkter.

| b) | Om så är tillämpligt, karta över järnvägsnätet med datum då drift med radio av klass B inte längre tillåts, samt en karta över järnvägsnätet med datum när radiosystem av klass B tas ur bruk om den inte är samma som den föregående. |
| --- | --- |

b)

Om så är tillämpligt, karta över järnvägsnätet med datum då drift med radio av klass B inte längre tillåts, samt en karta över järnvägsnätet med datum när radiosystem av klass B tas ur bruk om den inte är samma som den föregående.

| c) | Karta över järnvägsnätet med datum då FRMCS tas i bruk. |
| --- | --- |

c)

Karta över järnvägsnätet med datum då FRMCS tas i bruk.

| d) | Om så är tillämpligt, karta över järnvägsnätet med datum då drift med GSM-R inte längre tillåts, samt en karta över järnvägsnätet med datum när GSM-R-system tas ur bruk om den inte är samma som den föregående. |
| --- | --- |

d)

Om så är tillämpligt, karta över järnvägsnätet med datum då drift med GSM-R inte längre tillåts, samt en karta över järnvägsnätet med datum när GSM-R-system tas ur bruk om den inte är samma som den föregående.

| 3. | ATO-delen:






  a) | Om så är tillämpligt, karta över järnvägsnätet med datum då ATO tas i bruk. detaljerad information om gränsöverskridande linjer och knutpunkter. |
| --- | --- | --- |

3.

ATO-delen:

a)

Om så är tillämpligt, karta över järnvägsnätet med datum då ATO tas i bruk. detaljerad information om gränsöverskridande linjer och knutpunkter.

| 4. | Tågdetekteringsdelen:






  a) | Karta över järnvägsnätet med datum då tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n tas i bruk, detaljerad information om gränsöverskridande linjer och knutpunkter. |
| --- | --- | --- |

4.

Tågdetekteringsdelen:

a)

Karta över järnvägsnätet med datum då tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n tas i bruk, detaljerad information om gränsöverskridande linjer och knutpunkter.

| 5. | Fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering, med frivillig information om fordon i gränsöverskridande trafik. |
| --- | --- |

5.

Fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering, med frivillig information om fordon i gränsöverskridande trafik.

7.5   Genomföranderegler för kontroller av ETCS- och radiosystemkompatibilitet

Befintliga fordon, och deras motsvarande fordonstyp, som är utrustade med ETCS och RMR ska anses vara kompatibla med kompatibilitetstyperna för ETCS och radiosystem för de järnvägsnät på vilka de är i drift med ETCS och RMR den 16 januari 2020 utan några ytterligare kontroller, med bibehållande av befintliga begränsningar eller villkor för användning.

Varje senare ändring av fordonet, dess motsvarande fordonstyp eller infrastrukturen i fråga om teknisk kompatibilitet eller ruttkompatibilitet ska hanteras i enlighet med de krav som specificerats för ETCS- och radiosystemkompatibilitet i denna TSD.

7.6   Tågdetekteringssystem – specifika genomföranderegler

I denna TSD avses med tågdetekteringssystem sådan markbaserad utrustning som detekterar närvaron eller frånvaron av fordon, antingen på en hel linje eller på ett lokalt avsnitt av en linje.

Markbaserade system (t.ex. signalställverk eller styrsystem för plankorsningar) som använder information från detekteringsutrustning anses inte ingå i tågdetekteringssystemet.

Den här TSD:n specificerar endast kraven för gränssnittet mot rullande materiel i den utsträckning som är nödvändig för att säkerställa kompatibiliteten mellan rullande materiel som uppfyller TSD-kraven och den markbaserade trafikstyrningen och signaleringen.

Införandet av ett tågdetekteringssystem som uppfyller kraven i denna TSD kan göras oberoende av installationen av ETCS eller GSM-R.

Kraven i denna TSD rörande tågdetekteringssystem ska beaktas i följande fall:

| 1. | Vid ombyggnad av tågdetekteringssystemet. |
| --- | --- |

1.

Vid ombyggnad av tågdetekteringssystemet.

| 2. | Vid modernisering av tågdetekteringssystemet, förutsatt att uppfyllandet av kraven i denna TSD inte medför oönskade ändringar eller ombyggnader i andra markbaserade eller fordonsbaserade system. |
| --- | --- |

2.

Vid modernisering av tågdetekteringssystemet, förutsatt att uppfyllandet av kraven i denna TSD inte medför oönskade ändringar eller ombyggnader i andra markbaserade eller fordonsbaserade system.

| 3. | Vid modernisering av tågdetekteringssystemet, när detta krävs på grund av ombyggnad eller modernisering av markbaserade system som använder information från tågdetekteringssystemet. |
| --- | --- |

3.

Vid modernisering av tågdetekteringssystemet, när detta krävs på grund av ombyggnad eller modernisering av markbaserade system som använder information från tågdetekteringssystemet.

| 4. | Vid borttagning av tågskyddssystem av klass B (när tågdetekterings- och tågskyddssystemen integreras). |
| --- | --- |

4.

Vid borttagning av tågskyddssystem av klass B (när tågdetekterings- och tågskyddssystemen integreras).

I övergångsfasen ska åtgärder vidtas för att säkerställa att installeringen av ett tågdetekteringssystem som uppfyller TSD:n medför minsta möjliga negativa inverkan på befintlig rullande materiel som inte uppfyller kraven i TSD:n.

För att klara detta rekommenderas det att infrastrukturförvaltaren väljer ett tågdetekteringssystem som uppfyller kraven i TSD:n och samtidigt är kompatibelt med den rullande materiel som redan använder infrastrukturen och inte uppfyller kraven i TSD:n.

7.7   Specialfall

7.7.1   Inledning

Följande särskilda bestämmelser gäller i nedanstående specialfall.

Specialfallen kan delas in i två kategorier: bestämmelserna gäller antingen permanent (”P”) eller tillfälligt, då de ska avskaffas före 2040 (”T”) eller före ett datum som ska fastställas efter den omprövningsprocess som definieras i artikel 13.5 i denna förordning (”T2”).

De specialfall som tas upp i punkterna nedan ska läsas tillsammans med de relevanta punkterna i kapitel 4 och/eller de specifikationer som det hänvisas till där.

Kraven i specialfallen ersätter motsvarande krav som fastställs i kapitel 4.

När kraven som fastställs i den relevanta punkten i kapitel 4 inte berörs av ett specialfall har dessa krav inte upprepats i punkterna nedan och fortsätter att gälla oförändrade.

Bedömningen av specialfall som rör grundparametrarna 4.2.10 och 4.2.11 där det i kolumnen ”Anmärkningar” anges ”tillämpligt på fordon” ska göras av det anmälda organet för delsystemet Rullande materiel.

Samtliga specialfall med tillhörande relevanta datum ska granskas på nytt inom ramen för framtida revideringar av TSD:n i syfte att begränsa deras tekniska och geografiska tillämpningsområde baserat på en bedömning av deras påverkan på säkerhet, driftskompatibilitet, gränsöverskridande tjänster, TEN-T-korridorer, samt de praktiska och ekonomiska konsekvenserna av att behålla eller ta bort dem. Särskild vikt ska läggas vid tillgången på EU-finansiering. Tågdetekteringssystemen och motsvarande slutdatum ska omprövas i enlighet med artikel 13.5 i denna förordning.

Specialfall ska begränsas till de linjer eller järnvägsnät där de är absolut nödvändiga och beaktas genom förfaranden för ruttkompatibilitet.

7.7.2   Förteckning över specialfall

7.7.2.1   Belgien

| Specialfall | Kategori | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.2.3:
  Avståndet mellan första och sista axel L – (b1 + b2) (figur 1) är minst 16 000  mm |

Specialfall

Kategori

Anmärkningar

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.2.3:

Avståndet mellan första och sista axel L – (b1 + b2) (figur 1) är minst 16 000  mm

T

Tillämpligt på höghastighetslinjen L1

Tillämpligt på fordon

Detta specialfall är kopplat till användningen av TVM

| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.7:
  Vikten på ett enskilt fordon eller ett tågsätt är minst 40 ton
  Om vikten på ett enskilt fordon eller ett tågsätt är mindre än 90 ton ska fordonet ha ett system som säkerställer kortslutning som omfattar ett område som är större än eller lika med 16 000  mm |
| --- | --- |

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.7:

Vikten på ett enskilt fordon eller ett tågsätt är minst 40 ton

Om vikten på ett enskilt fordon eller ett tågsätt är mindre än 90 ton ska fordonet ha ett system som säkerställer kortslutning som omfattar ett område som är större än eller lika med 16 000  mm

T

Tillämpligt på höghastighetslinjerna L1, L2, L3 och L4

Tillämpligt på fordon

Detta specialfall är kopplat till användningen av TVM

7.7.2.2   Förenade kungariket (Nordirland)

| Specialfall | Kategori | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.3.1:
  Minsta hjulringsbredd (BR) för järnvägsnät med 1 600 mm spårvidd är 127 mm |

Specialfall

Kategori

Anmärkningar

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.3.1:

Minsta hjulringsbredd (BR) för järnvägsnät med 1 600 mm spårvidd är 127 mm

T

Gäller i Nordirland

| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.3.3:
  Minsta flänstjocklek (Sd) för järnvägsnät med 1 600  mm spårvidd är 24 mm |
| --- | --- |

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.3.3:

Minsta flänstjocklek (Sd) för järnvägsnät med 1 600  mm spårvidd är 24 mm

T

Gäller i Nordirland

| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.4.1:
  Utöver kraven i punkt 3.1.4.1 är sandning för traktionsändamål på motorvagnar






  a) | inte tillåten framför den främsta axeln under 40 km/tim |
| --- | --- | --- |

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.4.1:

Utöver kraven i punkt 3.1.4.1 är sandning för traktionsändamål på motorvagnar

a)

inte tillåten framför den främsta axeln under 40 km/tim

| b) | endast tillåten när det kan visas att åtminstone sex ytterligare axlar på motorvagnen kommer efter den utlagda sanden |
| --- | --- |

b)

endast tillåten när det kan visas att åtminstone sex ytterligare axlar på motorvagnen kommer efter den utlagda sanden

T

| 4.2.12 | ETCS DMI (förarpanel)
  Index 6:
  Det är tillåtet att använda ett alfanumeriskt tangentbord för att mata in tågnumret om stöd för alfanumeriska tågnummer krävs i den tekniska regel som anmälts för detta syfte |
| --- | --- |

4.2.12

ETCS DMI (förarpanel)

Index 6:

Det är tillåtet att använda ett alfanumeriskt tangentbord för att mata in tågnumret om stöd för alfanumeriska tågnummer krävs i den tekniska regel som anmälts för detta syfte

T

Driftskompatibiliteten påverkas inte

| 4.2.12 | ETCS DMI (förarpanel)
  Index 6:
  Det är tillåtet att i förarpanelen för ETCS visa dynamisk tåghastighetsinformation i miles per timme (med enheten ”mph”) vid trafik på delar av Förenade kungarikets huvudlinjenät |
| --- | --- |

4.2.12

ETCS DMI (förarpanel)

Index 6:

Det är tillåtet att i förarpanelen för ETCS visa dynamisk tåghastighetsinformation i miles per timme (med enheten ”mph”) vid trafik på delar av Förenade kungarikets huvudlinjenät

T

Driftskompatibiliteten påverkas inte

7.7.2.3   Frankrike

| Specialfall | Kategori | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.2.3:
  Avståndet mellan första och sista axel L – (b1 + b2) (figur 1) är minst 16 000  mm |

Specialfall

Kategori

Anmärkningar

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.2.3:

Avståndet mellan första och sista axel L – (b1 + b2) (figur 1) är minst 16 000  mm

T2

Tillämpligt på infrastruktur

Tillämpligt på fordon

Detta specialfall är kopplat till användning av spårledningar som använder elektriska skarvar

| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.9:
  Det elektriska motståndet mellan löpytorna på motstående hjul i ett hjulpar ska inte överskrida 0,05 Ohm, mätt genom en spänning på mellan 1,8 V DC och 2,0 V DC (öppen krets)
  Dessutom ska, när det gäller okonventionella hjulpar (”konventionella hjulpar” ska förstås som två solida hjul monterade på en axel av metall) den elektriska reaktansen mellan löpytorna på motstående hjul i ett hjulpar inte överskrida f/100 mOhm när f ligger mellan 500 Hz och 40 kHz under en mätström på minst 10 A (rms) och öppen spänning på 2 V (rms) |
| --- | --- |

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.9:

Det elektriska motståndet mellan löpytorna på motstående hjul i ett hjulpar ska inte överskrida 0,05 Ohm, mätt genom en spänning på mellan 1,8 V DC och 2,0 V DC (öppen krets)

Dessutom ska, när det gäller okonventionella hjulpar (”konventionella hjulpar” ska förstås som två solida hjul monterade på en axel av metall) den elektriska reaktansen mellan löpytorna på motstående hjul i ett hjulpar inte överskrida f/100 mOhm när f ligger mellan 500 Hz och 40 kHz under en mätström på minst 10 A (rms) och öppen spänning på 2 V (rms)

T2

Tillämpligt på infrastruktur

Tillämpligt på fordon

Detta specialfall kan komma att revideras när den öppna punkten om frekvenshantering för spårledningar stängs

| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.7:
  Vikten på ett enskilt fordon eller ett tågsätt är minst 40 ton
  Om vikten på ett enskilt fordon eller ett tågsätt är mindre än 90 ton ska detta fordon ha ett system som säkerställer kortslutning för ett avstånd mellan efterföljande axlar, enligt definition i ERA/ERTMS/033281, som är minst 16 000  mm |
| --- | --- |

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.7:

Vikten på ett enskilt fordon eller ett tågsätt är minst 40 ton

Om vikten på ett enskilt fordon eller ett tågsätt är mindre än 90 ton ska detta fordon ha ett system som säkerställer kortslutning för ett avstånd mellan efterföljande axlar, enligt definition i ERA/ERTMS/033281, som är minst 16 000  mm

T

Tillämpligt på infrastruktur

Tillämpligt på fordon

Detta specialfall är kopplat till användningen av TVM

| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.3.2:
  Mått D (figur 2) är inte mindre än | 450 mm oberoende av hastighet |
| --- | --- | --- |

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.3.2:

Mått D (figur 2) är inte mindre än

450 mm oberoende av hastighet

T

Tillämpligt på infrastruktur

Tillämpligt på fordon

| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.4.1:
  Utöver TSD-kraven är den högsta tillåtna mängden sand per enhet och per räl inom 30 s 750 g |
| --- | --- |

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.4.1:

Utöver TSD-kraven är den högsta tillåtna mängden sand per enhet och per räl inom 30 s 750 g

T2

Detta specialfall är kopplat till användningen av spårledningar med en högre känslighet vad gäller isoleringsskiktet mellan hjul och räler på grund av sandning på det franska järnvägsnätet

7.7.2.4   Polen

| Specialfall | Kategori | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem |

Specialfall

Kategori

Anmärkningar

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.9:

Det elektriska motståndet mellan löpytorna på motstående hjul i ett hjulpar ska inte överskrida 0,05 Ohm, mätt genom en spänning på mellan 1,8 V DC och 2,0 V DC (öppen krets)

Dessutom ska den elektriska reaktansen mellan löpytorna på motstående hjul i ett hjulpar inte överskrida f/100 mOhm när f ligger mellan 500 Hz och 40 kHz under en mätström på minst 10 A (rms) och öppen spänning på 2 V (rms)

T

Tillämpligt på infrastruktur

Tillämpligt på fordon

Detta specialfall kan komma att revideras när den öppna punkten om frekvenshantering för spårledningar stängs

7.7.2.5   Estland, Lettland och Litauen

| Specialfall | Kategori | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.3.3:
  Minsta flänstjocklek (Sd) för järnvägsnät med 1 520  mm spårvidd är 20 mm |

Specialfall

Kategori

Anmärkningar

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.3.3:

Minsta flänstjocklek (Sd) för järnvägsnät med 1 520  mm spårvidd är 20 mm

T

Tillämpligt på infrastruktur

Tillämpligt på fordon

Detta specialfall behövs så länge ČME-lok körs på 1 520  mm-nät

| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.3.4:
  Minsta flänshöjd (Sh) för järnvägsnät med 1 520  mm spårvidd är 26,25 mm |
| --- | --- |

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.3.4:

Minsta flänshöjd (Sh) för järnvägsnät med 1 520  mm spårvidd är 26,25 mm

T

Tillämpligt på infrastruktur

Tillämpligt på fordon

Detta specialfall behövs så länge ČME-lok körs på 1 520  mm-nät

| 4.2.11 | Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering
  Index 77, punkt 3.2.2.4:
  Gränsvärden och tillhörande parametrar för utvärdering av emissioner från rullande materiel visas i följande tabell: |
| --- | --- |

4.2.11

Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering

Index 77, punkt 3.2.2.4:

Gränsvärden och tillhörande parametrar för utvärdering av emissioner från rullande materiel visas i följande tabell:

T

Tillämpligt på fordon

Detta specialfall är kopplat till användningen av ALSN på järnvägsnätet med spårvidden 1 520  mm

Frekvensområde

Störströmgräns [rms-värde]

15 –21  Hz

21 –29  Hz

29 –35  Hz

65 –85  Hz

167 –184  Hz

408 –432  Hz

468 –492  Hz

568 –592  Hz

708 –732  Hz

768 –792  Hz

4 462,5 –4 537,5  Hz

4 507,5 –4 582,5  Hz

4 962,5 –5 037,5  Hz

5 462,5 –5 537,5  Hz

5 517,5 –5 592,5  Hz

4,1  A

1,0  A

4,1  A

4,1  A

0,4  A

0,35  A

0,35  A

0,35  A

0,35  A

0,35  A

0,2  A

0,2  A

0,2  A

0,2  A

0,2  A

| 4.2.11 | Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering
  Index 77, punkt 3.2.2.6:
  Gränsvärden och tillhörande parametrar för utvärdering av emissioner från rullande materiel visas i följande tabell: |
| --- | --- |

4.2.11

Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering

Index 77, punkt 3.2.2.6:

Gränsvärden och tillhörande parametrar för utvärdering av emissioner från rullande materiel visas i följande tabell:

T

Tillämpligt på fordon

Detta specialfall är kopplat till användningen av ALSN på järnvägsnätet med spårvidden 1 520  mm

Frekvensområde

Störströmgräns [rms-värde]

19 –21  Hz

21 –29  Hz

29 –31  Hz

40 –46  Hz

46 –54  Hz

54 –60  Hz

167 –184  Hz

408 –432  Hz

468 –492  Hz

568 –592  Hz

708 –732  Hz

768 –792  Hz

4 507,5 –4 582,5  Hz

4 962,5 –5 037,5  Hz

5 517,5 –5 592,5  Hz

11,6  A

1,0  A

11,6  A

5,0  A

1,3  A

5,0  A

0,4  A

0,35  A

0,35  A

0,35  A

0,35  A

0,35  A

0,2  A

0,2  A

0,2  A

7.7.2.6   Sverige

| Specialfall | Kategori | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| 4.2.4 | Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR
  Index 33, punkt 4.2.3:
  Det är tillåtet att släppa ut på marknaden ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering som innefattar en 2 watts GSM-R-hyttradio för talkommunikation. Delsystemen ska klara drift i nät med – 82 dBm |

Specialfall

Kategori

Anmärkningar

4.2.4

Mobila kommunikationsfunktioner för järnväg – RMR

Index 33, punkt 4.2.3:

Det är tillåtet att släppa ut på marknaden ett fordonsbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering som innefattar en 2 watts GSM-R-hyttradio för talkommunikation. Delsystemen ska klara drift i nät med – 82 dBm

P

Driftskompatibiliteten påverkas inte

| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.2.1:
  Största axelavstånd mellan två axlar ≤ 17,5 m (ai i fig. 1, punkt 3.1.2.1) |
| --- | --- |

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.2.1:

Största axelavstånd mellan två axlar ≤ 17,5 m (ai i fig. 1, punkt 3.1.2.1)

P

Tillämpligt på fordon

| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.2.3:
  Minsta axelavstånd mellan första och sista axeln ≥ 4,5 m (L-b1-b2 i fig. 1, punkt 3.1.2.3) |
| --- | --- |

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.2.3:

Minsta axelavstånd mellan första och sista axeln ≥ 4,5 m (L-b1-b2 i fig. 1, punkt 3.1.2.3)

P

Tillämpligt på fordon

| 4.2.11 | Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering
  Index 77, punkt 3.2.2.5: | Frekvensområde: 0,0–2,0 Hz |
| --- | --- | --- |

4.2.11

Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering

Index 77, punkt 3.2.2.5:

Frekvensområde: 0,0–2,0 Hz

| | Störströmgräns [rms-värde]: 25,0 A Utvärderingsmetod: lågpassfilter |
| --- | --- |

Störströmgräns [rms-värde]: 25,0 A Utvärderingsmetod: lågpassfilter

Utvärderingsparametrar: (nedsampling till 1 kHz, följt av) 2,0 Hz fjärde ordningens Butterworth-lågpassfilter, följt av en ideal likriktare för att ge det absoluta värdet

Den högsta störströmmen för ett järnvägsfordon får inte överstiga 25,0 A i frekvensområdet 0,0–2,0 Hz. Startströmmen får överstiga 45,0 A under mindre än 1,5 sekunder och 25 A under mindre än 2,5 sekunder

P

Tillämpligt på infrastruktur

Tillämpligt på fordon

7.7.2.7   Luxemburg

| Specialfall | Kategori | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.4.1:






  1. | Utmatningen av sand från de sandningsenheter som är monterade på fordonet ska inte överskrida 0,3 l per minut och räl |

Specialfall

Kategori

Anmärkningar

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.4.1:

1.

Utmatningen av sand från de sandningsenheter som är monterade på fordonet ska inte överskrida 0,3 l per minut och räl

| 2. | Sandning är förbjuden på de stationer som identifieras i RINF |
| --- | --- |

2.

Sandning är förbjuden på de stationer som identifieras i RINF

| 3. | Sandning är förbjuden i områden med växlar |
| --- | --- |

3.

Sandning är förbjuden i områden med växlar

| 4. | För nödbromsning gäller inga begränsningar |
| --- | --- |

4.

För nödbromsning gäller inga begränsningar

T

| 4.2.11 | Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering
  Index 77, punkt 3.2.2.3:
  Mätning och utvärdering av rullande materiel med enskilda spårledningar ska utföras i enlighet med dokumentet GI.II.STC-VF (parametrarna A1, A4, V2 och D1) |
| --- | --- |

4.2.11

Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering

Index 77, punkt 3.2.2.3:

Mätning och utvärdering av rullande materiel med enskilda spårledningar ska utföras i enlighet med dokumentet GI.II.STC-VF (parametrarna A1, A4, V2 och D1)

T

Tillämpligt på fordon

Detta specialfall behövs så länge som spårledningar (med driftsfrekvens 83,3 Hz) används

Dokument GI.II.STC.VF finns tillgängligt på webbplatsen för NSA LU (48)

| 4.2.11 | Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering
  Index 77, punkt 3.2.2.3:
  Mätning och utvärdering av rullande materiel med enskilda spårledningar ska utföras i enlighet med dokumentet GI.II.STC-VF (parametrarna A5, V2 och D2) |
| --- | --- |

4.2.11

Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering

Index 77, punkt 3.2.2.3:

Mätning och utvärdering av rullande materiel med enskilda spårledningar ska utföras i enlighet med dokumentet GI.II.STC-VF (parametrarna A5, V2 och D2)

T

Tillämpligt på fordon

Detta specialfall behövs så länge som spårledningar (med driftsfrekvens 125 Hz) används

Dokument GI.II.STC.VF finns tillgängligt på webbplatsen för NSA LU

7.7.2.8   Tyskland

| Specialfall | Kategori | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.7.1:
  Minsta axellast hos fordon som ska framföras på specifika linjer som anges i infrastrukturregistret är 5 ton. Detta specialfall är endast tillämpligt på fordon
  Det ändrar inte de tekniska kraven avseende system för tågdetektering som specificeras i index 77 och bestämmelserna i punkt 7.2.8 om deras införande |

Specialfall

Kategori

Anmärkningar

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.7.1:

Minsta axellast hos fordon som ska framföras på specifika linjer som anges i infrastrukturregistret är 5 ton. Detta specialfall är endast tillämpligt på fordon

Det ändrar inte de tekniska kraven avseende system för tågdetektering som specificeras i index 77 och bestämmelserna i punkt 7.2.8 om deras införande

T

Tillämpligt på fordon

Detta specialfall behövs så länge som spårledningar av typen WSSB används

| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.2.2:
  För hastigheter upp till 140 km/tim, är avståndet ai (figur 1) mellan två på varandra följande axlar (avseende de första 5 axlarna i sammansättningen eller hela axeluppsättningen om det totala antalet axlar är färre än 5) inte i något fall mindre än 1 000  mm
  Det ändrar inte de tekniska kraven avseende system för tågdetektering som specificeras i index 77 och bestämmelserna i punkt 7.2.8 om deras införande |
| --- | --- |

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.2.2:

För hastigheter upp till 140 km/tim, är avståndet ai (figur 1) mellan två på varandra följande axlar (avseende de första 5 axlarna i sammansättningen eller hela axeluppsättningen om det totala antalet axlar är färre än 5) inte i något fall mindre än 1 000  mm

Det ändrar inte de tekniska kraven avseende system för tågdetektering som specificeras i index 77 och bestämmelserna i punkt 7.2.8 om deras införande

T

Tillämpligt på fordon

Detta specialfall behövs så länge som plankorsningsskydd av typen EBUET 80 används

| 4.2.11 | Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering
  Index 77, punkt 3.2.2.5: | Frekvensområde: 93–110 Hz |
| --- | --- | --- |

4.2.11

Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering

Index 77, punkt 3.2.2.5:

Frekvensområde: 93–110 Hz

Störströmgräns [rms-värde]:

| | 2,8 A (för påverkande enhet) |
| --- | --- |

2,8 A (för påverkande enhet)

| | 2 A (för ett dragfordon) |
| --- | --- |

2 A (för ett dragfordon)

Utvärderingsmetod: bandpassfilter

Utvärderingsparametrar:

| — | Bandpassfiltrets egenskaper:






  — | Centerfrekvenser: 95, 96, 98, 100, 102, 104, 106 och 108 Hz |
| --- | --- | --- |

—

Bandpassfiltrets egenskaper:

—

Centerfrekvenser: 95, 96, 98, 100, 102, 104, 106 och 108 Hz

| — | 3 dB-bandbredd: 4 Hz |
| --- | --- |

—

3 dB-bandbredd: 4 Hz

| — | Butterworth, sjätte ordningens |
| --- | --- |

—

Butterworth, sjätte ordningens

| — | Beräkning av rms-värde:






  — | Integreringstid: 0,5 sek |
| --- | --- | --- |

—

Beräkning av rms-värde:

—

Integreringstid: 0,5 sek

| — | Tidsöverlappning: 50 % |
| --- | --- |

—

Tidsöverlappning: 50 %

T

Tillämpligt på infrastruktur

Tillämpligt på fordon

Detta specialfall behövs eftersom dessa spårledningar kan komma att ändras genom byte av centerfrekvens från 100 Hz till 106,7 Hz. Detta skulle innebära att en fordonsrelaterad nationell teknisk regel som kräver ett övervakningssystem för 100 Hz blir obsolet

7.7.2.9   Italien

| Specialfall | Kategori | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.4.1
  Utöver TSD-kraven ska dessutom följande kriterier beaktas:
  Den tillåtna maximala mängden sand per sandningsenhet inom 30 s:






  1. | För hastighet v ≤ 140 km/h: 400 g + 100 g |

Specialfall

Kategori

Anmärkningar

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.4.1

Utöver TSD-kraven ska dessutom följande kriterier beaktas:

Den tillåtna maximala mängden sand per sandningsenhet inom 30 s:

1.

För hastighet v ≤ 140 km/h: 400 g + 100 g

| 2. | För hastighet v > 140 km/h: 650 g + 150 g |
| --- | --- |

2.

