# Eiropas Savienības L 177/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 177 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 12. jūlijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 177

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 12. jūlijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1441 (2023. gada 10. jūlijs) par detalizētu kārtību, kādā Komisija virza procedūras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2560 par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2023/1442 (2023. gada 11. jūlijs), ar ko attiecībā uz izmaiņām vielu atļaujās un jaunu vielu pievienošanu groza I pielikumu Regulai (ES) Nr. 10/2011 par plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtiku (
  1
  ) | 45 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1443 (2023. gada 11. jūlijs), ar ko atjauno atļauju Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) preparātu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1065/2012 (
  1
  ) | 59 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1444 (2023. gada 11. jūlijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Turcijas izcelsmes tērauda profila galvas plašu importam | 63 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses, izveidotās Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2023 (2023. gada 4. jūlijs) par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses, IV pielikuma aizstāšanu [2023/1445] | 107 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1441 (2023. gada 10. jūlijs) par detalizētu kārtību, kādā Komisija virza procedūras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2560 par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu

1

*

Komisijas Regula (ES) 2023/1442 (2023. gada 11. jūlijs), ar ko attiecībā uz izmaiņām vielu atļaujās un jaunu vielu pievienošanu groza I pielikumu Regulai (ES) Nr. 10/2011 par plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtiku (
  1
  )

1

45

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1443 (2023. gada 11. jūlijs), ar ko atjauno atļauju Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) preparātu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1065/2012 (
  1
  )

Lactiplantibacillus plantarum

1

59

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1444 (2023. gada 11. jūlijs), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Turcijas izcelsmes tērauda profila galvas plašu importam

63

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses, izveidotās Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2023 (2023. gada 4. jūlijs) par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses, IV pielikuma aizstāšanu [2023/1445]

107

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 12.7.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 177/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1441

(2023. gada 10. jūlijs)

par detalizētu kārtību, kādā Komisija virza procedūras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2560 par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2560 (2022. gada 14. decembris) par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu (1), un jo īpaši tās 47. panta 1. punktu,

apspriedusies ar Padomdevēju komiteju ārvalstu subsīdiju jautājumos,

tā kā:

| (1) | Kā paredzēts Regulas (ES) 2022/2560 1. pantā, minētā regula ļauj izmeklēt ārvalstu subsīdijas, kuras kropļo iekšējo tirgu, un novērst šādus kropļojumus. Būtu jāparedz konkrēti noteikumi un procedūras cita starpā attiecībā uz paziņojumu iesniegšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 21. un 29. pantu, izjautāšanām un mutisku paziņojumu sniegšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 13., 14. un 15. pantu, saistību iesniegšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 25. un 31. pantu un informācijas izpaušanas kārtību un uzņēmumu, par kuriem tiek veikta izmeklēšana, tiesībām uz aizstāvību saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 42. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Kā paredzēts Regulas (ES) 2022/2560 1. pantā, minētā regula ļauj izmeklēt ārvalstu subsīdijas, kuras kropļo iekšējo tirgu, un novērst šādus kropļojumus. Būtu jāparedz konkrēti noteikumi un procedūras cita starpā attiecībā uz paziņojumu iesniegšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 21. un 29. pantu, izjautāšanām un mutisku paziņojumu sniegšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 13., 14. un 15. pantu, saistību iesniegšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 25. un 31. pantu un informācijas izpaušanas kārtību un uzņēmumu, par kuriem tiek veikta izmeklēšana, tiesībām uz aizstāvību saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 42. pantu.

| (2) | Regulas (ES) 2022/2560 20. pantā ir noteikts, ka personām un uzņēmumiem ir jāpaziņo par noteiktiem lieliem koncentrācijas darījumiem ar ievērojamu ārvalstu finansējumu, pirms attiecīgais koncentrācijas darījums tiek īstenots. Regulas (ES) 2022/2560 29. pantā ir noteikts, ka pirms līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas ir jāpaziņo par ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrās, kas pārsniedz noteiktas robežvērtības. Ja paziņošanas pienākums nav izpildīts, attiecīgajai personai vai uzņēmumam var tikt piemērots naudas sods vai periodisks soda maksājums. Līdz ar to ir nepieciešams precīzi definēt par paziņojuma iesniegšanu atbildīgās puses un paziņojumā sniedzamās informācijas saturu. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) 2022/2560 20. pantā ir noteikts, ka personām un uzņēmumiem ir jāpaziņo par noteiktiem lieliem koncentrācijas darījumiem ar ievērojamu ārvalstu finansējumu, pirms attiecīgais koncentrācijas darījums tiek īstenots. Regulas (ES) 2022/2560 29. pantā ir noteikts, ka pirms līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas ir jāpaziņo par ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrās, kas pārsniedz noteiktas robežvērtības. Ja paziņošanas pienākums nav izpildīts, attiecīgajai personai vai uzņēmumam var tikt piemērots naudas sods vai periodisks soda maksājums. Līdz ar to ir nepieciešams precīzi definēt par paziņojuma iesniegšanu atbildīgās puses un paziņojumā sniedzamās informācijas saturu.

| (3) | Regulas (ES) 2022/2560 21. panta 3. punktā un 29. panta 5. punktā minētajām personām un uzņēmumiem ir pilnībā un pareizi jāatklāj Komisijai fakti un apstākļi, kas ir būtiski lēmuma pieņemšanai par paziņoto koncentrācijas darījumu vai ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrā. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (ES) 2022/2560 21. panta 3. punktā un 29. panta 5. punktā minētajām personām un uzņēmumiem ir pilnībā un pareizi jāatklāj Komisijai fakti un apstākļi, kas ir būtiski lēmuma pieņemšanai par paziņoto koncentrācijas darījumu vai ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrā.

| (4) | Lai vienkāršotu paziņojumu iesniegšanu un to novērtēšanu Komisijā, šīs regulas pielikumos būtu jānosaka standartizētas veidnes. Tās var tikt aizstātas ar elektroniskām veidnēm, kurām ir tādas pašas informācijas prasības. |
| --- | --- |

(4)

Lai vienkāršotu paziņojumu iesniegšanu un to novērtēšanu Komisijā, šīs regulas pielikumos būtu jānosaka standartizētas veidnes. Tās var tikt aizstātas ar elektroniskām veidnēm, kurām ir tādas pašas informācijas prasības.

| (5) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 10. panta 3. punktu gadījumos, kad Komisijai provizoriskās izskatīšanas rezultātā ir pietiekamas norādes par to, ka uzņēmumam ir piešķirta ārvalstu subsīdija, kas izkropļo iekšējo tirgu, Komisijai būtu jāsāk padziļinātās izmeklēšanas procedūra, lai tā varētu ievākt papildu informāciju nolūkā novērtēt ārvalstu subsīdijas pastāvēšanu un tās faktisko vai potenciālo kropļojošo ietekmi. Ir nepieciešams saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 40. panta 1. punktu paredzēt noteikumus par termiņiem, kādos uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, un citas personas, ieskaitot dalībvalstis un ārvalstu subsīdiju piešķīrušo trešo valsti, var iesniegt piezīmes par Komisijas lēmumu sākt padziļināto izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 10. panta 3. punktu gadījumos, kad Komisijai provizoriskās izskatīšanas rezultātā ir pietiekamas norādes par to, ka uzņēmumam ir piešķirta ārvalstu subsīdija, kas izkropļo iekšējo tirgu, Komisijai būtu jāsāk padziļinātās izmeklēšanas procedūra, lai tā varētu ievākt papildu informāciju nolūkā novērtēt ārvalstu subsīdijas pastāvēšanu un tās faktisko vai potenciālo kropļojošo ietekmi. Ir nepieciešams saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 40. panta 1. punktu paredzēt noteikumus par termiņiem, kādos uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, un citas personas, ieskaitot dalībvalstis un ārvalstu subsīdiju piešķīrušo trešo valsti, var iesniegt piezīmes par Komisijas lēmumu sākt padziļināto izmeklēšanu.

| (6) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 13. panta 7. punktu Komisija, veicot izmeklēšanu, nolūkā ievākt informāciju, kas saistīta ar izmeklēšanas priekšmetu, var iztaujāt jebkuru fizisku vai juridisku personu, kura piekrīt iztaujāšanai. Lai ievērotu nepieciešamību nodrošināt tiesisko taisnīgumu un pārredzamību, Komisijai, pirms tā iztaujā fiziskās vai juridiskās personas, kuras piekrīt iztaujāšanai, būtu minētās personas jāinformē par iztaujāšanas juridisko pamatu. Iztaujājamās personas būtu jāinformē arī par iztaujāšanas mērķi, un tām būtu jādod iespēja paust piezīmes par iztaujāšanas fiksējumu. Komisijai būtu jānosaka termiņš, kurā iztaujātā persona var paziņot tai piezīmes par iztaujāšanas fiksējumu. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 13. panta 7. punktu Komisija, veicot izmeklēšanu, nolūkā ievākt informāciju, kas saistīta ar izmeklēšanas priekšmetu, var iztaujāt jebkuru fizisku vai juridisku personu, kura piekrīt iztaujāšanai. Lai ievērotu nepieciešamību nodrošināt tiesisko taisnīgumu un pārredzamību, Komisijai, pirms tā iztaujā fiziskās vai juridiskās personas, kuras piekrīt iztaujāšanai, būtu minētās personas jāinformē par iztaujāšanas juridisko pamatu. Iztaujājamās personas būtu jāinformē arī par iztaujāšanas mērķi, un tām būtu jādod iespēja paust piezīmes par iztaujāšanas fiksējumu. Komisijai būtu jānosaka termiņš, kurā iztaujātā persona var paziņot tai piezīmes par iztaujāšanas fiksējumu.

| (7) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 14. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 15. pantu Komisija, veicot inspekcijas Savienībā vai ārpus tās, var prasīt jebkuram uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības pārstāvim vai darbiniekam skaidrojumus par faktiem vai dokumentiem, kas attiecas uz inspekcijas priekšmetu un mērķi, un fiksēt atbildes. Fiksētie mutiskie paziņojumi būtu jādara pieejami uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības pilnvarotajam pārstāvim. Ja skaidrojumus ir sniedzis nepilnvarots darbinieks, uzņēmumam vai uzņēmumu apvienībai būtu jādod iespēja paust piezīmes par fiksētajiem skaidrojumiem. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 14. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 15. pantu Komisija, veicot inspekcijas Savienībā vai ārpus tās, var prasīt jebkuram uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības pārstāvim vai darbiniekam skaidrojumus par faktiem vai dokumentiem, kas attiecas uz inspekcijas priekšmetu un mērķi, un fiksēt atbildes. Fiksētie mutiskie paziņojumi būtu jādara pieejami uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības pilnvarotajam pārstāvim. Ja skaidrojumus ir sniedzis nepilnvarots darbinieks, uzņēmumam vai uzņēmumu apvienībai būtu jādod iespēja paust piezīmes par fiksētajiem skaidrojumiem.

| (8) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 13. panta 5. punktu dalībvalstīm ir pienākums sniegt Komisijai visu informāciju, kas ir nepieciešama izmeklēšanas veikšanai atbilstoši minētajai regulai. Lai publiskā iepirkuma procedūrās nodrošinātu visas šīs informācijas pieejamību Komisijai, šim pienākumam būtu jāattiecas arī uz līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem, kas atbild par attiecīgo publiskā iepirkuma procedūru. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 13. panta 5. punktu dalībvalstīm ir pienākums sniegt Komisijai visu informāciju, kas ir nepieciešama izmeklēšanas veikšanai atbilstoši minētajai regulai. Lai publiskā iepirkuma procedūrās nodrošinātu visas šīs informācijas pieejamību Komisijai, šim pienākumam būtu jāattiecas arī uz līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem, kas atbild par attiecīgo publiskā iepirkuma procedūru.

| (9) | Lai Komisijai dotu iespēju veikt pienācīgu novērtējumu nolūkā pieņemt lēmumu par saistībām, ko ar mērķi novērst iekšējā tirgus izkropļojumu piedāvājis uzņemties uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, būtu jānosaka saistību piedāvāšanas procedūra saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 11. panta 3. punktu un saistību piedāvāšanas termiņi saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 25. un 31. pantu. |
| --- | --- |

(9)

Lai Komisijai dotu iespēju veikt pienācīgu novērtējumu nolūkā pieņemt lēmumu par saistībām, ko ar mērķi novērst iekšējā tirgus izkropļojumu piedāvājis uzņemties uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, būtu jānosaka saistību piedāvāšanas procedūra saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 11. panta 3. punktu un saistību piedāvāšanas termiņi saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 25. un 31. pantu.

| (10) | Pārredzamības nodrošināšanas labad Komisija aktos, ar ko izbeidz padziļināto izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 11. pantu, attiecīgā gadījumā var noteikt ziņošanas un pārredzamības pienākumus saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 7. panta 5. punktu un 8. pantu. Šiem pienākumiem būtu jāļauj Komisijai atklāt potenciālus iekšējā tirgus izkropļojumus vai uzraudzīt saskaņā ar Regulu (ES) 2022/2560 pieņemto aktu īstenošanu. Tāpēc ir nepieciešams precizēt šo pienākumu formu, saturu un procedūras elementus. |
| --- | --- |

(10)

Pārredzamības nodrošināšanas labad Komisija aktos, ar ko izbeidz padziļināto izmeklēšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 11. pantu, attiecīgā gadījumā var noteikt ziņošanas un pārredzamības pienākumus saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 7. panta 5. punktu un 8. pantu. Šiem pienākumiem būtu jāļauj Komisijai atklāt potenciālus iekšējā tirgus izkropļojumus vai uzraudzīt saskaņā ar Regulu (ES) 2022/2560 pieņemto aktu īstenošanu. Tāpēc ir nepieciešams precizēt šo pienākumu formu, saturu un procedūras elementus.

| (11) | Ievērojot Regulas (ES) 2022/2560 42. panta 1. punktu, saskaņā ar aizstāvības tiesību ievērošanas principu uzņēmumam, par kuru tiek veikta izmeklēšana, būtu pirms tam, kad Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 11., 12., 17., 18. pantu, 25. panta 3. punktu, 26., 31. vai 33. pantu, jādod iespēja iesniegt apsvērumus par visiem pamatiem, uz kuriem Komisija plāno pieņemt lēmumu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 42. panta 4. punktu būtu jāparedz noteikumi par to, kādā mērā uzņēmumam, par kuru tiek veikta izmeklēšana, būtu jāļauj piekļūt Komisijas lietas materiāliem. Uzņēmumam, par kuru tiek veikta izmeklēšana, būtu vienmēr jābūt tiesībām saņemt no Komisijas visu pamatos minēto dokumentu nekonfidenciālās versijas, taču piekļuve visiem Komisijas lietas materiālos iekļautajiem dokumentiem bez jebkādiem rediģējumiem būtu jānodrošina tikai ierobežotam skaitam norādīto ārējo juridisko vai ekonomisko konsultantu vai ārējo tehnisko ekspertu, kas darbojas šā uzņēmuma vārdā, saskaņā ar noteikumiem, kurus nosaka Komisijas lēmumā. Noteiktās situācijās šī piekļuve būtu jāierobežo, tai skaitā tad, ja konkrētu dokumentu izpaušana kaitētu to iesniedzējam vai ja prevalē citas intereses. |
| --- | --- |

(11)