För hastighet v > 140 km/h: 650 g + 150 g

T

De nationella värdena för utmatning av sand kommer att förbli giltiga tills harmoniserade provningsspecifikationer (som för närvarande saknas) finns tillgängliga för att visa att olika sätt att mata ut sand är säkerhetsmässigt godtagbara för de tågdetekteringssystem som används i Italien

| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.4.2
  Utöver TSD-kraven ska dessutom följande kriterier beaktas: |
| --- | --- |

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.4.2

Utöver TSD-kraven ska dessutom följande kriterier beaktas:

Kornstorlek

≥ 85 % av sandblandningens korn ska ha en diameter mellan 0,1 mm och 0,6 mm

och mer precist gäller följande:

| | 0,07–0,1 mm: ≤ 3 % av sandblandningen |
| --- | --- |

0,07–0,1 mm: ≤ 3 % av sandblandningen

| | 0,1–0,15 mm: ≤ 5 % av sandblandningen |
| --- | --- |

0,1–0,15 mm: ≤ 5 % av sandblandningen

| | 0,15–0,2 mm: ≤ 25 % av sandblandningen |
| --- | --- |

0,15–0,2 mm: ≤ 25 % av sandblandningen

| | 0,2–0,3 mm: upp till 100 % av sandblandningen |
| --- | --- |

0,2–0,3 mm: upp till 100 % av sandblandningen

| | 0,3–0,4 mm: upp till 100 % av sandblandningen |
| --- | --- |

0,3–0,4 mm: upp till 100 % av sandblandningen

| | 0,4–0,6 mm: ≤ 65 % av sandblandningen |
| --- | --- |

0,4–0,6 mm: ≤ 65 % av sandblandningen

| | 0,6–1,5 mm: ≤ 4 % av sandblandningen |
| --- | --- |

0,6–1,5 mm: ≤ 4 % av sandblandningen

| | Sammansättning |
| --- | --- |

Sammansättning

| | Kiselsand: |
| --- | --- |

Kiselsand:

| | andel lera i blandningen: ≤ 2 % |
| --- | --- |

andel lera i blandningen: ≤ 2 %

| | fuktighetsgrad i blandningen: ≤ 0.5 % |
| --- | --- |

fuktighetsgrad i blandningen: ≤ 0.5 %

T

De nationella värdena för sandblandningen kommer att förbli giltiga tills harmoniserade provningsspecifikationer (som för närvarande saknas) finns tillgängliga för att visa att olika slag av sandblandning är säkerhetsmässigt godtagbara för de tågdetekteringssystem som används i Italien

| 4.2.11 | Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering
  Index 77, punkterna 3.2.2.4 och 3.2.2.6: | Frekvensområde: 82–86 Hz |
| --- | --- | --- |

4.2.11

Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering

Index 77, punkterna 3.2.2.4 och 3.2.2.6:

Frekvensområde: 82–86 Hz

| | Störströmgräns [rms-värde]: 1 125  mA (per påverkande enhet) |
| --- | --- |

Störströmgräns [rms-värde]: 1 125  mA (per påverkande enhet)

| | Utvärderingsmetod: snabb Fouriertransform |
| --- | --- |

Utvärderingsmetod: snabb Fouriertransform

| | Utvärderingsparametrar: tidsfönster 1 s, Hannfönster, 50 % överlappning, medelvärde för sex på varandra följande fönster |
| --- | --- |

Utvärderingsparametrar: tidsfönster 1 s, Hannfönster, 50 % överlappning, medelvärde för sex på varandra följande fönster

T2

Tillämpligt på infrastruktur

Tillämpligt på fordon

| 4.2.2 | Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS |
| --- | --- |

4.2.2

Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS

| 4.2.3 | Funktionalitet hos markbaserad ETCS
  En markbaserad ETCS-tillämpning på nivå 1 med radioburen hastighetshöjning kräver att fordonssidan är utrustad med motsvarande dataöverföring via radioburen hastighetshöjning om frisläppningshastigheten är satt till noll av säkerhetsskäl |
| --- | --- |

4.2.3

Funktionalitet hos markbaserad ETCS

En markbaserad ETCS-tillämpning på nivå 1 med radioburen hastighetshöjning kräver att fordonssidan är utrustad med motsvarande dataöverföring via radioburen hastighetshöjning om frisläppningshastigheten är satt till noll av säkerhetsskäl

P

Detta är tillämpligt på de projekt som anmälts till Europeiska kommissionen senast den 30 juni 2020

7.7.2.10   Tjeckien

| Specialfall | Kategori | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| 4.2.11 | Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering
  Index 77, punkterna 3.2.2.4 och 3.2.2.6: | Frekvensområde: 70,5–79,5 Hz |

Specialfall

Kategori

Anmärkningar

4.2.11

Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering

Index 77, punkterna 3.2.2.4 och 3.2.2.6:

Frekvensområde: 70,5–79,5 Hz

| | Störströmgräns [rms-värde]: 1 A |
| --- | --- |

Störströmgräns [rms-värde]: 1 A

| | Utvärderingsmetod: bandpassfilter |
| --- | --- |

Utvärderingsmetod: bandpassfilter

| | Utvärderingsparametrar:






  — | Bandpassfiltrets egenskaper:






  — | Centerfrekvenser: 73, 75, 77 Hz (kontinuerligt band) |
| --- | --- | --- | --- |

Utvärderingsparametrar:

—

Bandpassfiltrets egenskaper:

—

Centerfrekvenser: 73, 75, 77 Hz (kontinuerligt band)

| — | 3 dB-bandbredd: 5 Hz |
| --- | --- |

—

3 dB-bandbredd: 5 Hz

| — | Butterworth, ordning 2*4 |
| --- | --- |

—

Butterworth, ordning 2*4

| — | Beräkning av rms-värde:






  — | Integreringstid: 0,5 sek |
| --- | --- | --- |

—

Beräkning av rms-värde:

—

Integreringstid: 0,5 sek

| — | Tidsöverlappning: min. 75 % |
| --- | --- |

—

Tidsöverlappning: min. 75 %

| | Frekvensområde: 271,5–278,5 Hz |
| --- | --- |

Frekvensområde: 271,5–278,5 Hz

| | Störströmgräns [rms-värde]: 0,5 A |
| --- | --- |

Störströmgräns [rms-värde]: 0,5 A

| | Utvärderingsmetod: bandpassfilter |
| --- | --- |

Utvärderingsmetod: bandpassfilter

| | Utvärderingsparametrar:






  — | Bandpassfiltrets egenskaper:






  — | Centerfrekvenser: 274, 276 Hz (kontinuerligt band) |
| --- | --- | --- | --- |

Utvärderingsparametrar:

—

Bandpassfiltrets egenskaper:

—

Centerfrekvenser: 274, 276 Hz (kontinuerligt band)

| — | 3 dB-bandbredd: 5 Hz |
| --- | --- |

—

3 dB-bandbredd: 5 Hz

| — | Butterworth, ordning 2*4 |
| --- | --- |

—

Butterworth, ordning 2*4

| — | Beräkning av rms-värde:






  — | Integreringstid: 0,5 sek |
| --- | --- | --- |

—

Beräkning av rms-värde:

—

Integreringstid: 0,5 sek

| — | Tidsöverlappning: min. 75 % |
| --- | --- |

—

Tidsöverlappning: min. 75 %

T

Tillämpligt på infrastruktur

Tillämpligt på fordon

Detta specialfall behövs så länge som spårledningar av typen EFCP används

7.7.2.11   Nederländerna

| Specialfall | Kategori | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| 4.2.11 | Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering
  Index 77, punkt 3.2.2.6: | Frekvensområde: 65–85 Hz |

Specialfall

Kategori

Anmärkningar

4.2.11

Elektromagnetisk kompatibilitet mellan rullande materiel och markbaserad utrustning för trafikstyrning och signalering

Index 77, punkt 3.2.2.6:

Frekvensområde: 65–85 Hz

| | (ATBEG-gräns) |
| --- | --- |

(ATBEG-gräns)

| | Störströmgräns [rms-värde]: 0,5 A |
| --- | --- |

Störströmgräns [rms-värde]: 0,5 A

| | Utvärderingsmetod: bandpassfilter |
| --- | --- |

Utvärderingsmetod: bandpassfilter

| | Utvärderingsparametrar:






  — | Bandpassfiltrets egenskaper






  — | Centerfrekvens: 75 Hz |
| --- | --- | --- | --- |

Utvärderingsparametrar:

—

Bandpassfiltrets egenskaper

—

Centerfrekvens: 75 Hz

| — | 3 dB-bandbredd: 20 Hz |
| --- | --- |

—

3 dB-bandbredd: 20 Hz

| — | 20 dB-bandbredd: 40 Hz |
| --- | --- |

—

20 dB-bandbredd: 40 Hz

| — | Beräkning av rms-värde






  — | Integreringstid: 5 sek |
| --- | --- | --- |

—

Beräkning av rms-värde

—

Integreringstid: 5 sek

| — | Tidsöverlappning: 80 % |
| --- | --- |

—

Tidsöverlappning: 80 %

Man kan bortse från en transient som är kortare än 1 s och endast överskrider ATBEG-gränsen men inte GRS-gränsen

Frekvensområde: 65–85 Hz

(GRS TC-gräns)

Störströmgräns [rms-värde]: 1,7 A

Utvärderingsmetod: bandpassfilter

Utvärderingsparametrar:

| — | Bandpassfiltrets egenskaper






  — | Centerfrekvens: 75 Hz |
| --- | --- | --- |

—

Bandpassfiltrets egenskaper

—

Centerfrekvens: 75 Hz

| — | 3 dB-bandbredd: 20 Hz |
| --- | --- |

—

3 dB-bandbredd: 20 Hz

| — | 20 dB-bandbredd: 40 Hz |
| --- | --- |

—

20 dB-bandbredd: 40 Hz

| — | Beräkning av rms-värde






  — | Integreringstid: 1,8 sek |
| --- | --- | --- |

—

Beräkning av rms-värde

—

Integreringstid: 1,8 sek

| — | Tidsöverlappning: 80 % |
| --- | --- |

—

Tidsöverlappning: 80 %

P

Tillämpligt på infrastruktur

Tillämpligt på fordon

Detta specialfall behövs inom ramen för klass B-systemet ATBEG

En tillåten alternativ metod som leder till presumtion om överensstämmelse är att visa överensstämmelse med de nationella regler om returström för järnväg som anmälts för detta ändamål

7.7.2.12   Irland

| Specialfall | Kategori | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.4:
  Sandning får inte ske vid tågets främsta axel |

Specialfall

Kategori

Anmärkningar

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.4:

Sandning får inte ske vid tågets främsta axel

T

Detta specialfall är kopplat till IE-systemet av klass B och vissa tågdetekteringssystem som kräver att den första axeln på ett tåg har god elektrisk kontakt med spåret

| 4.2.13.1 | GSM-R DMI (förarpanel)
  Index 32 och 33:
  Användargränssnitt för GSM-R (inklusive tangentbord och bildskärmsfunktioner) samt alla andra GSM-R-funktioner ska underlätta användningen av alfanumeriska tågnummer enligt definitionen i den nationella regel som anmälts för detta ändamål |
| --- | --- |

4.2.13.1

GSM-R DMI (förarpanel)

Index 32 och 33:

Användargränssnitt för GSM-R (inklusive tangentbord och bildskärmsfunktioner) samt alla andra GSM-R-funktioner ska underlätta användningen av alfanumeriska tågnummer enligt definitionen i den nationella regel som anmälts för detta ändamål

T

Detta förstärker, men ersätter inte övriga TSD-krav för hantering av tågnummer, så att all ny utrustning också ska förbli fullt kompatibel med kraven på driftskompatibilitet

En övergång till rent numeriska tågnummer kommer därför att bli möjlig och planeras så snart alla tågstyrningssystem i Irland är utrustade för rent numeriska tågnummer

| 4.2.12 | ETCS DMI (förarpanel)
  Index 6:
  Förarpanelen för ETCS ska vara konfigurerbar så att den kan visa hastigheten i mph utöver standardvisningen i km/h. Konfigurationsalternativen ska vara följande:






  — | Visa hastighetsskalan i både km/h och mph, så som exempelvis i konfigurationen för 180 km/h nedan: |
| --- | --- | --- |

4.2.12

ETCS DMI (förarpanel)

Index 6:

Förarpanelen för ETCS ska vara konfigurerbar så att den kan visa hastigheten i mph utöver standardvisningen i km/h. Konfigurationsalternativen ska vara följande:

—

Visa hastighetsskalan i både km/h och mph, så som exempelvis i konfigurationen för 180 km/h nedan:

Image 122

| — | Visa hastigheten endast i km/h |
| --- | --- |

—

Visa hastigheten endast i km/h

T

Detta förstärker, men ersätter inte övriga TSD-krav för hantering av förarpanelen, så att all ny utrustning också ska förbli fullt kompatibel med kraven på driftskompatibilitet

En övergång till en renodlad hastighetsskala i km/h ska därför bli möjlig och planeras så snart som det irländska järnvägsnätet är fullt utrustat med ETCS, eller så snart alla tavlor med hastighetsnedsättning utmed banan kan ändras till km/h (dvs. när alla befintliga tåg har en hastighetsmätare för km/h)

7.7.2.13   Bulgarien

| Specialfall | Kategori | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem
  Index 77, punkt 3.1.2.5:
  Avståndet bx (figur 1) får inte vara större än 3 000  mm |

Specialfall

Kategori

Anmärkningar

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.2.5:

Avståndet bx (figur 1) får inte vara större än 3 000  mm

T

Tillämpligt på fordon

7.7.2.14   Österrike

| Specialfall | Kategori | Anmärkningar |
| --- | --- | --- |
| 4.2.2 | Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS |

Specialfall

Kategori

Anmärkningar

4.2.2

Funktionalitet hos fordonsbaserad ETCS

| 4.2.3 | Funktionalitet hos markbaserad ETCS
  En markbaserad ETCS-tillämpning på nivå 1 med radioburen hastighetshöjning kräver att fordonssidan är utrustad med motsvarande dataöverföring via euroslinga med radioburen hastighetshöjning om frisläppningshastigheten är satt till noll av säkerhetsskäl |
| --- | --- |

4.2.3

Funktionalitet hos markbaserad ETCS

En markbaserad ETCS-tillämpning på nivå 1 med radioburen hastighetshöjning kräver att fordonssidan är utrustad med motsvarande dataöverföring via euroslinga med radioburen hastighetshöjning om frisläppningshastigheten är satt till noll av säkerhetsskäl

T

Detta är tillämpligt på de projekt som anmälts till Europeiska kommissionen senast den 30 juni 2020

| 4.2.10 | Markbaserade tågdetekteringssystem | Index 77, punkt 3.1.7.1: |
| --- | --- | --- |

4.2.10

Markbaserade tågdetekteringssystem

Index 77, punkt 3.1.7.1:

Den minsta tillåtna axellasten för obegränsad användning på järnvägsnätet är 2,0 ton för godsvagnar med lågt golv

Detta specialfall gäller endast godsvagnar med lågt golv. Det ändrar inte de tekniska kraven avseende tågdetekteringssystem som specificeras i index 77 och bestämmelserna i punkt 7.2.8 om deras införande

T2

Tillämpligt på godsvagnar med lågt golv

Tillägg A (49)

Hänvisningar

För varje hänvisning som görs i de grundläggande parametrarna (punkt 4 i denna TSD) anger följande tabell motsvarande obligatoriska specifikationer via indexet i tabell A 2.

Tabell A 1

Hänvisningar mellan grundläggande parametrar och obligatoriska specifikationer

| Hänvisning i kapitel 4 | Indexnummer (se tabell A 2) |
| --- | --- |
| 4.1 | |
| 4.1 a | Avsiktligt raderad |
| 4.1 b | Avsiktligt raderad |
| 4.1 c | 3, 102 |
| 4.2.1 | |
| 4.2.1 a | 27 |
| 4.2.2 | |
| 4.2.2 a | 14 |
| 4.2.2 b | 4, 13, 60, 104 |
| 4.2.2 c | 31, 37 b, 37 c, 37 d |
| 4.2.2 d | 20 |
| 4.2.2 e | 6 |
| 4.2.2 f | 7, 81, 82 |
| 4.2.2 g | Avsiktligt raderad |
| 4.2.2 h | 87 |
| 4.2.3 | |
| 4.2.3 a | 14 |
| 4.2.3 b | 4, 13, 60 |
| 4.2.4 | |
| 4.2.4 a | 64, 65 |
| 4.2.4 b | 66 |
| 4.2.4 c | 67 |
| 4.2.4 d | 68 |
| 4.2.4 e | 73, 74 |
| 4.2.4 f | 32, 33 |
| 4.2.4 g | 48 |
| 4.2.4 h | 69, 70 |
| 4.2.4 i | Avsiktligt raderad |
| 4.2.4 j | 71, 72 |
| 4.2.4 k | 75, 76 |
| 4.2.4 l | 93, 94, 95, 99 |
| 4.2.4 m | 93, 94, 95 |
| 4.2.4 n | 96 |
| 4.2.4 o | 97 |
| 4.2.5 | |
| 4.2.5 a | 64, 65 |
| 4.2.5 b | 10 a, 10b, 10d, 34, 39, 40 |
| 4.2.5 c | 19, 20 |
| 4.2.5 d | 9, 43 |
| 4.2.5 e | 16, 50 |
| 4.2.5 f | 93, 94, 95 |
| 4.2.5 g | Avsiktligt raderad |
| 4.2.5 h | 86, 10 a, 10d, 33, 34 |
| 4.2.5 i | 86, 10 a, 10c, 10d, 92, 94, 95 |
| 4.2.5 j | 10 a, 10b, 10c, 10d, 39, 40, 92, 94, 95 |
| 4.2.6 | |
| 4.2.6 a | 8, 25, 26, 36 c, 49, 52 |
| 4.2.6 b | 29, 45 |
| 4.2.6 c | 46 |
| 4.2.6 d | 10 a,10b, 10d, 34 |
| 4.2.6 e | 10 a, 20 |
| 4.2.6 f | Avsiktligt raderad |
| 4.2.6 g | 92, 10 a, 10b, 10c, 10d |
| 4.2.6 h | 87, 89 |
| 4.2.6 i | 90 |
| 4.2.6 j | 10 a, 10d, 34 |
| 4.2.6 k | 92, 10 a, 10c, 10d |
| 4.2.6 l | 92, 93, 99, 94, 95 |
| 4.2.7 | |
| 4.2.7 a | 12 |
| 4.2.7 b | 63 |
| 4.2.7 c | 34, 10 a, 10b, 10d |
| 4.2.7 d | 9 |
| 4.2.7 e | 16 |
| 4.2.7 f | 92, 10 a, 10b, 10c, 10d |
| 4.2.7 g | 34, 10 a, 10d |
| 4.2.7 h | 92, 10 a, 10c, 10d |
| 4.2.8 | |
| 4.2.8 a | 10d, 11, 79, 83 |
| 4.2.9 | |
| 4.2.9 a | 23 |
| 4.2.10 | |
| 4.2.10 a | 77 (punkt 3.1) |
| 4.2.11 | |
| 4.2.11 a | 77 (punkt 3.2) |
| 4.2.12 | |
| 4.2.12 a | 6 |
| 4.2.13 | |
| 4.2.13 a | 32, 33 |
| 4.2.13 b | 93, 94 |
| 4.2.14 | |
| 4.2.14 a | 5 |
| 4.2.15 | |
| 4.2.15 a | 38 |
| 4.2.15 b | 101 |
| 4.2.17 | |
| 4.2.17 a | 103 |
| 4.2.18 | |
| 4.2.18 a | 84, 85 |
| 4.2.18 b | 98 |
| 4.2.18 c | 88 |
| 4.2.18 d | 87 |
| 4.2.19 | |
| 4.2.19 a | 84, 85 |
| 4.2.19 b | 98 |

Hänvisning i kapitel 4

Indexnummer (se tabell A 2)

4.1

4.1 a

Avsiktligt raderad

4.1 b

Avsiktligt raderad

4.1 c

3, 102

4.2.1

4.2.1 a

27

4.2.2

4.2.2 a

14

4.2.2 b

4, 13, 60, 104

4.2.2 c

31, 37 b, 37 c, 37 d

4.2.2 d

20

4.2.2 e

6

4.2.2 f

7, 81, 82

4.2.2 g

Avsiktligt raderad

4.2.2 h

87

4.2.3

4.2.3 a

14

4.2.3 b

4, 13, 60

4.2.4

4.2.4 a

64, 65

4.2.4 b

66

4.2.4 c

67

4.2.4 d

68

4.2.4 e

73, 74

4.2.4 f

32, 33

4.2.4 g

48

4.2.4 h

69, 70

4.2.4 i

Avsiktligt raderad

4.2.4 j

71, 72

4.2.4 k

75, 76

4.2.4 l

93, 94, 95, 99

4.2.4 m

93, 94, 95

4.2.4 n

96

4.2.4 o

97

4.2.5

4.2.5 a

64, 65

4.2.5 b

10 a, 10b, 10d, 34, 39, 40

4.2.5 c

19, 20

4.2.5 d

9, 43

4.2.5 e

16, 50

4.2.5 f

93, 94, 95

4.2.5 g

Avsiktligt raderad

4.2.5 h

86, 10 a, 10d, 33, 34

4.2.5 i

86, 10 a, 10c, 10d, 92, 94, 95

4.2.5 j

10 a, 10b, 10c, 10d, 39, 40, 92, 94, 95

4.2.6

4.2.6 a

8, 25, 26, 36 c, 49, 52

4.2.6 b

29, 45

4.2.6 c

46

4.2.6 d

10 a,10b, 10d, 34

4.2.6 e

10 a, 20

4.2.6 f

Avsiktligt raderad

4.2.6 g

92, 10 a, 10b, 10c, 10d

4.2.6 h

87, 89

4.2.6 i

90

4.2.6 j

10 a, 10d, 34

4.2.6 k

92, 10 a, 10c, 10d

4.2.6 l

92, 93, 99, 94, 95

4.2.7

4.2.7 a

12

4.2.7 b

63

4.2.7 c

34, 10 a, 10b, 10d

4.2.7 d

9

4.2.7 e

16

4.2.7 f

92, 10 a, 10b, 10c, 10d

4.2.7 g

34, 10 a, 10d

4.2.7 h

92, 10 a, 10c, 10d

4.2.8

4.2.8 a

10d, 11, 79, 83

4.2.9

4.2.9 a

23

4.2.10

4.2.10 a

77 (punkt 3.1)

4.2.11

4.2.11 a

77 (punkt 3.2)

4.2.12

4.2.12 a

6

4.2.13

4.2.13 a

32, 33

4.2.13 b

93, 94

4.2.14

4.2.14 a

5

4.2.15

4.2.15 a

38

4.2.15 b

101

4.2.17

4.2.17 a

103

4.2.18

4.2.18 a

84, 85

4.2.18 b

98

4.2.18 c

88

4.2.18 d

87

4.2.19

4.2.19 a

84, 85

4.2.19 b

98

Specifikationer

När ett dokument som förtecknas i tabell A 2 innehåller en specifik punkt i ett annat dokument, genom att återge eller hänvisa till den, ska den punkten, och endast den, anses utgöra en del av de dokument som förtecknas i tabell A 2.

När ett dokument som förtecknas i tabell A 2 i denna TSD innehåller en ”obligatorisk” eller ”normativ” hänvisning till ett dokument som inte förtecknas i tabell A 2 ska det dokument som det hänvisas till alltid ses som ett godtagbart sätt att uppfylla kraven i fråga om grundparametrar (vilket kan användas för certifiering av driftskompatibilitetskomponenter och delsystem, utan att det krävs några framtida revideringar av TSD:n) och inte som en obligatorisk specifikation.

| Anm.: | Specifikationer som är markerade med ”Reserverad” i tabell A 2 tas också upp som öppna punkter i tillägg F om det krävs anmälan av nationella regler för att stänga de berörda öppna punkterna. Reserverade dokument som inte anges i förteckningen som öppna punkter är avsedda som förbättringar av systemet. |
| --- | --- |

Anm.:

Tabell A 2

Förteckning över obligatoriska specifikationer

| Index nr | ETCS Baseline 4 Release 1; RMR: GSM-R Baseline 1 Maintenance Release 1 + FRMCS Baseline 0; ATO Baseline 1 Release 1 |
| --- | --- |
| Referens | Namn på specifikation | Version | Anm. |
| 1 | Avsiktligt raderad | | | |
| 2 | Avsiktligt raderad | | | |
| 3 | SUBSET-023 | Glossary of Terms and Abbreviations | 4.0.0 | |
| 4 | SUBSET-026 | System Requirements Specification | 4.0.0 | |
| 5 | SUBSET-027 | FIS Juridical Recording | 4.0.0 | |
| 6 | ERA_ERTMS_015560 | ETCS Driver Machine interface | 4.0.0 | |
| 7 | SUBSET-034 | Train Interface FIS | 4.0.0 | |
| 8 | SUBSET-035 | Specific Transmission Module FFFIS | 4.0.0 | |
| 9 | SUBSET-036 | FFFIS for Eurobalise | 4.0.0 | |
| 10 a | SUBSET-037-1 | EuroRadio FIS GSM-R – Part 1
  [Communication layer and coordination function] | 4.0.0 | |
| 10b | SUBSET-037-2 | EuroRadio FIS – Part 2
  [Safety layer] | 4.0.0 | |
| 10c | SUBSET-037-3 | EuroRadio FIS – Part 3
  [FRMCS interface] | 4.0.0 | |
| 10d | SUBSET-146 | ERTMS End-to-End Security | 4.0.0 | |
| 11 | SUBSET-038 | Offline key management FIS | 4.0.0 | |
| 12 | SUBSET-039 | FIS for the RBC/RBC handover | 4.0.0 | |
| 13 | SUBSET-040 | Dimensioning and Engineering rules | 4.0.0 | |
| 14 | SUBSET-041 | Performance Requirements for Interoperability | 4.0.0 | |
| 15 | Avsiktligt raderad | | | |
| 16 | SUBSET-044 | FFFIS for Euroloop | 2.4.0 | |
| 17 | Avsiktligt raderad | | | |
| 18 | Avsiktligt raderad | | | |
| 19 | SUBSET-047 | Trackside-Trainborne FIS for Radio infill | 4.0.0 | |
| 20 | SUBSET-048 | Trainborne FFFIS for Radio infill | 3.0.0 | |
| 21 | Avsiktligt raderad | | | |
| 22 | Avsiktligt raderad | | | |
| 23 | SUBSET-054 | Responsibilities and rules for the assignment of values to ETCS variables | 4.0.0 | |
| 24 | Avsiktligt raderad | | | |
| 25 | SUBSET-056 | STM FFFIS Safe time layer | 3.0.0 | |
| 26 | SUBSET-057 | STM FFFIS Safe link layer | 3.1.0 | |
| 27 | SUBSET-091 | Safety Requirements for the Technical Interoperability of ETCS | 4.0.0 | |
| 28 | Avsiktligt raderad | | | |
| 29 | SUBSET-102 | Test specification for interface ‘K’ | 2.0.0 | |
| 30 | Avsiktligt raderad | | | |
| 31 | SUBSET-094 | Functional requirements for an on-board reference test facility | 3.1.0 | |
| 32 | EIRENE FRS | GSM-R Functional requirements specification | 8.1.0 | Anm. 7 |
| 33 | EIRENE SRS | GSM-R System requirements specification | 16.1.0 | Anm. 7 |
| 34 | A11T6001 | (MORANE) Radio Transmission FFFIS for EuroRadio | 14.0.0 | |
| 35 | Avsiktligt raderad | | | |
| 36 a | Avsiktligt raderad | | | |
| 36 b | Avsiktligt raderad | | | |
| 36 c | SUBSET-074-2 | FFFIS STM Test cases document | 4.0.0 | |
| 37 a | Avsiktligt raderad | | | |
| 37 b | SUBSET-076-5-2 | Test cases related to features | 3.3.0 | |
| 37 c | SUBSET-076-6-3 | Test sequences | 3.2.0 | |
| 37 d | SUBSET-076-7 | Scope of the test specifications | 3.3.0 | |
| 37 e | Avsiktligt raderad | | | |
| 38 | EN 16494 | Railway applications. Requirements for ERTMS Trackside Boards | 2015 | |
| 39 | SUBSET-092-1 | ERTMS EuroRadio Conformance Requirements | 4.0.0 | |
| 40 | SUBSET-092-2 | ERTMS EuroRadio test cases safety layer | 4.0.0 | |
| 41 | Avsiktligt raderad | | | |
| 42 | Avsiktligt raderad | | | |
| 43 | SUBSET-085 | Test specification for Eurobalise FFFIS | 4.0.0 | |
| 44 | Avsiktligt raderad | | | |
| 45 | SUBSET-101 | Interface ’K’ Specification | 2.0.0 | |
| 46 | SUBSET-100 | Interface ’G’ Specification | 2.0.0 | |
| 47 | Avsiktligt raderad | | | |
| 48 | Reserverad | Test specification for mobile equipment GSM-R | | Anm. 3 |
| 49 | SUBSET-059 | Performance requirements for STM | 4.0.0 | |
| 50 | SUBSET-103 | Test specification for Euroloop | 1.1.0 | |
| 51 | Avsiktligt raderad | | | |
| 52 | SUBSET-058 | FFFIS STM Application layer | 4.0.0 | |
| 53 | Avsiktligt raderad | | | |
| 54 | Avsiktligt raderad | | | |
| 55 | Avsiktligt raderad | | | |
| 56 | Avsiktligt raderad | | | |
| 57 | Avsiktligt raderad | | | |
| 58 | Avsiktligt raderad | | | |
| 59 | Avsiktligt raderad | | | |
| 60 | SUBSET-104 | ETCS System Version Management | 4.0.0 | |
| 61 | Avsiktligt raderad | | | |
| 62 | Avsiktligt raderad | | | |
| 63 | SUBSET-098 | RBC-RBC Safe Communication Interface | 4.0.0 | |
| 64 | EN 301 515 | Global System for Mobile Communication (GSM); Requirements for GSM operation on railways | 3.0.0 | Anm. 1 |
| 65 | TS 102 281 | Detailed requirements for GSM operation on railways | 3.1.1 | Anm. 2 |
| 66 | TS 103 169 | ASCI Options for Interoperability | 1.1.1 | |
| 67 | (MORANE) P 38 T 9001 | FFFIS for GSM-R SIM Cards | 6.0.0 | Anm. 7 |
| 68 | Etsi TS 102 610 | Railway Telecommunication; GSM; Usage of the UUIE for GSM operation on railways | 1.3.0 | |
| 69 | (MORANE) F 10 T 6002 | FFFS for Confirmation of High Priority Calls | 5 | |
| 70 | (MORANE) F 12 T 6002 | FIS for Confirmation of High Priority Calls | 5 | |
| 71 | (MORANE) E 10 T 6001 | FFFS for Functional Addressing | 4.1 | |
| 72 | (MORANE) E 12 T 6001 | FIS for Functional Addressing | 5.1 | |
| 73 | (MORANE) F 10 T6001 | FFFS for Location Dependent Addressing | 4 | |
| 74 | (MORANE) F 12 T6001 | FIS for Location Dependent Addressing | 3 | |
| 75 | (MORANE) F 10 T 6003 | FFFS for Presentation of Functional Numbers to Called and Calling Parties | 4 | |
| 76 | (MORANE) F 12 T 6003 | FIS for Presentation of Functional Numbers to Called and Calling Parties | 4 | |
| 77 | ERA/ERTMS/033281 | Interfaces between CCS trackside and other subsystems | 5.0 | Anm. 6 |
| 78 | Avsiktligt raderad | | | Anm. 5 |
| 79 | SUBSET-114 | KMC-ETCS Entity Off-line KM FIS | 4.0.0 | |
| 80 | Avsiktligt raderad | | | Anm. 4 |
| 81 | SUBSET-119 | Train Interface FFFIS | 4.0.0 | |
| 82 | SUBSET-120 | Train Interface – Safety requirements | 4.0.0 | |
| 83 | SUBSET-137 | On-line Key Management FFFIS | 4.0.0 | |
| 84 | SUBSET-125 | ERTMS/ATO
  System Requirement Specification | 1.0.0 | |
| 85 | SUBSET-126 | ATO-OB/ATO-TS FFFIS Application Layer | 1.0.0 | |
| 86 | SUBSET-148 | ATO-OB/ATO-TS FFFIS Transport and Security Layers | 1.0.0 | |
| 87 | SUBSET-130 | ATO-OB/ETCS-OB FFFIS
  Application Layer | 1.0.0 | |
| 88 | SUBSET-139 | ATO OB/Rolling Stock FFFIS Application Layer | 1.0.0 | |
| 89 | SUBSET-143 | Interface Specification Communication Layers for On-board Communication | 1.0.0 | |
| 90 | SUBSET-147 | CCS Consist network communication Layers FFFIS | 1.0.0 | |
| 91 | Avsiktligt raderad | | | |
| 92 | FFFIS-7950 | FRMCS FFFIS | 1.0.0 | Anm. 8 |
| 93 | FU-7120 | FRMCS FRS | 1.0.0 | Anm. 9 |
| 94 | AT-7800 | FRMCS SRS | 1.0.0 | Anm. 9 |
| 95 | FIS-7970 | FRMCS FIS | 1.0.0 | Anm. 8 |
| 96 | Reserverad | [Platshållare för FFFIS for FRMCS profile] | | |
| 97 | Reserverad | [Platshållare för FRMCS Test specifications] | | |
| 98 | SUBSET-151 | ATO-OB/ATO-TS Test Specifications | Reserverad | |
| 99 | TOBA-7510 | On-board FRMCS TOBA FRS | 1.0.0 | Anm. 9 |
| 100 | Avsiktligt raderad | | | |
| 101 | 21E089 | Engineering rules for harmonised marker boards | 1- | |
| 102 | 13E154 | ERTMS/ATO Glossary | 2- | |
| 103 | TD/011REC1028 | ESC/RSC technical document | Version offentliggjord på ERA:s webbplats | |
| 104 | SUBSET-153 | Exceptions for on-board reduced envelopes of system versions | Reserverad | |
| Anm. 1: | Punkterna i de specifikationer som förtecknas i avsnitt 2.1 i EN 301 515, som det hänvisas till i index 32 och index 33 som ”MI”, är obligatoriska. |

Index nr

ETCS Baseline 4 Release 1; RMR: GSM-R Baseline 1 Maintenance Release 1 + FRMCS Baseline 0; ATO Baseline 1 Release 1

Referens

Namn på specifikation

Version

Anm.

1

Avsiktligt raderad

2

Avsiktligt raderad

3

SUBSET-023

Glossary of Terms and Abbreviations

4.0.0

4

SUBSET-026

System Requirements Specification

4.0.0

5

SUBSET-027

FIS Juridical Recording

4.0.0

6

ERA_ERTMS_015560

ETCS Driver Machine interface

4.0.0

7

SUBSET-034

Train Interface FIS

4.0.0

8

SUBSET-035

Specific Transmission Module FFFIS

4.0.0

9

SUBSET-036

FFFIS for Eurobalise

4.0.0

10 a

SUBSET-037-1

EuroRadio FIS GSM-R – Part 1

[Communication layer and coordination function]

4.0.0

10b

SUBSET-037-2

EuroRadio FIS – Part 2

[Safety layer]

4.0.0

10c

SUBSET-037-3

EuroRadio FIS – Part 3

[FRMCS interface]

4.0.0

10d

SUBSET-146

ERTMS End-to-End Security

4.0.0

11

SUBSET-038

Offline key management FIS

4.0.0

12

SUBSET-039

FIS for the RBC/RBC handover

4.0.0

13

SUBSET-040

Dimensioning and Engineering rules

4.0.0

14

SUBSET-041

Performance Requirements for Interoperability

4.0.0

15

Avsiktligt raderad

16

SUBSET-044

FFFIS for Euroloop

2.4.0

17

Avsiktligt raderad

18

Avsiktligt raderad

19

SUBSET-047

Trackside-Trainborne FIS for Radio infill

4.0.0

20

SUBSET-048

Trainborne FFFIS for Radio infill

3.0.0

21

Avsiktligt raderad

22

Avsiktligt raderad

23

SUBSET-054

Responsibilities and rules for the assignment of values to ETCS variables

4.0.0

24

Avsiktligt raderad

25

SUBSET-056

STM FFFIS Safe time layer

3.0.0

26

SUBSET-057

STM FFFIS Safe link layer

3.1.0

27

SUBSET-091

Safety Requirements for the Technical Interoperability of ETCS

4.0.0

28

Avsiktligt raderad

29

SUBSET-102

Test specification for interface ‘K’

2.0.0

30

Avsiktligt raderad

31

SUBSET-094

Functional requirements for an on-board reference test facility

3.1.0

32

EIRENE FRS

GSM-R Functional requirements specification

8.1.0

Anm. 7

33

EIRENE SRS

GSM-R System requirements specification

16.1.0

Anm. 7

34

A11T6001

(MORANE) Radio Transmission FFFIS for EuroRadio

14.0.0

35

Avsiktligt raderad

36 a

Avsiktligt raderad

36 b

Avsiktligt raderad

36 c

SUBSET-074-2

FFFIS STM Test cases document

4.0.0

37 a

Avsiktligt raderad

37 b

SUBSET-076-5-2

Test cases related to features

3.3.0

37 c

SUBSET-076-6-3

Test sequences

3.2.0

37 d

SUBSET-076-7

Scope of the test specifications

3.3.0

37 e

Avsiktligt raderad

38

EN 16494

Railway applications. Requirements for ERTMS Trackside Boards

2015

39

SUBSET-092-1

ERTMS EuroRadio Conformance Requirements

4.0.0

40

SUBSET-092-2

ERTMS EuroRadio test cases safety layer

4.0.0

41

Avsiktligt raderad

42

Avsiktligt raderad

43

SUBSET-085

Test specification for Eurobalise FFFIS

4.0.0

44

Avsiktligt raderad

45

SUBSET-101

Interface ’K’ Specification

2.0.0

46

SUBSET-100

Interface ’G’ Specification

2.0.0

47

Avsiktligt raderad

48

Reserverad

Test specification for mobile equipment GSM-R

Anm. 3

49

SUBSET-059

Performance requirements for STM

4.0.0

50

SUBSET-103

Test specification for Euroloop

1.1.0

51

Avsiktligt raderad

52

SUBSET-058

FFFIS STM Application layer

4.0.0

53

Avsiktligt raderad

54

Avsiktligt raderad

55

Avsiktligt raderad

56

Avsiktligt raderad

57

Avsiktligt raderad

58

Avsiktligt raderad

59

Avsiktligt raderad

60

SUBSET-104

ETCS System Version Management

4.0.0

61

Avsiktligt raderad

62

Avsiktligt raderad

63

SUBSET-098

RBC-RBC Safe Communication Interface

4.0.0

64

EN 301 515

Global System for Mobile Communication (GSM); Requirements for GSM operation on railways

3.0.0

Anm. 1

65

TS 102 281

Detailed requirements for GSM operation on railways

3.1.1

Anm. 2

66

TS 103 169

ASCI Options for Interoperability

1.1.1

67

(MORANE) P 38 T 9001

FFFIS for GSM-R SIM Cards

6.0.0

Anm. 7

68

Etsi TS 102 610

Railway Telecommunication; GSM; Usage of the UUIE for GSM operation on railways

1.3.0

69

(MORANE) F 10 T 6002

FFFS for Confirmation of High Priority Calls

5

70

(MORANE) F 12 T 6002

FIS for Confirmation of High Priority Calls

5

71

(MORANE) E 10 T 6001

FFFS for Functional Addressing

4.1

72

(MORANE) E 12 T 6001

FIS for Functional Addressing

5.1

73

(MORANE) F 10 T6001

FFFS for Location Dependent Addressing

4

74

(MORANE) F 12 T6001

FIS for Location Dependent Addressing

3

75

(MORANE) F 10 T 6003

FFFS for Presentation of Functional Numbers to Called and Calling Parties

4

76

(MORANE) F 12 T 6003

FIS for Presentation of Functional Numbers to Called and Calling Parties

4

77

ERA/ERTMS/033281

Interfaces between CCS trackside and other subsystems

5.0

Anm. 6

78

Avsiktligt raderad

Anm. 5

79

SUBSET-114

KMC-ETCS Entity Off-line KM FIS

4.0.0

80

Avsiktligt raderad

Anm. 4

81

SUBSET-119

Train Interface FFFIS

4.0.0

82

SUBSET-120

Train Interface – Safety requirements

4.0.0

83

SUBSET-137

On-line Key Management FFFIS

4.0.0

84

SUBSET-125

ERTMS/ATO

System Requirement Specification

1.0.0

85

SUBSET-126

ATO-OB/ATO-TS FFFIS Application Layer

1.0.0

86

SUBSET-148

ATO-OB/ATO-TS FFFIS Transport and Security Layers

1.0.0

87

SUBSET-130

ATO-OB/ETCS-OB FFFIS

Application Layer

1.0.0

88

SUBSET-139

ATO OB/Rolling Stock FFFIS Application Layer

1.0.0

89

SUBSET-143

Interface Specification Communication Layers for On-board Communication

1.0.0

90

SUBSET-147

CCS Consist network communication Layers FFFIS

1.0.0

91

Avsiktligt raderad

92

FFFIS-7950

FRMCS FFFIS

1.0.0

Anm. 8

93

FU-7120

FRMCS FRS

1.0.0

Anm. 9

94

AT-7800

FRMCS SRS

1.0.0

Anm. 9

95

FIS-7970

FRMCS FIS

1.0.0

Anm. 8

96

Reserverad

[Platshållare för FFFIS for FRMCS profile]

97

Reserverad

[Platshållare för FRMCS Test specifications]

98

SUBSET-151

ATO-OB/ATO-TS Test Specifications

Reserverad

99

TOBA-7510

On-board FRMCS TOBA FRS

1.0.0

Anm. 9

100

Avsiktligt raderad

101

21E089

Engineering rules for harmonised marker boards

1-

102

13E154

ERTMS/ATO Glossary

2-

103

TD/011REC1028

ESC/RSC technical document

Version offentliggjord på ERA:s webbplats

104

SUBSET-153

Exceptions for on-board reduced envelopes of system versions

Reserverad

Anm. 1:

Punkterna i de specifikationer som förtecknas i avsnitt 2.1 i EN 301 515, som det hänvisas till i index 32 och index 33 som ”MI”, är obligatoriska.

| Anm. 2: | De ändringsbegäranden (CR) som förtecknas i tabellerna 1 och 2 i TS 102 281, vilka påverkar punkter som det hänvisas till i index 32 och index 33 som ”MI”, är obligatoriska. |
| --- | --- |

Anm. 2:

De ändringsbegäranden (CR) som förtecknas i tabellerna 1 och 2 i TS 102 281, vilka påverkar punkter som det hänvisas till i index 32 och index 33 som ”MI”, är obligatoriska.

| Anm. 3: | Index 48 avser endast provfall för mobil GSM-R-utrustning. Den är för närvarande ”reserverad”. Om så beslutas vid en framtida revidering av TSD:n, kommer en förteckning över tillgängliga harmoniserade provfall för bedömningen av mobila utrustningar och nät, i enlighet med de faser som anges i punkt 6.1.2 i denna TSD, att införas i dessa tabeller. |
| --- | --- |

Anm. 3:

Index 48 avser endast provfall för mobil GSM-R-utrustning. Den är för närvarande ”reserverad”. Om så beslutas vid en framtida revidering av TSD:n, kommer en förteckning över tillgängliga harmoniserade provfall för bedömningen av mobila utrustningar och nät, i enlighet med de faser som anges i punkt 6.1.2 i denna TSD, att införas i dessa tabeller.

| Anm. 4: | De produkter som finns på marknaden är redan anpassade efter järnvägsföretagets behov avseende förarpanelen för GSM-R och fullt driftskompatibla, och därför finns det inget behov av en standard i TSD Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

Anm. 4:

De produkter som finns på marknaden är redan anpassade efter järnvägsföretagets behov avseende förarpanelen för GSM-R och fullt driftskompatibla, och därför finns det inget behov av en standard i TSD Trafikstyrning och signalering.

| Anm. 5: | Information som var avsedd för index 78 är nu införlivad i index 27 (SUBSET-091). |
| --- | --- |

Anm. 5:

Information som var avsedd för index 78 är nu införlivad i index 27 (SUBSET-091).

| Anm. 6: | Detta dokument är oberoende av basversionerna av ETCS, RMR och ATO. |
| --- | --- |

Anm. 6:

Detta dokument är oberoende av basversionerna av ETCS, RMR och ATO.

| Anm. 7: | Endast (MI)-kraven föreskrivs i TSD Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

Anm. 7:

Endast (MI)-kraven föreskrivs i TSD Trafikstyrning och signalering.

| Anm. 8: | Dessa specifikationer ska, i fråga om fordonsbaserad ETCS- och ATO-utrustning, införas fullt ut. |
| --- | --- |

Anm. 8:

Dessa specifikationer ska, i fråga om fordonsbaserad ETCS- och ATO-utrustning, införas fullt ut.

| Anm. 9: | Dessa specifikationer i sina nuvarande versioner anses, i fråga om fordonsbaserad FRMCS-utrustning, inte vara fullständiga för upphandling av fordonsbaserad utrustning. |
| --- | --- |

Anm. 9:

Dessa specifikationer i sina nuvarande versioner anses, i fråga om fordonsbaserad FRMCS-utrustning, inte vara fullständiga för upphandling av fordonsbaserad utrustning.

Tabell A 3

Förteckning över standarder

Tillämpningen av den version av standarderna som anges i tabellen nedan, och deras senare ändringar när de offentliggjorts som harmoniserad standard i certifieringsprocessen, är ett lämpligt medel för att fullt ut följa den riskhanteringsprocess som beskrivs i bilaga I till genomförandeförordning (EU) nr 402/2013, utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 4 och 6 i denna TSD.

| Nr | Referens | Dokumentnamn och kommentarer | Version | Anm. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A1 | EN 50126-1 | Järnvägstillämpningar – Specifikation och demonstration av tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS) – Del 1: Generell RAMS-process | 2017 | 1 |
| A2 | EN 50128 | Järnvägsanläggningar – Programvara för järnvägsstyrning och skyddssystem | 2011+A2:2020 | |
| A3 | EN 50129 | Järnvägsanläggningar – Dataöverföring och järnvägsstyrning – Elektroniska signalsystem av betydelse för säkerheten | 2018+AC:2019 | 1 |
| A4 | EN 50159 | Järnvägsanläggningar – System för telekommunikation, signal- och processtyrning – Överföring av säkerhetsrelaterade data i teletransmissionssystem | 2010+A1:2020 | 1 |
| A5 | EN 50126-2 | Järnvägstillämpningar – Specifikation och demonstration av tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS) – Del 2: Systeminriktad säkerhetsmetodik | 2017 | 1, 2 |
| Anm. 1: | Denna standard är harmoniserad, se ”Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG av den 17 juni 2008 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen” () och ”Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/453 av den 27 mars 2020 om harmoniserade standarder för järnvägsprodukter som utarbetats till stöd för Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen” (), där även offentliggjorda redaktionella rättelser anges. |

Nr

Referens

Dokumentnamn och kommentarer

Version

Anm.

A1

EN 50126-1

Järnvägstillämpningar – Specifikation och demonstration av tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS) – Del 1: Generell RAMS-process

2017

1

A2

EN 50128

Järnvägsanläggningar – Programvara för järnvägsstyrning och skyddssystem

2011+A2:2020

A3

EN 50129

Järnvägsanläggningar – Dataöverföring och järnvägsstyrning – Elektroniska signalsystem av betydelse för säkerheten

2018+AC:2019

1

A4

EN 50159

Järnvägsanläggningar – System för telekommunikation, signal- och processtyrning – Överföring av säkerhetsrelaterade data i teletransmissionssystem

2010+A1:2020

1

A5

EN 50126-2

Järnvägstillämpningar – Specifikation och demonstration av tillförlitlighet, tillgänglighet, underhållsmässighet och säkerhet (RAMS) – Del 2: Systeminriktad säkerhetsmetodik

2017

1, 2

Anm. 1:

Denna standard är harmoniserad, se ”Kommissionens meddelande inom ramen för genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG av den 17 juni 2008 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen” () och ”Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2020/453 av den 27 mars 2020 om harmoniserade standarder för järnvägsprodukter som utarbetats till stöd för Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom gemenskapen” (), där även offentliggjorda redaktionella rättelser anges.

| Anm. 2: | Ska användas i kombination med EN 50126-1 (2017). |
| --- | --- |

Anm. 2:

Ska användas i kombination med EN 50126-1 (2017).

Tabell A 4

Förteckning över obligatoriska standarder för ackrediterade laboratorier

| Nr | Referens | Dokumentnamn och kommentarer | Version | Anm. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| A6 | ISO/IEC 17025 | Allmänna kompetenskrav för provnings- och kalibreringslaboratorier, | 2017 | |

Nr

Referens

Dokumentnamn och kommentarer

Version

Anm.

A6

ISO/IEC 17025

Allmänna kompetenskrav för provnings- och kalibreringslaboratorier,

2017

Tillägg B

B1.   Ändrade krav och övergångsregler för fordonsbaserade delsystem

Tabell B1.1

Övergångsregler
   (55)
  för fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering

| Nr | Punkt(er) i denna TSD | Punkt(er) i föregående TSD-version | Förklaring till ändring av TSD | Övergångsregler |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Konstruktionsfasen inledd efter TSD:ns ikraftträdande | Konstruktionsfasen inledd före TSD:ns ikraftträdande | Tillverkningsfas | Fordon i drift |
| Felkorrigeringar avseende fordonsbaserad trafikstyrning och signalering |
| 1 | Tillägg A + punkt 7.2.10.3 | Inget obligatoriskt införande av felkorrigeringar som offentliggjorts i tekniska utlåtanden. | Delsystem för trafikstyrning och signalering med obligatoriskt införande av registrerade felkorrigeringar för funktionalitet i ETCS upp till systemversion 2.1 och GSM-R. | För lagstadgade versioner (med underhåll av specifikationer) som offentliggörs före den 1 januari 2026:
  Om ett eller flera registrerade fel konstateras för området för användning, för vilket ett nytt godkännande krävs:
  Den nödvändiga felkorrigeringen ska införas i delsystemet för trafikstyrning och signalering, integrerat i en fordonstyp, senast sex månader efter uppdateringen av de berörda driftskompatibilitetskomponenterna.







  Anm.: | Om ett eller flera registrerade fel konstateras för ett område för användning för vilket inget nytt godkännande krävs, anses det delsystem för trafikstyrning och signalering som är integrerat i en fordonstyp överensstämma med uppdateringen av de berörda driftskompatibilitetskomponenterna (enligt definition i tabell B3). |

Nr

Punkt(er) i denna TSD

Punkt(er) i föregående TSD-version

Förklaring till ändring av TSD

Övergångsregler

Konstruktionsfasen inledd efter TSD:ns ikraftträdande

Konstruktionsfasen inledd före TSD:ns ikraftträdande

Tillverkningsfas

Fordon i drift

Felkorrigeringar avseende fordonsbaserad trafikstyrning och signalering

1

Tillägg A + punkt 7.2.10.3

Inget obligatoriskt införande av felkorrigeringar som offentliggjorts i tekniska utlåtanden.

Delsystem för trafikstyrning och signalering med obligatoriskt införande av registrerade felkorrigeringar för funktionalitet i ETCS upp till systemversion 2.1 och GSM-R.

För lagstadgade versioner (med underhåll av specifikationer) som offentliggörs före den 1 januari 2026:

Om ett eller flera registrerade fel konstateras för området för användning, för vilket ett nytt godkännande krävs:

Den nödvändiga felkorrigeringen ska införas i delsystemet för trafikstyrning och signalering, integrerat i en fordonstyp, senast sex månader efter uppdateringen av de berörda driftskompatibilitetskomponenterna.

Anm.:

Om ett eller flera registrerade fel konstateras för ett område för användning för vilket inget nytt godkännande krävs, anses det delsystem för trafikstyrning och signalering som är integrerat i en fordonstyp överensstämma med uppdateringen av de berörda driftskompatibilitetskomponenterna (enligt definition i tabell B3).

För lagstadgade versioner (med underhåll av specifikationer) som offentliggörs före den 1 januari 2026:

Om ett eller flera registrerade fel konstateras för området för användning:

Den nödvändiga felkorrigeringen ska införas i delsystemet för trafikstyrning och signalering, integrerat i ett fordon, senast

| — | ett (1) år efter uppdateringen av de berörda driftskompatibilitetskomponenterna (enligt definition i tabell B3) om inget nytt godkännande krävs,
  eller |
| --- | --- |

—

ett (1) år efter uppdateringen av de berörda driftskompatibilitetskomponenterna (enligt definition i tabell B3) om inget nytt godkännande krävs,

eller

| — | ett (1) år efter uppdateringen av fordonstypen om ett nytt godkännande krävs. |
| --- | --- |

—

ett (1) år efter uppdateringen av fordonstypen om ett nytt godkännande krävs.

För lagstadgade versioner (med underhåll av specifikationer) som offentliggörs efter den 1 januari 2026:

Om ett eller flera registrerade fel konstateras för området för användning, för vilket ett nytt godkännande krävs:

Det fullständiga underhållspaketet med felkorrigeringar ska införas i delsystemet för trafikstyrning och signalering, integrerat i en fordonstyp, senast sex månader efter uppdateringen av de berörda driftskompatibilitetskomponenterna.

| Anm.: | Om ett eller flera registrerade fel konstateras för ett område för användning för vilket inget nytt godkännande krävs, anses det delsystem för trafikstyrning och signalering som är integrerat i en fordonstyp överensstämma med uppdateringen av de berörda driftskompatibilitetskomponenterna (enligt definition i tabell B3). |
| --- | --- |

Anm.:

Om ett eller flera registrerade fel konstateras för ett område för användning för vilket inget nytt godkännande krävs, anses det delsystem för trafikstyrning och signalering som är integrerat i en fordonstyp överensstämma med uppdateringen av de berörda driftskompatibilitetskomponenterna (enligt definition i tabell B3).

För lagstadgade versioner (med underhåll av specifikationer) som offentliggörs efter den 1 januari 2026:

Om ett eller flera registrerade fel konstateras för området för användning:

Det fullständiga underhållspaketet med felkorrigeringar ska införas i delsystemet för trafikstyrning och signalering, integrerat i ett fordon, senast

| — | ett (1) år efter uppdateringen av de berörda driftskompatibilitetskomponenterna (enligt definition i tabell B3) om inget nytt godkännande krävs,
  eller |
| --- | --- |

—

ett (1) år efter uppdateringen av de berörda driftskompatibilitetskomponenterna (enligt definition i tabell B3) om inget nytt godkännande krävs,

eller

| — | ett (1) år efter uppdateringen av fordonstypen om ett nytt godkännande krävs. |
| --- | --- |

—

ett (1) år efter uppdateringen av fordonstypen om ett nytt godkännande krävs.

Införande av fordonsbaserad ETCS

2

Punkterna 7.4.2.1 och 7.4.3

Genom punkterna 7.4.2.1.2 och 7.4.3.2 kan undantag beviljas för nya fordon som ska utrustas med ETCS.

Punkterna 7.4.2.1.2 och 7.4.3.2 utgår.

Alla nybyggda fordon ska vara utrustade med ETCS.

Direkt tillämpligt

| Anm.: | Att konstruktionsfasen har inletts efter det att TSD:n har trätt i kraft motsvarar här ”konstruktionsfasen inledd” för fordon utan ETCS. |
| --- | --- |

Anm.:

Att konstruktionsfasen har inletts efter det att TSD:n har trätt i kraft motsvarar här ”konstruktionsfasen inledd” för fordon utan ETCS.

För specialfordon: tillämpligt från och med den 1 januari 2026 med avseende på punkt 7.4.3.2.

Tillämpligt från och med den 1 januari 2028.

| Anm.: | Att konstruktionsfasen har inletts före det att TSD:n har trätt i kraft motsvarar här ”konstruktionsfasen inledd” för fordon utan ETCS. |
| --- | --- |

Anm.:

Att konstruktionsfasen har inletts före det att TSD:n har trätt i kraft motsvarar här ”konstruktionsfasen inledd” för fordon utan ETCS.

För specialfordon: tillämpligt från och med den 1 januari 2030 med avseende på punkt 7.4.3.2.

Tillämpligt från och med den 1 januari 2030.

| Anm.: | ”Tillverkningsfas” motsvarar här ”tillverkningsfas” för fordon utan ETCS. |
| --- | --- |

Anm.:

”Tillverkningsfas” motsvarar här ”tillverkningsfas” för fordon utan ETCS.

Ej tillämpligt

3

Punkt 7.4.2.2

Punkt 7.4.2.2 är tillämplig endast på ombyggnad av befintliga höghastighetsfordon.

Punkt 7.4.2.2 är tillämplig på fordonstyp och/eller fordon om ett nytt godkännande krävs.

Direkt tillämpligt

För specialfordon: tillämpligt från och med den 1 januari 2026.

Tillämpligt från och med den 1 januari 2028.

| Anm.: | Är fortsatt direkt tillämpligt på höghastighetsfordon i enlighet med föregående TSD Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- |

Anm.:

Är fortsatt direkt tillämpligt på höghastighetsfordon i enlighet med föregående TSD Trafikstyrning och signalering.

För specialfordon: tillämpligt från och med den 1 januari 2030.

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

4

Punkt 7.4.2.3

Punkt 7.4.2.4 om utvidgat område för användning: undantag för att installera ETCS i punkt 3.

Punkt 7.4.2.4 om utvidgat område för användning: undantag borttagna i punkt 3.

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Tillämpligt från och med den 1 januari 2030.

ETCS-systemversioner

5

Tillägg A – punkterna 7.4.2.4.1 och 7.4.2.4.2 för uppsättning av giltiga ETCS-systemversioner från 1.0 upp till och med 2.1.

Den minsta reducerade uppsättningen av giltiga fordonsbaserade ETCS-systemversioner sträcker sig upp till ETCS-version 2.0.

Den minsta reducerade uppsättningen av giltiga fordonsbaserade ETCS-systemversioner sträcker sig upp till ETCS-version 2.1.

Tillämpligt tre år efter det att TSD:n har trätt i kraft.

Tillämpligt från och med den 1 januari 2030.

Tillämpligt på nybyggda fordon från och med den 1 januari 2030.

Ej tillämpligt

6

Tillägg A – punkterna 7.4.2.4.1 och 7.4.2.4.2 för uppsättning av giltiga ETCS-systemversioner från 1.0 upp till och med 2.2.

Ej tillämpligt

Införande av anmälda fordonsbaserade ETCS-funktioner från systemversion 2.2.

Konstruktionsfasen inleddes efter anmälan från infrastrukturförvaltaren och anmälan gjordes efter den 1 januari 2025.

ETCS-systemversion 2.2 är direkt tillämplig.

ETCS-systemversion 2.2 är tillämplig om konstruktionsfasen inte avslutas före det senaste av följande datum:

| — | Den 1 januari 2030. |
| --- | --- |

—

Den 1 januari 2030.

| — | Fem år efter datum för anmälan från infrastrukturförvaltaren. |
| --- | --- |

—

Fem år efter datum för anmälan från infrastrukturförvaltaren.

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Konstruktionsfasen inledd före anmälan från infrastrukturförvaltaren och anmälan gjord före den 1 januari 2025:

ETCS-systemversion 2.2 är tillämplig om konstruktionsfasen inte avslutas före det senaste av följande datum:

| — | Den 1 januari 2030. |
| --- | --- |

—

Den 1 januari 2030.

| — | Fem år efter datum för anmälan från infrastrukturförvaltaren. |
| --- | --- |

—

Fem år efter datum för anmälan från infrastrukturförvaltaren.

7

Tillägg A – punkterna 7.4.2.4.1, 7.4.2.4.2 och 7.4.1.3 för uppsättning av giltiga ETCS-systemversioner från 1.0 upp till och med 3.0.

Ej tillämpligt

Införande av anmälda fordonsbaserade ETCS-funktioner från systemversion 3.0 (52).

Ej tillämpligt.

| Anm.: | Övergångsregler efter ikraftträdandet av ändrad TSD Trafikstyrning och signalering (53):
  Konstruktionsfasen inledd efter anmälan från infrastrukturförvaltaren och anmälan gjord mer än två år efter ändringen av TSD Trafikstyrning och signalering: | ETCS-systemversion 3.0 är direkt tillämplig. |
| --- | --- | --- |

Anm.:

Övergångsregler efter ikraftträdandet av ändrad TSD Trafikstyrning och signalering (53):

Konstruktionsfasen inledd efter anmälan från infrastrukturförvaltaren och anmälan gjord mer än två år efter ändringen av TSD Trafikstyrning och signalering:

ETCS-systemversion 3.0 är direkt tillämplig.

Ej tillämpligt.

| Anm.: | Övergångsregler efter ikraftträdandet av ändrad TSD Trafikstyrning och signalering (52):
  ETCS-systemversion 3.0 är tillämplig om konstruktionsfasen inte har avslutats före det senaste av följande datum:






  — | Fem år efter ändringen av TSD Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- | --- |

Anm.:

Övergångsregler efter ikraftträdandet av ändrad TSD Trafikstyrning och signalering (52):

ETCS-systemversion 3.0 är tillämplig om konstruktionsfasen inte har avslutats före det senaste av följande datum:

—

Fem år efter ändringen av TSD Trafikstyrning och signalering.

| — | Fem år efter datum för anmälan från infrastrukturförvaltaren. |
| --- | --- |

—

Fem år efter datum för anmälan från infrastrukturförvaltaren.

Ej tillämpligt.

| Anm.: | Övergångsregler efter ikraftträdandet av ändrad TSD Trafikstyrning och signalering (52): | Det anmälda ETCS-systemet version 3.0 är obligatoriskt när det krävs för kompatibilitet med installerat markbaserat ETCS TS 3.0. |
| --- | --- | --- |

Anm.:

Övergångsregler efter ikraftträdandet av ändrad TSD Trafikstyrning och signalering (52):

Det anmälda ETCS-systemet version 3.0 är obligatoriskt när det krävs för kompatibilitet med installerat markbaserat ETCS TS 3.0.

Ej tillämpligt.

| Anm.: | Övergångsregler efter ikraftträdandet av ändrad TSD Trafikstyrning och signalering (52): | Det anmälda ETCS-systemet version 3.0 är obligatoriskt när det krävs för kompatibilitet med installerat markbaserat ETCS TS 3.0. |
| --- | --- | --- |

Anm.:

Övergångsregler efter ikraftträdandet av ändrad TSD Trafikstyrning och signalering (52):

Det anmälda ETCS-systemet version 3.0 är obligatoriskt när det krävs för kompatibilitet med installerat markbaserat ETCS TS 3.0.

Konstruktionsfasen inledd före anmälan från infrastrukturförvaltaren eller anmälan gjord före ikraftträdandet av ändrad TSD Trafikstyrning och signalering

| | Se övergångsreglerna i kolumnen ”Konstruktionsfasen inledd före TSD:ns ikraftträdande”. |
| --- | --- |

Se övergångsreglerna i kolumnen ”Konstruktionsfasen inledd före TSD:ns ikraftträdande”.

8

Tillägg A – punkt 7.4.2.3.7

Obligatorisk användning av systemversion 2.0 eller högre vid utvidgning av området för användning

Rättslig efterlevnadskontroll av obligatorisk användning av systemversion 2.1 eller högre vid utvidgning av området för användning endast när utvidgningen kombineras med en begäran om nytt godkännande.

Direkt tillämpligt

Direkt tillämpligt

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Tidigare specifikationsuppsättningar #2 och #3

9

Tillägg A – tabell A 2

Tillägg A – tabell A 2 2 – Specifikationsuppsättning #2

Specifikationerna i tillägg A – tabell A 2 omfattar inte ETCS-systemversion 2.0, eftersom den minsta reducerade uppsättningen av systemversioner för fordonsbaserad ETCS sträcker sig upp till ETCS-systemversion 2.1.

Tillämpligt tre år efter det att TSD:n har trätt i kraft.

Bestämmelserna om felkorrigering i punkt 7.2.10 ska under alla omständigheter följas, inklusive motsvarande övergångsperiod.

Inga begränsningar får överföras till det andra delsystemet.

Tillämpligt från och med den 1 januari 2030.

Bestämmelserna om felkorrigering i punkt 7.2.10 ska under alla omständigheter följas, inklusive motsvarande övergångsperiod.

Inga begränsningar får överföras till det andra delsystemet.

Tillämpligt på nybyggda fordon från och med den 1 januari 2030.

Bestämmelserna om felkorrigering i punkt 7.2.10 ska under alla omständigheter följas, inklusive motsvarande övergångsperiod.

Inga begränsningar får överföras till det andra delsystemet.

Ej tillämpligt

Bestämmelserna om felkorrigering i punkt 7.2.10 ska under alla omständligheter följas, inklusive motsvarande övergångsperiod.

Inga begränsningar får överföras till det andra delsystemet.

10

Tillägg A –tabell A 2

Tillägg A – tabell A 2.3 – Specifikationsuppsättning #3

Specifikationerna i tillägg A – tabell A 2 har den överenskomna felkorrigerade versionen av den tidigare uppsättningen #3.

Tillämpligt tre år efter det att TSD:n har trätt i kraft.

Bestämmelserna om felkorrigering i punkt 7.2.10 ska under alla omständigheter följas, inklusive motsvarande övergångsperiod.

Inga begränsningar får överföras till det andra delsystemet.

Tillämpligt från och med den 1 januari 2030.

Bestämmelserna om felkorrigering i punkt 7.2.10 ska under alla omständigheter följas, inklusive motsvarande övergångsperiod.

Inga begränsningar får överföras till det andra delsystemet.

Tillämpligt på nybyggda fordon från och med den 1 januari 2032.

Bestämmelserna om felkorrigering i punkt 7.2.10 ska under alla omständigheter följas, inklusive motsvarande övergångsperiod.

Inga begränsningar får överföras till det andra delsystemet.

Ej tillämpligt

Bestämmelserna om felkorrigering i punkt 7.2.10 ska under alla omständligheter följas, inklusive motsvarande övergångsperiod.

Inga begränsningar får överföras till det andra delsystemet.

CMD

11

4.2.2 b – Detektering av kall förflyttning (CMD, Cold Movement Detection)

Frivillig detektering av kall förflyttning (CMD)

Obligatorisk detektering av kall förflyttning (CMD)

Direkt tillämpligt när ETCS installeras för första gången i en fordonskonstruktion.

Tillämpligt från och med den 1 januari 2028 när ETCS installeras för första gången i en fordonskonstruktion.

Tillämpligt på nybyggda fordon som släpps ut på marknaden från och med den 1 januari 2030.

Ej tillämpligt

Införande av fordonsbaserad ATO

12

4.2.18 + punkt 7.2.9.2

Ej tillämpligt

Specifikationer och installationskrav för fordonsbaserad ATO

Konstruktionsfasen inleddes efter anmälan från infrastrukturförvaltaren och anmälan gjordes efter den 1 januari 2025.

Krav på fordonsbaserad ATO direkt tillämpliga.

Konstruktionsfasen inledd före anmälan från infrastrukturförvaltaren och anmälan gjord före den 1 januari 2025:

Krav på fordonsbaserad ATO är tillämpliga om konstruktionsfasen inte avslutas före det senaste av följande datum:

| — | Den 1 januari 2030. |
| --- | --- |

—

Den 1 januari 2030.

| — | Fem år efter datum för anmälan från infrastrukturförvaltaren. |
| --- | --- |

—

Fem år efter datum för anmälan från infrastrukturförvaltaren.

Krav på fordonsbaserad ATO är tillämpliga om konstruktionsfasen inte avslutas före det senaste av följande datum:

| — | Den 1 januari 2030. |
| --- | --- |

—

Den 1 januari 2030.

| — | Fem år efter datum för anmälan från infrastrukturförvaltaren. |
| --- | --- |

—

Fem år efter datum för anmälan från infrastrukturförvaltaren.

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Modularitet för fordonsbaserad trafikstyrning och signalering

13

Index 90

- punkt 5.2.2.2

Ej tillämpligt

Obligatoriskt införande av Ethernet-baserad plattform.