Ievērojot Regulas (ES) 2022/2560 42. panta 1. punktu, saskaņā ar aizstāvības tiesību ievērošanas principu uzņēmumam, par kuru tiek veikta izmeklēšana, būtu pirms tam, kad Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 11., 12., 17., 18. pantu, 25. panta 3. punktu, 26., 31. vai 33. pantu, jādod iespēja iesniegt apsvērumus par visiem pamatiem, uz kuriem Komisija plāno pieņemt lēmumu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 42. panta 4. punktu būtu jāparedz noteikumi par to, kādā mērā uzņēmumam, par kuru tiek veikta izmeklēšana, būtu jāļauj piekļūt Komisijas lietas materiāliem. Uzņēmumam, par kuru tiek veikta izmeklēšana, būtu vienmēr jābūt tiesībām saņemt no Komisijas visu pamatos minēto dokumentu nekonfidenciālās versijas, taču piekļuve visiem Komisijas lietas materiālos iekļautajiem dokumentiem bez jebkādiem rediģējumiem būtu jānodrošina tikai ierobežotam skaitam norādīto ārējo juridisko vai ekonomisko konsultantu vai ārējo tehnisko ekspertu, kas darbojas šā uzņēmuma vārdā, saskaņā ar noteikumiem, kurus nosaka Komisijas lēmumā. Noteiktās situācijās šī piekļuve būtu jāierobežo, tai skaitā tad, ja konkrētu dokumentu izpaušana kaitētu to iesniedzējam vai ja prevalē citas intereses.

| (12) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 42. panta 4. punktu, nodrošinot piekļuvi lietas materiāliem, Komisijai būtu jānodrošina komercnoslēpumu un citas konfidenciālas informācijas aizsardzība. Tāpēc ir nepieciešams paredzēt sīki izstrādātus noteikumus, kas dotu Komisijai iespēju lūgt, lai personas un uzņēmumi, kuri iesniedz vai ir iesnieguši informāciju, tai skaitā dokumentus, norāda komercnoslēpumus un konfidenciālo informāciju to iesniegtajā informācijā vai informācijā, kas iekļauta kopsavilkuma paziņojumā vai lēmumā, kā arī dotu Komisijai iespēju lemt par rīkošanos ar konkrētu informāciju gadījumā, ja konfidencialitātes jautājumā ir domstarpības. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 42. panta 4. punktu, nodrošinot piekļuvi lietas materiāliem, Komisijai būtu jānodrošina komercnoslēpumu un citas konfidenciālas informācijas aizsardzība. Tāpēc ir nepieciešams paredzēt sīki izstrādātus noteikumus, kas dotu Komisijai iespēju lūgt, lai personas un uzņēmumi, kuri iesniedz vai ir iesnieguši informāciju, tai skaitā dokumentus, norāda komercnoslēpumus un konfidenciālo informāciju to iesniegtajā informācijā vai informācijā, kas iekļauta kopsavilkuma paziņojumā vai lēmumā, kā arī dotu Komisijai iespēju lemt par rīkošanos ar konkrētu informāciju gadījumā, ja konfidencialitātes jautājumā ir domstarpības.

| (13) | Tā kā līdz ar paziņošanu sākas Regulā (ES) 2022/2560 noteikto juridiski saistošo termiņu skaitīšana, būtu jānosaka arī nosacījumi attiecībā uz šiem termiņiem un laika punkts, kad paziņojums stājas spēkā. Jo īpaši būtu jānosaka termiņu skaitīšanas sākumpunkts un beigupunkts un šo termiņu skaitīšanu apturošie apstākļi. |
| --- | --- |

(13)

Tā kā līdz ar paziņošanu sākas Regulā (ES) 2022/2560 noteikto juridiski saistošo termiņu skaitīšana, būtu jānosaka arī nosacījumi attiecībā uz šiem termiņiem un laika punkts, kad paziņojums stājas spēkā. Jo īpaši būtu jānosaka termiņu skaitīšanas sākumpunkts un beigupunkts un šo termiņu skaitīšanu apturošie apstākļi.

| (14) | Dokumentu nosūtīšanai uz Komisiju un no tās principā būtu jānotiek digitāli, ņemot vērā informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību un šādas nosūtīšanas vidiskos ieguvumus. Ievērojot Regulas (ES) 2022/2560 47. panta 1. punkta a), b) un h) apakšpunktu, tam jo īpaši būtu jāattiecas uz paziņojumiem, atbildēm uz informācijas pieprasījumiem, apsvērumiem par pamatiem, uz kuriem Komisija plāno pieņemt lēmumu, kas tiek adresēts uzņēmumam, par kuru tiek veikta izmeklēšana, kā arī saistībām, ko piedāvā uzņemties paziņotājas puses. |
| --- | --- |

(14)

Dokumentu nosūtīšanai uz Komisiju un no tās principā būtu jānotiek digitāli, ņemot vērā informācijas un komunikācijas tehnoloģiju attīstību un šādas nosūtīšanas vidiskos ieguvumus. Ievērojot Regulas (ES) 2022/2560 47. panta 1. punkta a), b) un h) apakšpunktu, tam jo īpaši būtu jāattiecas uz paziņojumiem, atbildēm uz informācijas pieprasījumiem, apsvērumiem par pamatiem, uz kuriem Komisija plāno pieņemt lēmumu, kas tiek adresēts uzņēmumam, par kuru tiek veikta izmeklēšana, kā arī saistībām, ko piedāvā uzņemties paziņotājas puses.

| (15) | Pārredzamības un juridiskās noteiktības labad šai regulai būtu jāstājas spēkā, pirms sākas Regulas (ES) 2022/2560 piemērošana, |
| --- | --- |

(15)

Pārredzamības un juridiskās noteiktības labad šai regulai būtu jāstājas spēkā, pirms sākas Regulas (ES) 2022/2560 piemērošana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I NODAĻA

TVĒRUMS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets un tvērums

Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 47. panta 1. punktu šajā regulā ir noteikta sīki izstrādāta kārtība attiecībā uz:

| 1) | formu, saturu un procedūras elementiem attiecībā uz paziņojumiem par koncentrācijas darījumiem; |
| --- | --- |

1)

formu, saturu un procedūras elementiem attiecībā uz paziņojumiem par koncentrācijas darījumiem;

| 2) | formu, saturu un procedūras elementiem attiecībā uz paziņojumiem par ārvalstu finansējumu un deklarāciju par to, ka nav saņemts ārvalstu finansējums, publiskā iepirkuma procedūrās; |
| --- | --- |

2)

formu, saturu un procedūras elementiem attiecībā uz paziņojumiem par ārvalstu finansējumu un deklarāciju par to, ka nav saņemts ārvalstu finansējums, publiskā iepirkuma procedūrās;

| 3) | procedūras elementiem attiecībā uz mutiskiem paziņojumiem, ievērojot Regulas (ES) 2022/2560 13. panta 7. punktu, 14. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 15. pantu; |
| --- | --- |

3)

procedūras elementiem attiecībā uz mutiskiem paziņojumiem, ievērojot Regulas (ES) 2022/2560 13. panta 7. punktu, 14. panta 2. punkta c) apakšpunktu un 15. pantu;

| 4) | informācijas izpaušanas kārtību, piekļuvi lietas materiāliem un konfidenciālo informāciju saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 42. un 43. pantu; |
| --- | --- |

4)

informācijas izpaušanas kārtību, piekļuvi lietas materiāliem un konfidenciālo informāciju saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 42. un 43. pantu;

| 5) | formu, saturu un procedūras elementiem attiecībā uz pārredzamības prasībām; |
| --- | --- |

5)

formu, saturu un procedūras elementiem attiecībā uz pārredzamības prasībām;

| 6) | sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz termiņu aprēķināšanu; |
| --- | --- |

6)

sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz termiņu aprēķināšanu;

| 7) | procedūras elementiem un termiņiem attiecībā uz saistību piedāvāšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 25. un 31. pantu. |
| --- | --- |

7)

procedūras elementiem un termiņiem attiecībā uz saistību piedāvāšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 25. un 31. pantu.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “paziņotājas puses” attiecībā uz paziņošanu par koncentrācijas darījumiem ir personas vai uzņēmumi, kam ir jāiesniedz paziņojums saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 21. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

1)

“paziņotājas puses” attiecībā uz paziņošanu par koncentrācijas darījumiem ir personas vai uzņēmumi, kam ir jāiesniedz paziņojums saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 21. panta 3. punktu;

| 2) | “citas iesaistītās personas” attiecībā uz paziņošanu par koncentrācijas darījumiem ir iecerētajā koncentrācijas darījumā iesaistītās personas, kuras nav paziņotājas puses, piemēram, pārdevējs un uzņēmums vai uzņēmuma daļa, kas ir koncentrācijas darījuma objekts; |
| --- | --- |

2)

“citas iesaistītās personas” attiecībā uz paziņošanu par koncentrācijas darījumiem ir iecerētajā koncentrācijas darījumā iesaistītās personas, kuras nav paziņotājas puses, piemēram, pārdevējs un uzņēmums vai uzņēmuma daļa, kas ir koncentrācijas darījuma objekts;

| 3) | “paziņotājas puses” attiecībā uz paziņojumiem un deklarācijām par ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma ietvaros ir visi Regulas (ES) 2022/2560 29. panta 5. punktā minētie ekonomikas dalībnieki, ekonomikas dalībnieku grupas, galvenie apakšuzņēmēji un galvenie piegādātāji, uz kuriem attiecas paziņošanas pienākums; |
| --- | --- |

3)

“paziņotājas puses” attiecībā uz paziņojumiem un deklarācijām par ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma ietvaros ir visi Regulas (ES) 2022/2560 29. panta 5. punktā minētie ekonomikas dalībnieki, ekonomikas dalībnieku grupas, galvenie apakšuzņēmēji un galvenie piegādātāji, uz kuriem attiecas paziņošanas pienākums;

| 4) | “darbdienas” ir visas dienas, izņemot sestdienas, svētdienas un Komisijas brīvdienas, kuras publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

4)

“darbdienas” ir visas dienas, izņemot sestdienas, svētdienas un Komisijas brīvdienas, kuras publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

II NODAĻA

PAZIŅOJUMI

3. pants

Personas, kas ir tiesīgas iesniegt paziņojumus un deklarācijas

1.   Paziņojumus par koncentrācijas darījumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 21. pantu iesniedz 2. panta 1) punktā definētās paziņotājas puses. Katra paziņotāja puse ir atbildīga par to, ka tās sniegtā informācija ir pareiza.

2.   Paziņojumus un deklarācijas publiskā iepirkuma procedūrās līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam iesniedz ekonomikas dalībnieks vai, ja runa ir par ekonomikas dalībnieku grupām, galvenajiem apakšuzņēmējiem vai galvenajiem piegādātājiem, Regulas (ES) 2022/2560 29. panta 6. punktā minētais galvenais darbuzņēmējs vai galvenais koncesionārs, un tas to dara savā vārdā un visu 2. panta 3) punktā definēto paziņotāju pušu vārdā. Katra paziņotāja puse ir atbildīga tikai par tās informācijas pareizību, kas saistīta ar tai piešķirto ārvalstu finansējumu.

3.   Ja paziņojumus vai deklarācijas paraksta personu vai uzņēmumu pilnvaroti ārējie pārstāvji, šie pārstāvji sniedz rakstiskus pierādījumus tam, ka ir attiecīgi pilnvaroti.

4. pants

Ie
  priekšēja paziņošana par koncentrācijas darījumiem

1.   Paziņojumus par koncentrācijas darījumiem saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 21. pantu iesniedz, izmantojot koncentrācijas darījumu paziņošanas veidni, kas sniegta I pielikumā. Kopīgos paziņojumus saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 21. panta 3. punktu iesniedz, izmantojot vienu veidni.

2.   Aizpildīto veidni paziņošanai par koncentrācijas darījumiem un visus attiecīgos apliecinošos dokumentus Komisijai iesniedz saskaņā ar 25. pantu.

3.   Paziņojumus iesniedz kādā no Savienības oficiālajām valodām. Ja vien Komisija un paziņotājas puses nevienojas citādi, paziņojuma valoda ir arī konkrētās procedūras valoda, kā arī valoda, kurā saskaņā ar Regulu (ES) 2022/2560 Komisijā notiek iespējamas turpmākās administratīvās procedūras par to pašu koncentrācijas darījumu. Apliecinošos dokumentus iesniedz to oriģinālvalodā. Ja dokumenta oriģinālvaloda nav kāda no Savienības oficiālajām valodām, pievieno tulkojumu procedūras valodā.

4.   Komisija pēc paziņotājas puses rakstiska pieprasījuma var atbrīvot paziņotāju pusi no pienākuma sniegt kādu konkrētu I pielikumā sniegtajā veidnē prasīto informāciju, ieskaitot dokumentus, vai no jebkuras citas paziņojuma veidnē norādītās prasības attiecībā uz šo informāciju.

5.   Komisija paziņotājām pusēm nekavējoties rakstiski apliecina paziņojuma saņemšanu un atbildes saņemšanu uz vēstuli, kuru Komisija nosūtījusi saskaņā ar 6. panta 2. vai 3. punktu.

5. pants

Paziņojumi un deklarācijas par ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrās

1.   Paziņojumus par ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrās atbilstoši Regulas (ES) 2022/2560 29. panta 1. punktam iesniedz par attiecīgo publiskā iepirkuma procedūru atbildīgajai līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam, izmantojot II pielikumā sniegto veidni un attiecībā uz vienu piedāvājumu vai dalības pieteikumu aizpildot ar informāciju par visām paziņotājām pusēm.

2.   Ja publiskā iepirkuma procedūrās, kas atbilst Regulas (ES) 2022/2560 28. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2. punktā noteiktajām robežvērtībām, neviena trešā valsts paziņotājām pusēm pēdējo triju gadu laikā nav piešķīrusi tādu ārvalstu finansējumu, par ko būtu jāpaziņo, šīm pusēm paziņojuma vietā ir jāiesniedz deklarācija. Deklarācija ir jāiesniedz par attiecīgo publiskā iepirkuma procedūru atbildīgajai līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam atbilstoši II pielikuma ievada 7. punktam un 7. iedaļai, izmantojot vienu veidni. Kā paredzēts Regulas (ES) 2022/2560 4. panta 3. punktā un 29. panta 1. punktā, ārvalstu finansējums deklarācijā nav jāuzrāda, ja jebkuras trešās valsts piešķirtā finansējuma kopsumma triju gadu laikā pirms deklarēšanas ir mazāka nekā Regulas (ES) Nr. 1407/2013 3. panta 2. punkta pirmajā daļā noteiktā de minimis atbalsta summa.

3.   Līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs paziņojumu, ieskaitot visus attiecīgos apliecinošos dokumentus, vai deklarāciju pārsūta Komisijai saskaņā ar 26. pantu.

4.   Paziņojumus un deklarācijas līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam iesniedz kādā no Savienības oficiālajām valodām. Ja vien Komisija un paziņotājas puses nevienojas citādi, paziņojuma vai deklarācijas valoda turklāt ir konkrētās procedūras valoda, kā arī valoda, kurā saskaņā ar Regulu (ES) 2022/2560 Komisijā notiek iespējamas turpmākās administratīvās procedūras par to pašu publiskā iepirkuma procedūru. Apliecinošos dokumentus iesniedz to oriģinālvalodā. Ja dokumenta oriģinālvaloda nav kāda no Savienības oficiālajām valodām, pievieno tulkojumu procedūras valodā.

5.   Komisija pēc paziņotāju pušu rakstiska pieprasījuma un, informējusi par attiecīgo publiskā iepirkuma procedūru atbildīgo līgumslēdzēju iestādi vai līgumslēdzēju, var atbrīvot paziņotāju pusi no pienākuma sniegt kādu konkrētu II pielikumā sniegtajā veidnē prasīto informāciju, ieskaitot dokumentus, vai no jebkuras citas paziņojuma veidnē norādītās prasības attiecībā uz minēto informāciju.

6.   Komisija par attiecīgo publiskā iepirkuma procedūru atbildīgajai līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam nekavējoties rakstiski apliecina paziņojuma vai deklarācijas saņemšanu un atbildes saņemšanu uz vēstuli, kuru Komisija nosūtījusi saskaņā ar 7. panta 1. vai 3. punktu, un šā apliecinājuma kopiju nosūta paziņotājām pusēm vai to pilnvarotajiem ārējiem pārstāvjiem.

6. pants

Paziņojuma spēkā stāšanās diena koncentrācijas darījumu gadījumā

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 24. panta 1. punktu paziņojuma spēkā stāšanās diena ir diena, kurā Komisija saņem pilnīgu paziņojumu.

2.   Ja Komisija konstatē, ka paziņojumā ietvertā informācija, tai skaitā dokumenti, ir nepilnīga, tā par to nekavējoties rakstiski informē paziņotājas puses vai to pilnvarotos ārējos pārstāvjus. Šādos gadījumos paziņojums stājas spēkā dienā, kad Komisija saņem pilnīgu informāciju.

3.   Pēc paziņojuma iesniegšanas paziņotājas puses Komisijai nekavējoties paziņo visu attiecīgo informāciju, tai skaitā būtiskas faktu izmaiņas, kuru paziņotājām pusēm būtu vajadzējis paziņot, ja tās šo informāciju būtu zinājušas paziņošanas brīdī vai ja tām paziņošanas brīdī būtu vajadzējis to zināt. Ja šī informācija varētu nozīmīgi ietekmēt Komisijas novērtējumu par paziņoto koncentrācijas darījumu, Komisija var uzskatīt, ka paziņojums ir stājies spēkā tikai dienā, kad tā saņem attiecīgo informāciju. Komisija par to nekavējoties rakstiski informē paziņotājas puses vai to pārstāvjus.

4.   Ja sniegta nepareiza vai maldinoša informācija, šā panta vajadzībām uzskata, ka attiecīgais paziņojums ir nepilnīgs.

7. pants

Diena, kurā stājas spēkā paziņojumi un deklarācijas par ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrās

1.   Publiskā iepirkuma procedūrās Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/24/ES (2) 27. panta nozīmē paziņojumi un deklarācijas stājas spēkā dienā, kad tos saņem Komisija. Vairākposmu publiskā iepirkuma procedūrās paziņojumi vai deklarācijas, kas iesniegti dalības pieteikuma iesniegšanas posmā, un atjauninātie paziņojumi vai atjauninātās deklarācijas, kas iesniegti galīgā piedāvājuma iesniegšanas posmā saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 29. panta 1. punkta pēdējo teikumu, stājas spēkā dienā, kad tos saņem Komisija. Taču, ja Komisija konstatē, ka saņemtajā paziņojumā vai deklarācijā ietvertā informācija, tai skaitā dokumenti, ir nepilnīga, tā par to nekavējoties rakstiski informē paziņotājas puses vai to pilnvarotos ārējos pārstāvjus. Šādos gadījumos, kā paredzēts Regulas (ES) 2022/2560 29. panta 4. punktā, paziņojums vai deklarācija stājas spēkā dienā, kad Komisija saņem pilnīgu informāciju.

2.   Ja attiecīgā līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs saskaņā ar Direktīvas 2014/24/ES 56. panta 3. punktu vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (3) 76. panta 4. punktu izmanto tiesības prasīt precizējumus par paziņojumu, deklarāciju, atjaunināto paziņojumu vai atjaunināto deklarāciju saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 29. panta 1. punkta pēdējo teikumu un 3. punktu un gadījumā, ja prasītie precizējumi nav pienācīgi sniegti, nolemj noraidīt attiecīgo piedāvājumu vai dalības pieteikumu, uzskata, ka paziņojums vai deklarācija nav iesniegti un nav pārsūtīti Komisijai.

3.   Pēc paziņojuma, deklarācijas, atjauninātā paziņojuma vai atjauninātās deklarācijas iesniegšanas paziņotājas puses Komisijai nekavējoties paziņo visu attiecīgo jauno informāciju, tai skaitā faktu izmaiņas, kuru paziņotājām pusēm būtu vajadzējis paziņot, ja tās šo informāciju būtu zinājušas laikā, kad tika iesniegts pilnīgs paziņojums vai deklarācija vai attiecīgi atjauninātais paziņojums vai atjauninātā deklarācija, vai ja tām iesniegšanas brīdī būtu vajadzējis to zināt. Ja šī informācija varētu nozīmīgi ietekmēt Komisijas novērtējumu, Komisija var uzskatīt, ka paziņojumi, deklarācijas, atjauninātie paziņojumi vai atjauninātās deklarācijas ir stājušies spēkā tikai dienā, kad tā saņem attiecīgo informāciju. Komisija par spēkā stāšanās datumu nekavējoties rakstiski informē paziņotājas puses publiskā iepirkuma procedūras ietvaros vai to ārējos pārstāvjus, kā arī attiecīgo līgumslēdzēju iestādi vai līgumslēdzēju.

4.   Neskarot Regulas (ES) 2022/2560 17., 29. un 33. pantu, ja sniegta nepareiza vai maldinoša informācija, šā panta vajadzībām uzskata, ka attiecīgais paziņojums ir nepilnīgs.

III NODAĻA

KOMISIJAS VEIKTĀ IZMEKLĒŠANA

8. pants

Termiņš piezīmju iesniegšanai pēc padziļinātās izmeklēšanas sākšanas

1.   Ja Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 10. panta 3. punktu sāk padziļināto izmeklēšanu, termiņu, kurā uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, citas fiziskas vai juridiskas personas, dalībvalstis un ārvalstu subsīdiju piešķīrusī trešā valsts var rakstiski iesniegt piezīmes, nosaka Komisija, un tas parasti nepārsniedz vienu mēnesi no dienas, kad uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, informēts par lēmumu, vai – visos pārējos gadījumos – no dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēts kopsavilkuma paziņojums par lēmumu. Piezīmes iesniedz saskaņā ar 25. un 26. pantu.

2.   Pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija 1. punktā noteikto termiņu var pagarināt.

3.   Ja piezīmes ietver konfidenciālu informāciju, persona, kura tās iesniedz, vienlaikus ar piezīmju konfidenciālo versiju nodrošina arī nekonfidenciālo versiju.

9. pants

Iztaujāšana

1.   Ja Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 13. panta 7. punktu iztaujā kādu personu, Komisija iztaujāšanas sākumā norāda iztaujāšanas juridisko pamatu un mērķi un informē iztaujājamo personu par to, ka iztaujāšana tiks fiksēta.

2.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 13. panta 7. punktu veiktās iztaujāšanas fiksējums var būt jebkādā formā.

3.   Iztaujāšanas fiksējuma kopiju dara pieejamu iztaujātajai personai, un tā var paust piezīmes Komisijas noteiktajā termiņā.

10. pants

Mutiskie paziņojumi inspekciju laikā

1.   Ja ierēdņi vai citas pavadošās personas, ko pilnvarojusi Komisija, saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 14. panta 2. punkta c) apakšpunktu vai 15. pantu lūdz uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības pilnvarotajiem ārējiem pārstāvjiem vai darbiniekiem sniegt skaidrojumus, tos var fiksēt jebkādā formā.

2.   Saskaņā ar 1. punktu fiksēto skaidrojumu kopiju pēc inspekcijas dara pieejamu attiecīgajam uzņēmumam vai uzņēmumu apvienībai.

3.   Ja skaidrojumus Komisijai ir sniedzis uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības darbinieks, kuru uzņēmums vai uzņēmumu apvienība nav vai nebija pilnvarojuši sniegt skaidrojumus uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības vārdā, Komisija nosaka termiņu, kurā uzņēmums vai uzņēmumu apvienība var paziņot Komisijai par izmaiņām, kas izdarāmas skaidrojumos, kurus bija sniedzis minētais darbinieks. Šīs izmaiņas pievieno saskaņā ar 1. punktu fiksētajiem skaidrojumiem.

11. pants

Informācija, ko sniedz līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji, kas atbild par attiecīgo publiskā iepirkuma procedūru

1.   Regulas (ES) 2022/2560 13. panta 5. punktā noteiktais dalībvalstu pienākums pēc Komisijas pieprasījuma sniegt tai visu informāciju, kura vajadzīga izmeklēšanai saskaņā ar Regulu (ES) 2022/2560, attiecas jo īpaši uz līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem, kas atbild par attiecīgo publiskā iepirkuma procedūru un kuru rīcībā ir izmeklēšanai būtiska informācija.

2.   Attiecīgā līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs kopā ar paziņojumu pārsūta Komisijai to dokumentu kopijas, kuri izmantoti iepirkuma procedūras dokumentu sagatavošanā, tai skaitā – ja tādi ir – pētījumus un iepirkuma iekšējos budžetus, kā arī visu citu to dokumentu kopijas, kurus attiecīgā līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs uzskata par būtiskiem izmeklēšanai. Ja paziņotājas puses ir iesniegušas informāciju atbilstoši II pielikuma 4. iedaļai, attiecīgā līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs pārsūta arī visu konkrētajā publiskā iepirkuma procedūrā iesniegto piedāvājumu kopijas. Ja piedāvājumi paziņošanas brīdī vēl nav iesniegti vai nav pieejami, to kopijas pārsūta Komisijai, kolīdz tie ir pieejami. Ja attiecīgā līgumslēdzēja iestāde vai līgumslēdzējs nepārsūta vai nevar pārsūtīt Komisijai visu izmeklēšanai noderīgo dokumentu kopijas, Komisija pieprasa tai pārsūtīt konkrēto Komisijas izmeklēšanai noderīgo dokumentu kopijas.

12. pants

Informācijas iesniegšana par nepamatoti izdevīgu piedāvājumu

1.   Pamatojumus un attiecīgos apliecinošos dokumentus, kas uzskaitīti II pielikumā sniegtajā veidnē, novērtējumam par to, vai paziņotāju pušu iesniegtais piedāvājums nav nepamatoti izdevīgs, iesniedz Komisijai termiņos un formā, kas noteikti 8. pantā, un var iesniegt provizoriskās izskatīšanas laikā, ja paziņotājas puses tos jau nav sniegušas savā paziņojumā, ko iesniedz saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 29. pantu.

2.   Ja paziņotājas puses nolemj izmantot iespēju iesniegt pamatojumus, tās nolūkā argumentēt savu nostāju pievieno visus attiecīgos apliecinošos dokumentus, kas uzskaitīti II pielikumā sniegtajā veidnē.

3.   Iesniedzot apliecinošos dokumentus, uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, norāda visu informāciju, kuru tas uzskata par konfidenciālu, pienācīgi argumentē konfidencialitātes nodrošināšanas pieprasījumu un iesniedz atsevišķu nekonfidenciālu versiju.

IV NODAĻA

SAISTĪBAS, PĀRREDZAMĪBA UN ZIŅOJUMU SNIEGŠANA

13. pants

Saistību iesniegšanas termiņi attiecībā uz paziņotiem koncentrācijas darījumiem

1.   Attiecībā uz koncentrācijas darījumiem, kas Komisijai paziņoti saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 21. pantu, saistības, kuras tiek piedāvāts uzņemties nolūkā pieņemt lēmumu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 25. panta 3. punkta a) apakšpunktu, Komisijai iesniedz vēlākais 65 darbdienu laikā no dienas, kad saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 25. panta 2. punktu sākta padziļinātā izmeklēšana.

2.   Ja termiņš lēmuma pieņemšanai saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 25. panta 3. punktu tiek pagarināts saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 24. panta 4. punktu, saistību iesniegšanai paredzēto 65 darbdienu termiņu automātiski pagarina par tikpat darbdienām.

3.   Izņēmuma apstākļos Komisija var ņemt vērā saistības, kuras piedāvāts uzņemties pēc attiecīgā šajā pantā paredzētā iesniegšanas termiņa beigām. Lemjot par to, vai šādos apstākļos ņemt vērā piedāvātās saistības, Komisija jo īpaši ievēro nepieciešamību ievērot Regulas (ES) 2022/2560 48. panta 2. punktā minēto komiteju procedūru.

14. pants

Saistību iesniegšanas termiņi attiecībā uz izmeklēšanu par publiskā iepirkuma procedūrām

1.   Attiecībā uz ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrās, kas Komisijai paziņots saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 29. panta 1. punktu, saistības, kuras attiecīgie ekonomikas dalībnieki piedāvā uzņemties saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 31. panta 1. punktu, Komisijai iesniedz vēlākais 50 darbdienu laikā no dienas, kad sākta padziļinātā izmeklēšana. Atkarībā no saistību tvēruma un pēc apspriešanās ar līgumslēdzēju iestādi vai līgumslēdzēju to, ka Komisija ir saņēmusi saistības, var uzskatīt par pienācīgi pamatotu izņēmuma gadījumu, kad var pagarināt termiņu, kurā jāpieņem lēmums par padziļinātās izmeklēšanas izbeigšanu Regulas (ES) 2022/2560 30. panta 5. punkta nozīmē.

2.   Izņēmuma apstākļos Komisija var ņemt vērā saistības, kuras piedāvāts uzņemties pēc 1. punktā noteiktā termiņa beigām. Lemjot par to, vai šādos apstākļos ņemt vērā piedāvātās saistības, Komisija jo īpaši ievēro nepieciešamību ievērot Regulas (ES) 2022/2560 48. panta 2. punktā minēto komiteju procedūru.

15. pants

Saistību iesniegšanas procedūra

1.   Saistības, ko piedāvā uzņemties uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, Komisijai iesniedz saskaņā ar 25. pantu attiecībā uz lēmumu atbilstoši Regulas (ES) 2022/2560 25. panta 3. punkta a) apakšpunktam vai saskaņā ar 26. pantu attiecībā uz lēmumu atbilstoši Regulas (ES) 2022/2560 31. panta 1. punktam.

2.   Piedāvājot uzņemties saistības, uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, norāda visu informāciju, kuru tas uzskata par konfidenciālu, pienācīgi argumentē konfidencialitātes nodrošināšanas pieprasījumu un iesniedz atsevišķu nekonfidenciālu savu saistību versiju.

3.   Procedūrās saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 3. un 4. nodaļu saistības paraksta paziņotājas puses, kā arī citas iesaistītās personas, kurām šīs saistības uzliek pienākumus.