Nytt krav om driftskompatibilitetskomponenter grupperas enligt definition i tabell 5.1.

Tillämpligt två år efter det att TSD:ns ikraftträdande för nyutvecklade fordonskonstruktioner som kräver ett första godkännande.

Tillämpligt sju år efter det att TSD:ns ikraftträdande för nyutvecklade fordonskonstruktioner som kräver ett första godkännande.

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

14

Tillägg A – Gränssnitt för Trafikstyrning och signalering och Rullande materiel

Index 81, 82, 88, 90

Ej tillämpligt

Obligatoriskt införande av fordonsbaserade gränssnitt mellan delsystemet för trafikstyrning och signalering och delsystemet för rullande materiel

Tillämpligt två år efter det att TSD:ns ikraftträdande för nyutvecklade fordonskonstruktioner som kräver ett första godkännande.

Tillämpligt sju år efter det att TSD:ns ikraftträdande för nyutvecklade fordonskonstruktioner som kräver ett första godkännande.

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Införande av fordonsbaserad FRMCS:

15

Punkt 7.3.2.2

Ej tillämpligt

Installerad fordonsbaserad FRMCS (54)

Ej tillämpligt.

| Anm.: | Övergångsregler efter ändring av TSD:
  Konstruktionsfasen inledd efter anmälan från infrastrukturförvaltaren och anmälan gjord mer än två år efter ikraftträdandet av ändrad TSD Trafikstyrning och signalering: Införandet av fordonsbaserad FRMCS direkt tillämpligt. |
| --- | --- |

Anm.:

Övergångsregler efter ändring av TSD:

Konstruktionsfasen inledd efter anmälan från infrastrukturförvaltaren och anmälan gjord mer än två år efter ikraftträdandet av ändrad TSD Trafikstyrning och signalering: Införandet av fordonsbaserad FRMCS direkt tillämpligt.

Ej tillämpligt.

| Anm.: | Övergångsregler efter ändring av TSD:
  Fordonsbaserad FRMCS är tillämpligt om konstruktionsfasen inte avslutas före det senaste av följande datum:






  — | Fem år efter ändringen av TSD Trafikstyrning och signalering. |
| --- | --- | --- |

Anm.:

Övergångsregler efter ändring av TSD:

Fordonsbaserad FRMCS är tillämpligt om konstruktionsfasen inte avslutas före det senaste av följande datum:

—

Fem år efter ändringen av TSD Trafikstyrning och signalering.

| — | Fem år efter datum för anmälan från infrastrukturförvaltaren. |
| --- | --- |

—

Fem år efter datum för anmälan från infrastrukturförvaltaren.

Ej tillämpligt.

| Anm.: | Införande av fordonsbaserad FRMCS är obligatoriskt när det krävs för kompatibilitet med införande av exklusiv markbaserad FRMCS. |
| --- | --- |

Anm.:

Införande av fordonsbaserad FRMCS är obligatoriskt när det krävs för kompatibilitet med införande av exklusiv markbaserad FRMCS.

Ej tillämpligt.

| Anm.: | Införande av fordonsbaserad FRMCS är obligatoriskt när det krävs för kompatibilitet med införande av exklusiv markbaserad FRMCS. |
| --- | --- |

Anm.:

Införande av fordonsbaserad FRMCS är obligatoriskt när det krävs för kompatibilitet med införande av exklusiv markbaserad FRMCS.

Konstruktionsfasen inledd före anmälan från infrastrukturförvaltaren:

Se övergångsreglerna i kolumnen ”Konstruktionsfasen inledd före TSD:ns ikraftträdande”.

Partiell uppfyllelse:

16

Punkt 6.1.1.2

Punkterna 6.1.1.3 och 6.4.3 ska utgå.

När det gäller punkt 6.1.1.2 är det inte längre möjligt att utesluta obligatoriska funktioner, gränssnitt eller prestanda, förutom om de förtecknas i tillägg G.

Tre år efter det att TSD:n har trätt i kraft. Om partiell uppfyllelse utnyttjas ska ett villkor för användning ingå i deras godkännande för utsläppande på marknaden för att säkerställa efterlevnad vid fordonets nästa uppgradering av tågskyddsdelen.

Sju år efter det att TSD:n har trätt i kraft.

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Översättning av förarpanel:

17

Tillägg E

Ingen obligatorisk harmoniserad översättning av förarpanelen.

Harmoniserad översättning av förarpanelen.

Direkt tillämpligt

Sju år efter det att TSD:n har trätt i kraft.

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

Tabell B1.2

Övergångsregler
   (56)
  för delsystem för rullande materiel

| Nr | Punkt(er) i denna TSD | Punkt(er) i föregående TSD-version | Förklaring till ändring av TSD | Övergångsregler |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Konstruktionsfasen inledd efter TSD:ns ikraftträdande | Konstruktionsfasen inledd före TSD:ns ikraftträdande | Tillverkningsfas | Fordon i drift |
| 1 | Index 77 | V4 – Frekvenshantering är inte helt definierad för fordonet. | V5 – Frekvenshantering är helt definierad för fordonet. | Direkt tillämpligt, med undantag av punkt 3.2.2. Denna punkt är tillämplig två år efter TSD:ns ikraftträdande för nyutvecklade fordonskonstruktioner som kräver ett första godkännande enligt definitionen i artikel 14.1 a i genomförandeförordning (EU) 2018/545.
  Tillämpligt sju år efter TSD:ns ikraftträdande för ändrade fordonskonstruktioner som kräver ett nytt godkännande enligt definitionen i artikel 14.1 d i genomförandeförordning (EU) 2018/545. | Tillämpligt sju år efter det att TSD:n har trätt i kraft. | Ej tillämpligt | Ej tillämpligt |

Nr

Punkt(er) i denna TSD

Punkt(er) i föregående TSD-version

Förklaring till ändring av TSD

Övergångsregler

Konstruktionsfasen inledd efter TSD:ns ikraftträdande

Konstruktionsfasen inledd före TSD:ns ikraftträdande

Tillverkningsfas

Fordon i drift

1

Index 77

V4 – Frekvenshantering är inte helt definierad för fordonet.

V5 – Frekvenshantering är helt definierad för fordonet.

Direkt tillämpligt, med undantag av punkt 3.2.2. Denna punkt är tillämplig två år efter TSD:ns ikraftträdande för nyutvecklade fordonskonstruktioner som kräver ett första godkännande enligt definitionen i artikel 14.1 a i genomförandeförordning (EU) 2018/545.

Tillämpligt sju år efter TSD:ns ikraftträdande för ändrade fordonskonstruktioner som kräver ett nytt godkännande enligt definitionen i artikel 14.1 d i genomförandeförordning (EU) 2018/545.

Tillämpligt sju år efter det att TSD:n har trätt i kraft.

Ej tillämpligt

Ej tillämpligt

B2.   Ändrade krav och övergångsregler för markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering

Tabell B2

Övergångsregler för markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering

| Nr | Punkt(er) i denna TSD | Punkt(er) i föregående TSD-version | Förklaring till ändring av TSD | Övergångsregler |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Felkorrigeringar i markbaserad trafikstyrning och signalering |
| 1 | Tillägg A
  - punkterna 7.4.1.2 och 7.2.10.3 | Uppsättning 1, 2 och 3 av specifikationerna utan felkorrigeringar | Tabell A2 omfattar underhållet av funktionerna i en (1) specifikationsuppsättning. | I markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering som befinner sig i ett långt framskridet utvecklingsstadium eller är i drift ska den identifierade uppsättningen korrigeringar av oacceptabla fel som beskrivs i punkt 7.2.10.1 införas inom






  — | två år efter offentliggörandet av infrastrukturförvaltarens beslut om inget nytt godkännande krävs, |

Nr

Punkt(er) i denna TSD

Punkt(er) i föregående TSD-version

Förklaring till ändring av TSD

Övergångsregler

Felkorrigeringar i markbaserad trafikstyrning och signalering

1

Tillägg A

- punkterna 7.4.1.2 och 7.2.10.3

Uppsättning 1, 2 och 3 av specifikationerna utan felkorrigeringar

Tabell A2 omfattar underhållet av funktionerna i en (1) specifikationsuppsättning.

I markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering som befinner sig i ett långt framskridet utvecklingsstadium eller är i drift ska den identifierade uppsättningen korrigeringar av oacceptabla fel som beskrivs i punkt 7.2.10.1 införas inom

—

två år efter offentliggörandet av infrastrukturförvaltarens beslut om inget nytt godkännande krävs,

| — | två år och sex månader efter offentliggörandet av infrastrukturförvaltarens beslut om ett nytt godkännande krävs. |
| --- | --- |

—

två år och sex månader efter offentliggörandet av infrastrukturförvaltarens beslut om ett nytt godkännande krävs.

Markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering som tas i bruk efter det att denna TSD har trätt i kraft och som inte befinner sig i ett långt framskridet utvecklingsstadium ska direkt överensstämma med den specifikationsuppsättning som underhålls enligt denna TSD.

Förbättringar av markbaserad trafikstyrning och signalering

2

ETCS: Tillägg A + punkt 7.4.1.3

Ej tillämpligt

Nya ETCS-funktioner från systemversion 2.2 till 3.0

Direkt tillämpligt på ETCS-utrustade linjer om funktionerna införs (frivillig markbaserad funktion).

3

ETCS: Tillägg A tabell A.2 – Index 38, 101

Definition av orienteringstavla, baserad på 06E068

EN 16494 och Engineering rules for harmonised marker boards

Direkt tillämpligt om

| — | signaltavlor (som inte befinner sig i ett långt framskridet utvecklingsstadium) installeras för första gången på en linje som är utrustad med ERTMS, även när ett system av klass B också installeras samtidigt,
  eller |
| --- | --- |

—

signaltavlor (som inte befinner sig i ett långt framskridet utvecklingsstadium) installeras för första gången på en linje som är utrustad med ERTMS, även när ett system av klass B också installeras samtidigt,

eller

| — | signaltavlor (som inte befinner sig i ett långt framskridet utvecklingsstadium) installeras i samband med modernisering eller ombyggnad av delsystemet för infrastruktur på en linje som är utrustad med ERTMS. |
| --- | --- |

—

signaltavlor (som inte befinner sig i ett långt framskridet utvecklingsstadium) installeras i samband med modernisering eller ombyggnad av delsystemet för infrastruktur på en linje som är utrustad med ERTMS.

Närmare bestämmelser om tillämpliga krav för montering av de harmoniserade signaltavlorna finns i det dokument som avses i tillägg A tabell A 2 index 101.

4

4.2.19

Inga specifikationer.

Införande av markbaserad ATO

Direkt tillämpligt för ATO GoA1/2 på ETCS-utrustade linjer om funktionerna införs (frivillig markbaserad funktion).

5

FRMCS-radiosystem

Inga specifikationer.

Ny uppsättning specifikationer för FRMCS

Om FRMCS införs (frivillig markbaserad funktion): direkt tillämpligt på FRCMS-projekt när FRMCS-specifikationer är fullständiga och offentliggörs genom en ändring av denna TSD Trafikstyrning och signalering.

Partiell uppfyllelse:

6

Ej tillämpligt

Punkterna 6.1.1.3 och 6.4.3 ska utgå.

När funktioner, prestanda och gränssnitt införs ska de uppfylla kraven i kapitel 4 (inklusive de specifikationer som det hänvisas till i tillägg A).

Sju år efter det att TSD:n har trätt i kraft.

Tidigare specifikationsuppsättningar #1, #2 och #3

7

Tillägg A – tabell A 2

Tillägg A – tabell A 2 1 – Specifikationsuppsättning # 1; tabell A 2 2 – Specifikationsuppsättning #2; tabell A 2 3 – Specifikationsuppsättning #3

Tabell A 2 omfattar underhållet av funktionerna i en (1) specifikationsuppsättning.

Krav och tidsfrister som definieras i punkt 7.4.1.2.

B3.   Ändrade krav och övergångsregler för driftskompatibilitetskomponenter i delsystem för trafikstyrning och signalering

Tabell B3

Övergångsregler för driftskompatibilitetskomponenter för trafikstyrning och signalering

I enlighet med punkt 7.2.4.3 (Driftskompatibilitetskomponenter) är övergångsperioder som fastställs för delsystem för trafikstyrning och signalering tillämpliga på driftskompatibilitetskomponenterna, om inte annat anges i denna tabell.

| Nr | Punkt(er) i denna TSD | Punkt(er) i föregående TSD-version | Förklaring till ändring av TSD | Övergångsregler |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Tillägg A
  - punkt 4.2.20.1
  - punkt 7.2.10.2 | Tekniska utlåtanden om fel enligt artikel 10 är inte rättsligt bindande. | Införande av felkorrigeringar i fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponenter för ERTMS i befintliga delsystem för trafikstyrning och signalering, för ETCS-funktionalitet upp till systemversion 2.1 och GSM-R. | Om ett eller flera registrerade fel konstateras för det område för användning som specificeras i fordonets godkännande:






  a) | För lagstadgade versioner (med specifikationer med felkorrigeringar) som offentliggörs före den 1 januari 2026: I fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponenter för ERTMS som integreras i ett fordon ska de nödvändiga felkorrigeringarna inom det område för användning som specificeras i godkännandet införas senast 18 månader efter offentliggörandet av infrastrukturförvaltarens beslut. |

Nr

Punkt(er) i denna TSD

Punkt(er) i föregående TSD-version

Förklaring till ändring av TSD

Övergångsregler

1

Tillägg A

- punkt 4.2.20.1

- punkt 7.2.10.2

Tekniska utlåtanden om fel enligt artikel 10 är inte rättsligt bindande.

Införande av felkorrigeringar i fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponenter för ERTMS i befintliga delsystem för trafikstyrning och signalering, för ETCS-funktionalitet upp till systemversion 2.1 och GSM-R.

Om ett eller flera registrerade fel konstateras för det område för användning som specificeras i fordonets godkännande:

a)

För lagstadgade versioner (med specifikationer med felkorrigeringar) som offentliggörs före den 1 januari 2026: I fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponenter för ERTMS som integreras i ett fordon ska de nödvändiga felkorrigeringarna inom det område för användning som specificeras i godkännandet införas senast 18 månader efter offentliggörandet av infrastrukturförvaltarens beslut.

| b) | För lagstadgade versioner (med specifikationer med felkorrigeringar) som offentliggörs efter den 1 januari 2026 och tills vidare: Fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponenter för ERTMS som integreras i ett fordon ska överensstämma med den specifikationsuppsättning som underhålls enligt denna TSD 18 månader efter offentliggörandet av infrastrukturförvaltarens beslut. |
| --- | --- |

b)

För lagstadgade versioner (med specifikationer med felkorrigeringar) som offentliggörs efter den 1 januari 2026 och tills vidare: Fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponenter för ERTMS som integreras i ett fordon ska överensstämma med den specifikationsuppsättning som underhålls enligt denna TSD 18 månader efter offentliggörandet av infrastrukturförvaltarens beslut.

Dessa övergångsregler kan hanteras flexibelt i samförstånd med den som ansöker om EG-kontroll av det fordonsbaserade delsystemet och järnvägsföretaget så länge de övergångsreglerna i stora drag (enligt tabell B1.1 och tabell B3) uppfylls.

| Anm.: | Om inga fel registreras för det berörda området för användning kommer införandet av felkorrigeringar att vara obligatoriskt i enlighet med de övergångsregler som är kopplade till tidpunkten för partiell uppfyllelse. |
| --- | --- |

Anm.:

Om inga fel registreras för det berörda området för användning kommer införandet av felkorrigeringar att vara obligatoriskt i enlighet med de övergångsregler som är kopplade till tidpunkten för partiell uppfyllelse.

2

Tillägg A

- punkt 4.2.20.1

- punkt 7.2.10.2

Tekniska utlåtanden om fel enligt artikel 10 är inte rättsligt bindande.

Införande av felkorrigeringar i markbaserade driftskompatibilitetskomponenter för ERTMS i nya projekt för markbaserad trafikstyrning och signalering, för ETCS-funktionalitet upp till systemversion 2.1 och GSM-R.

Markbaserade driftskompatibilitetskomponenter för ERTMS som integreras i ett markbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering i ett projekt som inte befinner sig i ett långt framskridet utvecklingsstadium ska direkt överensstämma med den specifikationsuppsättning som underhålls enligt denna TSD.

3

Tillägg A

- punkt 4.2.20.1

- punkt 7.2.10.2

Tekniska utlåtanden om fel enligt artikel 10 är inte rättsligt bindande.

Införande av felkorrigeringar i markbaserade driftskompatibilitetskomponenter för ERTMS i befintliga projekt för markbaserad trafikstyrning och signalering (dvs. markbaserade delsystem som befinner sig i ett långt framskridet utbyggnadsstadium eller är i drift).

I markbaserade driftskompatibilitetskomponenter för ERTMS som integreras i ett markbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering i ett projekt som befinner sig i ett långt framskridet utvecklingsstadium, eller i ett markbaserat delsystem för trafikstyrning och signalering som är i drift, ska den identifierade uppsättningen korrigeringar av oacceptabla fel i markbaserad utrustning för det område för användning som specificeras i godkännandet i tillståndet införas senast 18 månader efter offentliggörandet av infrastrukturförvaltarens beslut.

4

Tillägg A; tabell A.2

Index 90, 92

- punkt 5.2.2.2

Ej tillämpligt.

Införande av Ethernet-baserad kommunikation för integrering med fordonsbaserade driftkompatibilitetskomponenter för ATO och FRMCS.

Nya fordonsbaserade driftskompatibilitetskomponenter för ETCS som släpps ut på marknaden inom två år från TSD:ns ikraftträdande ska ha de Ethernet-baserade anslutningar som krävs för gränssnitt mot ATO och FRMCS enligt vad som specificeras i index 90 (punkterna 3.1.1.2 och 3.1.1.3) och index 92 (punkt 7.2).

Tillägg C

I detta tillägg tillhandahålls mallarna för de olika ESC/RSC-intygen för delsystem och driftskompatibilitetskomponenter.

Tillägg C.1:   Mall för ESC-intyg

MALL FÖR INTYG OM ETCS-SYSTEMKOMPATIBILITET

INTYG OM ETCS-SYSTEMKOMPATIBILITET

Intyg om ETCS-systemkompatibilitet nr [dokumentets nummer]
   (57)

Sökanden

[firmanamn]

[fullständig postadress]

försäkrar helt på eget ansvar att följande delsystem (58), nämligen

[namn på/kort beskrivning av delsystemet, relevant konfiguration, unik identifierare för delsystemet],

som detta intyg avser, har varit föremål för relevanta kontroller som motsvarar följande ESC-typer, nämligen

[referens till identifierare för ESC-typ som offentliggjorts i byråns tekniska dokument]

efter bedömning utförd av följande anmält organ, nämligen

[firmanamn]

[registreringsnummer]

[fullständig adress]

i enlighet med följande rapporter, nämligen

[ett eller flera rapportnummer, med utfärdandedatum].

Följande användningsvillkor och andra begränsningar gäller (59)
   (60):

[referens till dokument med förteckning över användningsvillkor och andra begränsningar]

Följande ESC-intyg för driftskompatibilitetskomponent har beaktats:

[ange användning av ESC-intyg för driftskompatibilitetskomponent]

Referens till tidigare intyg om ETCS-systemkompatibilitet (om så är tillämpligt)

[ja/nej]

Upprättad den

[datum i format ÅÅÅÅ-MM-DD]

Sökandens underskrift (förnamn, efternamn)

[förnamn, efternamn]

Tillägg C.2:   Mall för ESC-intyg för driftskompatibilitetskomponent

MALL FÖR ESC-INTYG FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENT

ESC-INTYG FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENT

Intyg om ETCS-systemkompatibilitet för driftskompatibilitetskomponent – nr [dokumentets nummer]
   (61)

Sökanden

[firmanamn]

[fullständig postadress]

försäkrar helt på eget ansvar att följande driftskompatibilitetskomponent (62), nämligen

[namn på/kort beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten, relevant konfiguration, unik identifierare för driftskompatibilitetskomponenten],

som detta intyg avser, har varit föremål för relevanta kontroller som motsvarar följande ESC-typer, nämligen

[referens till identifierare för ESC-typ som offentliggjorts i byråns tekniska dokument]

efter bedömning utförd av följande anmält organ, nämligen

[firmanamn]

[registreringsnummer]

[fullständig adress]

i enlighet med följande rapporter, nämligen

[ett eller flera rapportnummer, med utfärdandedatum].

Följande användningsvillkor och andra begränsningar gäller (63)
   (64):

[referens till dokument med förteckning över användningsvillkor och andra begränsningar]

Referens till tidigare intyg om ETCS-systemkompatibilitet för driftskompatibilitetskomponent (om så är tillämpligt)

[ja/nej]

Upprättad den

[datum i format ÅÅÅÅ-MM-DD]

Sökandens underskrift (förnamn, efternamn)

[förnamn, efternamn]

Tillägg C.3:   Mall för RSC-intyg

MALL FÖR INTYG OM RADIOSYSTEMKOMPATIBILITET

INTYG OM RADIOSYSTEMKOMPATIBILITET

Intyg om radiosystemkompatibilitet nr [dokumentets nummer]
   (65)

Sökanden

[firmanamn]

[fullständig postadress]

försäkrar helt på eget ansvar att följande delsystem (66), nämligen

[namn på/kort beskrivning av delsystemet, relevant konfiguration, unik identifierare för delsystemet],

som detta intyg avser, har varit föremål för relevanta kontroller som motsvarar följande RSC-typer, nämligen

[referens till identifierare för RSC-typ som offentliggjorts i byråns tekniska dokument]

efter bedömning utförd av följande anmält organ, nämligen

[firmanamn]

[registreringsnummer]

[fullständig adress]

i enlighet med följande rapporter, nämligen

[ett eller flera rapportnummer, med utfärdandedatum].

Följande användningsvillkor och andra begränsningar gäller (67)
   (68):

[referens till dokument med förteckning över användningsvillkor och andra begränsningar]

Följande RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponent har beaktats:

[ange användning av RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponent]

Referens till tidigare intyg om radiosystemkompatibilitet (om så är tillämpligt)

[ja/nej]

Upprättad den

[datum i format ÅÅÅÅ-MM-DD]

Sökandens underskrift (förnamn, efternamn)

[förnamn, efternamn]

Tillägg C.4:   Mall för RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponent

MALL FÖR RSC-INTYG FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENT

RSC-INTYG FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENT

Intyg om radiosystemkompatibilitet för driftskompatibilitetskomponent – nr [dokumentets nummer]
   (69)

Sökanden

[firmanamn]

[fullständig postadress]

försäkrar helt på eget ansvar att följande driftskompatibilitetskomponent (70), nämligen

[namn på/kort beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten, relevant konfiguration, unik identifierare för driftskompatibilitetskomponenten],

som detta intyg avser, har varit föremål för relevanta kontroller som motsvarar följande RSC-typer, nämligen

[referens till identifierare för RSC-typ som offentliggjorts i byråns tekniska dokument]

efter bedömning utförd av följande anmält organ, nämligen

[firmanamn]

[registreringsnummer]

[fullständig adress]

i enlighet med följande rapporter, nämligen

[ett eller flera rapportnummer, med utfärdandedatum].

Följande användningsvillkor och andra begränsningar gäller (71)
   (72):

[referens till dokument med förteckning över användningsvillkor och andra begränsningar]

Referens till tidigare intyg om radiosystemkompatibilitet för driftskompatibilitetskomponent (om så är tillämpligt)

[ja/nej]

Upprättad den

[datum i format ÅÅÅÅ-MM-DD]

Sökandens underskrift (förnamn, efternamn)

[förnamn, efternamn]

Tillägg C.5:   Kombinerad mall för ESC-intyg och RSC-intyg

MALL FÖR INTYG OM ETCS- OCH RADIOSYSTEMKOMPATIBILITET

INTYG OM ETCS- OCH RADIOSYSTEMKOMPATIBILITET

Intyg om ETCS- och radiosystemkompatibilitet nr [dokumentets nummer]
   (73)

Sökanden

[firmanamn]

[fullständig postadress]

försäkrar helt på eget ansvar att följande delsystem (74), nämligen

[namn på/kort beskrivning av delsystemet, relevant konfiguration, unik identifierare för delsystemet],

som detta intyg avser, har varit föremål för relevanta kontroller som motsvarar följande ESC- och RSC-typer, nämligen

[referens till identifierare för ESC-typ och RSC-typ som offentliggjorts i byråns tekniska dokument]

efter bedömning utförd av följande anmält organ, nämligen

[firmanamn]

[registreringsnummer]

[fullständig adress]

i enlighet med följande rapporter, nämligen

[ett eller flera rapportnummer, med utfärdandedatum].

Följande användningsvillkor och andra begränsningar gäller (75)
   (76):

[referens till dokument med förteckning över användningsvillkor och andra begränsningar]

Följande ESC- och RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponent har beaktats:

[Ange användning av ESC- och RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponent]

Referens till tidigare intyg om ETCS- och radiosystemkompatibilitet (om så är tillämpligt)

[ja/nej]

Upprättad den

[datum i format ÅÅÅÅ-MM-DD]

Sökandens underskrift (förnamn, efternamn)

[förnamn, efternamn]

Tillägg C.6:   Kombinerad mall för ESC-intyg och RSC-intyg för driftskompatibilitetskomponent

MALL FÖR KOMBINERAT ESC- OCH RSC-INTYG FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENT

KOMBINERAT ESC- OCH RSC-INTYG FÖR DRIFTSKOMPATIBILITETSKOMPONENT

Intyg om ETCS- och radiosystemkompatibilitet för driftskompatibilitetskomponent – nr [dokumentets nummer]
   (77)

Sökanden

[firmanamn]

[fullständig postadress]

försäkrar helt på eget ansvar att följande driftskompatibilitetskomponent (78), nämligen

[namn på/kort beskrivning av driftskompatibilitetskomponenten, relevant konfiguration, unik identifierare för driftskompatibilitetskomponenten],

som detta intyg avser, har varit föremål för relevanta kontroller som motsvarar följande ESC- och RSC-typer, nämligen

[referens till identifierare för ESC-typ och RSC-typ som offentliggjorts i byråns tekniska dokument]

efter bedömning utförd av följande anmält organ, nämligen

[firmanamn]

[registreringsnummer]

[fullständig adress]

i enlighet med följande rapporter, nämligen

[ett eller flera rapportnummer, med utfärdandedatum].

Följande användningsvillkor och andra begränsningar gäller (79)
   (80):

[referens till dokument med förteckning över användningsvillkor och andra begränsningar]

Referens till tidigare intyg om ETCS- och radiosystemkompatibilitet för driftskompatibilitetskomponent (om så är tillämpligt)

[ja/nej]

Upprättad den

[datum i format ÅÅÅÅ-MM-DD]

Sökandens underskrift (förnamn, efternamn)

[förnamn, efternamn]

Tillägg D

I detta tillägg tillhandahålls en mall för beskrivning av villkor, begränsningar och tillagda funktioner.

Det dokument som beskriver mallen och dess användning finns på byråns webbplats, i ERTMS-delen.

Tillägg E

Förteckning över harmoniserade textindikationer och textmeddelanden som visas i förarpanelen för ETCS (DMI)

Tabell E1

Förteckning över harmoniserade textindikationer och textmeddelanden som visas i förarpanelen för ETCS (DMI)

| Identifieringsnummer | Textindikation/textmeddelande |
| --- | --- |
| 1 | Ack(nowledgement) |
| 2 | Adhesion |
| 3 | Lufttätt |
| 4 | ATO-data |
| 5 | Angivna ATO-data – klar? |
| 6 | ATO-datavy |
| 7 | ATO behöver data |
| 8 | ATO-väljare |
| 9 | Axellastkategori |
| 10 | Balinläsningsfel |
| 11 | Blockera BMM-störning |
| 12 | Bromsprocent |
| 13 | Ljusstyrka |
| 14 | Kommunikationsfel |
| 15 | Kontakta senaste RBC |
| 16 | Fortsätt i SM |
| 17 | Data |
| 18 | Datavy |
| 19 | Del(ete) |
| 20 | Förar-ID |
| 21 | Nödstopp |
| 22 | Data angivna |
| 23 | Ange data |
| 24 | Ange RBC-data |
| 25 | Ingång till FS |
| 26 | Ingång till OS |
| 27 | Ingång till SM |
| 28 | Avsluta skiftning |
| 29 | Avsluta SM |
| 30 | Initiera SM |
| 31 | Språk |
| 32 | Tåglängd (m) |
| 33 | Nivå |
| 34 | Plankorsning ej skyddad |
| 35 | Lastprofil |
| 36 | Main |
| 37 | Behåll skiftning |
| 38 | STH (km/h) |
| 39 | NL inte längre tillåtet |
| 40 | Nej |
| 41 | Inget MA mottaget vid nivåskifte |
| 42 | Ingen spårbeskrivning |
| 43 | Normal adhesion |
| 44 | Assisterande |
| 45 | Nedsatt funktion hos distansmätare |
| 46 | På |
| 47 | Systemversion i drift |
| 48 | Utanför GC |
| 49 | Pass stop |
| 50 | PT-distans överskriden |
| 51 | Radiodata |
| 52 | Radionäts-ID |
| 53 | Registrering av radionät misslyckades |
| 54 | RBC-data |
| 55 | Angivna RBC-data – klar? |
| 56 | RBC-ID |
| 57 | RBC-telefonnummer |
| 58 | Upphäv blockering av BMM-störning |
| 59 | ”VBC av” |
| 60 | ”VBC av” – klar? |
| 61 | Inkompatibel färdväg – axellastkategori |
| 62 | Inkompatibel färdväg – lastprofil |
| 63 | Inkompatibel färdväg – traktionssystem |
| 64 | Oavsiktlig rullning |
| 65 | RV-distans överskriden |
| 66 | Säker information om sammansättningens längd inte längre tillgänglig |
| 67 | Välj typ |
| 68 | ”VBC på” |
| 69 | ”VBC på” – klar? |
| 70 | Inställningar |
| 71 | SH nekad |
| 72 | SH-begäran misslyckades |
| 73 | Stopporder för SH |
| 74 | Skiftning |
| 75 | Låg adhesion |
| 76 | SM nekad |
| 77 | SM-begäran misslyckades |
| 78 | Spec(ial) |
| 79 | Ange specifika data |
| 80 | SR-distans överskriden |
| 81 | SR-hastighet/distans |
| 82 | SR-hastighet/distans – klar? |
| 83 | Stopporder för SR |
| 84 | Stand-by |
| 85 | Start |
| 86 | Systemversion |
| 87 | Fel i markutrustning |
| 88 | Marksystem ej kompatibelt |
| 89 | Tågkategori |
| 90 | Tågdata |
| 91 | Tågdata ändrade |
| 92 | Angivna tågdata – klar? |
| 93 | Tågintegritet |
| 94 | Tåget avvisas |
| 95 | Tågnummer |
| 96 | Tågtyp |
| 97 | Obehörig passage av EOA/LOA |
| 98 | Använd kortnummer |
| 99 | Bekräfta ATO-data |
| 100 | Bekräfta [namn på NTC]-data |
| 101 | Bekräfta ”VBC av” |
| 102 | Bekräfta ”VBC på” |
| 103 | Bekräfta tågdata |
| 104 | VBC[n]-kod |
| 105 | VBC-kod |
| 106 | Volym |
| 107 | Ja |
| 108 | [namn på NTC]: bromsbegäran |
| 109 | Angivna [namn på NTC]-data – klar? |
| 110 | Fel på [namn på NTC] |
| 111 | [namn på NTC] inte tillgängligt |
| 112 | [namn på NTC] behöver data |

Identifieringsnummer

Textindikation/textmeddelande

1

Ack(nowledgement)

2

Adhesion

3

Lufttätt

4

ATO-data

5

Angivna ATO-data – klar?

6

ATO-datavy

7

ATO behöver data

8

ATO-väljare

9

Axellastkategori

10

Balinläsningsfel

11

Blockera BMM-störning

12

Bromsprocent

13

Ljusstyrka

14

Kommunikationsfel

15

Kontakta senaste RBC

16

Fortsätt i SM

17

Data

18

Datavy

19

Del(ete)

20

Förar-ID

21

Nödstopp

22

Data angivna

23

Ange data

24

Ange RBC-data

25

Ingång till FS

26

Ingång till OS

27

Ingång till SM

28

Avsluta skiftning

29

Avsluta SM

30

Initiera SM

31

Språk

32

Tåglängd (m)

33

Nivå

34

Plankorsning ej skyddad

35

Lastprofil

36

Main

37

Behåll skiftning

38

STH (km/h)

39

NL inte längre tillåtet

40

Nej

41

Inget MA mottaget vid nivåskifte

42

Ingen spårbeskrivning

43

Normal adhesion

44

Assisterande

45

Nedsatt funktion hos distansmätare

46

På

47

Systemversion i drift

48

Utanför GC

49

Pass stop

50

PT-distans överskriden

51

Radiodata

52

Radionäts-ID

53

Registrering av radionät misslyckades

54

RBC-data

55

Angivna RBC-data – klar?

56

RBC-ID

57

RBC-telefonnummer

58

Upphäv blockering av BMM-störning

59

”VBC av”

60

”VBC av” – klar?

61

Inkompatibel färdväg – axellastkategori

62

Inkompatibel färdväg – lastprofil

63

Inkompatibel färdväg – traktionssystem

64

Oavsiktlig rullning

65

RV-distans överskriden

66

Säker information om sammansättningens längd inte längre tillgänglig

67

Välj typ

68

”VBC på”

69

”VBC på” – klar?

70

Inställningar

71

SH nekad

72

SH-begäran misslyckades

73

Stopporder för SH

74

Skiftning

75

Låg adhesion

76

SM nekad

77

SM-begäran misslyckades

78

Spec(ial)

79

Ange specifika data

80

SR-distans överskriden

81

SR-hastighet/distans

82

SR-hastighet/distans – klar?

83

Stopporder för SR

84

Stand-by

85

Start

86

Systemversion

87

Fel i markutrustning

88

Marksystem ej kompatibelt

89

Tågkategori

90

Tågdata

91

Tågdata ändrade

92

Angivna tågdata – klar?

93

Tågintegritet

94

Tåget avvisas

95

Tågnummer

96

Tågtyp

97

Obehörig passage av EOA/LOA

98

Använd kortnummer

99

Bekräfta ATO-data

100

Bekräfta [namn på NTC]-data

101

Bekräfta ”VBC av”

102

Bekräfta ”VBC på”

103

Bekräfta tågdata

104

VBC[n]-kod

105

VBC-kod

106

Volym

107

Ja

108

[namn på NTC]: bromsbegäran

109

Angivna [namn på NTC]-data – klar?

110

Fel på [namn på NTC]

111

[namn på NTC] inte tillgängligt

112

[namn på NTC] behöver data

Tillägg F (81)

Öppna punkter

| Öppen punkt | Anmärkningar |
| --- | --- |
| Krav avseende tillförlitlighet och tillgänglighet | Ofta förekommande driftstörningar till följd av fel i utrustning för trafikstyrning och signalering inverkar negativt på systemets säkerhet. Se punkt 4.2.1.2. |

Öppen punkt

Anmärkningar

Krav avseende tillförlitlighet och tillgänglighet

Ofta förekommande driftstörningar till följd av fel i utrustning för trafikstyrning och signalering inverkar negativt på systemets säkerhet. Se punkt 4.2.1.2.

Tillägg G

Partiell uppfyllelse

Oavsett de alternativ som tillåts i denna TSD, t.ex. enligt punkt 7.3.2 eller i SUBSET-34, är det möjligt att avvika från denna TSD under förutsättning att överensstämmelsen med bestämmelserna i punkt 6.1.1.2 och avvikelsen överensstämmer med någon av nedanstående kategorier och begränsas till de fall som anges i tabellen nedan:

| 1. | Funktioner som kräver ombyggnad av befintliga anläggningar, vilket skulle äventyra ett projekts ekonomiska bärkraft när det gäller ombyggnad av redan godkänd hårdvara som installerats i fordonen. |
| --- | --- |

1.

Funktioner som kräver ombyggnad av befintliga anläggningar, vilket skulle äventyra ett projekts ekonomiska bärkraft när det gäller ombyggnad av redan godkänd hårdvara som installerats i fordonen.

| 2. | Funktioner som ingår i systemversion 2.2 och 3.0 och som tillfälligt inte införs så länge som de funktioner som saknas inte krävs för det avsedda området för användning – förutsatt att sådana funktioner införs vid det tidigaste tillfälle som uppfyller följande villkor:






  a) | Om införandet av den funktion som saknas inte kräver godkännande: vid nästa tillfälle då felkorrigering är obligatorisk enligt tabell B1.1 rad 1, och under inga omständigheter före den 1 januari 2026. |
| --- | --- | --- |

2.

Funktioner som ingår i systemversion 2.2 och 3.0 och som tillfälligt inte införs så länge som de funktioner som saknas inte krävs för det avsedda området för användning – förutsatt att sådana funktioner införs vid det tidigaste tillfälle som uppfyller följande villkor:

a)

Om införandet av den funktion som saknas inte kräver godkännande: vid nästa tillfälle då felkorrigering är obligatorisk enligt tabell B1.1 rad 1, och under inga omständigheter före den 1 januari 2026.

| b) | Om införandet av den funktion som saknas kräver godkännande: vid nästa förnyelse av godkännandet till följd av en annan ändring av tågskyddssystemet (ETCS). |
| --- | --- |

b)

Om införandet av den funktion som saknas kräver godkännande: vid nästa förnyelse av godkännandet till följd av en annan ändring av tågskyddssystemet (ETCS).

| c) | Vid nästa uppgradering till en högre ETCS-systemversion för tågskyddsdelen. |
| --- | --- |

c)

Vid nästa uppgradering till en högre ETCS-systemversion för tågskyddsdelen.

Till dess att full funktionalitet för systemversionerna 2.2 och 3.0 har införts ska dessa fordon deklareras som systemversion 2.1 respektive 2.2.

| 3. | Alternativ på driftskompatibilitetskomponentnivå enligt SUBSET 34 – om det är funktionellt relevant för att utesluta vissa signaler eller funktioner.







  Partiell uppfyllelse av TSD-krav | Villkor och riskreducerande åtgärder | Tillämpningsområde för partiell uppfyllelse |
| --- | --- | --- | --- |
| SUBSET-091: säkerhetskrav SIL 2 för förarpanelen (DMI SIL 2) får inte införas. | De risker som är förknippade med de säkerhetskrav som leder till DMI SIL 2 ska reduceras genom lämpliga åtgärder. | Tillåtet endast vid ombyggnad av en befintlig ETCS-del (med DMI SIL 0). |
| Vissa nya funktioner i denna TSD är undantagna från uppsättningarna av fordonsbaserade versioner upp till 2.1 och 2.2. Dessa reducerade uppsättningar kommer att specificeras i SUBSET-153. | Anm.: | Enskilda lösningar kopplade till ändringsbegäranden (CR solutions) som inte omfattas offentliggörs på ERA:s webbplats för att tillfälligt vidareutveckla uppsättningarna av fordonsbaserade versioner upp till 2.1 och 2.2. Efter offentliggörandet av SUBSET-153 ska de fordonsbaserade produkterna uppdateras om de inte överensstämmer med de konsoliderade specifikationerna i enlighet med övergångsbestämmelsen om partiell uppfyllelse som förtecknas i tabell B.1. |

3.

Alternativ på driftskompatibilitetskomponentnivå enligt SUBSET 34 – om det är funktionellt relevant för att utesluta vissa signaler eller funktioner.

Partiell uppfyllelse av TSD-krav

Villkor och riskreducerande åtgärder

Tillämpningsområde för partiell uppfyllelse

SUBSET-091: säkerhetskrav SIL 2 för förarpanelen (DMI SIL 2) får inte införas.

De risker som är förknippade med de säkerhetskrav som leder till DMI SIL 2 ska reduceras genom lämpliga åtgärder.

Tillåtet endast vid ombyggnad av en befintlig ETCS-del (med DMI SIL 0).

Vissa nya funktioner i denna TSD är undantagna från uppsättningarna av fordonsbaserade versioner upp till 2.1 och 2.2. Dessa reducerade uppsättningar kommer att specificeras i SUBSET-153.

Anm.:

Enskilda lösningar kopplade till ändringsbegäranden (CR solutions) som inte omfattas offentliggörs på ERA:s webbplats för att tillfälligt vidareutveckla uppsättningarna av fordonsbaserade versioner upp till 2.1 och 2.2. Efter offentliggörandet av SUBSET-153 ska de fordonsbaserade produkterna uppdateras om de inte överensstämmer med de konsoliderade specifikationerna i enlighet med övergångsbestämmelsen om partiell uppfyllelse som förtecknas i tabell B.1.

Följande fordonsbaserade funktioner som påverkar den fordonsbaserade ETCS-systemversionen omfattas inte av den reducerade fordonsbaserade uppsättningen upp till 2.1:

| | CR968, CR988, CR1238, CR1244, CR1302, CR1344, CR1346, CR1350, CR1359, CR1363, CR1367, CR1374, CR1375, CR1379, CR1397. |
| --- | --- |

CR968, CR988, CR1238, CR1244, CR1302, CR1344, CR1346, CR1350, CR1359, CR1363, CR1367, CR1374, CR1375, CR1379, CR1397.

Följande fordonsbaserade funktioner som påverkar den fordonsbaserade ETCS-systemversionen omfattas inte av den reducerade fordonsbaserade uppsättningen upp till 2.2:

| | CR968, CR988, CR1244, CR1302, CR1344, CR1346, CR1350, CR1359, CR1363, CR1367, CR1374, CR1375, CR1379, CR1397. |
| --- | --- |

CR968, CR988, CR1244, CR1302, CR1344, CR1346, CR1350, CR1359, CR1363, CR1367, CR1374, CR1375, CR1379, CR1397.

SUBSET 34: alternativ som finns tillgängliga på delsystemsnivå finns också tillgängliga på driftskompatibilitetskomponentnivå.

Funktionaliteten kommer inte att vara ett krav för att fordonet ska vara fullt driftskompatibelt.

Det finns inget krav på att driftskompatibilitetskomponenter ska omfatta funktioner som rör elektrisk framdrivning om dessa driftskompatibilitetskomponenter är konstruerade för fordon som är utrustade med motorer som är oberoende av kontaktledning.

Tillägg H

Detta tillägg innehåller mallen för den nationella genomförandeplanen.

UTFÄRDANDEÅR

NATIONELL GENOMFÖRANDEPLAN

[MEDLEMSSTAT]

Innehållsförteckning

| 1. | ALLMÄN ÖVERGÅNGSSTRATEGI – INLEDNING | 522 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | ALLMÄN BESKRIVNING AV AKTUELL STATUS | 522 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Allmän beskrivning av system av klass A samt ATO- och tågdetekteringsdelarna | 522 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.1.1 | Aktuell status för utbyggnad av system av klass A samt ATO- och tågdetekteringsdelarna | 522 |
| --- | --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Nytta i fråga om kapacitet, säkerhet, tillförlitlighet och prestanda | 531 |
| --- | --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Aktuella obligatoriska krav för fordonsbaserad utrustning | 531 |
| --- | --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Aktuell status för utbyggnad av fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering | 532 |
| --- | --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | Information om ESC-/RSC-typ och berörda linjer och aktiviteter för integrering av markbaserad/fordonsbaserad utrustning | 532 |
| --- | --- | --- |

2.1.5

| 2.1.6 | Information om gränsöverskridande linjer | 532 |
| --- | --- | --- |

2.1.6

| 2.1.7 | Information om knutpunkter | 532 |
| --- | --- | --- |

2.1.7

| 2.2 | Allmän beskrivning av system av klass B | 532 |
| --- | --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Aktuell status för system av klass B | 533 |
| --- | --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Åtgärder som vidtagits för att säkerställa öppna marknadsvillkor | 537 |
| --- | --- | --- |

2.2.2

| 3. | TEKNISK ÖVERGÅNGSSTRATEGI | 537 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Teknisk övergångsstrategi för ETCS-delen | 537 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Uppdateringsstrategi för basversion och nivå | 539 |
| --- | --- | --- |

3.1.1

| 3.2 | Teknisk övergångsstrategi för radiodelen | 540 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Teknisk övergångsstrategi för ATO-delen | 544 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Teknisk övergångsstrategi för tågdetekteringsdelen | 546 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Övergångsstrategi för specialfall | 548 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.6 | Teknisk övergångsstrategi för fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering | 548 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 4. | FINANSIELL INFORMATION OM MARKBASERAD OCH FORDONSBASERAD ETCS | 548 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | PLANERING | 548 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Planering för tågskyddsdelen | 548 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Datum då ETCS tas i bruk | 548 |
| --- | --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Avveckling av tågskyddssystem av klass B | 548 |
| --- | --- | --- |

5.1.2

| 5.1.3 | Information om gränsöverskridande linjer | 549 |
| --- | --- | --- |

5.1.3

| 5.1.4 | Information om knutpunkter | 549 |
| --- | --- | --- |

5.1.4

| 5.2 | Planering för radiodelen | 549 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | Datum då GSM-R tas i bruk | 549 |
| --- | --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Avveckling av radiosystem av klass B | 550 |
| --- | --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | Datum då FRMCS tas i bruk | 551 |
| --- | --- | --- |

5.2.3

| 5.2.4 | Avveckling av GSM-R | 551 |
| --- | --- | --- |

5.2.4

| 5.2.5 | Information om gränsöverskridande linjer | 552 |
| --- | --- | --- |

5.2.5

| 5.2.6 | Information om knutpunkter | 552 |
| --- | --- | --- |

5.2.6

| 5.3 | Planering för ATO-delen | 552 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.3.1 | Information om gränsöverskridande linjer | 552 |
| --- | --- | --- |

5.3.1

| 5.3.2 | Information om knutpunkter | 552 |
| --- | --- | --- |

5.3.2

| 5.4 | Planering för tågdetekteringsdelen | 552 |
| --- | --- | --- |

5.4

| 5.4.1 | Information om gränsöverskridande linjer | 553 |
| --- | --- | --- |

5.4.1

| 5.4.2 | Information om knutpunkter | 553 |
| --- | --- | --- |

5.4.2

| 5.5 | Planering för fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering | 553 |
| --- | --- | --- |

5.5

| 5.5.1 | Information om fordon som trafikerar gränsöverskridande linjer | 553 |
| --- | --- | --- |

5.5.1

| 6. | NYA OBLIGATORISKA KRAV FÖR FORDONSBASERAD UTRUSTNING | 553 |
| --- | --- | --- |

6.

1.   ALLMÄN ÖVERGÅNGSSTRATEGI – INLEDNING

[Detta avsnitt är avsett för medlemsstatens beskrivning av den allmänna utbyggnadsstrategin.]

2.   ALLMÄN BESKRIVNING AV AKTUELL STATUS

2.1   Allmän beskrivning av system av klass A samt ATO- och tågdetekteringsdelarna

2.1.1   Aktuell status för utbyggnad av system av klass A samt ATO- och tågdetekteringsdelarna

[Detta avsnitt ska innehålla fakta och sifferuppgifter om aktuell status för installerade system av klass A (både tågskydd och radio), ATO-system och tågdetekteringssystem.

Denna information bör omfatta en karta och en tabell med relevant information om den aktuella situationen för utbyggnad av respektive system.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

—   Aktuell status för utbyggnad av tågskyddssystem av klass A

| [Infoga, om det är relevant, en förklarande text om den aktuella statusen för utbyggnad av ETCS.] |
| --- |

[Infoga, om det är relevant, en förklarande text om den aktuella statusen för utbyggnad av ETCS.]

Figur 1

Aktuell status för utbyggnad av ETCS

| [Plats för karta som visar aktuell status för utbyggnaden av ETCS. Kartan ska tydligt visa om ETCS redan är i drift eller endast installerat men ännu inte i drift.


  Även om endast linjer som åtminstone redan har ETCS installerat markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.] |
| --- |

[Plats för karta som visar aktuell status för utbyggnaden av ETCS. Kartan ska tydligt visa om ETCS redan är i drift eller endast installerat men ännu inte i drift.

Även om endast linjer som åtminstone redan har ETCS installerat markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.]

Tabell 1

Aktuell status för utbyggnad av ETCS

| ID | Linje | Aktuell status för utbyggnad | Obligatorisk tidsfrist för tillämpning av ETCS | Ytterligare information | Anm. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktuell status | Datum då ETCS togs i bruk | Längd | Nivå(er) | Basversion och systemversion |
| [Ange linjens identifieringsnummer] | [Ange linjens namn] | [Ange aktuell status för utbyggnad av ETCS på linjen: ETCS i drift/ETCS installerad] | [För linjer med ETCS redan i drift. Ange datum då ETCS togs i bruk] | [Ange senaste tidsfrist för att utrusta linjen med ETCS, fastställd i EU-förordningar] | [Ange linjens totala längd] | [Ange installerad(e) ETCS-nivå(er)] | [Ange basversion och systemversion för installerad ETCS] | [Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant] |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

ID

Linje

Aktuell status för utbyggnad

Obligatorisk tidsfrist för tillämpning av ETCS

Ytterligare information

Anm.

Aktuell status

Datum då ETCS togs i bruk

Längd

Nivå(er)

Basversion och systemversion

[Ange linjens identifieringsnummer]

[Ange linjens namn]

[Ange aktuell status för utbyggnad av ETCS på linjen: ETCS i drift/ETCS installerad]

[För linjer med ETCS redan i drift. Ange datum då ETCS togs i bruk]

[Ange senaste tidsfrist för att utrusta linjen med ETCS, fastställd i EU-förordningar]

[Ange linjens totala längd]

[Ange installerad(e) ETCS-nivå(er)]

[Ange basversion och systemversion för installerad ETCS]

[Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant]

—   Aktuell status för utbyggnad av ATO-system

[Denna punkt är obligatorisk endast om utbyggnad av ATO redan är inledd.]

| [Infoga, om det är relevant, en förklarande text om utbyggnaden av ATO.] |
| --- |

[Infoga, om det är relevant, en förklarande text om utbyggnaden av ATO.]

Figur 2

Aktuell status för utbyggnad av ATO

| [Plats för karta som visar aktuell status för utbyggnaden av ATO. Kartan ska tydligt visa om ATO redan är i drift eller endast installerat men ännu inte i drift.


  Även om endast linjer som åtminstone redan har ATO installerat markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.] |
| --- |

[Plats för karta som visar aktuell status för utbyggnaden av ATO. Kartan ska tydligt visa om ATO redan är i drift eller endast installerat men ännu inte i drift.

Även om endast linjer som åtminstone redan har ATO installerat markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.]

Tabell 2

Aktuell status för utbyggnad av ATO

| ID | Linje | Aktuell status för utbyggnad av ATO | Ytterligare information | Anm. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktuell status | Datum då ATO togs i bruk | Längd | Basversion | Andra relevanta aspekter av utbyggnad av ATO (t.ex. GoA) |
| [Ange linjens identifieringsnummer] | [Ange linjens namn] | [Ange aktuell status för utbyggnad av ATO på linjen: ATO i drift/ATO installerad] | [För linjer med ATO redan i drift. Ange datum då ATO togs i bruk] | [Ange linjens totala längd] | [Ange basversion för installerad ATO] | [Ange ...] | [Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant] |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

ID

Linje

Aktuell status för utbyggnad av ATO

Ytterligare information

Anm.

Aktuell status

Datum då ATO togs i bruk

Längd

Basversion

Andra relevanta aspekter av utbyggnad av ATO (t.ex. GoA)

[Ange linjens identifieringsnummer]

[Ange linjens namn]

[Ange aktuell status för utbyggnad av ATO på linjen: ATO i drift/ATO installerad]

[För linjer med ATO redan i drift. Ange datum då ATO togs i bruk]

[Ange linjens totala längd]

[Ange basversion för installerad ATO]

[Ange ...]

[Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant]

—   Aktuell status för utbyggnad av radiosystem av klass A

| [Infoga, om det är relevant, en förklarande text om den aktuella statusen för utbyggnad av radiosystem av klass A.] |
| --- |

[Infoga, om det är relevant, en förklarande text om den aktuella statusen för utbyggnad av radiosystem av klass A.]

Figur 3

Aktuell status för utbyggnad av GSM-R

| [Plats för karta som visar aktuell status för utbyggnaden av GSM-R. Kartan ska tydligt visa om GSM-R redan är i bruk eller endast installerat men ännu inte i bruk.


  Även om endast linjer som åtminstone redan har GSM-R installerat markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.] |
| --- |

[Plats för karta som visar aktuell status för utbyggnaden av GSM-R. Kartan ska tydligt visa om GSM-R redan är i bruk eller endast installerat men ännu inte i bruk.

Även om endast linjer som åtminstone redan har GSM-R installerat markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.]

Figur 4

Aktuell status för utbyggnad av FRMCS

| [Plats för karta som visar aktuell status för utbyggnaden av FRMCS. Kartan ska tydligt visa om FRMCS redan är i bruk eller endast installerat men ännu inte i bruk.


  Även om endast linjer som åtminstone redan har FRMCS installerat markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.


  [Denna karta är obligatorisk endast om utbyggnad av FRMCS redan är inledd.] |
| --- |

[Plats för karta som visar aktuell status för utbyggnaden av FRMCS. Kartan ska tydligt visa om FRMCS redan är i bruk eller endast installerat men ännu inte i bruk.

Även om endast linjer som åtminstone redan har FRMCS installerat markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.

[Denna karta är obligatorisk endast om utbyggnad av FRMCS redan är inledd.]

Tabell 3

Aktuell status för utbyggnad av GSM-R

| | | Aktuell status för utbyggnad av GSM-R | Ytterligare information | Anm. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ID | Linje | Aktuell status | Datum då GSM-R togs i bruk | Längd | GSM-R för tal/GSM-R för data | Basversion |
| [Ange linjens identifieringsnummer] | [Ange linjens namn] | [Ange aktuell status för utbyggnad av GSM-R på linjen: GSM-R i bruk/GSM-R installerat] | [För linjer med radiosystem för GSM-R redan i drift. Ange datum då radiosystem av klass A togs i bruk] | [Ange linjens totala längd] | [Ange om GSM-R är installerat för tal eller för data] | [Ange basversion för installerad GSM-R] | [Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant] |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Aktuell status för utbyggnad av GSM-R

Ytterligare information

Anm.

ID

Linje

Aktuell status

Datum då GSM-R togs i bruk

Längd

GSM-R för tal/GSM-R för data

Basversion

[Ange linjens identifieringsnummer]

[Ange linjens namn]

[Ange aktuell status för utbyggnad av GSM-R på linjen: GSM-R i bruk/GSM-R installerat]

[För linjer med radiosystem för GSM-R redan i drift. Ange datum då radiosystem av klass A togs i bruk]

[Ange linjens totala längd]

[Ange om GSM-R är installerat för tal eller för data]

[Ange basversion för installerad GSM-R]

[Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant]

Tabell 4

Aktuell status för utbyggnad av FRMCS

| | | Aktuell status för utbyggnad av FRMCS | Ytterligare information | Anm. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ID | Linje | Aktuell status | Datum då FRMCS togs i bruk | Längd | Status för GSM-R | Basversion |
| [Ange linjens identifieringsnummer] | [Ange linjens namn] | [Ange aktuell status för utbyggnad av FRMCS på linjen: FRMCS i bruk/FRMCS installerat] | [För linjer med radiosystem för FRMCS redan i drift. Ange datum då radiosystem av klass A togs i bruk] | [Ange linjens totala längd] | [Ange linjens status avseende GSM-R: GSM-R i bruk/GSM-R inte i bruk] | [Ange basversion för installerad FRMCS] | [Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant] |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Aktuell status för utbyggnad av FRMCS

Ytterligare information

Anm.

ID

Linje

Aktuell status

Datum då FRMCS togs i bruk

Längd

Status för GSM-R

Basversion

[Ange linjens identifieringsnummer]

[Ange linjens namn]

[Ange aktuell status för utbyggnad av FRMCS på linjen: FRMCS i bruk/FRMCS installerat]

[För linjer med radiosystem för FRMCS redan i drift. Ange datum då radiosystem av klass A togs i bruk]

[Ange linjens totala längd]

[Ange linjens status avseende GSM-R: GSM-R i bruk/GSM-R inte i bruk]

[Ange basversion för installerad FRMCS]

[Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant]

[Inkluderar tabell 4: Aktuell status för utbyggnad av FRMCS är obligatorisk endast om utbyggnad av FRMCS redan är inledd.]

—   Aktuell status för utbyggnad av tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n

| [Infoga, om det är relevant, en förklarande text om utbyggnaden av tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n.] |
| --- |

[Infoga, om det är relevant, en förklarande text om utbyggnaden av tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n.]

Figur 5

Aktuell status för utbyggnad av tågdetektering som överensstämmer med TSD:n

| [Plats för karta som visar aktuell status för utbyggnaden av tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n. Kartan ska tydligt visa om tågdetektering som överensstämmer med TSD:n redan är i bruk eller endast installerad men ännu inte i bruk.


  Även om endast linjer som åtminstone redan har installerad tågdetektering som överensstämmer med TSD:n markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.] |
| --- |

[Plats för karta som visar aktuell status för utbyggnaden av tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n. Kartan ska tydligt visa om tågdetektering som överensstämmer med TSD:n redan är i bruk eller endast installerad men ännu inte i bruk.

Även om endast linjer som åtminstone redan har installerad tågdetektering som överensstämmer med TSD:n markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.]

Tabell 5

Aktuell status för utbyggnad av tågdetektering som överensstämmer med TSD:n

| ID | Linje | Aktuell status för utbyggnad av tågdetektering som överensstämmer med TSD:n | Ytterligare information | Anm. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktuell status | Datum då tågdetektering som överensstämmer med TSD:n togs i bruk | Längd | [Andra relevanta aspekter för utbyggnad av tågdetektering som överensstämmer med TSD:n] |
| [Ange linjens identifieringsnummer] | [Ange linjens namn] | [Ange aktuell status för utbyggnad av tågdetektering som överensstämmer med TSD:n på linjen: Tågdetektering som överensstämmer med TSD:n i bruk/tågdetektering som överensstämmer med TSD:n installerad] | [För linjer med tågdetektering som överensstämmer med TSD:n redan i bruk. Ange datum då tågdetektering som överensstämmer med TSD:n togs i bruk] | [Ange linjens totala längd] | [Ange ...] | [Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| | | | | | | |

ID

Linje

Aktuell status för utbyggnad av tågdetektering som överensstämmer med TSD:n

Ytterligare information

Anm.

Aktuell status

Datum då tågdetektering som överensstämmer med TSD:n togs i bruk

Längd

[Andra relevanta aspekter för utbyggnad av tågdetektering som överensstämmer med TSD:n]

[Ange linjens identifieringsnummer]

[Ange linjens namn]

[Ange aktuell status för utbyggnad av tågdetektering som överensstämmer med TSD:n på linjen: Tågdetektering som överensstämmer med TSD:n i bruk/tågdetektering som överensstämmer med TSD:n installerad]

[För linjer med tågdetektering som överensstämmer med TSD:n redan i bruk. Ange datum då tågdetektering som överensstämmer med TSD:n togs i bruk]

[Ange linjens totala längd]

[Ange ...]

[Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant]

2.1.2   Nytta i fråga om kapacitet, säkerhet, tillförlitlighet och prestanda

[Detta avsnitt ska innehålla information om nyttan med system av klass A (både tågskydd och radio), ATO-system och tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n, i fråga om kapacitet, säkerhet, tillförlitlighet och prestanda.

För fullständighetens skull ska avsnittet innefatta både den metod som använts för att mäta nyttan och fakta och sifferuppgifter om effekterna.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

| [Beskriv de metoder/indikatorer som används för att mäta nytta i fråga om kapacitet, säkerhet, tillförlitlighet och prestanda.] |
| --- |

[Beskriv de metoder/indikatorer som används för att mäta nytta i fråga om kapacitet, säkerhet, tillförlitlighet och prestanda.]

Tabell 6

Förväntad nytta i fråga om kapacitet. säkerhet, tillförlitlighet och prestanda

| Nytta avseende | Systemeffekter | Samhällseffekter | Aktör |
| --- | --- | --- | --- |
| Kapacitet | [Ange indikatorerna för systemeffekter avseende kapacitet.


  Exempel: procentuell minskning av körtiden per tåg, procentuell tidsminskning mellan tåg, ...] | [Ange indikatorerna för samhällseffekter avseende kapacitet.


  Exempel: totalt insparade restidstimmar för alla passagerare under ett år] | [Ange den aktör som uttryckt behovet och de överenskommelser som ingåtts inom medlemsstaten för de behov som uttryckts] |
| Säkerhet | [Ange indikatorerna för systemeffekter avseende säkerhet.


  Exempel: procentuell minskning av OSPA (obehörig stoppsignalpassage)] | [Ange indikatorerna för samhällseffekter avseende säkerhet.


  Exempel: minskning av antalet dödsfall per år] | [Ange den aktör som uttryckt behovet och de överenskommelser som ingåtts inom medlemsstaten för de behov som uttryckts] |
| Tillförlitlighet | [Ange indikatorerna för systemeffekter avseende tillförlitlighet.


  Exempel: procentuell minskning av tågförseningar på grund av funktionsfel] | [Ange indikatorerna för samhällseffekter avseende tillförlitlighet.


  Exempel: minskning av det förväntade antalet förlorade timmar för passagerare] | [Ange den aktör som uttryckt behovet och de överenskommelser som ingåtts inom medlemsstaten för de behov som uttryckts] |
| Prestanda | [Ange indikatorerna för systemeffekter avseende prestanda] | [Ange indikatorerna för samhällseffekter avseende prestanda] | [Ange den aktör som uttryckt behovet och de överenskommelser som ingåtts inom medlemsstaten för de behov som uttryckts] |
| ... | ... | ... | |

Nytta avseende

Systemeffekter

Samhällseffekter

Aktör

Kapacitet

[Ange indikatorerna för systemeffekter avseende kapacitet.

Exempel: procentuell minskning av körtiden per tåg, procentuell tidsminskning mellan tåg, ...]

[Ange indikatorerna för samhällseffekter avseende kapacitet.

Exempel: totalt insparade restidstimmar för alla passagerare under ett år]

[Ange den aktör som uttryckt behovet och de överenskommelser som ingåtts inom medlemsstaten för de behov som uttryckts]

Säkerhet

[Ange indikatorerna för systemeffekter avseende säkerhet.

Exempel: procentuell minskning av OSPA (obehörig stoppsignalpassage)]

[Ange indikatorerna för samhällseffekter avseende säkerhet.

Exempel: minskning av antalet dödsfall per år]

[Ange den aktör som uttryckt behovet och de överenskommelser som ingåtts inom medlemsstaten för de behov som uttryckts]

Tillförlitlighet

[Ange indikatorerna för systemeffekter avseende tillförlitlighet.

Exempel: procentuell minskning av tågförseningar på grund av funktionsfel]

[Ange indikatorerna för samhällseffekter avseende tillförlitlighet.

Exempel: minskning av det förväntade antalet förlorade timmar för passagerare]

[Ange den aktör som uttryckt behovet och de överenskommelser som ingåtts inom medlemsstaten för de behov som uttryckts]

Prestanda

[Ange indikatorerna för systemeffekter avseende prestanda]

[Ange indikatorerna för samhällseffekter avseende prestanda]

[Ange den aktör som uttryckt behovet och de överenskommelser som ingåtts inom medlemsstaten för de behov som uttryckts]

...

...

...

[Förteckningen över nytta och effekter kan anpassas beroende på medlemsstatens analys]

2.1.3   Aktuella obligatoriska krav för fordonsbaserad utrustning

[Detta avsnitt ska innehålla den aktuella rättsliga nationella hänvisningen till kraven för fordonsbaserad trafikstyrning och signalering. Om dessa krav skiljer sig åt mellan järnvägsnätets olika linjer måste det tydligt anges vilka krav som är tillämpliga i varje enskilt fall.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

| [Infoga, om det är relevant, en förklarande text om aktuell nationell lagstiftning för krav på fordonsbaserad trafikstyrning och signalering.] |
| --- |

[Infoga, om det är relevant, en förklarande text om aktuell nationell lagstiftning för krav på fordonsbaserad trafikstyrning och signalering.]