16. pants

Pārredzamība un ziņojumu sniegšana

Komisija, pieņemot lēmumu pēc padziļinātās izmeklēšanas saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 11. pantu, attiecīgā gadījumā var uzņēmumam noteikt pārredzamības un ziņošanas pienākumus saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 7. panta 5. punktu un 8. pantu. Šie pienākumi var attiekties uz informācijas sniegšanu par jebkuru no šādām situācijām:

| a) | ārvalstu finansējums, kas saņemts konkrētā periodā, kura sākumpunkts ir nākamā diena pēc dienas, kad pieņemts lēmums, ar kuru noteikts minētais pienākums; |
| --- | --- |

a)

ārvalstu finansējums, kas saņemts konkrētā periodā, kura sākumpunkts ir nākamā diena pēc dienas, kad pieņemts lēmums, ar kuru noteikts minētais pienākums;

| b) | dalību koncentrācijas darījumos vai publiskā iepirkuma procedūrās (ja uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, iesniedz piedāvājumu atklātā procedūrā vai dalības pieteikumu vairākposmu publiskā iepirkuma procedūrā) konkrētā periodā, kura sākumpunkts ir nākamā diena pēc dienas, kad pieņemts lēmums, ar kuru noteikts minētais pienākums; |
| --- | --- |

b)

dalību koncentrācijas darījumos vai publiskā iepirkuma procedūrās (ja uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, iesniedz piedāvājumu atklātā procedūrā vai dalības pieteikumu vairākposmu publiskā iepirkuma procedūrā) konkrētā periodā, kura sākumpunkts ir nākamā diena pēc dienas, kad pieņemts lēmums, ar kuru noteikts minētais pienākums;

| c) | to, kā tiek īstenots lēmums par saistībām, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 11. panta 3. punktu, 25. panta 3. punkta a) apakšpunktu vai 31. panta 1. punktu, lēmums par korektīvajiem pasākumiem, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 11. panta 2. punktu, lēmums par koncentrācijas darījuma aizliegumu, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 25. panta 3. punkta c) apakšpunktu, vai lēmums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas aizliegumu, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 31. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

c)

to, kā tiek īstenots lēmums par saistībām, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 11. panta 3. punktu, 25. panta 3. punkta a) apakšpunktu vai 31. panta 1. punktu, lēmums par korektīvajiem pasākumiem, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 11. panta 2. punktu, lēmums par koncentrācijas darījuma aizliegumu, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 25. panta 3. punkta c) apakšpunktu, vai lēmums par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas aizliegumu, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 31. panta 2. punktu.

V NODAĻA

APSVĒRUMU IESNIEGŠANA

17. pants

Apsvērumu iesniegšana

1.   Kad Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 42. panta 1. punktu informē uzņēmumu, par kuru tiek veikta izmeklēšana, par pamatiem, uz kuriem Komisija plāno pieņemt lēmumu, tā nosaka mazākais 10 darbdienu termiņu, kurā minētais uzņēmums var rakstiski iesniegt savus apsvērumus. Komisijai nav pienākuma ņemt vērā rakstiskos apsvērumus, kas saņemti pēc minētā termiņa beigām.

2.   Uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, rakstiskos apsvērumus, kā arī attiecīgos dokumentus, kas apliecina minētajos apsvērumos norādītos faktus, Komisijai iesniedz saskaņā ar 25. un 26. pantu.

3.   Ja Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 42. panta 2. punktu pieņem provizorisku lēmumu par pagaidu noregulējuma pasākumiem, tā nosaka termiņu, kurā uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, var rakstiski iesniegt savus apsvērumus par minēto lēmumu. Kad uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, ir iesniedzis savus apsvērumus, Komisija pieņem galīgo lēmumu par pagaidu noregulējuma pasākumiem, ar kuru atceļ, groza vai apstiprina provizorisko lēmumu. Ja uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, rakstiskos apsvērumus Komisijas noteiktajā termiņā nav iesniedzis, tad, šim termiņam beidzoties, provizoriskais lēmums kļūst galīgs.

4.   Attiecīgā gadījumā, ja uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, pirms sākotnējā termiņa beigām iesniedz argumentētu pieprasījumu, Komisija var pagarināt termiņus, kas noteikti saskaņā ar 1. un 3. punktu.

VI NODAĻA

INFORMĀCIJAS IZMANTOŠANA UN RĪKOŠANĀS AR KONFIDENCIĀLU INFORMĀCIJU

18. pants

Komisijas tiesības izmantot informāciju

1.   Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 43. panta 1. punktu informācijas sniedzējs var norādīt, ka Komisija ir tiesīga saskaņā ar minēto regulu iegūto informāciju izmantot citiem mērķiem nekā tiem, kuriem Komisija sākotnēji ieguva šo informāciju.

2.   Ja informācijas sniedzējs dod Komisijai atļauju saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 43. panta 1. punktu, tas norāda, kuru konkrēto informāciju atļauj izmantot citiem mērķiem nekā tiem, kuriem informācija tika iegūta, un norāda iemeslus, kāpēc minētā informācija būtu noderīga šiem citiem mērķiem, tai skaitā citu Savienības tiesību aktu piemērošanai.

3.   Ja Komisija informācijas sniedzējam prasa sniegt atļauju saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 43. panta 1. punktu, tā norāda informāciju, uz kuru šis pieprasījums attiecas, un mērķus, kuriem tā plāno izmantot minēto informāciju. Komisija minēto informāciju var izmantot vienīgi tiem mērķiem, kurus norādījusi Komisija un kuriem piekritis informācijas sniedzējs.

19. pants

Konfidenciālas informācijas norādīšana un aizsardzība

1.   Ja vien šīs regulas 20. pantā un Regulas (ES) 2022/2560 42. pantā nav noteikts citādi, un neskarot 6. punktu, Komisija neizpauž informāciju, tai skaitā dokumentus, un nedod piekļuvi informācijai, tai skaitā dokumentiem, ja tā satur komercnoslēpumus vai citu konfidenciālu informāciju.

2.   Pieprasot informāciju saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 13. pantu, iztaujājot personu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 13. panta 7. punktu vai lūdzot mutiskus skaidrojumus inspekcijas laikā saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 14. un 15. pantu, Komisija informē attiecīgās personas, uzņēmumus vai uzņēmumu apvienības, ka, sniedzot informāciju Komisijai, tie piekrīt, ka minētā informācija var tikt izpausta atbilstoši 20. pantam. Ja Komisija informāciju no informācijas sniedzējiem saņem citādā ceļā, tā šos informācijas sniedzējus informē, ka to sniegtā informācija var tikt izpausta atbilstoši 20. pantam.

3.   Neskarot 8. un 15. pantu, Komisija var prasīt, lai informācijas sniedzēji, kas iesniedz dokumentus vai citu informāciju saskaņā ar Regulu (ES) 2022/2560, noteiktā termiņā:

| a) | norāda, kurus dokumentus vai dokumentu daļas tie uzskata par komercnoslēpumus vai citu konfidenciālu informāciju saturošiem; |
| --- | --- |

a)

norāda, kurus dokumentus vai dokumentu daļas tie uzskata par komercnoslēpumus vai citu konfidenciālu informāciju saturošiem;

| b) | norāda personas, attiecībā uz kurām šie dokumenti vai cita informācija ir uzskatāmi par konfidenciāliem; |
| --- | --- |

b)

norāda personas, attiecībā uz kurām šie dokumenti vai cita informācija ir uzskatāmi par konfidenciāliem;

| c) | par katru dokumentu vai dokumenta daļu vai citu informāciju pamato konfidencialitātes nodrošināšanas pieprasījumu attiecībā uz komercnoslēpumiem un citu konfidenciālu informāciju; |
| --- | --- |

c)

par katru dokumentu vai dokumenta daļu vai citu informāciju pamato konfidencialitātes nodrošināšanas pieprasījumu attiecībā uz komercnoslēpumiem un citu konfidenciālu informāciju;

| d) | iesniedz Komisijai dokumentu vai dokumenta daļu vai citas informācijas nekonfidenciālo versiju, kurā komercnoslēpumi un cita konfidenciāla informācija ir skaidri un saprotami izrediģēta; |
| --- | --- |

d)

iesniedz Komisijai dokumentu vai dokumenta daļu vai citas informācijas nekonfidenciālo versiju, kurā komercnoslēpumi un cita konfidenciāla informācija ir skaidri un saprotami izrediģēta;

| e) | sniedz īsu, nekonfidenciālu un skaidru aprakstu par katru izrediģēto informācijas vienību. |
| --- | --- |

e)

sniedz īsu, nekonfidenciālu un skaidru aprakstu par katru izrediģēto informācijas vienību.

4.   Komisija pirms kopsavilkuma paziņojuma vai lēmuma publicēšanas prasa, lai uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, noteiktā termiņā norāda, kuras daļas kopsavilkuma paziņojumā saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 40. pantu vai lēmumā saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 11., 25. un 31. pantu tas uzskata par komercnoslēpumus vai citu konfidenciālu informāciju saturošām. Ja tiek norādīti komercnoslēpumi vai cita konfidenciāla informācija, tad uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, Komisijas noteiktajā termiņā sniedz attiecīgo pamatojumu.

5.   Ja informācijas sniedzējs vai uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, nav atbilstoši 3. vai 4. punkta prasībām norādījis informāciju, kuru tas uzskata par konfidenciālu, Komisija drīkst pieņemt, ka attiecīgā informācija nesatur konfidenciālu informāciju.

6.   Ja Komisija uzskata, ka konkrētu informāciju, kurai informācijas sniedzējs vai uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, ir pieprasījis konfidencialitātes statusu, var izpaust tāpēc, ka šī informācija nav uzskatāma par komercnoslēpumu vai citu konfidenciālu informāciju, vai tāpēc, ka tās izpaušanu attaisno prioritāras intereses, tā informē informācijas sniedzēju vai uzņēmumu, par kuru tiek veikta izmeklēšana, par nodomu izpaust šo informāciju. Ja informācijas sniedzējs vai uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, piecu darbdienu laikā no informācijas saņemšanas par Komisijas nodomiem iebilst, Komisija var pieņemt lēmumu, kurā tiek noteikts datums, pēc kura informācija tiks izpausta vai – 4. punkta gadījumā – publicēta kopsavilkuma paziņojumā vai lēmumā. Minētais datums nevar būt agrāk kā 5 darbdienas no Komisijas lēmuma paziņošanas datuma. Lēmumu paziņo attiecīgajai fiziskajai vai juridiskajai personai.

7.   Šis pants neliedz Komisijai nepieciešamajā apmērā izmantot un izpaust informāciju, kas ļauj pierādīt kropļojošas ārvalstu subsīdijas pastāvēšanu.

VII NODAĻA

PIEKĻUVE LIETAS MATERIĀLIEM

20. pants

Piekļuve Komisijas lietas materiāliem un dokumentu izmantošana

1.   Pēc tam, kad Komisija uzņēmumu, par kuru tiek veikta izmeklēšana, ir informējusi par pamatiem, uz kuriem tā plāno pieņemt lēmumu, uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, var saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 42. panta 4. punktu pieprasīt piekļuvi Komisijas lietas materiāliem.

2.   Tiesības piekļūt Komisijas lietas materiāliem neattiecas uz:

| a) | Komisijas iekšējiem dokumentiem; |
| --- | --- |

a)

Komisijas iekšējiem dokumentiem;

| b) | dalībvalstu vai trešo valstu iestāžu, tai skaitā konkurences iestāžu un līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju, iekšējiem dokumentiem; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstu vai trešo valstu iestāžu, tai skaitā konkurences iestāžu un līgumslēdzēju iestāžu vai līgumslēdzēju, iekšējiem dokumentiem;

| c) | saraksti starp Komisiju un dalībvalstu vai trešo valstu iestādēm, tai skaitā konkurences iestādēm un līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem; |
| --- | --- |

c)

saraksti starp Komisiju un dalībvalstu vai trešo valstu iestādēm, tai skaitā konkurences iestādēm un līgumslēdzējām iestādēm vai līgumslēdzējiem;

| d) | saraksti starp dalībvalstu iestādēm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm. |
| --- | --- |

d)

saraksti starp dalībvalstu iestādēm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm.

3.   Nodrošinot piekļuvi lietas materiāliem, Komisija uzņēmumam, par kuru tiek veikta izmeklēšana, nodrošina visu to dokumentu nekonfidenciālu versiju, kuri ir minēti pamatos, uz kuriem Komisija plāno pieņemt lēmumu.

4.   Neskarot 2. un 5. punktu, Komisija nodrošina piekļuvi arī visiem dokumentiem, kas iekļauti lietas materiālos, bez rediģējumiem konfidencialitātes apsvērumu dēļ un saskaņā ar informācijas izpaušanas noteikumiem, kurus nosaka Komisijas lēmumā. Informācijas izpaušanas noteikumus nosaka saskaņā ar šiem principiem:

| a) | piekļuvi dokumentiem saskaņā ar šo punktu nodrošina tikai ierobežotam skaitam norādītu ārējo juridisko un ekonomisko konsultantu un tehnisko ekspertu, kurus nolīdzis uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, un kuru vārdi un uzvārdi vai nosaukumi iepriekš paziņoti Komisijai; |
| --- | --- |

a)

piekļuvi dokumentiem saskaņā ar šo punktu nodrošina tikai ierobežotam skaitam norādītu ārējo juridisko un ekonomisko konsultantu un tehnisko ekspertu, kurus nolīdzis uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, un kuru vārdi un uzvārdi vai nosaukumi iepriekš paziņoti Komisijai;

| b) | norādītajiem ārējiem juridiskajiem un ekonomiskajiem konsultantiem un ārējiem tehniskajiem ekspertiem ir jābūt uzņēmumiem, uzņēmumu darbiniekiem vai uzņēmumu darbinieku situācijai pielīdzināmā situācijā. Tiem visiem ir saistoši informācijas izpaušanas noteikumi; |
| --- | --- |

b)

norādītajiem ārējiem juridiskajiem un ekonomiskajiem konsultantiem un ārējiem tehniskajiem ekspertiem ir jābūt uzņēmumiem, uzņēmumu darbiniekiem vai uzņēmumu darbinieku situācijai pielīdzināmā situācijā. Tiem visiem ir saistoši informācijas izpaušanas noteikumi;

| c) | personas, kas norādītas kā ārējie juridiskie un ekonomiskie konsultanti vai ārējie tehniskie eksperti, datumā, kad Komisija pieņem lēmumu, kurā nosaka informācijas izpaušanas noteikumus, nedrīkst būt darba attiecībās ar uzņēmumu, par kuru tiek veikta izmeklēšana, vai šā uzņēmuma vadībā, vai šā uzņēmuma darbinieku vai vadītāju situācijai pielīdzināmā situācijā. Ja norādītie ārējie juridiskie vai ekonomiskie konsultanti vai ārējie tehniskie eksperti pēc tam vai nu izmeklēšanas laikā, vai trīs gadu laikā no Komisijas veiktās izmeklēšanas noslēgšanās stājas šādās attiecībās ar uzņēmumu, par kuru tiek veikta izmeklēšana, šie norādītie ārējie juridiskie vai ekonomiskie konsultanti vai ārējie tehniskie eksperti nekavējoties informē Komisiju par šo attiecību noteikumiem. Norādītie ārējie juridiskie vai ekonomiskie konsultanti vai ārējie tehniskie eksperti arī sniedz Komisijai apliecinājumu, ka tiem vairs nav piekļuves lietas materiālos iekļautajai informācijai vai dokumentiem, kam tie piekļuva saskaņā ar šo punktu un ko Komisija nebija darījusi pieejamus uzņēmumam, par kuru tiek veikta izmeklēšana. Tie turklāt sniedz Komisijai apliecinājumu, ka turpinās ievērot šā punkta d) un e) apakšpunktā minētās prasības; |
| --- | --- |

c)

personas, kas norādītas kā ārējie juridiskie un ekonomiskie konsultanti vai ārējie tehniskie eksperti, datumā, kad Komisija pieņem lēmumu, kurā nosaka informācijas izpaušanas noteikumus, nedrīkst būt darba attiecībās ar uzņēmumu, par kuru tiek veikta izmeklēšana, vai šā uzņēmuma vadībā, vai šā uzņēmuma darbinieku vai vadītāju situācijai pielīdzināmā situācijā. Ja norādītie ārējie juridiskie vai ekonomiskie konsultanti vai ārējie tehniskie eksperti pēc tam vai nu izmeklēšanas laikā, vai trīs gadu laikā no Komisijas veiktās izmeklēšanas noslēgšanās stājas šādās attiecībās ar uzņēmumu, par kuru tiek veikta izmeklēšana, šie norādītie ārējie juridiskie vai ekonomiskie konsultanti vai ārējie tehniskie eksperti nekavējoties informē Komisiju par šo attiecību noteikumiem. Norādītie ārējie juridiskie vai ekonomiskie konsultanti vai ārējie tehniskie eksperti arī sniedz Komisijai apliecinājumu, ka tiem vairs nav piekļuves lietas materiālos iekļautajai informācijai vai dokumentiem, kam tie piekļuva saskaņā ar šo punktu un ko Komisija nebija darījusi pieejamus uzņēmumam, par kuru tiek veikta izmeklēšana. Tie turklāt sniedz Komisijai apliecinājumu, ka turpinās ievērot šā punkta d) un e) apakšpunktā minētās prasības;

| d) | norādītie ārējie juridiskie un ekonomiskie konsultanti un ārējie tehniskie eksperti neizpauž sniegtos dokumentus vai to saturu nevienai fiziskai vai juridiskai personai, kurai nav saistoši informācijas izpaušanas noteikumi; |
| --- | --- |

d)

norādītie ārējie juridiskie un ekonomiskie konsultanti un ārējie tehniskie eksperti neizpauž sniegtos dokumentus vai to saturu nevienai fiziskai vai juridiskai personai, kurai nav saistoši informācijas izpaušanas noteikumi;

| e) | norādītie ārējie juridiskie un ekonomiskie konsultanti un ārējie tehniskie eksperti sniegtos dokumentus vai to saturu izmanto vienīgi mērķiem, kas minēti 10. punktā. |
| --- | --- |

e)

norādītie ārējie juridiskie un ekonomiskie konsultanti un ārējie tehniskie eksperti sniegtos dokumentus vai to saturu izmanto vienīgi mērķiem, kas minēti 10. punktā.