Tabell 7

Information om investeringsplan

| År | Aktör | Åtgärd |
| --- | --- | --- |
| [Ange det år då investeringen kommer att göras] | [Ange vilka aktörer som kommer att göra investeringen] | [Ange vilka åtgärder som planeras i samband med denna investering] |
| | | |
| | | |
| | | |

År

Aktör

Åtgärd

[Ange det år då investeringen kommer att göras]

[Ange vilka aktörer som kommer att göra investeringen]

[Ange vilka åtgärder som planeras i samband med denna investering]

Tabell 8

Aktuella krav för fordonsbaserad trafikstyrning och signalering

| Geografiskt tillämpningsområde | Nationell rättslig hänvisning till kraven för fordonsbaserad trafikstyrning och signalering |
| --- | --- |
| [Ange det geografiska tillämpningsområde inom vilket de specifika kraven för närvarande är tillämpliga. Exempel: fullständigt järnvägsnät eller specifika linjer] | [Ange den rättsliga hänvisningen till kraven för fordonsbaserad trafikstyrning och signalering eller ange det tillämpliga kravet] |
| | |
| | |
| | |

Geografiskt tillämpningsområde

Nationell rättslig hänvisning till kraven för fordonsbaserad trafikstyrning och signalering

[Ange det geografiska tillämpningsområde inom vilket de specifika kraven för närvarande är tillämpliga. Exempel: fullständigt järnvägsnät eller specifika linjer]

[Ange den rättsliga hänvisningen till kraven för fordonsbaserad trafikstyrning och signalering eller ange det tillämpliga kravet]

2.1.4   Aktuell status för utbyggnad av fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering

[Detta avsnitt ska innehålla fakta och sifferuppgifter om aktuell status för fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering, på grundval av tillgänglig information.]

2.1.5   Information om ESC-/RSC-typ och berörda linjer och aktiviteter för integrering av markbaserad/fordonsbaserad utrustning

[Detta avsnitt ska innehålla aktuell status för ESC-/RSC-typerna så länge de finns.]

2.1.6   Information om gränsöverskridande linjer

[I detta avsnitt ska nuvarande status för gränsöverskridande linjer anges.]

2.1.7   Information om knutpunkter

[I detta avsnitt ska nuvarande status för knutpunkter anges.]

2.2   Allmän beskrivning av system av klass B

[Detta avsnitt är inte obligatoriskt i de medlemsstater som redan har slutfört avvecklingen av klass B.]

2.2.1   Aktuell status för system av klass B

[Detta avsnitt ska innehålla en allmän beskrivning av aktuell status för system av klass B och deras ekonomiska livslängd. För fullständighetens skull ska den åtminstone innehålla följande:

| — | Allmän beskrivning av installerade system av klass B. |
| --- | --- |

—

Allmän beskrivning av installerade system av klass B.

| — | Återstående ekonomisk livslängd för befintliga system av klass B. |
| --- | --- |

—

Återstående ekonomisk livslängd för befintliga system av klass B.

Informationen om det system av klass B som för närvarande är installerat på respektive linje ska innefatta en karta och en tabell med relevanta uppgifter.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

—   Aktuell status för tågskyddssystem av klass B

| [Infoga en förklarande text om de olika tågskyddssystem av klass B som för närvarande är installerade och deras respektive återstående ekonomiska livslängd.] |
| --- |

[Infoga en förklarande text om de olika tågskyddssystem av klass B som för närvarande är installerade och deras respektive återstående ekonomiska livslängd.]

Figur 6

Installerade tågskyddssystem av klass B

| [Plats för karta som visar vilka linjer med installerat tågskyddssystem av klass B som för närvarande finns kvar.


  Kartan ska tydligt visa om tågskyddssystemet av klass B fortfarande är i drift, om det är installerat men inte i drift eller om det redan håller på att avvecklas. Om det finns mer än ett befintligt tågskyddssystem av klass B ska kartan även visa det installerade systemet av klass B på respektive linje.


  Även om endast de linjer som fortfarande har ett installerat tågskyddsystem av klass B markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.] |
| --- |

[Plats för karta som visar vilka linjer med installerat tågskyddssystem av klass B som för närvarande finns kvar.

Kartan ska tydligt visa om tågskyddssystemet av klass B fortfarande är i drift, om det är installerat men inte i drift eller om det redan håller på att avvecklas. Om det finns mer än ett befintligt tågskyddssystem av klass B ska kartan även visa det installerade systemet av klass B på respektive linje.

Även om endast de linjer som fortfarande har ett installerat tågskyddsystem av klass B markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.]

Tabell 9

Installerade tågskyddssystem av klass B

| ID | Linje | Aktuell status | Längd | Installerat tågskyddssystem av klass B | Anm. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Ange linjens identifieringsnummer] | [Ange linjens namn] | [Ange aktuell status för tågskyddssystem av klass B på linjen: I drift/Installerat men inte i drift/Avveckling pågår] | [Ange linjens totala längd] | [Ange installerat tågskyddssystem av klass B] | [Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant] |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |

ID

Linje

Aktuell status

Längd

Installerat tågskyddssystem av klass B

Anm.

[Ange linjens identifieringsnummer]

[Ange linjens namn]

[Ange aktuell status för tågskyddssystem av klass B på linjen: I drift/Installerat men inte i drift/Avveckling pågår]

[Ange linjens totala längd]

[Ange installerat tågskyddssystem av klass B]

[Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant]

—   Aktuell status för radiosystem av klass B

| [Infoga en förklarande text om de olika radiosystem av klass B som för närvarande är installerade och deras respektive återstående ekonomiska livslängd.] |
| --- |

[Infoga en förklarande text om de olika radiosystem av klass B som för närvarande är installerade och deras respektive återstående ekonomiska livslängd.]

Figur 7

Installerade radiosystem av klass B

| [Plats för karta som visar vilka linjer med installerat radiosystem av klass B som för närvarande finns kvar.


  Kartan ska tydligt visa om radiosystemet av klass B fortfarande är i bruk, om det är installerat men inte i bruk eller om det redan håller på att avvecklas. Om det finns mer än ett befintligt radiosystem av klass B ska kartan även visa det installerade systemet av klass B på respektive linje.


  Även om endast de linjer som fortfarande har ett installerat radiosystem av klass B markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.] |
| --- |

[Plats för karta som visar vilka linjer med installerat radiosystem av klass B som för närvarande finns kvar.

Kartan ska tydligt visa om radiosystemet av klass B fortfarande är i bruk, om det är installerat men inte i bruk eller om det redan håller på att avvecklas. Om det finns mer än ett befintligt radiosystem av klass B ska kartan även visa det installerade systemet av klass B på respektive linje.

Även om endast de linjer som fortfarande har ett installerat radiosystem av klass B markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.]

Tabell 10

Installerade radiosystem av klass B

| ID | Linje | Aktuell status | Längd | Installerat radiosystem av klass B | Anm. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [Ange linjens identifieringsnummer] | [Ange linjens namn] | [Ange aktuell status för radiosystem av klass B på linjen: I drift/Installerat men inte i drift/Avveckling pågår] | [Ange linjens totala längd] | [Ange installerat radiosystem av klass B] | [Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant] |
| | | | | | |
| | | | | | |
| | | | | | |

ID

Linje

Aktuell status

Längd

Installerat radiosystem av klass B

Anm.

[Ange linjens identifieringsnummer]

[Ange linjens namn]

[Ange aktuell status för radiosystem av klass B på linjen: I drift/Installerat men inte i drift/Avveckling pågår]

[Ange linjens totala längd]

[Ange installerat radiosystem av klass B]

[Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant]

2.2.2   Åtgärder som vidtagits för att säkerställa öppna marknadsvillkor

[Detta avsnitt ska innehålla en beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att säkerställa öppna marknadsvillkor för befintliga system av klass B så som fastställs i punkt 7.2.3.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

| Ange de specifika åtgärder som vidtagits för att säkerställa öppna marknadsvillkor för befintliga system av klass B på järnvägsnätet, så som fastställs i punkt 7.2.3. I den information som lämnas ska den specifika åtgärden för respektive installerat system av klass B tydligt anges, dvs. minst följande information ska ingå:







  — | Typ av produkt eller specifikation av typ B som är öppet tillgänglig för integrering med all fordonsbaserad ETCS i befintlig rullande materiel. |
| --- | --- |

Ange de specifika åtgärder som vidtagits för att säkerställa öppna marknadsvillkor för befintliga system av klass B på järnvägsnätet, så som fastställs i punkt 7.2.3. I den information som lämnas ska den specifika åtgärden för respektive installerat system av klass B tydligt anges, dvs. minst följande information ska ingå:

—

Typ av produkt eller specifikation av typ B som är öppet tillgänglig för integrering med all fordonsbaserad ETCS i befintlig rullande materiel.

| — | Åtgärd som vidtagits för att säkerställa tillgången till produkter och/eller specifikationer av klass B. |
| --- | --- |

—

Åtgärd som vidtagits för att säkerställa tillgången till produkter och/eller specifikationer av klass B.

| — | Bekräftelse av att funktions- och gränssnittsspecifikationer är tillgängliga, inklusive en länk till specifikationerna. |
| --- | --- |

—

Bekräftelse av att funktions- och gränssnittsspecifikationer är tillgängliga, inklusive en länk till specifikationerna.

| — | Om tillgången till tekniska eller kommersiella skäl inte kan säkerställas, så specificera de riskreducerande åtgärderna.] |
| --- | --- |

—

Om tillgången till tekniska eller kommersiella skäl inte kan säkerställas, så specificera de riskreducerande åtgärderna.]

3.   TEKNISK ÖVERGÅNGSSTRATEGI

3.1   Teknisk övergångsstrategi för ETCS-delen

[Detta avsnitt ska innehålla information om och planering av den tekniska övergångsstrategin för ETCS-delen, inklusive ETCS-nivå och systemversion som krävs per linje och järnvägsnät.

För fullständighetens skull ska åtminstone följande information ingå:

| — | Skäl till beslutet om ETCS-nivå och systemversion för respektive linje eller typ av linje. |
| --- | --- |

—

Skäl till beslutet om ETCS-nivå och systemversion för respektive linje eller typ av linje.

| — | Utbyggnadsstrategi, fordonsbaserad eller markbaserad dubbelutrustning. |
| --- | --- |

—

Utbyggnadsstrategi, fordonsbaserad eller markbaserad dubbelutrustning.

| — | Tabell som för respektive linje innehåller planerade datum för utbyggnad, ETCS-nivå, systemversion, planerade datum för avveckling av klass B på linjen och annan relevant information. Tabellen ska innehålla fullständig information om förändringar under de följande 20 åren. |
| --- | --- |

—

Tabell som för respektive linje innehåller planerade datum för utbyggnad, ETCS-nivå, systemversion, planerade datum för avveckling av klass B på linjen och annan relevant information. Tabellen ska innehålla fullständig information om förändringar under de följande 20 åren.

De linjer som finns i denna tabell ska tillsammans med de linjer som finns i tabell 1: Aktuell status för utbyggnad av ETCS omfatta alla järnvägslinjer inom TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

—   Beskrivning av införd lösning

| [Ange de olika lösningar som införts och de specifika skälen för att välja denna lösning för järnvägsnätet eller för respektive typ av linje.] |
| --- |

[Ange de olika lösningar som införts och de specifika skälen för att välja denna lösning för järnvägsnätet eller för respektive typ av linje.]

—   Utbyggnadsstrategi för införande av ETCS

| [Ange närmare uppgifter om övergångsstrategin för införande av ETCS.


  Exempel: fordonsbaserad eller markbaserad dubbelutrustning, planerade datum då endast ETCS-utrustade fordon får vara i drift ...] |
| --- |

[Ange närmare uppgifter om övergångsstrategin för införande av ETCS.

Exempel: fordonsbaserad eller markbaserad dubbelutrustning, planerade datum då endast ETCS-utrustade fordon får vara i drift ...]

—   Planering för utbyggnad av ETCS och avveckling av klass B

| [Infoga, om det är relevant, en förklarande text om planeringen av utbyggnad av ATO och avveckling av klass B.] |
| --- |

[Infoga, om det är relevant, en förklarande text om planeringen av utbyggnad av ATO och avveckling av klass B.]

Tabell 11

Planering för utbyggnad av ETCS och avveckling av tågskyddssystem av klass B

| ID | Linje | Planering för utbyggnad av ETCS | Planering för avveckling av tågskyddssystem av klass B | Ytterligare information om utbyggnaden | Anm. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktuell status | Datum då ETCS kommer att tas i bruk | Obligatorisk tidsfrist för tillämpning av ETCS | Datum då endast ETCS-utrustade fordon får användas | Datum då drift av klass B inte längre tillåts | Datum då klass B tas ur bruk | Längd | Nivå(er) | Basversion och systemversion | Typ av åtgärd |
| [Ange linjens identifieringsnummer] | [Ange linjens namn] | [Ange aktuell status för utbyggnad av ETCS på linjen: utbyggnad pågår/utbyggnad ännu inte inledd] | [Ange datum då ETCS kommer att tas i bruk] | [Ange senaste tidsfrist för att utrusta linjen med ETCS, fastställd i EU-förordningar] | [Ange när endast fordon med ETCS får användas på linjen] | [Om linjen är utrustad med ett tågskyddssystem av klass B, så ange det datum då drift av klass B inte längre tillåts] | [Ange det datum då system av klass B tas ur bruk, om det inte motsvarar datumet i föregående kolumn] | [Ange linjens totala längd] | [Ange ETCS-nivå(er) som kommer att är installeras] | [Ange basversion och systemversion för ETCS som kommer att installeras] | [Ange typen av ETCS-åtgärd: nyinstallation/modernisering/ombyggnad] | [Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant] |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

ID

Linje

Planering för utbyggnad av ETCS

Planering för avveckling av tågskyddssystem av klass B

Ytterligare information om utbyggnaden

Anm.

Aktuell status

Datum då ETCS kommer att tas i bruk

Obligatorisk tidsfrist för tillämpning av ETCS

Datum då endast ETCS-utrustade fordon får användas

Datum då drift av klass B inte längre tillåts

Datum då klass B tas ur bruk

Längd

Nivå(er)

Basversion och systemversion

Typ av åtgärd

[Ange linjens identifieringsnummer]

[Ange linjens namn]

[Ange aktuell status för utbyggnad av ETCS på linjen: utbyggnad pågår/utbyggnad ännu inte inledd]

[Ange datum då ETCS kommer att tas i bruk]

[Ange senaste tidsfrist för att utrusta linjen med ETCS, fastställd i EU-förordningar]

[Ange när endast fordon med ETCS får användas på linjen]

[Om linjen är utrustad med ett tågskyddssystem av klass B, så ange det datum då drift av klass B inte längre tillåts]

[Ange det datum då system av klass B tas ur bruk, om det inte motsvarar datumet i föregående kolumn]

[Ange linjens totala längd]

[Ange ETCS-nivå(er) som kommer att är installeras]

[Ange basversion och systemversion för ETCS som kommer att installeras]

[Ange typen av ETCS-åtgärd: nyinstallation/modernisering/ombyggnad]

[Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant]

3.1.1   Uppdateringsstrategi för basversion och nivå

[I tillämpliga fall ska detta avsnitt innehålla information om och planering av teknisk övergångsstrategi för ETCS-basversion, t.ex. från basversion 2 till basversion 3 och/eller från nivå 1 till nivå 2.]

3.2   Teknisk övergångsstrategi för radiodelen

[Detta avsnitt ska innehålla information om och planering av den tekniska övergångsstrategin för radiodelen, inklusive information om radiosystem (t.ex. radio med kretskoppling eller paketförmedling, alternativ för radioburen hastighetshöjning för ETCS).

För fullständighetens skull ska åtminstone följande information ingå:

| — | Strategi för införande av GSM-R, fordonsbaserad eller markbaserad dubbelutrustning för införande av radiodelen av klass A. |
| --- | --- |

—

Strategi för införande av GSM-R, fordonsbaserad eller markbaserad dubbelutrustning för införande av radiodelen av klass A.

| — | Strategi för införande av nästa generations kommunikationssystem. |
| --- | --- |

—

Strategi för införande av nästa generations kommunikationssystem.

| — | Tabell som för respektive linje innehåller planerade datum för utbyggnad av GSM-R och avveckling av radiodelen av klass B, införande av kretskopplad radio eller endast paketförmedling, samt annan relevant information. Tabellen ska innehålla fullständig information om förändringar under de följande 20 åren. |
| --- | --- |

—

Tabell som för respektive linje innehåller planerade datum för utbyggnad av GSM-R och avveckling av radiodelen av klass B, införande av kretskopplad radio eller endast paketförmedling, samt annan relevant information. Tabellen ska innehålla fullständig information om förändringar under de följande 20 åren.

| — | Tabell som för respektive linje innehåller planerade datum för utbyggnad av FRMCS, alternativ för radioburen hastighetshöjning om så är relevant, planering för avveckling av GSM-R och annan relevant information. Tabellen ska innehålla fullständig information om förändringar under de följande 20 åren. |
| --- | --- |

—

Tabell som för respektive linje innehåller planerade datum för utbyggnad av FRMCS, alternativ för radioburen hastighetshöjning om så är relevant, planering för avveckling av GSM-R och annan relevant information. Tabellen ska innehålla fullständig information om förändringar under de följande 20 åren.

De linjer som finns i dessa tabeller ska tillsammans med de linjer som finns i tabell 3: Aktuell status för utbyggnad av GSM-R och tabell 4: Aktuell status för utbyggnad av FRMCS omfatta alla järnvägslinjer inom TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

—   Strategi för införande av GSM-R

| [Ange information om strategin för införande av GSM-R.


  Exempel: Övergångsstrategi (fordonsbaserad eller markbaserad dubbelutrustning) i förhållande till radiodelen av klass B, införande av kretskopplad radio eller endast paketförmedling ...] |
| --- |

[Ange information om strategin för införande av GSM-R.

Exempel: Övergångsstrategi (fordonsbaserad eller markbaserad dubbelutrustning) i förhållande till radiodelen av klass B, införande av kretskopplad radio eller endast paketförmedling ...]

—   Strategi för införande av nästa generations kommunikationssystem

| [Ange närmare uppgifter om övergångsstrategin för införande av nästa generations kommunikationssystem.] |
| --- |

[Ange närmare uppgifter om övergångsstrategin för införande av nästa generations kommunikationssystem.]

—   Planering för utbyggnad av GSM-R och avveckling av radiosystem av klass B

| [Infoga, om det är relevant, en förklarande text om planeringen av utbyggnad av GSM-R och avveckling av radiodelen av klass B.] |
| --- |

[Infoga, om det är relevant, en förklarande text om planeringen av utbyggnad av GSM-R och avveckling av radiodelen av klass B.]

Tabell 12

Planering för utbyggnad av GSM-R och avveckling av radiodelen av klass B

| ID | Linje | Planering för utbyggnad av GSM-R | Planering för avveckling av radio av klass B | Ytterligare information | Anm. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktuell status | Realisering | Datum då GSM-R tas i bruk | Datum då drift av klass B inte längre tillåts | Datum då klass B tas ur bruk | Längd | GSM-R för tal/GSM-R för data | Basversion | Kretskoppling/paketförmedling | Typ av åtgärd |
| [Ange linjens identifieringsnummer] | [Ange linjens namn] | [Ange aktuell status för utbyggnad av GSM-R på linjen: utbyggnad pågår/utbyggnad ännu inte inledd] | [Ange datum då utbyggnaden inleddes eller förväntas bli inledd] | [Ange datum då GSM-R kommer att tas i bruk] | [Om linjen är utrustad med ett radiosystem av klass B, så ange det datum då drift av klass B inte längre tillåts] | [Ange det datum då system av klass B tas ur bruk, om det inte motsvarar datumet i föregående kolumn] | [Ange linjens totala längd] | [Ange om GSM-R är installerat för tal eller för data] | [Ange basversion för GSM-R som ska installeras] | [Ange om kretskopplad radio eller endast paketförmedling införs] | [Ange typen av åtgärd för radiodelen: nyinstallation/modernisering/ombyggnad] | [Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant] |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

ID

Linje

Planering för utbyggnad av GSM-R

Planering för avveckling av radio av klass B

Ytterligare information

Anm.

Aktuell status

Realisering

Datum då GSM-R tas i bruk

Datum då drift av klass B inte längre tillåts

Datum då klass B tas ur bruk

Längd

GSM-R för tal/GSM-R för data

Basversion

Kretskoppling/paketförmedling

Typ av åtgärd

[Ange linjens identifieringsnummer]

[Ange linjens namn]

[Ange aktuell status för utbyggnad av GSM-R på linjen: utbyggnad pågår/utbyggnad ännu inte inledd]

[Ange datum då utbyggnaden inleddes eller förväntas bli inledd]

[Ange datum då GSM-R kommer att tas i bruk]

[Om linjen är utrustad med ett radiosystem av klass B, så ange det datum då drift av klass B inte längre tillåts]

[Ange det datum då system av klass B tas ur bruk, om det inte motsvarar datumet i föregående kolumn]

[Ange linjens totala längd]

[Ange om GSM-R är installerat för tal eller för data]

[Ange basversion för GSM-R som ska installeras]

[Ange om kretskopplad radio eller endast paketförmedling införs]

[Ange typen av åtgärd för radiodelen: nyinstallation/modernisering/ombyggnad]

[Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant]

—   Planering för utbyggnad av FRMCS och avveckling av GSM-R

| [Infoga, om det är relevant, en förklarande text om planeringen av utbyggnad av FRMCS och avveckling av GSM-R.] |
| --- |

[Infoga, om det är relevant, en förklarande text om planeringen av utbyggnad av FRMCS och avveckling av GSM-R.]

Tabell 13

Planering för utbyggnad av FRMCS och avveckling av GSM-R

| ID | Linje | Planering för utbyggnad av FRMCS | Planering för avveckling av GSM-R | Ytterligare information | Anm. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktuell status | Realisering | Datum då FRMCS tas i bruk | Datum då drift av GSM-R inte längre tillåts | Datum då GSM-R tas ur bruk | Längd | Basversion | Status för befintlig GSM-R | Typ av åtgärd |
| [Ange linjens identifieringsnummer] | [Ange linjens namn] | [Ange aktuell status för utbyggnad av FRMCS på linjen: utbyggnad pågår/utbyggnad ännu inte inledd] | [Ange datum då utbyggnaden inleddes eller förväntas bli inledd] | [Ange datum då FRMCS kommer att tas i bruk] | [Om linjen är utrustad med GSM-R-system, så ange det datum då drift av GSM-R inte längre tillåts] | [Ange det datum då GSM-R-system tas ur bruk, om det inte motsvarar datumet i föregående kolumn] | [Ange linjens totala längd] | [Ange basversion för FRMCS som ska installeras] | [Ange linjens status avseende GSM-R: GSM-R i bruk/GSM-R kommer ej att vara i bruk före FRMCS/ingen befintlig installation av GSM-R] | [Ange typen av åtgärd för radiodelen: nyinstallation/modernisering/ombyggnad] | [Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant] |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

ID

Linje

Planering för utbyggnad av FRMCS

Planering för avveckling av GSM-R

Ytterligare information

Anm.

Aktuell status

Realisering

Datum då FRMCS tas i bruk

Datum då drift av GSM-R inte längre tillåts

Datum då GSM-R tas ur bruk

Längd

Basversion

Status för befintlig GSM-R

Typ av åtgärd

[Ange linjens identifieringsnummer]

[Ange linjens namn]

[Ange aktuell status för utbyggnad av FRMCS på linjen: utbyggnad pågår/utbyggnad ännu inte inledd]

[Ange datum då utbyggnaden inleddes eller förväntas bli inledd]

[Ange datum då FRMCS kommer att tas i bruk]

[Om linjen är utrustad med GSM-R-system, så ange det datum då drift av GSM-R inte längre tillåts]

[Ange det datum då GSM-R-system tas ur bruk, om det inte motsvarar datumet i föregående kolumn]

[Ange linjens totala längd]

[Ange basversion för FRMCS som ska installeras]

[Ange linjens status avseende GSM-R: GSM-R i bruk/GSM-R kommer ej att vara i bruk före FRMCS/ingen befintlig installation av GSM-R]

[Ange typen av åtgärd för radiodelen: nyinstallation/modernisering/ombyggnad]

[Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant]

3.3   Teknisk övergångsstrategi för ATO-delen

[Detta avsnitt ska innehålla information om och planering av den tekniska övergångsstrategin för ATO-delen, inklusive information om behovet av utbyggnad av ATO.

För fullständighetens skull ska åtminstone följande information ingå:

| — | Utbyggnadsstrategi, skäl till utbyggnad av ATO. |
| --- | --- |

—

Utbyggnadsstrategi, skäl till utbyggnad av ATO.

| — | Tabell som för respektive linje innehåller planerade datum för utbyggnad av ATO och annan relevant information. Tabellen ska innehålla fullständig information om förändringar under de följande 20 åren. Denna tabell är obligatorisk endast om ATO förväntas bli infört under de kommande 20 åren. |
| --- | --- |

—

Tabell som för respektive linje innehåller planerade datum för utbyggnad av ATO och annan relevant information. Tabellen ska innehålla fullständig information om förändringar under de följande 20 åren. Denna tabell är obligatorisk endast om ATO förväntas bli infört under de kommande 20 åren.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

—   Utbyggnadsstrategi för ATO

| [Ange närmare uppgifter om utbyggnadsstrategin för ATO, inklusive information om skälet till utbyggnad.] |
| --- |

[Ange närmare uppgifter om utbyggnadsstrategin för ATO, inklusive information om skälet till utbyggnad.]

—   Planering för utbyggnad av ATO

| [Infoga, om det är relevant, en förklarande text om planeringen av utbyggnad av ATO.] |
| --- |

[Infoga, om det är relevant, en förklarande text om planeringen av utbyggnad av ATO.]

Tabell 14

Planering för utbyggnad av ATO

| ID | Linje | Planering för utbyggnad av ATO | Ytterligare information | Anm. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktuell status | Datum då ATO tas i bruk | Längd | Basversion | Andra relevanta aspekter av utbyggnad av ATO (t.ex. GoA) |
| [Ange linjens identifieringsnummer] | [Ange linjens namn] | [Ange aktuell status för utbyggnad av ATO på linjen: utbyggnad pågår/utbyggnad ännu inte inledd] | [Ange datum då ATO kommer att tas i bruk] | [Ange linjens totala längd] | [Ange basversion för ATO som ska installeras] | [Ange ...] | [Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant] |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

ID

Linje

Planering för utbyggnad av ATO

Ytterligare information

Anm.

Aktuell status

Datum då ATO tas i bruk

Längd

Basversion

Andra relevanta aspekter av utbyggnad av ATO (t.ex. GoA)

[Ange linjens identifieringsnummer]

[Ange linjens namn]

[Ange aktuell status för utbyggnad av ATO på linjen: utbyggnad pågår/utbyggnad ännu inte inledd]

[Ange datum då ATO kommer att tas i bruk]

[Ange linjens totala längd]

[Ange basversion för ATO som ska installeras]

[Ange ...]

[Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant]

3.4   Teknisk övergångsstrategi för tågdetekteringsdelen

[Detta avsnitt ska innehålla information om och planering av den tekniska övergångsstrategin för tågdetekteringsdelen som överensstämmer med TSD:n.

För fullständighetens skull ska åtminstone följande information ingå:

| — | Utbyggnadsstrategi, information om övergången till tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n. |
| --- | --- |

—

Utbyggnadsstrategi, information om övergången till tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n.

| — | Tabell som för respektive linje innehåller planerade datum för utbyggnad av tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n och annan relevant information. Tabellen ska innehålla fullständig information om förändringar under de följande 20 åren.

  Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.] |
| --- | --- |

—

Tabell som för respektive linje innehåller planerade datum för utbyggnad av tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n och annan relevant information. Tabellen ska innehålla fullständig information om förändringar under de följande 20 åren.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

—   Utbyggnadsstrategi för tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n

| [Ange närmare upplysningar om strategin för övergång till tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n.] |
| --- |

[Ange närmare upplysningar om strategin för övergång till tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n.]

—   Planering för utbyggnad av tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n

| [Infoga, om det är relevant, en förklarande text om planeringen av utbyggnad av tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n.] |
| --- |

[Infoga, om det är relevant, en förklarande text om planeringen av utbyggnad av tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n.]

Tabell 15

Planering för utbyggnad av tågdetektering som överensstämmer med TSD:n

| ID | Linje | Planering för utbyggnad av tågdetektering som överensstämmer med TSD:n | Ytterligare information | Anm. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktuell status | Datum då tågdetektering som överensstämmer med TSD:n tas i bruk | Längd | Typ av åtgärd | [Andra relevanta aspekter för utbyggnad av tågdetektering som överensstämmer med TSD:n] |
| [Ange linjens identifieringsnummer] | [Ange linjens namn] | [Ange aktuell status för utbyggnad av tågdetektering som överensstämmer med TSD:n på linjen: utbyggnad pågår/utbyggnad ännu inte inledd] | Ange datum då tågdetektering som överensstämmer med TSD:n kommer att tas i bruk] | [Ange linjens totala längd] | [Ange typen av åtgärd för tågdetekteringsdelen: nyinstallation/modernisering/ombyggnad] | [Ange ...] | [Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant] |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

ID

Linje

Planering för utbyggnad av tågdetektering som överensstämmer med TSD:n

Ytterligare information

Anm.

Aktuell status

Datum då tågdetektering som överensstämmer med TSD:n tas i bruk

Längd

Typ av åtgärd

[Andra relevanta aspekter för utbyggnad av tågdetektering som överensstämmer med TSD:n]

[Ange linjens identifieringsnummer]

[Ange linjens namn]

[Ange aktuell status för utbyggnad av tågdetektering som överensstämmer med TSD:n på linjen: utbyggnad pågår/utbyggnad ännu inte inledd]

Ange datum då tågdetektering som överensstämmer med TSD:n kommer att tas i bruk]

[Ange linjens totala längd]

[Ange typen av åtgärd för tågdetekteringsdelen: nyinstallation/modernisering/ombyggnad]

[Ange ...]

[Lägg till ytterligare kommentarer om så är relevant]

3.5   Övergångsstrategi för specialfall

[Detta avsnitt ska innehålla information om och planering av den tekniska övergångsstrategin för specialfall i avsnitt 7.7 i TSD Trafikstyrning och signalering.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

| [Ange närmare uppgifter om övergångsstrategin för de specialfall som anges i avsnitt 7.7 i TSD Trafikstyrning och signalering.


  Det ska tydligt anges i den information som lämnas vilken eller vilka specifika linjer eller järnvägsnät som varje enskilt fall är begränsat till och, i tillämpliga fall, de relevanta datumen för övergången.] |
| --- |

[Ange närmare uppgifter om övergångsstrategin för de specialfall som anges i avsnitt 7.7 i TSD Trafikstyrning och signalering.

Det ska tydligt anges i den information som lämnas vilken eller vilka specifika linjer eller järnvägsnät som varje enskilt fall är begränsat till och, i tillämpliga fall, de relevanta datumen för övergången.]

3.6   Teknisk övergångsstrategi för fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering

[Detta avsnitt ska innehålla information om och planering av den tekniska övergångsstrategin för fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering.]

4.   FINANSIELL INFORMATION OM MARKBASERAD OCH FORDONSBASERAD ETCS

[Detta avsnitt ska innehålla information om tillgängliga medel, finansieringskällor och nödvändiga finansiella behov.]

5.   PLANERING

[Alla kartor över järnvägsnät som ska ingå i detta avsnitt ska visa en planeringsöversikt över förändringar under de kommande 20 åren.]

5.1   Planering för tågskyddsdelen

5.1.1   Datum då ETCS tas i bruk

[Detta avsnitt ska innehålla en karta över järnvägsnät med en översikt över de datum då ETCS tas i bruk.

Detta avsnitt är inte obligatoriskt för de medlemsstater som redan har slutfört utbyggnaden av ETCS på alla linjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”, och som inte planerar någon ombyggnad, modernisering eller ny linje under de kommande 20 åren.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

Figur 8

Karta över järnvägsnätet med datum då ETCS tas i bruk

| [Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då ETCS tas i bruk. Kartan ska tydligt visa de datum då ETCS tas i bruk, samt nivå och systemversion.


  Även om endast linjer med planerad nyinstallation, ombyggnad eller modernisering av ETCS markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.] |
| --- |

[Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då ETCS tas i bruk. Kartan ska tydligt visa de datum då ETCS tas i bruk, samt nivå och systemversion.

Även om endast linjer med planerad nyinstallation, ombyggnad eller modernisering av ETCS markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.]

5.1.2   Avveckling av tågskyddssystem av klass B

[Detta avsnitt ska innehålla en karta över järnvägsnät med en översikt över de datum då drift med klass B inte längre tillåts. Avsnittet ska också innehålla en karta över järnvägsnät som ger en översikt över de datum då system av klass B tas ur bruk, om denna karta inte är samma som den första kartan.

Detta avsnitt är inte obligatoriskt för de medlemsstater som redan har slutfört avvecklingen av sina tågskyddssystem av klass B eller som aldrig har använt ett tågskyddssystem av klass B.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

Figur 9

Karta över järnvägsnätet med datum då drift med klass B inte längre tillåts

| [Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då drift med klass B inte längre tillåts.


  Även om endast linjer med planerat stopp för fortsatt drift med klass B markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.] |
| --- |

[Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då drift med klass B inte längre tillåts.

Även om endast linjer med planerat stopp för fortsatt drift med klass B markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.]

Figur 10

Karta över järnvägsnätet med datum då tågskyddssystem av klass B tas ur bruk

| [Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då system av klass B tas ur bruk.

  Även om endast linjer med planerat stopp för fortsatt bruk av tågskydd av klass B markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.
  Denna karta är inte obligatorisk om den motsvarar den föregående (figur 9: Karta över järnvägsnätet med datum då drift med klass B inte längre tillåts).] |
| --- |

[Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då system av klass B tas ur bruk.

Även om endast linjer med planerat stopp för fortsatt bruk av tågskydd av klass B markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.

Denna karta är inte obligatorisk om den motsvarar den föregående (figur 9: Karta över järnvägsnätet med datum då drift med klass B inte längre tillåts).]

5.1.3   Information om gränsöverskridande linjer

[Detta avsnitt ska innehålla detaljerad information om planeringen för gränsöverskridande linjer.]

5.1.4   Information om knutpunkter

[Detta avsnitt ska innehålla detaljerad information om planeringen för knutpunkter.]

5.2   Planering för radiodelen

5.2.1   Datum då GSM-R tas i bruk

[Detta avsnitt ska innehålla en karta över järnvägsnät med en översikt över de datum då GSM-R tas i bruk.

Detta avsnitt är inte obligatoriskt för de medlemsstater som redan har slutfört utbyggnaden av GSM på alla linjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

Figur 11

Karta över järnvägsnätet med Datum då GSM-R tas i bruk

| [Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då GSM-R tas i bruk. Kartan ska tydligt visa de datum då GSM-R tas i bruk, samt om GSM-R installeras för tal eller data.


  Även om endast linjer med planerad installation av GSM-R markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.] |
| --- |

[Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då GSM-R tas i bruk. Kartan ska tydligt visa de datum då GSM-R tas i bruk, samt om GSM-R installeras för tal eller data.

Även om endast linjer med planerad installation av GSM-R markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.]

5.2.2   Avveckling av radiosystem av klass B

[Detta avsnitt ska innehålla en karta över järnvägsnät med en översikt över de datum då drift med radio av klass B inte längre tillåts. Avsnittet ska också innehålla en karta över järnvägsnät som ger en översikt över de datum då radiosystem av klass B tas ur bruk, om denna karta inte är samma som den första kartan.

Detta avsnitt är inte obligatoriskt för de medlemsstater som redan har slutfört avvecklingen av sina radiosystem av klass B.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

Figur 12

Karta över järnvägsnätet med datum då drift med radio av klass B inte längre tillåts

| [Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då drift med radio av klass B inte längre tillåts.

  Även om endast linjer med planerat stopp för fortsatt drift med radio av klass B markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.] |
| --- |

[Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då drift med radio av klass B inte längre tillåts.

Även om endast linjer med planerat stopp för fortsatt drift med radio av klass B markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.]

Figur 13

Karta över järnvägsnätet med datum då radiosystem av klass B tas ur bruk

| [Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då radiosystem av klass B tas ur bruk.

  Även om endast linjer med planerat stopp för fortsatt bruk av radio av klass B markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.
  Denna karta är inte obligatorisk om den motsvarar den föregående (figur 12: Karta över järnvägsnätet med datum då drift med radio av klass B inte längre tillåts).] |
| --- |

[Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då radiosystem av klass B tas ur bruk.

Även om endast linjer med planerat stopp för fortsatt bruk av radio av klass B markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.

Denna karta är inte obligatorisk om den motsvarar den föregående (figur 12: Karta över järnvägsnätet med datum då drift med radio av klass B inte längre tillåts).]

5.2.3   Datum då FRMCS tas i bruk

[Detta avsnitt ska innehålla en karta över järnvägsnät med en översikt över de datum då FRMCS tas i bruk.

Detta avsnitt är inte obligatoriskt för de medlemsstater som inte planerar att införa FRMCS under de kommande 20 åren.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

Figur 14

Karta över järnvägsnätet med datum då FRMCS tas i bruk

| [Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då FRMCS tas i bruk. Kartan ska tydligt visa de datum då FRMCS tas i bruk.


  Även om endast linjer med planerad installation av FRMCS markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.] |
| --- |

[Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då FRMCS tas i bruk. Kartan ska tydligt visa de datum då FRMCS tas i bruk.

Även om endast linjer med planerad installation av FRMCS markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.]

5.2.4   Avveckling av GSM-R

[Detta avsnitt ska innehålla en karta över järnvägsnät med en översikt över de datum då drift med GSM-R-radio inte längre tillåts. Avsnittet ska också innehålla en karta över järnvägsnät som ger en översikt över de datum då GSM-R-system tas ur bruk, om denna karta inte är samma som den första kartan.

Detta avsnitt är inte obligatoriskt för de medlemsstater som inte planerar att avveckla GSM-R under de kommande 20 åren.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

Figur 15

Karta över järnvägsnätet med datum då drift med GSM-R-radio inte längre tillåts

| [Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då drift med GSM-R-radio inte längre tillåts.

  Även om endast linjer med planerat stopp för fortsatt drift med GSM-R-radio markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.] |
| --- |

[Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då drift med GSM-R-radio inte längre tillåts.

Även om endast linjer med planerat stopp för fortsatt drift med GSM-R-radio markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.]

Figur 16

Karta över järnvägsnätet med datum då GSM-R-system tas ur bruk

| [Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då GSM-R-radiosystem tas ur bruk.

  Även om endast linjer med planerat stopp för fortsatt bruk av GSM-R-radio markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.
  Denna karta är inte obligatorisk om den motsvarar den föregående (figur 15: Karta över järnvägsnätet med datum då drift med GSM-R-radio inte längre tillåts).] |
| --- |

[Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då GSM-R-radiosystem tas ur bruk.

Även om endast linjer med planerat stopp för fortsatt bruk av GSM-R-radio markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.

Denna karta är inte obligatorisk om den motsvarar den föregående (figur 15: Karta över järnvägsnätet med datum då drift med GSM-R-radio inte längre tillåts).]

5.2.5   Information om gränsöverskridande linjer

[Detta avsnitt ska innehålla detaljerad information om planeringen för gränsöverskridande linjer.]

5.2.6   Information om knutpunkter

[Detta avsnitt ska innehålla detaljerad information om planeringen för knutpunkter.]

5.3   Planering för ATO-delen

[Detta avsnitt ska innehålla en karta över järnvägsnät med en översikt över de datum då ATO tas i bruk.

Detta avsnitt är inte obligatoriskt för de medlemsstater som inte planerar att ta ATO i bruk under de kommande 20 åren.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

Figur 17

Karta över järnvägsnätet med Datum då ATO tas i bruk

| [Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då ATO tas i bruk. Kartan ska tydligt visa de datum då ATO tas i bruk.


  Även om endast linjer med planerad installation av ATO markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.] |
| --- |

[Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då ATO tas i bruk. Kartan ska tydligt visa de datum då ATO tas i bruk.

Även om endast linjer med planerad installation av ATO markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.]

5.3.1   Information om gränsöverskridande linjer

[Detta avsnitt ska innehålla detaljerad information om planeringen för gränsöverskridande linjer.]

5.3.2   Information om knutpunkter

[Detta avsnitt ska innehålla detaljerad information om planeringen för knutpunkter.]

5.4   Planering för tågdetekteringsdelen

[Detta avsnitt ska innehålla en karta över järnvägsnät med en översikt över de datum då tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n tas i bruk.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

Figur 18

Karta över järnvägsnätet med datum då tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n tas i bruk

| [Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n tas i bruk. Kartan ska tydligt visa de datum då tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n tas i bruk.


  Även om endast linjer med planerad installation av tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.] |
| --- |

[Plats för karta över järnvägsnät med en översikt över de datum under de kommande 20 åren då tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n tas i bruk. Kartan ska tydligt visa de datum då tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n tas i bruk.

Även om endast linjer med planerad installation av tågdetekteringssystem som överensstämmer med TSD:n markeras på kartan, ska kartan visa alla järnvägslinjer som omfattas av TSD:ns tillämpningsområde, inklusive knutpunkter och anslutningar ”sista kilometern”. Kartan och dess teckenförklaring ska vara tydliga och läsbara.]

5.4.1   Information om gränsöverskridande linjer

[Detta avsnitt ska innehålla detaljerad information om planeringen för gränsöverskridande linjer.]

5.4.2   Information om knutpunkter

[Detta avsnitt ska innehålla detaljerad information om planeringen för knutpunkter.]

5.5   Planering för fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering

[Detta avsnitt ska innehålla en beskrivning av planering och datum för installation av fordonsbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering.]

5.5.1   Information om fordon som trafikerar gränsöverskridande linjer

[Detta avsnitt är frivilligt och kan innehålla detaljerad information om planeringen för fordon som trafikerar gränsöverskridande linjer.]

6.   NYA OBLIGATORISKA KRAV FÖR FORDONSBASERAD UTRUSTNING

[Detta avsnitt ska innehålla information om nya obligatoriska krav för fordonsbaserad utrustning som ska användas på järnvägsnätet, så att information till järnvägsföretag säkerställs minst fem år i förväg.

Nedan finns den mall som ska användas för att lämna informationen i detta avsnitt.]

| [Infoga, om det är relevant, en förklarande text om nya obligatoriska krav för fordonsbaserad utrustning som ska användas på järnvägsnätet.] |
| --- |

[Infoga, om det är relevant, en förklarande text om nya obligatoriska krav för fordonsbaserad utrustning som ska användas på järnvägsnätet.]

Tabell 16

Nya obligatoriska krav för fordonsbaserad utrustning

| Geografiskt tillämpningsområde | Nya obligatoriska krav för fordonsbaserad trafikstyrning och signalering | Datum för tillämpning |
| --- | --- | --- |
| [Ange det geografiska tillämpningsområde inom vilket de specifika kraven kommer att vara tillämpliga. Exempel: fullständigt järnvägsnät eller specifika linjer] | [Ange den rättsliga hänvisningen till nya krav för fordonsbaserad trafikstyrning och signalering eller ange de nya kraven för trafikstyrning och signalering] | [Ange datum för tillämpning av det nya kravet för fordonsbaserad trafikstyrning och signalering. En period på minst fem år krävs] |
| | | |
| | | |
| | | |

Geografiskt tillämpningsområde

Nya obligatoriska krav för fordonsbaserad trafikstyrning och signalering

Datum för tillämpning

[Ange det geografiska tillämpningsområde inom vilket de specifika kraven kommer att vara tillämpliga. Exempel: fullständigt järnvägsnät eller specifika linjer]

[Ange den rättsliga hänvisningen till nya krav för fordonsbaserad trafikstyrning och signalering eller ange de nya kraven för trafikstyrning och signalering]

[Ange datum för tillämpning av det nya kravet för fordonsbaserad trafikstyrning och signalering. En period på minst fem år krävs]

---

(1)  Funktioner som är utformade för att hantera feltillstånd. Dessa tillstånd har tagits i beaktande vid utformningen av delsystemen för trafikstyrning och signalering.

1

(2)  I TSD Trafikstyrning och signalering specificeras för närvarande inte något krav på driftskompatibilitet för signalställverk, plankorsningar och vissa andra element av trafikstyrning och signalering.

2

(3)  I detta dokument avses med termen ”automatiserad tågdrift” eller ”ATO” (Automatic Train Operation) ERTMS-specifikationerna för ATO, som betraktas som automatiserad tågdrift av klass A.

3

Automatic Train Operation

(4)  I vissa dokument som det hänvisas till i denna TSD används termen ”ERTMS” (European Rail Traffic Management System) för att beteckna ett system som innefattar ETCS, RMR och ATO, och ”ETCS” betecknas som ”ERTMS/ETCS”.

4

European Rail Traffic Management System

(5)  När termen ”RMR” används omfattar den båda systemen av klass A. När det gäller ett specifikt system av klass A används termen ”GSM-R” respektive ”FRMCS”.

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 402/2013 av den 30 april 2013 om den gemensamma säkerhetsmetoden för riskvärdering och riskbedömning och om upphävande av förordning (EG) nr 352/2009 (EUT L 121, 3.5.2013, s. 8).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 av den 11 maj 2016 om järnvägssäkerhet (EUT L 138, 26.5.2016, s. 102).

7

(8)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/545 av den 4 april 2018 om fastställande av praktiska arrangemang i processen för godkännande av järnvägsfordon och typer av järnvägsfordon enligt Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 (EUT L 90, 6.4.2018, s. 66).

8

(9)  Kommissionens förordning (EU) nr 1302/2014 av den 18 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i Europeiska unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 228).

9

(10)  I enlighet med kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/773 av den 16 maj 2019 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Drift och trafikledning i järnvägssystemet i Europeiska unionen och om upphävande av beslut 2012/757/EU (EUT L 139 I, 27.5.2019, s. 5).

10

(11)  I enlighet med kommissionens förordning (EU) nr 321/2013 av den 13 mars 2013 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar i Europeiska unionens järnvägssystem och om upphävande av kommissionens beslut 2006/861/EG (EUT L 104, 12.4.2013, s. 1).

11

(12)  TSD Infrastruktur är kommissionens förordning (EU) 1299/2014 av den 18 november 2014 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Infrastruktur i järnvägssystemet i Europeiska unionen (EUT L 356, 12.12.2014, s. 1).

12

(13)  TSD Energi är kommissionens förordning (EU) nr 1301/2014 av den 18 november 2014 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Energi i unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 179).

13

(14)  Kommissionens genomförandebeslut 2011/665/EU av den 4 oktober 2011 om det europeiska registret över godkända typer av fordon (EUT L 264, 8.10.2011, s. 32).

14

(15)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/777 av den 16 maj 2019 om gemensamma specifikationer för registret över järnvägsinfrastruktur och om upphävande av genomförandebeslut 2014/880/EU (EUT L 139 I, 27.5.2019, s. 312).

15

(16)  Kontroll av att en driftskompatibilitetskomponent används på rätt sätt ingår i den övergripande EG-kontrollen av fordonsbaserade och markbaserade delsystem för trafikstyrning och signalering, enligt beskrivningen i punkterna 6.3.3 och 6.3.4.

16

(17)  Kommissionens beslut 2010/713/EU av den 9 november 2010 om moduler för förfarandena för bedömning av överensstämmelse, bedömning av lämplighet för användning och EG-kontroll som ska användas i de tekniska specifikationer för driftskompatibilitet som antas i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/57/EG (EUT L 319, 4.12.2010, s. 1).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 (EUT L 218, 13.8.2008, s. 30).

18

(19)  Detta inbegriper de dokument som avses i byråns tekniska dokument om ESC/RSC.

19

(20)  I detta fall ska bedömningen av hanteringen av skiften ske enligt nationella specifikationer.

20

(21)  Detta inbegriper de dokument som avses i byråns tekniska dokument om ESC/RSC.

21

(22)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/250 av den 12 februari 2019 om mallar för EG-försäkringar, EG-intyg samt EG-kontrollförklaringar och kontrollintyg för järnvägens driftskompatibilitetskomponenter respektive delsystem, om utformning av försäkran om överensstämmelse med en godkänd typ av järnvägsfordon och om förfarandena för EG-kontroll av delsystem i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797, och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 201/2011 (EUT L 42, 13.2.2019, s. 9).

22

(23)  Om det efter en ändring inte behövs ett nytt godkännande ska, enligt byråns råd 2017/3, den tillämpliga TSD:n vara den som användes för den ursprungliga certifieringen. Om det behövs ett nytt godkännande ska den tillämpliga TSD:n vara den senaste TSD:n.

23

(24)  Målfunktionalitet avser den ETCS-funktionalitet som har utvärderats i delsystemets EG-intyg. De tekniska utlåtanden som offentliggörs av byrån och som korrigerar fel i TSD:n anses definiera det funktionalitetstillstånd som redan förväntats under det ursprungliga certifierings- eller godkännandeförfarandet.

24

(25)  Alla verksamheter som krävs för en ändring som utförs utanför ett kvalitetsledningssystem som godkänts av ett anmält organ kan föranleda det anmälda organet att göra ytterligare undersökningar eller provningar.

25

(26)  Målfunktionalitet avser den mobilkommunikationsfunktionalitet som har utvärderats i delsystemets EG-intyg. De tekniska utlåtanden som offentliggörs av byrån och felkorrigeringar inom specifikationsversioner som korrigerar fel i TSD:n anses definiera det funktionalitetstillstånd som redan förväntats under det ursprungliga certifierings- eller godkännandeförfarandet.

26

(27)  Alla verksamheter som krävs för en ändring som utförs utanför ett kvalitetsledningssystem som godkänts av ett anmält organ kan föranleda det anmälda organet att göra ytterligare undersökningar eller provningar.

27

(28)  Målfunktionalitet avser den ETCS-funktionalitet som har utvärderats i delsystemets EG-intyg. De tekniska utlåtanden som offentliggörs av byrån och felkorrigeringar inom specifikationsversioner som korrigerar fel i TSD:n anses definiera det funktionalitetstillstånd som redan förväntats under det ursprungliga certifierings- eller godkännandeförfarandet.

28

(29)  Alla verksamheter som krävs för en ändring som utförs utanför ett kvalitetsledningssystem som godkänts av ett anmält organ kan föranleda det anmälda organet att göra ytterligare undersökningar eller provningar, så som beskrivs i beslut 2010/713/EU.

29

(30)  Målfunktionalitet avser den mobilkommunikationsfunktionalitet som har utvärderats i delsystemets EG-intyg. De tekniska utlåtanden som offentliggörs av byrån och som korrigerar fel i TSD:n anses definiera det funktionalitetstillstånd som redan förväntats under det ursprungliga certifierings- eller godkännandeförfarandet.

30

(31)  Alla verksamheter som krävs för en ändring som utförs utanför ett kvalitetsledningssystem som godkänts av ett anmält organ kan föranleda det anmälda organet att göra ytterligare undersökningar eller provningar.

31

(32)  Fordonsbaserade delsystem med villkor och begränsningar för användning eller oupptäckta brister anses inte överensstämma med denna punkt.

32

(33)  Kommissionens beslut 2007/756/EG av den 9 november 2007 om antagande av en gemensam specifikation för det nationella fordonsregistret som föreskrivs i artikel 14.4 och 14.5 i direktiv 96/48/EG och direktiv 2001/16/EG (EUT L 305, 23.11.2007, s. 30).

33

(34)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1614 av den 25 oktober 2018 om specifikationer för de fordonsregister som avses i artikel 47 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 och om ändring och upphävande av kommissionens beslut 2007/756/EG (EUT L 268, 26.10.2018, s. 53).

34

(35)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/779 av den 16 maj 2019 om fastställande av detaljerade bestämmelser om certifiering av enheter som ansvarar för underhåll av fordon i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/798 och om upphävande av kommissionens förordning (EU) nr 445/2011 (EUT L 139 I, 27.5.2019, s. 360).

35

(36)  Utvidgad funktionalitet erkänns inte som riskreducering av en säkerhetsrelaterad brist.

36

(37)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU av den 21 november 2012 om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde (EUT L 343, 14.12.2012, s. 32).

37

(38)  Det obligatoriska kravet på installation av fordonsbaserad ATO är inte kopplat till teknisk kompatibilitet, utan däremot till behovet att reglera så att ingen särskild incitamentsmekanism för installation av fordonsbaserad ATO ska utvecklas av medlemsstaterna eller infrastrukturförvaltaren för fordon där ETCS installeras för första gången.

38

(39)  Beskrivningen av järnvägsnätet kan användas för att anmäla denna ändring om RINF ännu inte har uppgraderats för detta.

39

(40)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/6 av den 5 januari 2017 om den europeiska genomförandeplanen för det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (EUT L 3, 6.1.2017, s. 6).

40

(41)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (EUT L 348, 20.12.2013, s. 1).

41

(42)  Denna ändring omfattar offentliggörande av specifikationer för fordonsbaserad FRMCS eller omfattar konstruktions- och driftsregler för markbaserad utrustning som rör funktionalitet för övervakad manövrering (SM, Supervised Manoeuvre).

42

Supervised Manoeuvre

(43)  Om specifikationsuppsättning #1 används på grundval av punkt 7.4.2.3.3 b i förordning (EU) 2016/919 (TSD Trafikstyrning och signalering) förblir kravet tillämpligt för att säkerställa överensstämmelse med specifikationsuppsättning #2 eller #3 inom en tidsperiod som inte sträcker sig bortom den 1 juli 2023.

43

(44)  Ändringarna av de anmälda systemversionerna i RINF ska förtecknas i beskrivningen av järnvägsnätet i enlighet med artikel 27 i direktiv 2012/34/EU.

44

(45)  Beskrivningen av järnvägsnätet kan användas för att anmäla denna ändring om RINF ännu inte har uppgraderats för detta.

45

(46)  Beskrivningen av järnvägsnätet kan användas för att anmäla denna ändring om RINF ännu inte har uppgraderats för detta.

46

(47)  En fullständig mall för den nationella genomförandeplanen finns i tillägg H.

47

(48)  
  ”NSA LU” står för Luxemburgs nationella säkerhetsmyndighet: Administration des Chemins de Fer (ACF), webbplats www.railinfra.lu.

48

(49)  I tidigare versioner av denna TSD benämndes detta bilaga A. I vissa av dokumenten i Table A–2 ska hänvisningar till bilaga A till TSD Trafikstyrning och signalering läsas som tillägg A till TSD Trafikstyrning och signalering.

49

(50)  
  EUT C 282, 10.8.2018, s. 6.

50

(51)  
  EUT L 95, 30.3.2020, s. 1.

51

(52)

52

| Anm.: | Om medlemsstaten har avtalat med de berörda parterna att den nya ETSC-versionen 3.0 ska införas (se punkt 7.4.4) ska infrastrukturförvaltaren anmäla de datum när det fordonsbaserade ETCS-systemet version 3.0 ska bli ett obligatoriskt krav i enlighet med punkt 7.4.1.3. Alla fordon som trafikerar dessa linjer kommer att behöva installation av det fordonsbaserade ETCS-systemet version 3.0. |
| --- | --- |

Anm.:

Anm.:

Om medlemsstaten har avtalat med de berörda parterna att den nya ETSC-versionen 3.0 ska införas (se punkt 7.4.4) ska infrastrukturförvaltaren anmäla de datum när det fordonsbaserade ETCS-systemet version 3.0 ska bli ett obligatoriskt krav i enlighet med punkt 7.4.1.3. Alla fordon som trafikerar dessa linjer kommer att behöva installation av det fordonsbaserade ETCS-systemet version 3.0.

(53)  Detta gäller ny lagstadgad version av TSD Trafikstyrning och signalering med fullständiga specifikationer för driftsklar FRMCS och DAC (digitala automatkoppel).

53

(54)

54

| Anm.: | Om medlemsstaten har avtalat med de berörda parterna att FRMCS ska införas (se punkt 7.4.4) ska infrastrukturförvaltaren anmäla de datum när det fordonsbaserade FRMCS-systemet ska bli ett obligatoriskt krav i enlighet med punkt 7.3.1. Alla fordon som trafikerar dessa linjer ska behöva införa det fordonsbaserade FRMCS-systemet. |
| --- | --- |

Anm.:

Anm.:

Om medlemsstaten har avtalat med de berörda parterna att FRMCS ska införas (se punkt 7.4.4) ska infrastrukturförvaltaren anmäla de datum när det fordonsbaserade FRMCS-systemet ska bli ett obligatoriskt krav i enlighet med punkt 7.3.1. Alla fordon som trafikerar dessa linjer ska behöva införa det fordonsbaserade FRMCS-systemet.

(55)  Definition av de faser som anges i punkt 7.2.4.1.1.

55

(56)  Definition av de faser som anges i punkt 7.2.4.1.1.

56

(57)  Information inom hakparenteser [ ] hjälper användaren att fylla i mallen korrekt och fullständigt.

57

(58)  Beskrivningen av delsystemet ska ge möjlighet till unik identifiering och till spårbarhet.

58

(59)  Vid hänvisning till en förteckning över användningsvillkor och andra begränsningar ska den godkännande enheten ha åtkomst till denna förteckning.

59

(60)  Mall för begränsningar och tillagd funktionalitet i tillägg D till TSD Trafikstyrning och signalering ska användas.

60

(61)  Information inom hakparenteser [ ] hjälper användaren att fylla i mallen korrekt och fullständigt.

61

(62)  Beskrivningen av driftskompatibilitetskomponenten ska ge möjlighet till unik identifiering och till spårbarhet.

62

(63)  Vid hänvisning till en förteckning över användningsvillkor och andra begränsningar ska den godkännande enheten ha åtkomst till denna förteckning.

63

(64)  Mall för begränsningar och tillagd funktionalitet i tillägg D till TSD Trafikstyrning och signalering ska användas.

64

(65)  Information inom hakparenteser [ ] hjälper användaren att fylla i mallen korrekt och fullständigt.

65

(66)  Beskrivningen av delsystemet ska ge möjlighet till unik identifiering och till spårbarhet.

66

(67)  Vid hänvisning till en förteckning över användningsvillkor och andra begränsningar ska den godkännande enheten ha åtkomst till denna förteckning.

67

(68)  Mall för begränsningar och tillagd funktionalitet i tillägg D till TSD Trafikstyrning och signalering ska användas.

68

(69)  Information inom hakparenteser [ ] hjälper användaren att fylla i mallen korrekt och fullständigt.

69

(70)  Beskrivningen av driftskompatibilitetskomponenten ska ge möjlighet till unik identifiering och till spårbarhet.

70

(71)  Vid hänvisning till en förteckning över användningsvillkor och andra begränsningar ska den godkännande enheten ha åtkomst till denna förteckning.

71

(72)  Mall för begränsningar och tillagd funktionalitet i tillägg D till TSD Trafikstyrning och signalering ska användas.

72

(73)  Information inom hakparenteser [ ] hjälper användaren att fylla i mallen korrekt och fullständigt.

73

(74)  Beskrivningen av delsystemet ska ge möjlighet till unik identifiering och till spårbarhet.

74

(75)  Vid hänvisning till en förteckning över användningsvillkor och andra begränsningar ska den godkännande enheten ha åtkomst till denna förteckning.

75

(76)  Mall för begränsningar och tillagd funktionalitet i tillägg D till TSD Trafikstyrning och signalering ska användas.

76

(77)  Information inom hakparenteser [ ] hjälper användaren att fylla i mallen korrekt och fullständigt.

77

(78)  Beskrivningen av driftskompatibilitetskomponenten ska ge möjlighet till unik identifiering och till spårbarhet.

78

(79)  Vid hänvisning till en förteckning över användningsvillkor och andra begränsningar ska den godkännande enheten ha åtkomst till denna förteckning.

79

(80)  Mall för begränsningar och tillagd funktionalitet i tillägg D till TSD Trafikstyrning och signalering ska användas.

80

(81)  I tidigare versioner av TSD:n benämndes detta bilaga G. Hänvisningar till bilaga G till TSD Trafikstyrning och signalering ska läsas som tillägg F till TSD Trafikstyrning och signalering.

81

---

BILAGA II

Innehållsförteckning

| 1. | INLEDNING | 555 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | FÖRKORTNINGAR, AKRONYMER | 555 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | SYSTEM AV KLASS B | 555 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Villkor för system av klass B | 555 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Användning av denna bilaga | 555 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Förteckning över tågskyddssystem av klass B | 555 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Förteckning över talradiosystem av klass B | 558 |
| --- | --- | --- |

3.4

1.   INLEDNING

Denna bilaga innehåller den förteckning över befintliga system för tågskydd och talradio som avses i TSD Trafikstyrning och signalering.

2.   FÖRKORTNINGAR, AKRONYMER

De akronymer som används som namn på befintliga system förklaras i tabellerna i avsnitten 3.3 och 3.4.

RDD: Reference Document Database (https://rdd.era.europa.eu/RDD/).

3.   SYSTEM AV KLASS B

3.1   Villkor för system av klass B

System av klass B för järnvägsnätet i det transeuropeiska järnvägssystemet är en begränsad uppsättning befintliga tågskydds- och talradiosystem som redan var i bruk i det transeuropeiska järnvägsnätet före den 20 april 2001.

System av klass B för andra delar av nätet i järnvägssystemet i Europeiska unionen är en begränsad uppsättning befintliga tågskydds- och talradiosystem som redan var i bruk i dessa delar av nätet före den 1 juli 2015.

3.2   Användning av denna bilaga

Detta är en bilaga som bygger på information från medlemsstaterna, Norge, Schweiz och Förenade kungariket, i enlighet med bestämmelserna i denna TSD.

I punkt 3.1 i bilaga I till den här förordningen anges följande: ”Ansvaret för kraven på system av klass B ligger på respektive medlemsstat.”. Närmare uppgifter om de tekniska specifikationerna finns i RDD.