5.   Komisija informācijas izpaušanas noteikumos paredz izpaušanas tehniskos līdzekļus un ilgumu. Informāciju norādītajiem juridiskajiem un ekonomiskajiem konsultantiem un tehniskajiem ekspertiem var izpaust vai nu elektroniski, vai (attiecībā uz dažiem vai visiem dokumentiem) tikai Komisijas telpās. Izņēmuma apstākļos Komisija var nolemt nenodrošināt piekļuvi konkrētiem dokumentiem saskaņā ar 4. punktā minētajiem informācijas izpaušanas noteikumiem vai nodrošināt piekļuvi daļēji rediģētiem dokumentiem, ja tā secina, ka, visu izvērtējot, kaitējums, kas informācijas sniedzējam, visticamāk, rastos informācijas izpaušanas gadījumā saskaņā ar informācijas izpaušanas noteikumiem, būtu lielāks nekā labums no informācijas izpaušanas nolūkā īstenot tiesības uz aizstāvību. Neskarot 2. punktu, Komisija veiks līdzīgu novērtējumu par labumu no informācijas izpaušanas, apsverot, vai tai vajadzētu pilnībā vai daļēji izpaust savu saraksti ar dalībvalstu vai trešo valstu publiskajām iestādēm un cita veida sensitīvus dokumentus, kurus sniegušas dalībvalstu vai trešo valstu publiskās iestādes. Pirms šādas sarakstes vai dokumentu izpaušanas Komisija apspriežas ar attiecīgās dalībvalsts vai trešās valsts iestādēm.

6.   Norādītie ārējie juridiskie un ekonomiskie konsultanti un ārējie tehniskie eksperti, kas minēti 4. punkta a) apakšpunktā, vienas nedēļas laikā no dienas, kad tiem saskaņā ar informācijas izpaušanas noteikumiem tika nodrošināta piekļuve lietas materiāliem, var iesniegt Komisijai argumentētu pieprasījumu piekļūt jebkura Komisijas lietas materiālos iekļautā tāda dokumenta nekonfidenciālajai versijai, kas vēl nav saskaņā ar 3. punktu bijis nodrošināts uzņēmumam, par kuru tiek veikta izmeklēšana, lai minēto dokumentu darītu pieejamu šim uzņēmumam. Tie var arī iesniegt argumentētu pieprasījumu attiecināt informācijas izpaušanas noteikumus uz papildu norādītajiem ārējiem juridiskajiem un ekonomiskajiem konsultantiem vai ārējiem tehniskajiem ekspertiem. Šāda papildu piekļuve dokumentu nekonfidenciālajām versijām vai noteikumu attiecināšana uz papildu fiziskajām personām var tikt atļauta tikai izņēmuma kārtā un ar nosacījumu, ka ir pierādīts, ka tā ir būtiska uzņēmuma, par kuru tiek veikta izmeklēšana, tiesību uz aizstāvību pienācīgai īstenošanai.

7.   Šā panta 5. vai 6. punkta piemērošanas nolūkā Komisija var saskaņā ar 19. panta 3. punktu prasīt, lai informācijas sniedzējs, kurš iesniedza attiecīgos dokumentus, nodrošinātu dokumentu nekonfidenciālu versiju.

8.   Ja Komisija uzskata, ka kāds no pieprasījumiem saskaņā ar 6. punktu ir pamatots, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt, ka uzņēmums, par kuru tiek veikta izmeklēšana, spēj faktiski īstenot savas tiesības uz aizstāvību, Komisija vai nu dara pieejamu dokumenta nekonfidenciālo versiju uzņēmumam, par kuru tiek veikta izmeklēšana, vai pieņem lēmumu, ar kuru informācijas izpaušanas noteikumi tiek attiecināti uz attiecīgajiem dokumentiem.

9.   Lai novērstu nesamērīgu kavēšanos vai administratīvo slogu, Komisija jebkurā procedūras posmā var, aizstājot vai papildinot 4. punktā noteikto metodi, atbilstoši kurai tiek nodrošināta piekļuve lietas materiāliem, nodrošināt piekļuvi dažiem vai visiem dokumentiem, kas rediģēti saskaņā ar 19. panta 3. punktu.

10.   Informāciju, kas iegūta, piekļūstot lietas materiāliem, drīkst izmantot tikai attiecīgās Regulas (ES) 2022/2560 piemērošanas procedūras vajadzībām.

VIII NODAĻA

TERMIŅI

21. pants

Termiņi

1.   Termiņus, kuri paredzēti Regulā (ES) 2022/2560 vai šajā regulā vai kurus Komisija noteikusi saskaņā ar minētajām regulām, aprēķina saskaņā ar Padomes Regulu (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (4) un konkrētajiem noteikumiem, kas paredzēti šā panta 2. punktā un 22. pantā. Kolīzijas gadījumā prevalē šīs regulas noteikumi.

2.   Termiņu sāk skaitīt tajā darbdienā, kas seko notikumam, uz kuru attiecas atbilstīgais Regulas (ES) 2022/2560 vai šīs regulas noteikums.

22. pants

Termiņu beigas

1.   Darbdienās izteikts termiņš beidzas, kad beidzas tā pēdējā darbdiena.

2.   Komisijas noteikts termiņš, kas noteikts kā konkrēts kalendārais datums, beidzas attiecīgās dienas beigās.

23. pants

Termiņu skaitīšanas apturēšana koncentrācijas darījumu gadījumā

1.   Komisija var apturēt Regulas (ES) 2022/2560 24. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto termiņu skaitīšanu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 24. panta 5. punktu vai šādu iemeslu dēļ:

| a) | paziņotājas puses vai citas iesaistītās personas Komisijas noteiktajā termiņā nav iesniegušas informāciju, kuru Komisija prasījusi saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 13. panta 2. punktu, vai to ir iesniegušas nepilnīgi; |
| --- | --- |

a)

paziņotājas puses vai citas iesaistītās personas Komisijas noteiktajā termiņā nav iesniegušas informāciju, kuru Komisija prasījusi saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 13. panta 2. punktu, vai to ir iesniegušas nepilnīgi;

| b) | citi uzņēmumi vai uzņēmumu apvienības Komisijas noteiktajā termiņā nav iesnieguši informāciju, kuru Komisija prasījusi saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 13. panta 3. punktu, vai to ir iesnieguši nepilnīgi tādu apstākļu dēļ, par kuriem ir atbildīga kāda no paziņotājām pusēm vai citām iesaistītajām personām; |
| --- | --- |

b)

citi uzņēmumi vai uzņēmumu apvienības Komisijas noteiktajā termiņā nav iesnieguši informāciju, kuru Komisija prasījusi saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 13. panta 3. punktu, vai to ir iesnieguši nepilnīgi tādu apstākļu dēļ, par kuriem ir atbildīga kāda no paziņotājām pusēm vai citām iesaistītajām personām;

| c) | paziņotāja puse vai jebkura cita iesaistītā persona ir atteikusies pakļauties inspekcijai, kuru Komisija ir paredzējusi veikt saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 14. panta 1. punktu un kura ir noteikta saskaņā ar minētās regulas 14. panta 3. punktu, vai ir atteikusies sadarboties šādas inspekcijas veikšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 14. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

c)

paziņotāja puse vai jebkura cita iesaistītā persona ir atteikusies pakļauties inspekcijai, kuru Komisija ir paredzējusi veikt saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 14. panta 1. punktu un kura ir noteikta saskaņā ar minētās regulas 14. panta 3. punktu, vai ir atteikusies sadarboties šādas inspekcijas veikšanā saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 14. panta 2. punktu;

| d) | paziņotājas puses nav informējušas Komisiju par tādu attiecīgo informāciju, tai skaitā faktu izmaiņām, kas minēta 6. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

d)

paziņotājas puses nav informējušas Komisiju par tādu attiecīgo informāciju, tai skaitā faktu izmaiņām, kas minēta 6. panta 3. punktā.

2.   Ja Komisija saskaņā ar 1. punktu aptur Regulas (ES) 2022/2560 24. panta 1. punkta a) vai b) apakšpunktā minēto termiņu, tas tiek apturēts šādi:

| a) | šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos – uz laiku no informācijas pieprasījumā noteiktā termiņa beigām līdz pilnīgas un pareizas prasītās informācijas saņemšanai vai līdz brīdim, kad Komisija paziņotājas puses vai citas iesaistītās personas informē, ka, ņemot vērā tās veiktās izskatīšanas rezultātus vai tirgus norises, prasītā informācija vairs nav nepieciešama; |
| --- | --- |

a)

šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos – uz laiku no informācijas pieprasījumā noteiktā termiņa beigām līdz pilnīgas un pareizas prasītās informācijas saņemšanai vai līdz brīdim, kad Komisija paziņotājas puses vai citas iesaistītās personas informē, ka, ņemot vērā tās veiktās izskatīšanas rezultātus vai tirgus norises, prasītā informācija vairs nav nepieciešama;

| b) | šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajos gadījumos – uz laiku no nesekmīgā inspekcijas veikšanas mēģinājuma līdz lēmumā noteiktās inspekcijas faktiskajai pabeigšanai vai līdz brīdim, kad Komisija paziņotājas puses vai citas iesaistītās personas informē, ka, ņemot vērā tās veiktās izmeklēšanas rezultātus vai tirgus norises, noteiktā inspekcija vairs nav nepieciešama; |
| --- | --- |

b)

šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajos gadījumos – uz laiku no nesekmīgā inspekcijas veikšanas mēģinājuma līdz lēmumā noteiktās inspekcijas faktiskajai pabeigšanai vai līdz brīdim, kad Komisija paziņotājas puses vai citas iesaistītās personas informē, ka, ņemot vērā tās veiktās izmeklēšanas rezultātus vai tirgus norises, noteiktā inspekcija vairs nav nepieciešama;

| c) | šā panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajos gadījumos – uz laiku no brīža, kad Komisija bija jāinformē par attiecīgo informāciju, tai skaitā faktu izmaiņām, līdz pilnīgas un pareizas informācijas saņemšanai vai līdz brīdim, kad Komisija paziņotājas puses informē, ka, ņemot vērā tās veiktās izmeklēšanas rezultātus vai tirgus norises, šī informācija vairs nav nepieciešama. |
| --- | --- |

c)

šā panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajos gadījumos – uz laiku no brīža, kad Komisija bija jāinformē par attiecīgo informāciju, tai skaitā faktu izmaiņām, līdz pilnīgas un pareizas informācijas saņemšanai vai līdz brīdim, kad Komisija paziņotājas puses informē, ka, ņemot vērā tās veiktās izmeklēšanas rezultātus vai tirgus norises, šī informācija vairs nav nepieciešama.

3.   Termiņa apturējums sākas nākamajā darbdienā pēc notikuma, kas ir apturējuma iemesls. Apturējums beidzas tās dienas beigās, kad ir novērsts apturējuma iemesls. Ja šī diena nav darbdiena, termiņa apturējums beidzas nākamās darbdienas beigās.

4.   Visus datus, kurus Komisija ir saņēmusi izmeklēšanas ietvaros un kuri tai varētu ļaut saskaņā ar 2. punkta a), b) un c) apakšpunktu atzīt, ka prasītā informācija vai noteiktā inspekcija vairs nav nepieciešama, tā apstrādā saprātīgā periodā.

24. pants

Termiņu skaitīšanas apturēšana publiskā iepirkuma procedūru provizoriskās izskatīšanas laikā

Ja Komisija aptur saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 30. panta 6. punktu notiekošas provizoriskās izskatīšanas termiņa skaitīšanu, apturējums sākas nākamajā darbdienā pēc dienas, kad beidzies 20 darbdienu termiņš. Apturējums beidzas tās dienas beigās, kad Komisijai ir iesniegts pilnīgs atjauninātais paziņojums. Ja šī diena nav darbdiena, termiņa apturējums beidzas nākamās darbdienas beigās.

IX NODAĻA

DOKUMENTU NOSŪTĪŠANA UN PARAKSTĪŠANA

25. pants

Dokumentu nosūtīšana un parakstīšana koncentrācijas darījumu gadījumā

1.   Dokumentu nosūtīšana uz Komisiju un no tās saskaņā ar Regulu (ES) 2022/2560 un šo regulu notiek digitāli, izņemot, ja Komisija izņēmuma kārtā atļauj izmantot 6. un 7. punktā norādītos līdzekļus.

2.   Ja ir nepieciešams paraksts, Komisijai digitāli iesniedzamos dokumentus paraksta, izmantojot vismaz vienu kvalificētu elektronisko parakstu, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014 (5).

3.   Tehniskās specifikācijas attiecībā uz nosūtīšanas līdzekļiem un parakstīšanu var tikt publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tikt darītas pieejamas Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāta vietnē.

4.   Izņemot I pielikumā sniegto veidni, visi dokumenti, kas Komisijai digitāli nosūtīti darbdienā, tiek uzskatīti par saņemtiem to nosūtīšanas dienā, ja saņemšanas apliecinājuma laika zīmogs apliecina saņemšanu minētajā dienā. I pielikumā sniegto veidni, kas Komisijai digitāli nosūtīta darbdienā, uzskata par saņemtu tās nosūtīšanas dienā, ja saņemšanas apliecinājuma laika zīmogs apliecina saņemšanu minētajā dienā vai nu pirms Konkurences ĢD vietnē norādītā darba laika, vai darba laikā. I pielikumā sniegto veidni, kas Komisijai digitāli nosūtīta darbdienā, bet pēc Konkurences ĢD vietnē norādītā darba laika, uzskata par saņemtu nākamajā darbdienā. Visus dokumentus, kas Komisijai elektroniski nosūtīti dienā, kura nav darbdiena, uzskata par saņemtiem nākamajā darbdienā.

5.   Komisijai elektroniski nosūtītos dokumentus neuzskata par saņemtiem, ja dokumenti vai to daļas:

| a) | ir nelietojami (bojāti); |
| --- | --- |

a)

ir nelietojami (bojāti);

| b) | satur vīrusus, ļaunprogrammatūru vai citus apdraudējumus; |
| --- | --- |

b)

satur vīrusus, ļaunprogrammatūru vai citus apdraudējumus;

| c) | satur elektroniskos parakstus, kuru derīgumu Komisija nevar pārbaudīt. |
| --- | --- |

c)

satur elektroniskos parakstus, kuru derīgumu Komisija nevar pārbaudīt.

Šā punkta a), b) vai c) apakšpunktā minētajos gadījumos Komisija nekavējoties informē sūtītāju.

6.   Dokumentus, kas Komisijai nosūtīti ierakstītā sūtījumā, uzskata par saņemtiem dienā, kad tie saņemti adresē, kura norādīta Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāta vietnē.

7.   Dokumentus, kas Komisijai nogādāti personīgi, uzskata par saņemtiem dienā, kad tie saņemti adresē, kura publicēta Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāta vietnē, ja šo faktu apliecina Komisijas izsniegts saņemšanas apliecinājums.

26. pants

Dokumentu nosūtīšana un parakstīšana publiskā iepirkuma procedūru gadījumā (paziņojumi un
  ex officio
  izskatīšana)

1.   Dokumentu nosūtīšana uz Komisiju un no tās publiskā iepirkuma procedūrās saskaņā ar Regulu (ES) 2022/2560 un šo regulu notiek digitāli, izņemot, ja Komisija izņēmuma kārtā atļauj izmantot 5. un 6. punktā norādītos līdzekļus.

2.   Procedūrās par ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrās nav obligāti izmantot kvalificētu elektronisko parakstu, kas atbilst Regulā (ES) Nr. 910/2014 noteiktajām prasībām. Paziņojumu vai deklarāciju paraksta visas paziņotājas puses, kurām publiskā iepirkuma procedūras ietvaros ir paziņošanas pienākums.

3.   Tehniskās specifikācijas attiecībā uz nosūtīšanas līdzekļiem un parakstīšanu var tikt publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tikt darītas pieejamas Komisijas Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāta vietnē.

4.   Publiskā iepirkuma procedūrās parakstot dokumentus un nosūtot tos Komisijai, pēc analoģijas piemēro 25. panta 4. un 5. punktu.

5.   Dokumentus, kas Komisijai nosūtīti ierakstītā sūtījumā, uzskata par saņemtiem dienā, kad tie saņemti adresē, kura norādīta Komisijas Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāta vietnē.

6.   Dokumentus, kas Komisijai nogādāti personīgi, uzskata par saņemtiem dienā, kad tie saņemti adresē, kura publicēta Komisijas Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāta vietnē, ja šo faktu apliecina Komisijas izsniegts saņemšanas apliecinājums.

X NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

27. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 10. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 330, 23.12.2022., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (1971. gada 3. jūnijs), ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamus noteikumus (OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 910/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.).

5

---

I PIELIKUMS

FS-CO veidne koncentrācijas darījuma paziņošanai saskaņā ar Regulu (ES) 2022/2560

Saturs

| 1. | FS-CO veidnes mērķis | 18 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | FS-CO veidnē prasītās informācijas veidi | 18 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Informācija, kura pamatotu iemeslu dēļ ir nepieejama | 19 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Informācija, kas Komisijai lietas izskatīšanā nav nepieciešama | 19 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Saziņa pirms paziņošanas un atbrīvojuma pieprasījumi | 20 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Prasība par pareizu un pilnīgu paziņojumu | 20 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Kā paziņot | 21 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Konfidencialitāte un personas dati | 21 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Definīcijas un instrukcijas šīs FS-CO veidnes vajadzībām | 22 |
| --- | --- | --- |

9.

| 1. IEDAĻA. | Koncentrācijas darījuma apraksts | 22 |
| --- | --- | --- |

1. IEDAĻA.

| 2. IEDAĻA. | Informācija par pusēm | 22 |
| --- | --- | --- |

2. IEDAĻA.

| 3. IEDAĻA. | Informācija par koncentrācijas darījumu, īpašumtiesībām un kontroli | 23 |
| --- | --- | --- |

3. IEDAĻA.

| 4. IEDAĻA. | Paziņošanas robežvērtības | 24 |
| --- | --- | --- |

4. IEDAĻA.

| 5. IEDAĻA. | Ārvalstu finansējums | 25 |
| --- | --- | --- |

5. IEDAĻA.

| 6. IEDAĻA. | Ietekme uz iekšējo tirgu, kāda ir ārvalstu finansējumam konkrētajā koncentrācijas darījumā | 27 |
| --- | --- | --- |

6. IEDAĻA.

| 7. IEDAĻA. | Iespējamā pozitīvā ietekme | 28 |
| --- | --- | --- |

7. IEDAĻA.

| 8. IEDAĻA. | Apliecinošie dokumenti | 28 |
| --- | --- | --- |

8. IEDAĻA.

| 9. IEDAĻA. | Apliecinājums | 29 |
| --- | --- | --- |

9. IEDAĻA.

IEVADS

1.   FS-CO veidnes mērķis

| 1. | Šajā FS-CO veidnē ir noteikta informācija, kura paziņotājai pusei vai paziņotājām pusēm (turpmāk ērtības labad daudzskaitlī) ir jānodrošina, iesniedzot Komisijai paziņojumu par iecerētu koncentrācijas darījumu Savienības ārvalstu subsīdiju kontroles sistēmas kontekstā. Minētā ārvalstu subsīdiju kontroles sistēma ir noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2022/2560 (1) un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2023/1441 par detalizētu kārtību, kādā Komisija virza procedūras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2560 par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu (2) (“īstenošanas regula”), kurai pievienota šī FS-CO veidne. |
| --- | --- |

1.

2.   FS-CO veidnē prasītās informācijas veidi

| 2. | FS-CO veidnē ir prasīts norādīt šādu informāciju:






  a) | pamatinformācija, kas ir principā nepieciešama jebkura koncentrācijas darījuma novērtēšanai (1. līdz 4. iedaļa); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

pamatinformācija, kas ir principā nepieciešama jebkura koncentrācijas darījuma novērtēšanai (1. līdz 4. iedaļa);

| b) | informācija par pušu saņemto ārvalstu finansējumu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 20. panta 3. punkta b) apakšpunktu (5. iedaļa). Konkrētāk, kā norādīts FS-CO veidnes 5. iedaļā, ir jāsniedz detalizēta informācija par katru koncentrācijas darījuma pusēm piešķirto ārvalstu finansējumu, kura summa ir 1 miljons EUR vai lielāka, kurš piešķirts trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā pārņemšanas piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas un kurš varētu ietilpt kādā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā. Par pārējo paziņotājām pusēm piešķirto ārvalstu finansējumu, kura summa ir 1 miljons EUR vai lielāka un kurš piešķirts trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā pārņemšanas piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas, FS-CO veidnē ir prasīts saskaņā ar 1. tabulai pievienotajām instrukcijām sniegt pārskatu par attiecīgajiem finansējuma veidiem. Komisija atsevišķos gadījumos var pieprasīt sīkāku informāciju par jebkuru finansējuma veidu, kas norādīts, atbildot uz 5. iedaļas jautājumiem un aizpildot 1. tabulu, vai par jebkuru citu ārvalstu finansējumu, ko saņēmušas koncentrācijas darījuma puses. Jebkurā gadījumā, nosakot, vai nav pārsniegta Regulas (ES) 2022/2560 20. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteiktā paziņošanas robežvērtība, ir jāņem vērā viss ārvalstu finansējums, kas koncentrācijas darījuma pusēm piešķirts trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā pārņemšanas piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas, neatkarīgi no tā, vai par šo finansējumu jāsniedz informācija 5. iedaļā; |
| --- | --- |

b)

informācija par pušu saņemto ārvalstu finansējumu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 20. panta 3. punkta b) apakšpunktu (5. iedaļa). Konkrētāk, kā norādīts FS-CO veidnes 5. iedaļā, ir jāsniedz detalizēta informācija par katru koncentrācijas darījuma pusēm piešķirto ārvalstu finansējumu, kura summa ir 1 miljons EUR vai lielāka, kurš piešķirts trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā pārņemšanas piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas un kurš varētu ietilpt kādā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā. Par pārējo paziņotājām pusēm piešķirto ārvalstu finansējumu, kura summa ir 1 miljons EUR vai lielāka un kurš piešķirts trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā pārņemšanas piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas, FS-CO veidnē ir prasīts saskaņā ar 1. tabulai pievienotajām instrukcijām sniegt pārskatu par attiecīgajiem finansējuma veidiem. Komisija atsevišķos gadījumos var pieprasīt sīkāku informāciju par jebkuru finansējuma veidu, kas norādīts, atbildot uz 5. iedaļas jautājumiem un aizpildot 1. tabulu, vai par jebkuru citu ārvalstu finansējumu, ko saņēmušas koncentrācijas darījuma puses. Jebkurā gadījumā, nosakot, vai nav pārsniegta Regulas (ES) 2022/2560 20. panta 3. punkta b) apakšpunktā noteiktā paziņošanas robežvērtība, ir jāņem vērā viss ārvalstu finansējums, kas koncentrācijas darījuma pusēm piešķirts trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā pārņemšanas piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas, neatkarīgi no tā, vai par šo finansējumu jāsniedz informācija 5. iedaļā;

| c) | informācija, kura nepieciešama tam, lai novērtētu, vai ārvalstu finansējums konkrētajā koncentrācijas darījumā varētu izkropļot iekšējo tirgu Regulas (ES) 2022/2560 4. vai 5. panta nozīmē (gan attiecībā uz kontroles iegūšanas procesu, gan darbībām, ko veiks koncentrācijas darījuma puses) (6. iedaļa); |
| --- | --- |

c)

informācija, kura nepieciešama tam, lai novērtētu, vai ārvalstu finansējums konkrētajā koncentrācijas darījumā varētu izkropļot iekšējo tirgu Regulas (ES) 2022/2560 4. vai 5. panta nozīmē (gan attiecībā uz kontroles iegūšanas procesu, gan darbībām, ko veiks koncentrācijas darījuma puses) (6. iedaļa);

| d) | informācija par ārvalstu subsīdiju iespējamo pozitīvo ietekmi (7. iedaļa); |
| --- | --- |

d)

informācija par ārvalstu subsīdiju iespējamo pozitīvo ietekmi (7. iedaļa);

| e) | apliecinošie dokumenti (8. iedaļa). |
| --- | --- |

e)

apliecinošie dokumenti (8. iedaļa).

| 3. | Lai paziņojumu varētu uzskatīt par pilnīgu, tajā principā jābūt norādītai visai informācijai, kas prasīta 1. līdz 6. un 8. iedaļā. Savukārt attiecībā uz 7. iedaļu paziņotājām pusēm pašām jāizlemj, vai sniegt informāciju par ārvalstu subsīdiju iespējamo pozitīvo ietekmi uz attiecīgās subsidējamās saimnieciskās darbības attīstību iekšējā tirgū, kā arī par citu pozitīvu ietekmi uz attiecīgo politikas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Neraugoties uz FS-CO veidnē prasīto informāciju, Komisija var pieprasīt papildu informāciju, izmantojot informācijas pieprasījumu. |
| --- | --- |

4.

3.   Informācija, kura pamatotu iemeslu dēļ ir nepieejama

| 5. | Ja konkrēta informācija, kas prasīta FS-CO veidnē, paziņotājām pusēm pamatotu iemeslu dēļ ir pilnībā vai daļēji nepieejama, paziņotājas puses var prasīt Komisijai, lai tā atbrīvo no pienākuma sniegt šo informāciju vai atbrīvo no citām FS-CO veidnes prasībām attiecībā uz šo informāciju. Attiecīgais pieprasījums jāiesniedz saskaņā ar šā ievada 9. līdz 11. punktā sniegtajām instrukcijām. |
| --- | --- |

5.

4.   Informācija, kas Komisijai lietas izskatīšanā nav nepieciešama

| 6. | Saskaņā ar īstenošanas regulas 4. panta 4. punktu Komisija var atbrīvot no pienākuma paziņojumā sniegt kādu konkrētu informāciju, tai skaitā dokumentus, vai no citām FS-CO veidnes prasībām attiecībā uz šo informāciju, ja tā uzskata, ka minēto pienākumu vai prasību izpilde konkrētās lietas izskatīšanai nav nepieciešama. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Paziņotājas puses var prasīt Komisijai, lai tā atbrīvo no pienākuma sniegt šo informāciju vai no citām FS-CO veidnes prasībām attiecībā uz šo informāciju. Attiecīgais pieprasījums jāiesniedz saskaņā ar šā ievada 9. līdz 11. punktā sniegtajām instrukcijām par atbrīvojuma pieprasījumiem. |
| --- | --- |

7.

5.   Saziņa pirms paziņošanas un atbrīvojuma pieprasījumi

| 8. | Paziņotājas puses tiek mudinātas pietiekami savlaicīgi pirms paziņošanas apspriesties ar Komisiju, vēlams, balstoties uz paziņojuma projektu. Iespēja sazināties pirms paziņošanas ir pakalpojums, ko Komisija paziņotājām pusēm piedāvā pēc brīvprātīguma principa, lai dotu iespēju sagatavoties ārvalstu subsīdijas provizoriskajai izskatīšanai koncentrācijas darījuma kontekstā. Lai gan saziņa pirms paziņošanas nav obligāta, tā gan paziņotājām pusēm, gan Komisijai var ļoti noderēt, lai cita starpā precīzi noteiktu paziņojumā iekļaujamās informācijas apjomu, jo īpaši attiecībā uz 5. iedaļā un 1. tabulā sniedzamo informāciju, un lai nodrošinātu, ka paziņojums ir pilnīgs. Turklāt šīs saziņas rezultātā var samazināties prasītās informācijas apjoms. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Pirmspaziņošanas saziņas ietvaros paziņotājas puses var prasīt atbrīvot tās no konkrētas šajā veidnē prasītās informācijas iesniegšanas. Komisija atbrīvojuma pieprasījumus izskatīs, ja būs izpildīts kāds no šiem nosacījumiem:






  a) | paziņotājas puses ir norādījušas pietiekamus iemeslus tam, kāpēc attiecīgā informācija pamatotu iemeslu dēļ ir nepieejama. Attiecīgā gadījumā paziņotājām pusēm pēc iespējas būtu jāsniedz precīzākās iespējamās aplēses par trūkstošajiem datiem, norādot aplēšu avotus, vai jānorāda, kur Komisija var iegūt prasīto informāciju, kas pusēm nav pieejama; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

paziņotājas puses ir norādījušas pietiekamus iemeslus tam, kāpēc attiecīgā informācija pamatotu iemeslu dēļ ir nepieejama. Attiecīgā gadījumā paziņotājām pusēm pēc iespējas būtu jāsniedz precīzākās iespējamās aplēses par trūkstošajiem datiem, norādot aplēšu avotus, vai jānorāda, kur Komisija var iegūt prasīto informāciju, kas pusēm nav pieejama;

| b) | paziņotājas puses ir norādījušas pietiekamus iemeslus tam, kāpēc attiecīgā informācija nav nepieciešama konkrētās lietas izskatīšanai. |
| --- | --- |

b)

paziņotājas puses ir norādījušas pietiekamus iemeslus tam, kāpēc attiecīgā informācija nav nepieciešama konkrētās lietas izskatīšanai.

| 10. | Atbrīvojuma pieprasījumi jāiesniedz rakstiski, pirmspaziņošanas saziņas posmā, vēlams, pašā paziņojuma projektā (pirms attiecīgās iedaļas vai apakšiedaļas). Komisija atbrīvojuma pieprasījumus izskatīs pirmspaziņošanas posmā, skatot paziņojuma projektu. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Tas, ka Komisija ir piekritusi kādas konkrētas FS-CO veidnē prasītās informācijas neiekļaušanai paziņojumā, nekādā ziņā neliedz Komisijai jebkurā procedūras posmā pieprasīt šo informāciju, jo īpaši ar informācijas pieprasījumu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 13. pantu. |
| --- | --- |

11.