3.3   Förteckning över tågskyddssystem av klass B

| Medlemsstat | Namn på det befintliga systemet (1) | Tillämpningsområde | Versionsidentifierare | Datum för senaste godkännande att ta i bruk |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Österrike | INDUSI I 60 (2) | Hela nätet | | |
| PZB 90 (3) | Hela nätet | AT/DE | |
| LZB (LZB L72, LZB L72 CE I och LZB L72 CE II) | Hela nätet | | |
| Belgien | Crocodile | Hela nätet | | |
| TBL 1 | Hela nätet |
| TBL 2 | Hela nätet |
| TVM 430 | Hela nätet |
| TBL1+ | Endast utanför det transeuropeiska transportnätet |
| KVB | Tillträde till HSL (höghastighetslinje) 1 |
| Bulgarien | EBICAB 700 | Hela nätet | BU | |
| Kroatien | INDUSI I 60 (2) | Hela nätet | | |
| Tjeckien | LS | Hela nätet | | |
| Danmark | ZUB 123 | Hela nätet | SW02A (version 1.37, utgåva 04) | 2.2.2004 |
| Estland | ALSN | Hela nätet | | |
| Finland | ATP-VR/RHK | Hela nätet | | |
| Frankrike | Crocodile | Hela nätet | | |
| KVB | Hela nätet |
| TVM 300 | Höghastighetslinjer |
| TVM 430 | Höghastighetslinjer |
| KVBP | Paris med omgivning |
| KCVP | Paris med omgivning |
| KCVB | Paris med omgivning |
| NEXTEO | Paris med omgivning |
| DAAT | Hela nätet |
| Tyskland | PZB 90 | Hela nätet | AT/DE | |
| LZB (LZB L72, LZB L72 CE I och LZB L72 CE II) (4) | Hela nätet | |
| GNT (Geschwindigkeitsüberwachung für NeiTech-Züge) (5) | Hela nätet (linjer med högre sidoacceleration för tåg med korglutning) | |
| Ungern | EVM | Hela nätet | | |
| Irland | CAWS | Hela nätet | | |
| ATP | Hela nätet |
| Italien | SCMT+RSC | Hela nätet | | |
| SCMT | Hela nätet |
| SSC | Endast utanför det transeuropeiska transportnätet |
| Lettland | ALSN | Hela nätet | | |
| Litauen | ALSN | Hela nätet | | |
| Norge (6) | ATC (7) | Hela nätet | 2 | 1993 |
| Polen | SHP | Hela nätet | | |
| PKP:s radiosystem med radiostoppfunktion | Hela nätet |
| Portugal | INDUSI I 60 | Cascais-linjen (utanför det transeuropeiska transportnätet) | PT | |
| EBICAB 700 (CONVEL) | Hela nätet | |
| Rumänien | INDUSI I 60 (2) | Hela nätet | | |
| Slovakien | LS | Hela nätet | LS04, LS05, LS06 | |
| Slovenien | INDUSI I 60 (2) | Alla huvudlinjer och även tre regionala linjer | | |
| Spanien | ASFA | Hela nätet | | |
| EBICAB 900 | Medelhavskorridoren Avsnittet La Encina–Barcelona Sants | ES |
| LZB | Höghastighetslinjen Madrid–Sevilla/Toledo/Málaga Pendeltågslinjen C5 (Madrid) avsnittet Humanes–Mostoles el Soto | ES |
| Sverige | ATC (7) | Hela nätet utom Linköping–Västervik/Kisa | 2 | |
| | Linköping–Västervik/Kisa | R | |
| Schweiz (6) | EuroSIGNUM (8) | Hela nätet | | |
| EuroZUB (6) | Hela nätet |
| Nederländerna | ATB, första generationen | Hela nätet | | |
| ATB, nya generationen | Hela nätet |
| Förenade kungariket (Nordirland) | GW ATP | Begränsat till specifika linjer | | |
| RETB | Begränsat till specifika linjer |
| TPWS/AWS | Hela nätet |
| Chiltern-ATP | Begränsat till specifika linjer |
| Mekaniska tågstopp | Begränsat till specifika linjer |

Medlemsstat

Namn på det befintliga systemet (1)

Tillämpningsområde

Versionsidentifierare

Datum för senaste godkännande att ta i bruk

Österrike

INDUSI I 60 (2)

Hela nätet

PZB 90 (3)

Hela nätet

AT/DE

LZB (LZB L72, LZB L72 CE I och LZB L72 CE II)

Hela nätet

Belgien

Crocodile

Hela nätet

TBL 1

Hela nätet

TBL 2

Hela nätet

TVM 430

Hela nätet

TBL1+

Endast utanför det transeuropeiska transportnätet

KVB

Tillträde till HSL (höghastighetslinje) 1

Bulgarien

EBICAB 700

Hela nätet

BU

Kroatien

INDUSI I 60 (2)

Hela nätet

Tjeckien

LS

Hela nätet

Danmark

ZUB 123

Hela nätet

SW02A (version 1.37, utgåva 04)

2.2.2004

Estland

ALSN

Hela nätet

Finland

ATP-VR/RHK

Hela nätet

Frankrike

Crocodile

Hela nätet

KVB

Hela nätet

TVM 300

Höghastighetslinjer

TVM 430

Höghastighetslinjer

KVBP

Paris med omgivning

KCVP

Paris med omgivning

KCVB

Paris med omgivning

NEXTEO

Paris med omgivning

DAAT

Hela nätet

Tyskland

PZB 90

Hela nätet

AT/DE

LZB (LZB L72, LZB L72 CE I och LZB L72 CE II) (4)

Hela nätet

GNT (Geschwindigkeitsüberwachung für NeiTech-Züge) (5)

Hela nätet (linjer med högre sidoacceleration för tåg med korglutning)

Ungern

EVM

Hela nätet

Irland

CAWS

Hela nätet

ATP

Hela nätet

Italien

SCMT+RSC

Hela nätet

SCMT

Hela nätet

SSC

Endast utanför det transeuropeiska transportnätet

Lettland

ALSN

Hela nätet

Litauen

ALSN

Hela nätet

Norge (6)

ATC (7)

Hela nätet

2

1993

Polen

SHP

Hela nätet

PKP:s radiosystem med radiostoppfunktion

Hela nätet

Portugal

INDUSI I 60

Cascais-linjen (utanför det transeuropeiska transportnätet)

PT

EBICAB 700 (CONVEL)

Hela nätet

Rumänien

INDUSI I 60 (2)

Hela nätet

Slovakien

LS

Hela nätet

LS04, LS05, LS06

Slovenien

INDUSI I 60 (2)

Alla huvudlinjer och även tre regionala linjer

Spanien

ASFA

Hela nätet

EBICAB 900

Medelhavskorridoren Avsnittet La Encina–Barcelona Sants

ES

LZB

Höghastighetslinjen Madrid–Sevilla/Toledo/Málaga Pendeltågslinjen C5 (Madrid) avsnittet Humanes–Mostoles el Soto

ES

Sverige

ATC (7)

Hela nätet utom Linköping–Västervik/Kisa

2

Linköping–Västervik/Kisa

R

Schweiz (6)

EuroSIGNUM (8)

Hela nätet

EuroZUB (6)

Hela nätet

Nederländerna

ATB, första generationen

Hela nätet

ATB, nya generationen

Hela nätet

Förenade kungariket (Nordirland)

GW ATP

Begränsat till specifika linjer

RETB

Begränsat till specifika linjer

TPWS/AWS

Hela nätet

Chiltern-ATP

Begränsat till specifika linjer

Mekaniska tågstopp

Begränsat till specifika linjer

3.4   Förteckning över talradiosystem av klass B (9)

| Medlemsstat | Namn på det befintliga systemet (10) | Tillämpningsområde | Versionsidentifierare | Datum för senaste godkännande att ta i bruk |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Österrike | UIC-radio, kapitel 1–4, 6 | | | |
| Bulgarien | UIC-radio, kapitel ”Bulgaria” | | | |
| Kroatien | Analogt järnvägsradiosystem (RDU) – i överensstämmelse med UIC 751-3 | | | |
| Tjeckien | SRD | | | |
| Estland | Estländska järnvägarnas tågkommunikationsnät | Hela nätet | | |
| Tyskland | Tysk analogradio – i överensstämmelse med UIC 751-3 (alla kapitel): | | | |
| — | TGL 43886 März 1987, UKW-Verkehrsfunktechnik, Zugfunksystem |

Medlemsstat

Namn på det befintliga systemet (10)

Tillämpningsområde

Versionsidentifierare

Datum för senaste godkännande att ta i bruk

Österrike

UIC-radio, kapitel 1–4, 6

Bulgarien

UIC-radio, kapitel ”Bulgaria”

Kroatien

Analogt järnvägsradiosystem (RDU) – i överensstämmelse med UIC 751-3

Tjeckien

SRD

Estland

Estländska järnvägarnas tågkommunikationsnät

Hela nätet

Tyskland

Tysk analogradio – i överensstämmelse med UIC 751-3 (alla kapitel):

—

TGL 43886 März 1987, UKW-Verkehrsfunktechnik, Zugfunksystem

Linjer i f.d. DDR, installerade före 1990

| — | Specifikation av funktionskrav för radio på linjer med liten trafik (Lastenheft Zugfunk auf Strecken mit einfachen betrieblichen Verhältnissen), detaljerad standard för öppet simplexläge |
| --- | --- |

—

Specifikation av funktionskrav för radio på linjer med liten trafik (Lastenheft Zugfunk auf Strecken mit einfachen betrieblichen Verhältnissen), detaljerad standard för öppet simplexläge

Linjer med liten trafik

| — | Specifikation av funktionskrav för användargränssnitt med dubbla lägen för digital och analog hyttradio och digital växlingsradio – del 2 (Lastenheft Dualmode Bedienteil für digitalen und analogen Zugfunk digitalen Rangierfunk – Teil 2 – Funktionale Anforderungen), detaljerad förarpanelsstandard för hyttradio med funktion för att växla mellan GSM-R och analog tågradio, som används under migreringsperioden |
| --- | --- |

—

Specifikation av funktionskrav för användargränssnitt med dubbla lägen för digital och analog hyttradio och digital växlingsradio – del 2 (Lastenheft Dualmode Bedienteil für digitalen und analogen Zugfunk digitalen Rangierfunk – Teil 2 – Funktionale Anforderungen), detaljerad förarpanelsstandard för hyttradio med funktion för att växla mellan GSM-R och analog tågradio, som används under migreringsperioden

Linjer som inte täcks av GSM-R-nätet

Grekland

CH (grekiska järnvägarnas VHF-radiosystem)

Hela nätet utom avsnittet Kiato–Atens flygplats och Egio–Kiato (öppen linje)

Ungern

UIC-radio, kapitel 1–4

UIC-radio, kapitel 1–4, 6 (det irländska systemet)

Irland

UIC-radio, kapitel 1–4, 6 (det irländska systemet)

Italien

GSM-P

På linjer som inte täcks av GSM-R

Lettland

LDZ:s radiosystem

DMR

Hela nätet

Litauen

Litauiska järnvägarnas tågradiosystem

Alla linjeavsnitt mellan stationer i gränsområden

Radiokommunikationssystem för växling

Hela nätet (för växling)

Polen

PKP:s radiosystem

Hela nätet

Portugal

UIC-radio, kapitel 1–4 (TTT-radiosystem installerat på Cascais-linjen)

Cascais-linjen (utanför TEN)

TTT-radiosystem CP_N (RSC, Rádio Solo-Comboio)

Hela nätet

Rumänien

CFR:s radionät

Slovakien

450 Mhz UIC (kanal C)

Multikom (160 MHz och 450 MHz)

BOSCH (160 MHz)

OMEGA (160 MHz)

SRO (160 MHz)

| 1. | Lokalt spårradionät (stationerna Vrutky, Presov, Plavec, Kysak) |
| --- | --- |

1.

Lokalt spårradionät (stationerna Vrutky, Presov, Plavec, Kysak)

| 2. | Lokalt spårradionät (området för linjerna Bratislava–Zilina, Bratislava–Dunajska Streda–Komarno, Trnava–Kuty) |
| --- | --- |

2.

Lokalt spårradionät (området för linjerna Bratislava–Zilina, Bratislava–Dunajska Streda–Komarno, Trnava–Kuty)

| 3. | Lokalt spårradionät (området för linjen Nove Mesto nad Vahom–Myjava) |
| --- | --- |

3.

Lokalt spårradionät (området för linjen Nove Mesto nad Vahom–Myjava)

| 4. | ZSR:s interna radionät (ZSR:s avdelningar i området Zvolen, Zilina och Trnava) |
| --- | --- |

4.

ZSR:s interna radionät (ZSR:s avdelningar i området Zvolen, Zilina och Trnava)

| 5. | Spårradionät SRO för lokala linjer |
| --- | --- |

5.

Spårradionät SRO för lokala linjer

Slovenien

Analogt järnvägsradiosystem (RDZ) – i överensstämmelse med UIC 751–3

Alla huvudlinjer och även fem regionala linjer

Spanien

UIC-radio, kapitel 1–4, 6

Förenade kungariket (Nordirland)

RETB (tal)

Endast linjer med RETB

---

(1)  Att två eller fler medlemsstater använder samma system innebär inte kompatibilitet, utan även respektive version ska beaktas.

(2)  Rullande materiel utrustad med högre versioner (t.ex. PZB 90) godtas.

(3)  Alla nya godkända fordon måste vara utrustade med PZB 90.

(4)  Främsta fordon i trafik på LZB-linjer måste vara utrustade med ett fordonsbaserat system som kan anslutas åtminstone till L72 och CE I.

(5)  GNT fundera endast tillsammans med PZB 90.

(6)  För kännedom.

(7)  Tidigare kallat EBICAB 700.

(8)  Schweiziska system av klass B är förbjudna för fordon med ETCS B3.

(9)  Denna förteckning bygger på information i kommissionens beslut 2006/860/EG av den 7 november 2006 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering i det transeuropeiska järnvägssystemet för höghastighetståg och om ändring av bilaga A till beslut 2006/679/EG om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (EUT L 342, 7.12.2006, s. 1) och kommissionens beslut 2006/679/EG av den 28 mars 2006 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Trafikstyrning och signalering i det transeuropeiska järnvägssystemet för konventionella tåg (EUT L 284, 16.10.2006, s. 1).

(10)  Att två eller fler medlemsstater använder samma system innebär inte kompatibilitet, utan även respektive version ska beaktas.

---

BESLUT

| 8.9.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 222/561 |
| --- | --- | --- | --- |

8.9.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 222/561

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2023/1696

av den 10 augusti 2023

om ändring av genomförandebeslut 2011/665/EU vad gäller specifikationen för det europeiska register över godkända typer av fordon som avses i artikel 48 i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797

[delgivet med nr C(2023) 5020]

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (1), särskilt artiklarna 5.11 och 48.2, och

av följande skäl:

| (1) | Järnvägarna förväntas spela en nyckelroll i ett transportsystem med utfasade fossila bränslen, i enlighet med den europeiska gröna given och strategin för hållbar och smart mobilitet, och mot bakgrund av utvecklingen på detta område krävs en revidering av de nuvarande tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD). |
| --- | --- |

(1)

Järnvägarna förväntas spela en nyckelroll i ett transportsystem med utfasade fossila bränslen, i enlighet med den europeiska gröna given och strategin för hållbar och smart mobilitet, och mot bakgrund av utvecklingen på detta område krävs en revidering av de nuvarande tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet (TSD).

| (2) | Den 24 januari 2020 uppmanade kommissionen, i enlighet med artikel 19.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 (2), Europeiska unionens järnvägsbyrå (byrån) att utarbeta rekommendationer till stöd för utvalda särskilda mål som anges i kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 (3) för att integrera dem i TSD:erna och därmed förbättra driftskompatibiliteten. Detta skulle också göra det möjligt att underlätta, förbättra och utveckla järnvägstransporttjänster i unionen och med tredjeländer och bidra till fullbordandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet och det gradvisa förverkligandet av den inre marknaden. |
| --- | --- |

(2)

Den 24 januari 2020 uppmanade kommissionen, i enlighet med artikel 19.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 (2), Europeiska unionens järnvägsbyrå (byrån) att utarbeta rekommendationer till stöd för utvalda särskilda mål som anges i kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 (3) för att integrera dem i TSD:erna och därmed förbättra driftskompatibiliteten. Detta skulle också göra det möjligt att underlätta, förbättra och utveckla järnvägstransporttjänster i unionen och med tredjeländer och bidra till fullbordandet av det gemensamma europeiska järnvägsområdet och det gradvisa förverkligandet av den inre marknaden.

| (3) | Den 30 juni 2022 utfärdade byrån rekommendation ERA 1175–1218 (4) som rör flera TSD:er och hur de särskilda målen i artiklarna 4–6 och 8–10 i kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 ska uppnås. |
| --- | --- |

(3)

Den 30 juni 2022 utfärdade byrån rekommendation ERA 1175–1218 (4) som rör flera TSD:er och hur de särskilda målen i artiklarna 4–6 och 8–10 i kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 ska uppnås.

| (4) | Till följd av byråns rekommendation ändrar kommissionen flera TSD:er, däribland TSD Trafikstyrning och signalering (5), TSD Lok och passagerarfordon (6) och TSD Godsvagnar (7) som är relevanta för det europeiska registret över godkända typer av järnvägsfordon (ERATV). |
| --- | --- |

(4)

Till följd av byråns rekommendation ändrar kommissionen flera TSD:er, däribland TSD Trafikstyrning och signalering (5), TSD Lok och passagerarfordon (6) och TSD Godsvagnar (7) som är relevanta för det europeiska registret över godkända typer av järnvägsfordon (ERATV).

| (5) | Det behövs därför en revidering av parametrarna i ERATV för att anpassa dem till översynen av de relevanta TSD:erna. |
| --- | --- |

(5)

Det behövs därför en revidering av parametrarna i ERATV för att anpassa dem till översynen av de relevanta TSD:erna.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté för driftskompatibilitet och säkerhet inom järnvägen som inrättats i enlighet med artikel 51 i direktiv (EU) 2016/797. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté för driftskompatibilitet och säkerhet inom järnvägen som inrättats i enlighet med artikel 51 i direktiv (EU) 2016/797.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna II och III till genomförandebeslut 2011/665/EU ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Europeiska unionens järnvägsbyrån och medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 10 augusti 2023.

På kommissionens vägnar

Adina-Ioana VĂLEAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 138, 26.5.2016, s. 44.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/796 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens järnvägsbyrå och om upphävande av förordning (EG) nr 881/2004 (EUT L 138, 26.5.2016, s. 1).

2

(3)  Kommissionens delegerade beslut (EU) 2017/1474 av den 8 juni 2017 om komplettering av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 vad gäller särskilda mål för utarbetande, antagande och översyn av tekniska specifikationer för driftskompatibilitet (EUT L 210, 15.8.2017, s. 5).

3

(4)  Recommendation ERA 1175–1218 of the European Union Agency for Railways on the TSI revision package 2022 – Digital Rail and Green Freight.

4

(5)  Kommissionens förordning (EU) 2016/919 av den 27 maj 2016 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemen Trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet i Europeiska unionen (EUT L 158, 15.6.2016, s. 1.)

5

(6)  Kommissionens förordning (EU) nr 1302/2014 av den 18 november 2014 om en teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – Lok och passagerarfordon i Europeiska unionens järnvägssystem (EUT L 356, 12.12.2014, s. 228).

6

(7)  Kommissionens förordning (EU) nr 321/2013 av den 13 mars 2013 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemet Rullande materiel – godsvagnar i Europeiska unionens järnvägssystem och om upphävande av kommissionens beslut 2006/861/EG (EUT L 104, 12.4.2013, s. 1).

7

---

BILAGA

Avsnitt 1

Bilaga II till genomförandebeslut 2011/665/EU ska ändras på följande sätt:

| 1. | I tabell 2 ska rad 4.5.1 ersättas med följande:












  ”4.5.1 | Tillåten nyttolast för olika linjekategorier | [antal] t för linjekategori [teckensträng] | N | N | J | N | J” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1.

I tabell 2 ska rad 4.5.1 ersättas med följande:

”4.5.1

Tillåten nyttolast för olika linjekategorier

[antal] t för linjekategori [teckensträng]

N

N

J

N

J”

| 2. | I tabell 2 ska följande rad läggas till som rad 4.5.1.1:












  ”4.5.1.1 | EN-linjekategori(er) | [teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning (möjligt att göra mer än ett val) | J | J | N | J | J” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

I tabell 2 ska följande rad läggas till som rad 4.5.1.1:

”4.5.1.1

EN-linjekategori(er)

[teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning (möjligt att göra mer än ett val)

J

J

N

J

J”

| 3. | I tabell 2 rad 4.5.2 andra kolumnen ska ”Projekterad massa” ersättas med ”Projekterad vikt och vikt i drift”. |
| --- | --- |

3.

I tabell 2 rad 4.5.2 andra kolumnen ska ”Projekterad massa” ersättas med ”Projekterad vikt och vikt i drift”.

| 4. | I tabell 2 ska följande rader läggas till som raderna 4.5.2.4 och 4.5.2.5:












  ”4.5.2.4 | Vikt i driftskick | [antal] kg | ja | ja | nej | nej | ja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.5.2.5 | Vikt i drift vid normal nyttolast | [antal] kg | ja | ja | nej | nej | ja” |

4.

I tabell 2 ska följande rader läggas till som raderna 4.5.2.4 och 4.5.2.5:

”4.5.2.4

Vikt i driftskick

[antal] kg

ja

ja

nej

nej

ja

4.5.2.5

Vikt i drift vid normal nyttolast

[antal] kg

ja

ja

nej

nej

ja”

| 5. | I tabell 2 ska följande rader läggas till som raderna 4.9.3.1 och 4.9.3.2:












  ”4.9.3.1 | Flänssmörjning installerad | J/N | J | J | N | J | J |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.9.3.2 | Möjlighet att förhindra användning av smörjningsapparaten (enbart om flänssmörjning är installerad) | J/N | J | J | N | J | J” |

5.

I tabell 2 ska följande rader läggas till som raderna 4.9.3.1 och 4.9.3.2:

”4.9.3.1

Flänssmörjning installerad

J/N

J

J

N

J

J

4.9.3.2

Möjlighet att förhindra användning av smörjningsapparaten (enbart om flänssmörjning är installerad)

J/N

J

J

N

J

J”

| 6. | I tabell 2 ska följande rad läggas till som rad 4.10.16:












  ”4.10.16 | Fordon utrustat för lagring av elenergi för traktionsändamål och laddning från kontaktledning vid stillastående | [boolesk] J/N | J | N | N | J | J” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6.

I tabell 2 ska följande rad läggas till som rad 4.10.16:

”4.10.16

Fordon utrustat för lagring av elenergi för traktionsändamål och laddning från kontaktledning vid stillastående

[boolesk] J/N

J

N

N

J

J”

| 7. | I tabell 2 ska raderna 4.13.1.1–4.13.1.9 ersättas med följande:












  ”4.13.1.1 | Fordonsbaserad ETCS-utrustning och specifikationsuppsättning från TSD Trafikstyrning och signalering tillägg A | [teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning | J | J | N | J | N |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.13.1.5 | Installerade system av klass B eller andra befintliga tågskydds-, styr- och varningssystem (system och, i förekommande fall, version) | [teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning (möjligt att göra mer än ett val) | J | J | N | J | J |
| 4.13.1.7 | Fordonsbaserad ETCS-utrustning installerad | [teckensträng] | J | J | N | J | N |
| 4.13.1.8 | ETCS-systemkompatibilitet | [teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning (möjligt att göra mer än ett val) | J | J | N | J | J |
| 4.13.1.9 | Hantering (utan förarens medverkan) av information om huruvida tågsammansättningen är intakt | [boolesk] J/N | J | J | N | J | J” |

7.

I tabell 2 ska raderna 4.13.1.1–4.13.1.9 ersättas med följande:

”4.13.1.1

Fordonsbaserad ETCS-utrustning och specifikationsuppsättning från TSD Trafikstyrning och signalering tillägg A

[teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning

J

J

N

J

N

4.13.1.5

Installerade system av klass B eller andra befintliga tågskydds-, styr- och varningssystem (system och, i förekommande fall, version)

[teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning (möjligt att göra mer än ett val)

J

J

N

J

J

4.13.1.7

Fordonsbaserad ETCS-utrustning installerad

[teckensträng]

J

J

N

J

N

4.13.1.8

ETCS-systemkompatibilitet

[teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning (möjligt att göra mer än ett val)

J

J

N

J

J

4.13.1.9

Hantering (utan förarens medverkan) av information om huruvida tågsammansättningen är intakt

[boolesk] J/N

J

J

N

J

J”

| 8. | I tabell 2 ska följande rader läggas till som raderna 4.13.1.10 och 4.13.1.11:












  ”4.13.1.10 | Säker information om sammansättningens längd (safe consist length information) från fordonsbaserad utrustning som är nödvändig för tillträde till linjen, samt motsvarande SIL (Safety Integrity Level) | [teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning | J | J | N | J | J |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.13.1.11 | Uppsättning av giltiga ETCS-systemversioner | [teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning | J | J | N | J | J” |

8.

I tabell 2 ska följande rader läggas till som raderna 4.13.1.10 och 4.13.1.11:

”4.13.1.10

Säker information om sammansättningens längd (safe consist length information) från fordonsbaserad utrustning som är nödvändig för tillträde till linjen, samt motsvarande SIL (Safety Integrity Level)

[teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning

J

J

N

J

J

4.13.1.11

Uppsättning av giltiga ETCS-systemversioner

[teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning

J

J

N

J

J”

| 9. | I tabell 2 ska raderna 4.13.2.1–4.13.2.12 ersättas med följande:












  ”4.13.2.1 | Fordonsbaserad GSM-R-radio (tal) och dess basversion | [teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning | J | J | N | J | N |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.13.2.3 | Installerade system av klass B eller andra befintliga radiosystem (system och, i förekommande fall, version) | [teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning (möjligt att göra mer än ett val) | J | J | N | J | J |
| 4.13.2.5 | Radiosystemkompatibilitet (tal) | [teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning (möjligt att göra mer än ett val) | J | J | N | J | J |
| 4.13.2.6 | Utrustning för tal och driftkommunikation via GSM-R | [teckensträng] | J | J | N | J | N |
| 4.13.2.7 | Fordonsbaserad GSM-R-radio (datakommunikation) och dess basversion | [teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning | J | J | N | J | N |
| 4.13.2.8 | Radiosystemkompatibilitet (data) | [teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning (möjligt att göra mer än ett val) | J | J | N | J | J |
| 4.13.2.9 | Datakommunikationstillämpningar via GSM-R för ETCS och ATO installerade | [teckensträng] | J | J | N | J | N |
| 4.13.2.10 | GSM-R-hemmanät för SIM-kort (tal) | [teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning | J | J | N | J | J |
| 4.13.2.11 | GSM-R-hemmanät för SIM-kort (data) | [teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning | J | J | N | J | J |
| 4.13.2.12 | SIM-kort (tal) för GSM-R med stöd för grupp-ID 555 | [boolesk] J/N | J | J | N | J | J” |

9.

I tabell 2 ska raderna 4.13.2.1–4.13.2.12 ersättas med följande:

”4.13.2.1

Fordonsbaserad GSM-R-radio (tal) och dess basversion

[teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning

J

J

N

J

N

4.13.2.3

Installerade system av klass B eller andra befintliga radiosystem (system och, i förekommande fall, version)

[teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning (möjligt att göra mer än ett val)

J

J

N

J

J

4.13.2.5

Radiosystemkompatibilitet (tal)

[teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning (möjligt att göra mer än ett val)

J

J

N

J

J

4.13.2.6

Utrustning för tal och driftkommunikation via GSM-R

[teckensträng]

J

J

N

J

N

4.13.2.7

Fordonsbaserad GSM-R-radio (datakommunikation) och dess basversion

[teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning

J

J

N

J

N

4.13.2.8

Radiosystemkompatibilitet (data)

[teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning (möjligt att göra mer än ett val)

J

J

N

J

J

4.13.2.9

Datakommunikationstillämpningar via GSM-R för ETCS och ATO installerade

[teckensträng]

J

J

N

J

N

4.13.2.10

GSM-R-hemmanät för SIM-kort (tal)

[teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning

J

J

N

J

J

4.13.2.11

GSM-R-hemmanät för SIM-kort (data)

[teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning

J

J

N

J

J

4.13.2.12

SIM-kort (tal) för GSM-R med stöd för grupp-ID 555

[boolesk] J/N

J

J

N

J

J”

| 10. | I tabell 2 ska följande rader läggas till som raderna 4.13.3–4.13.3.2:












  ”4.13.3 | ATO | Rubrik
  (uppgifter saknas) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.13.3.1 | Systemversion för fordonsbaserad ATO | [teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning | J | J | N | J | N |
| 4.13.3.2 | Installerad fordonsbaserad ATO | [teckensträng] | J | J | N | J | N” |

10.

I tabell 2 ska följande rader läggas till som raderna 4.13.3–4.13.3.2:

”4.13.3

ATO

Rubrik

(uppgifter saknas)

4.13.3.1

Systemversion för fordonsbaserad ATO

[teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning

J

J

N

J

N

4.13.3.2

Installerad fordonsbaserad ATO

[teckensträng]

J

J

N

J

N”

| 11. | I tabell 2 ska följande rader läggas till som raderna 4.15–4.15.3:












  ”4.15 | Funktioner för detektering och förebyggande av urspårning | Rubrik (uppgifter saknas) | | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.15.1 | Förekomst och typ av funktion(er) för detektering och förebyggande av urspårning | [teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning (möjligt att göra mer än ett val) | N | N | J | N | N |
| 4.15.2 | Förekomst av funktion för förebyggande och detektering av urspårning | [boolesk] J/N | J | N | N | N | N |
| 4.15.3 | Förekomst av signalbehandling för förebyggande och detektering av urspårning | [boolesk] J/N | J | N | N | N | N” |

11.

I tabell 2 ska följande rader läggas till som raderna 4.15–4.15.3:

”4.15

Funktioner för detektering och förebyggande av urspårning

Rubrik (uppgifter saknas)

4.15.1

Förekomst och typ av funktion(er) för detektering och förebyggande av urspårning

[teckensträng] Val ur en fördefinierad förteckning (möjligt att göra mer än ett val)

N

N

J

N

N

4.15.2

Förekomst av funktion för förebyggande och detektering av urspårning

[boolesk] J/N

J

N

N

N

N

4.15.3

Förekomst av signalbehandling för förebyggande och detektering av urspårning

[boolesk] J/N

J

N

N

N

N”

| 12. | I bilaga III ska inledningsfrasen före den andra tabellen och den andra tabellen ersättas med följande:

  ”där
  fält 1 (siffra 1 och 2) tilldelas beroende på fordonstypens kategori och underkategori i enlighet med följande tabell:







  Kod | Kategori | Underkategori |
| --- | --- | --- | --- |
| 11 | Traktionsfordon | Lok |
| 12 | Drivenhet |
| 13 | Självgående persontågsätt |
| 14 | Reserverad |
| 15 | Reserverad |
| 16 | Motorvagn |
| 17 | Växlingslok |
| 18 | Duospårvagn |
| 19 | Övrigt (se artikel 1.4 i direktiv (EU) 2016/797) |
| 31 | Dragna passagerarfordon | Personvagn |
| 32 | Reserverad |
| 33 | Resgodsvagn |
| 34 | Reserverad |
| 35 | Personbilsvagn |
| 36 | Manövervagn (med resandeutrymme) |
| 37 | Reserverad |
| 38 | Manövervagn (med resgodsutrymme) |
| 39 | Vagnssätt |
| 40 | Reserverad |
| 41 | Annat |
| 42–49 | Reserverade |
| 51 | Godsvagnar (dragna) | Godsvagn |
| 52 | Reserverad |
| 53 | Godsvagnssätt |
| 54 | Separata järnvägsboggier kopplade till kompatibla vägfordon |
| 55–59 | | Reserverade |
| 71 | Specialfordon | Självgående specialfordon

  Denna kod får inte användas efter dagen för antagandet av detta beslut |
| 72 | Arbetsfordon |
| 73 | Draget specialfordon

  Denna kod får inte användas efter dagen för antagandet av detta beslut |
| 74 | Fordon för kontroll av infrastruktur |
| 75 | Miljöarbetsfordon |
| 76 | Röjnings- och bärgningsfordon |
| 77 | Tvåvägsfordon |
| 78 | | Reserverad |
| 79 | | Reserverad” |

12.

I bilaga III ska inledningsfrasen före den andra tabellen och den andra tabellen ersättas med följande:

”där

fält 1 (siffra 1 och 2) tilldelas beroende på fordonstypens kategori och underkategori i enlighet med följande tabell:

Kod

Kategori

Underkategori

11

Traktionsfordon

Lok

12

Drivenhet

13

Självgående persontågsätt

14

Reserverad

15

Reserverad

16

Motorvagn

17

Växlingslok

18

Duospårvagn

19

Övrigt (se artikel 1.4 i direktiv (EU) 2016/797)

31

Dragna passagerarfordon

Personvagn

32

Reserverad

33

Resgodsvagn

34

Reserverad

35

Personbilsvagn

36

Manövervagn (med resandeutrymme)

37

Reserverad

38

Manövervagn (med resgodsutrymme)

39

Vagnssätt

40

Reserverad

41

Annat

42–49

Reserverade

51

Godsvagnar (dragna)

Godsvagn

52

Reserverad

53

Godsvagnssätt

54

Separata järnvägsboggier kopplade till kompatibla vägfordon

55–59

Reserverade

71

Specialfordon

Självgående specialfordon

Denna kod får inte användas efter dagen för antagandet av detta beslut

72

Arbetsfordon

73

Draget specialfordon

Denna kod får inte användas efter dagen för antagandet av detta beslut

74

Fordon för kontroll av infrastruktur

75

Miljöarbetsfordon

76

Röjnings- och bärgningsfordon

77

Tvåvägsfordon

78

Reserverad

79

Reserverad”

---