6.   Prasība par pareizu un pilnīgu paziņojumu

| 12. | Kā skaidrots šā ievada 2. līdz 4. punktā, lai paziņojumu varētu uzskatīt par pilnīgu, informācija, kas prasīta 1. līdz 6. un 8. iedaļā, principā ir jāsniedz jebkurā gadījumā. Visa prasītā informācija jāsniedz attiecīgajā iedaļā, un tai jābūt pareizai un pilnīgai. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Jo īpaši jāievēro turpmāk minētais:






  a) | Regulas (ES) 2022/2560 24. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteikto 25 darbdienu termiņu sāk skaitīt nākamajā darbdienā pēc pilnīga paziņojuma saņemšanas. Šīs prasības mērķis ir dot Komisijai iespēju novērtēt paziņoto koncentrācijas darījumu Regulā (ES) 2022/2560 stingri noteiktajos termiņos; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

Regulas (ES) 2022/2560 24. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā noteikto 25 darbdienu termiņu sāk skaitīt nākamajā darbdienā pēc pilnīga paziņojuma saņemšanas. Šīs prasības mērķis ir dot Komisijai iespēju novērtēt paziņoto koncentrācijas darījumu Regulā (ES) 2022/2560 stingri noteiktajos termiņos;

| b) | paziņotājām pusēm paziņojuma sagatavošanas gaitā jāpārliecinās par to, ka Komisijai norādītie kontaktpersonu vārdi, uzvārdi un tālruņa numuri, bet jo īpaši e-pasta adreses, ir pareizi, atbilstīgi un aktuāli; |
| --- | --- |

b)

paziņotājām pusēm paziņojuma sagatavošanas gaitā jāpārliecinās par to, ka Komisijai norādītie kontaktpersonu vārdi, uzvārdi un tālruņa numuri, bet jo īpaši e-pasta adreses, ir pareizi, atbilstīgi un aktuāli;

| c) | prasītā kontaktinformācija jāsniedz tādā formātā, kādu Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāts (“Konkurences ĢD”) noteicis savā vietnē. Pienācīgai izskatīšanas procesa norisei ir būtiski, lai kontaktinformācija būtu precīza. Tālab jānorāda konkrēto kontaktpersonu personalizētās e-pasta adreses, nevis uzņēmuma vispārējā pastkaste (piemēram, info@, hello@). Ja nav sniegta pareiza kontaktinformācija, Komisija var paziņojumu atzīt par nepilnīgu; |
| --- | --- |

c)

prasītā kontaktinformācija jāsniedz tādā formātā, kādu Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāts (“Konkurences ĢD”) noteicis savā vietnē. Pienācīgai izskatīšanas procesa norisei ir būtiski, lai kontaktinformācija būtu precīza. Tālab jānorāda konkrēto kontaktpersonu personalizētās e-pasta adreses, nevis uzņēmuma vispārējā pastkaste (piemēram, info@, hello@). Ja nav sniegta pareiza kontaktinformācija, Komisija var paziņojumu atzīt par nepilnīgu;

| d) | apliecinošie dokumenti, kas prasīti 8. iedaļā, jāiesniedz kopā ar kopsavilkuma tabulu tādā formātā, kādu Konkurences ĢD noteicis savā vietnē; |
| --- | --- |

d)

apliecinošie dokumenti, kas prasīti 8. iedaļā, jāiesniedz kopā ar kopsavilkuma tabulu tādā formātā, kādu Konkurences ĢD noteicis savā vietnē;

| e) | saskaņā ar īstenošanas regulas 6. panta 4. punktu tad, ja paziņojumā ir sniegta vai tam pievienota nepareiza vai maldinoša informācija, paziņojuma spēkā stāšanās dienas noteikšanas nolūkā uzskata, ka attiecīgais paziņojums ir nepilnīgs; |
| --- | --- |

e)

saskaņā ar īstenošanas regulas 6. panta 4. punktu tad, ja paziņojumā ir sniegta vai tam pievienota nepareiza vai maldinoša informācija, paziņojuma spēkā stāšanās dienas noteikšanas nolūkā uzskata, ka attiecīgais paziņojums ir nepilnīgs;

| f) | ievērojot Regulas (ES) 2022/2560 26. panta 2. punktu, uzņēmumiem, kuri tīši vai nolaidības dēļ sniedz nepareizu vai maldinošu informāciju, var tikt uzlikts naudas sods, kas var sasniegt 1 % no to kopējā apgrozījuma. Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu Komisija var atsaukt savu lēmumu par koncentrācijas darījumu, ja lēmuma pamatā ir bijusi nepilnīga, nepareiza vai maldinoša informācija. |
| --- | --- |

f)

ievērojot Regulas (ES) 2022/2560 26. panta 2. punktu, uzņēmumiem, kuri tīši vai nolaidības dēļ sniedz nepareizu vai maldinošu informāciju, var tikt uzlikts naudas sods, kas var sasniegt 1 % no to kopējā apgrozījuma. Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu Komisija var atsaukt savu lēmumu par koncentrācijas darījumu, ja lēmuma pamatā ir bijusi nepilnīga, nepareiza vai maldinoša informācija.

7.   Kā paziņot

| 14. | Paziņojumus iesniedz kādā no Savienības oficiālajām valodām. Paziņotāju pušu nosaukumus norāda arī to oriģinālvalodā. Informācija, kas prasīta FS-CO veidnē, ir jāsniedz, tās strukturēšanai izmantojot veidnes iedaļas un apakšiedaļas, un attiecīgā gadījumā jāpievieno apliecinošie dokumenti. Paziņojumā ir jāiekļauj parakstīts apliecinājums, kas sniegts 9. iedaļā. Ja informācija, kas tiek sniegta divās dažādās iedaļās, daļēji (vai pilnībā) pārklājas, var izmantot savstarpējās atsauces. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Paziņojums jāparaksta personām, kuras ir likumīgi pilnvarotas rīkoties ikvienas paziņotājas puses vārdā, vai vienam vai vairākiem paziņotāju pušu pilnvarotiem pārstāvjiem. Attiecīgās pilnvaras (vai rakstiski pierādījumi par pilnvarām rīkoties) jāpievieno paziņojumam. Tehniskās specifikācijas un instrukcijas attiecībā uz paziņojumiem (tai skaitā parakstīšanu) ir atrodamas Konkurences ĢD vietnē. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Paziņotājām pusēm jāizvēlas uzskatāmākais veids, kādā norādīt FS-CO veidnes 5., 6. un 7. iedaļā paredzēto informāciju, – iedaļu numurētajā secībā vai informāciju grupējot kopā attiecībā uz katru atsevišķo ārvalstu finansējumu (vai ārvalstu finansējuma grupu). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Uzskatāmības labad atsevišķu informāciju var iekļaut pielikumos. Tomēr ir svarīgi, lai visa būtiskā materiāltiesiskā informācija būtu iekļauta paziņojuma pamatdaļā. Pielikumi izmantojami vienīgi, lai papildinātu paziņojuma pamatdaļā sniegto informāciju, un, ja papildu informācija iekļauta pielikumā, tas skaidri jānorāda paziņojuma pamatdaļā. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Apliecinošie dokumenti jāiesniedz oriģinālvalodā; ja tā nav Savienības oficiālā valoda, ir jāpievieno tulkojums procedūras valodā (īstenošanas regulas 4. panta 3. punkts). |
| --- | --- |

18.

8.   Konfidencialitāte un personas dati

| 19. | Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 339. pants un Regulas (ES) 2022/2560 43. panta 2. punkts prasa, lai Komisija, tās ierēdņi un pārējie darbinieki neizpaustu Regulas (ES) 2022/2560 piemērošanas gaitā iegūto informāciju, uz kuru attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums. Šis pats princips piemērojams, lai garantētu konfidencialitāti paziņotāju pušu starpā. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Ja paziņotājas puses uzskata, ka no tām prasītās informācijas publicēšana vai citāda izpaušana citām pusēm var negatīvi skart to intereses, tām šī informācija jāiesniedz atsevišķi, katru lapu skaidri marķējot ar norādi “Konfidenciāli”. Paziņotājām pusēm turklāt jānorāda iemesli, kuru dēļ šī informācija nav izpaužama vai publicējama. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Apvienošanās vai kopīgas kontroles iegūšanas gadījumos un citos gadījumos, kad paziņojumu sagatavo vairāk nekā viena puse, komercnoslēpumus var iesniegt atsevišķi un paziņojumā uz tiem atsaukties kā uz pielikumu. Lai paziņojumu varētu uzskatīt par pilnīgu, tajā jābūt iekļautiem visiem šiem pielikumiem. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Visi paziņojumā norādītie vai tam pievienotie personas dati tiks apstrādāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (3). |
| --- | --- |

22.

9.   Definīcijas un instrukcijas šīs FS-CO veidnes vajadzībām

| 23. | Šajā pielikumā ir lietoti šādi definētie termini:






  a) | “paziņotājas puses” saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 21. panta 3. punktu ir apvienošanās darījuma puses vai, ja runa ir par kontroles iegūšanu, visi uzņēmumi vai personas, kas iegūst attiecīgi vienpersonisku vai kopīgu kontroli pār vienu uzņēmumu vai tā daļām vai vairākiem uzņēmumiem vai to daļām; |
| --- | --- | --- |

23.

a)

“paziņotājas puses” saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 21. panta 3. punktu ir apvienošanās darījuma puses vai, ja runa ir par kontroles iegūšanu, visi uzņēmumi vai personas, kas iegūst attiecīgi vienpersonisku vai kopīgu kontroli pār vienu uzņēmumu vai tā daļām vai vairākiem uzņēmumiem vai to daļām;

| b) | “mērķuzņēmumi” ir visi uzņēmumi vai uzņēmumu daļas, pār ko tiek iegūta kontrolējoša līdzdalība (ieskaitot kopuzņēmumus), vai uz ko ir vērsts publisks pārņemšanas piedāvājums. Šis termins neietver pārdevēju(-us); |
| --- | --- |

b)

“mērķuzņēmumi” ir visi uzņēmumi vai uzņēmumu daļas, pār ko tiek iegūta kontrolējoša līdzdalība (ieskaitot kopuzņēmumus), vai uz ko ir vērsts publisks pārņemšanas piedāvājums. Šis termins neietver pārdevēju(-us);

| c) | “koncentrācijas darījuma puses” ir a) apakšpunktā definētās paziņotājas puses un b) apakšpunktā definētie mērķuzņēmumi. |
| --- | --- |

c)

“koncentrācijas darījuma puses” ir a) apakšpunktā definētās paziņotājas puses un b) apakšpunktā definētie mērķuzņēmumi.

| 24. | Ja vien nav norādīts citādi:






  a) | termins “paziņotājas puses” ietver i) visus uzņēmumus, kurus Regulas (ES) 2022/2560 20. panta 5. un 6. punkta nozīmē vienpersoniski vai kopīgi tieši vai netieši kontrolē “paziņotājas puses”, ii) visus uzņēmumus un personas, kuri vienpersoniski vai kopīgi tieši vai netieši kontrolē “paziņotājas puses”, un iii) uzņēmumus, kurus kontrolē ii) punktā minētie uzņēmumi; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

termins “paziņotājas puses” ietver i) visus uzņēmumus, kurus Regulas (ES) 2022/2560 20. panta 5. un 6. punkta nozīmē vienpersoniski vai kopīgi tieši vai netieši kontrolē “paziņotājas puses”, ii) visus uzņēmumus un personas, kuri vienpersoniski vai kopīgi tieši vai netieši kontrolē “paziņotājas puses”, un iii) uzņēmumus, kurus kontrolē ii) punktā minētie uzņēmumi;

| b) | termins “mērķuzņēmumi” ietver visus uzņēmumus, kurus Regulas (ES) 2022/2560 20. panta 5. un 6. punkta nozīmē vienpersoniski vai kopīgi tieši vai netieši kontrolē “mērķuzņēmumi”, bet neietver uzņēmumus un personas, kas pēc koncentrācijas darījuma īstenošanas vairs vienpersoniski vai kopīgi tieši vai netieši nekontrolēs “mērķuzņēmumus” (piemēram, kontroles iegūšanas gadījumā tādi ir pārdevēji). |
| --- | --- |

b)

termins “mērķuzņēmumi” ietver visus uzņēmumus, kurus Regulas (ES) 2022/2560 20. panta 5. un 6. punkta nozīmē vienpersoniski vai kopīgi tieši vai netieši kontrolē “mērķuzņēmumi”, bet neietver uzņēmumus un personas, kas pēc koncentrācijas darījuma īstenošanas vairs vienpersoniski vai kopīgi tieši vai netieši nekontrolēs “mērķuzņēmumus” (piemēram, kontroles iegūšanas gadījumā tādi ir pārdevēji).

| 25. | Prasītie finanšu dati jāsniedz, summas izsakot euro pēc vidējā maiņas kursa attiecīgajā gadā vai citā attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

25.

1. IEDAĻA

Koncentrācijas darījuma apraksts

| 1.1. | Sniedziet konkrētā koncentrācijas darījuma īsu kopsavilkumu, norādot koncentrācijas darījuma puses, kontroles iegūšanas procesu (piemēram, vai paziņotājas puses tika atlasītas konkursa kārtībā), koncentrācijas darījuma veidu (piemēram, apvienošanās, vienpersoniskas vai kopīgas kontroles iegūšana vai kopuzņēmuma izveide), koncentrācijas darījuma stratēģiskos un ekonomiskos motīvus un koncentrācijas darījuma pušu darbības jomas. |
| --- | --- |

1.1.

2. IEDAĻA

Informācija par pusēm

| 2.1. | Informācija par koncentrācijas darījuma pusēm
  Par katru koncentrācijas darījuma pusi jānorāda:






  2.1.1. | uzņēmuma nosaukumus (uzņēmuma nosaukumu norāda arī tā oriģinālvalodā); |
| --- | --- | --- |

2.1.

Par katru koncentrācijas darījuma pusi jānorāda:

2.1.1.

uzņēmuma nosaukumus (uzņēmuma nosaukumu norāda arī tā oriģinālvalodā);

| 2.1.2. | loma attiecīgajā koncentrācijas darījumā (apvienošanās puse / kontroles ieguvēja puse / mērķuzņēmums / jaunveidojamais kopuzņēmums); |
| --- | --- |

2.1.2.

loma attiecīgajā koncentrācijas darījumā (apvienošanās puse / kontroles ieguvēja puse / mērķuzņēmums / jaunveidojamais kopuzņēmums);

| 2.1.3. | attiecīgās kontaktpersonas vārds, uzvārds, adrese, tālruņa numurs, e-pasta adrese un amats. Norādītajai adresei jābūt adresei, kurā var izsniegt dokumentus un jo īpaši Komisijas lēmumus un citus procedūras dokumentus, un norādītajai kontaktpersonai jābūt pilnvarotai saņemt dokumentus; |
| --- | --- |

2.1.3.

attiecīgās kontaktpersonas vārds, uzvārds, adrese, tālruņa numurs, e-pasta adrese un amats. Norādītajai adresei jābūt adresei, kurā var izsniegt dokumentus un jo īpaši Komisijas lēmumus un citus procedūras dokumentus, un norādītajai kontaktpersonai jābūt pilnvarotai saņemt dokumentus;

| 2.1.4. | ja dokumentu un jo īpaši Komisijas lēmumu un citu procedūras dokumentu saņemšanai uzņēmums ir iecēlis vienu vai vairākus ārējos pilnvarotos pārstāvjus:






  2.1.4.1. | katra pārstāvja vārds, uzvārds, adrese, tālruņa numurs, e-pasta adrese un amats; |
| --- | --- | --- |

2.1.4.

ja dokumentu un jo īpaši Komisijas lēmumu un citu procedūras dokumentu saņemšanai uzņēmums ir iecēlis vienu vai vairākus ārējos pilnvarotos pārstāvjus:

2.1.4.1.

katra pārstāvja vārds, uzvārds, adrese, tālruņa numurs, e-pasta adrese un amats;

| 2.1.4.2. | par attiecīgās koncentrācijas darījuma puses katru pārstāvi sagatavotā rakstiskā pilnvara (pamatojoties uz Konkurences ĢD vietnē pieejamo pilnvaras paraugu). |
| --- | --- |

2.1.4.2.

par attiecīgās koncentrācijas darījuma puses katru pārstāvi sagatavotā rakstiskā pilnvara (pamatojoties uz Konkurences ĢD vietnē pieejamo pilnvaras paraugu).

| 2.2. | Katras puses uzņēmējdarbības veids
  Attiecībā uz katru koncentrācijas darījuma pusi aprakstīt uzņēmējdarbības veidu. |
| --- | --- |

2.2.

Attiecībā uz katru koncentrācijas darījuma pusi aprakstīt uzņēmējdarbības veidu.

3. IEDAĻA

Informācija par koncentrācijas darījumu, īpašumtiesībām un kontroli

Šajā iedaļā prasīto informāciju var ilustrēt ar struktūrshēmām vai diagrammām, kas attēlo koncentrācijas darījuma pušu īpašumtiesību un kontroles struktūru pirms koncentrācijas darījuma un pēc tā pabeigšanas.

| 3.1. | Balstoties uz attiecīgajiem kritērijiem, kas minēti Regulā (ES) 2022/2560, raksturojiet, par kāda veida koncentrācijas darījumu ir konkrētais paziņojums:






  3.1.1. | norādiet uzņēmumus vai personas, kas vienpersoniski vai kopīgi tieši vai netieši kontrolē paziņotājas puses, un raksturojiet koncentrācijas darījuma pušu īpašumtiesību un kontroles struktūru pirms koncentrācijas darījuma; |
| --- | --- | --- |

3.1.

3.1.1.

norādiet uzņēmumus vai personas, kas vienpersoniski vai kopīgi tieši vai netieši kontrolē paziņotājas puses, un raksturojiet koncentrācijas darījuma pušu īpašumtiesību un kontroles struktūru pirms koncentrācijas darījuma;

| 3.1.2. | norādiet, vai iecerētais koncentrācijas darījums ir:






  i) | apvienošanās Regulas (ES) 2022/2560 20. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

norādiet, vai iecerētais koncentrācijas darījums ir:

i)

apvienošanās Regulas (ES) 2022/2560 20. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē;

| ii) | vienpersoniskas vai kopīgas kontroles ieguve Regulas (ES) 2022/2560 20. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē; vai |
| --- | --- |

ii)

vienpersoniskas vai kopīgas kontroles ieguve Regulas (ES) 2022/2560 20. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē; vai

| iii) | kopuzņēmuma izveide Regulas (ES) 2022/2560 20. panta 2. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

iii)

kopuzņēmuma izveide Regulas (ES) 2022/2560 20. panta 2. punkta nozīmē;

| 3.1.3. | paskaidrojiet, kā koncentrācijas darījums tiks īstenots (piemēram, noslēdzot nolīgumu, izsludinot publisku pārņemšanas piedāvājumu utt.); |
| --- | --- |

3.1.3.

paskaidrojiet, kā koncentrācijas darījums tiks īstenots (piemēram, noslēdzot nolīgumu, izsludinot publisku pārņemšanas piedāvājumu utt.);

| 3.1.4. | ievērojot Regulas (ES) 2022/2560 21. pantu, norādiet, vai uz paziņošanas brīdi ir noticis kāds no minētajiem:






  i) | ir noslēgts nolīgums; |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

ievērojot Regulas (ES) 2022/2560 21. pantu, norādiet, vai uz paziņošanas brīdi ir noticis kāds no minētajiem:

i)

ir noslēgts nolīgums;

| ii) | ir iegūta kontrolējoša līdzdalība; |
| --- | --- |

ii)

ir iegūta kontrolējoša līdzdalība;

| iii) | ir paziņots par publisku pārņemšanas piedāvājumu vai nodomu izsludināt publisku pārņemšanas piedāvājumu; |
| --- | --- |

iii)

ir paziņots par publisku pārņemšanas piedāvājumu vai nodomu izsludināt publisku pārņemšanas piedāvājumu;

| iv) | paziņotājas puses un (attiecīgā gadījumā) pārdevēji ir izrādījuši labticīgu nodomu noslēgt nolīgumu; |
| --- | --- |

iv)

paziņotājas puses un (attiecīgā gadījumā) pārdevēji ir izrādījuši labticīgu nodomu noslēgt nolīgumu;

| 3.1.5. | norādiet plānotos datumus visiem svarīgākajiem koncentrācijas darījuma procesā paredzētajiem notikumiem līdz tā pabeigšanai; |
| --- | --- |

3.1.5.

norādiet plānotos datumus visiem svarīgākajiem koncentrācijas darījuma procesā paredzētajiem notikumiem līdz tā pabeigšanai;

| 3.1.6. | raksturojiet mērķuzņēmuma vai koncentrācijas darījumā radītā uzņēmuma īpašumtiesību un kontroles struktūru. |
| --- | --- |

3.1.6.

raksturojiet mērķuzņēmuma vai koncentrācijas darījumā radītā uzņēmuma īpašumtiesību un kontroles struktūru.

| 3.2. | Raksturojiet koncentrācijas darījuma ekonomiskos motīvus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Norādiet darījuma vērtību (attiecīgi pirkuma cenu vai visu attiecīgo aktīvu vērtību) un precizējiet, vai samaksa notiek ar pašu kapitālu, naudas līdzekļiem vai citiem aktīviem. Norādiet arī uzņēmuma vērtību attiecībā uz mērķuzņēmumu un paskaidrojiet, kā šī uzņēmuma vērtība ir aprēķināta (4). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Uzskaitiet visus finansējuma avotus (parādsaistības, pašu kapitāls, nauda, aktīvi utt.), kas tiks izmantoti darījuma finansēšanai. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ja kontroles iegūšana pilnībā vai daļēji tiks finansēta, izmantojot parādsaistības:






  3.5.1. | attiecībā uz katru parāda instrumentu norādiet aizdevēju; |
| --- | --- | --- |

3.5.

3.5.1.

attiecībā uz katru parāda instrumentu norādiet aizdevēju;

| 3.5.2. | attiecībā uz katru parāda instrumentu norādiet visas attiecīgās garantijas un nodrošinājumu. |
| --- | --- |

3.5.2.

attiecībā uz katru parāda instrumentu norādiet visas attiecīgās garantijas un nodrošinājumu.

| 3.6. | Ja kontroles iegūšana pilnībā vai daļēji tiks finansēta, izmantojot pašu kapitālu:






  3.6.1. | norādiet to uzņēmumu nosaukumus, kuri parakstīsies uz kapitāldaļām vai pirks tās; |
| --- | --- | --- |

3.6.

3.6.1.

norādiet to uzņēmumu nosaukumus, kuri parakstīsies uz kapitāldaļām vai pirks tās;

| 3.6.2. | norādiet pašu kapitāla finansējumam noteiktos nosacījumus. |
| --- | --- |

3.6.2.

norādiet pašu kapitāla finansējumam noteiktos nosacījumus.

| 3.7. | Norādiet, vai paziņotājas puses pēdējo trīs gadu laikā ir īstenojušas kontroles iegūšanas darījumus, par kuriem ir paziņots Eiropas Komisijai saskaņā ar Regulu (ES) 2022/2560 vai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (5). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Uzskaitiet visus kontroles iegūšanas darījumus, kurus paziņotājas puses īstenojušas pēdējo trīs gadu laikā un par kuriem saskaņā ar apvienošanās kontroles noteikumiem paziņots Savienības valsts konkurences iestādei. |
| --- | --- |

3.8.

4. IEDAĻA

Paziņošanas robežvērtības

| 4.1. | Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 20. panta 3. punkta a) apakšpunktu norādiet uzņēmumu iepriekšējā finanšu gada apgrozījumu Savienībā (6) šādā veidā (7):






  4.1.1. | apvienošanas gadījumā – par katru apvienošanās darījumā iesaistīto uzņēmumu; |
| --- | --- | --- |

4.1.

4.1.1.

apvienošanas gadījumā – par katru apvienošanās darījumā iesaistīto uzņēmumu;

| 4.1.2. | kontroles ieguves gadījumā – par mērķuzņēmumu, ieskaitot kopuzņēmumu, ja darījums paredz kopīgas kontroles iegūšanu. |
| --- | --- |

4.1.2.

kontroles ieguves gadījumā – par mērķuzņēmumu, ieskaitot kopuzņēmumu, ja darījums paredz kopīgas kontroles iegūšanu.

Dati par apgrozījumu jāsniedz, aizpildot Komisijas Konkurences ĢD vietnē pieejamo tabulas veidni.

Šie dati par apgrozījumu jāaprēķina saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 22. panta 1. punktu. Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 22. panta 2. punktu tad, ja koncentrācijas darījums izpaužas kā viena vai vairāku uzņēmumu daļu iegūšana neatkarīgi no tā, vai tām ir vai nav juridiskas personas statuss, attiecībā uz pārdevēju ņem vērā tikai to apgrozījumu, kas attiecas uz daļām, kuras ir koncentrācijas darījuma priekšmets.

| 4.2. | Vai uzņēmumiem, kuri norādīti Regulas (ES) 2022/2560 20. panta 3. punkta b) apakšpunktā, trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā pārņemšanas piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas bija piešķirts kopējais finansējums no trešām valstīm (8), kas pārsniedz 50 miljonus EUR?












  ☐ | jā |
| --- | --- | --- |

4.2.

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

5. IEDAĻA

Ārvalstu finansējums

| 5.1. | Par katru no paziņotājām pusēm un mērķuzņēmumiem norādiet, vai tiem trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā pārņemšanas piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas ir individuāli ticis piešķirts ārvalstu finansējums, kura summa ir 1 miljons EUR vai lielāka un kurš varētu ietilpt kādā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā.






  5.1.1. | Lai varētu noteikt, vai ārvalstu finansējums ir ticis piešķirts grūtībās nonākušam uzņēmumam Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, norādiet, vai kādā brīdī trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā pārņemšanas piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas bija izpildīts kāds no šiem nosacījumiem.






  5.1.1.1. | Vai uzņēmums ir kapitālsabiedrība, kuras uzkrājušos zaudējumu dēļ ir zudusi vairāk nekā puse tās parakstītā kapitāla?







  Paziņotāja puse: | ☐ | jā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5.1.

5.1.1.

Lai varētu noteikt, vai ārvalstu finansējums ir ticis piešķirts grūtībās nonākušam uzņēmumam Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, norādiet, vai kādā brīdī trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā pārņemšanas piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas bija izpildīts kāds no šiem nosacījumiem.

5.1.1.1.

Vai uzņēmums ir kapitālsabiedrība, kuras uzkrājušos zaudējumu dēļ ir zudusi vairāk nekā puse tās parakstītā kapitāla?

Paziņotāja puse:

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

Mērķuzņēmums:

| ☐ | jā |
| --- | --- |

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

| 5.1.1.2. | Vai uzņēmums ir sabiedrība, kurā vismaz dažiem dalībniekiem ir neierobežota atbildība par sabiedrības parādsaistībām un kuras uzkrājušos zaudējumu dēļ ir zudusi vairāk nekā puse no sabiedrības bilancē uzrādītā kapitāla?







  Paziņotāja puse: | ☐ | jā |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.1.2.

Vai uzņēmums ir sabiedrība, kurā vismaz dažiem dalībniekiem ir neierobežota atbildība par sabiedrības parādsaistībām un kuras uzkrājušos zaudējumu dēļ ir zudusi vairāk nekā puse no sabiedrības bilancē uzrādītā kapitāla?

Paziņotāja puse:

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

Mērķuzņēmums:

| ☐ | jā |
| --- | --- |

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

| 5.1.1.3. | Vai uzņēmumam tiek piemērota kolektīva maksātnespējas procedūra vai arī tas atbilst savas valsts tiesību aktos noteiktiem kritērijiem, saskaņā ar kuriem pēc kreditoru pieprasījuma var tikt piemērota kolektīva maksātnespējas procedūra?







  Paziņotāja puse: | ☐ | jā |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.1.3.

Vai uzņēmumam tiek piemērota kolektīva maksātnespējas procedūra vai arī tas atbilst savas valsts tiesību aktos noteiktiem kritērijiem, saskaņā ar kuriem pēc kreditoru pieprasījuma var tikt piemērota kolektīva maksātnespējas procedūra?

Paziņotāja puse:

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

Mērķuzņēmums:

| ☐ | jā |
| --- | --- |

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

| 5.1.1.4. | Ja attiecīgais uzņēmums nav MVU (9):






  5.1.1.4.1. | vai uzņēmuma parādsaistību un pašu kapitāla bilances vērtību attiecība pēdējos divus gadus ir pārsniegusi 7,5;
  un |
| --- | --- | --- |

5.1.1.4.

Ja attiecīgais uzņēmums nav MVU (9):

5.1.1.4.1.

vai uzņēmuma parādsaistību un pašu kapitāla bilances vērtību attiecība pēdējos divus gadus ir pārsniegusi 7,5;

un

| 5.1.1.4.2. | vai uzņēmuma procentu seguma attiecība, kas rēķināta pēc EBITDA (10), pēdējos divus gadus ir bijusi mazāka par 1,0?







  Paziņotāja puse: | ☐ | jā |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.1.4.2.

vai uzņēmuma procentu seguma attiecība, kas rēķināta pēc EBITDA (10), pēdējos divus gadus ir bijusi mazāka par 1,0?

Paziņotāja puse:

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

Mērķuzņēmums:

| ☐ | jā |
| --- | --- |

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

| 5.1.1.5. | Ja atbilde uz kādu no 5.1.1.1. līdz 5.1.1.4. apakšiedaļā uzdotajiem jautājumiem attiecībā uz kādu no koncentrācijas darījuma pusēm bija “jā”, norādiet, vai attiecīgais uzņēmums periodā, kurā tas bija grūtībās nonācis uzņēmums, saņēma kādu ārvalstu finansējumu, kas būtu varējis palīdzēt atjaunot tā dzīvotspēju ilgtermiņā (ieskaitot dzīvotspējas atjaunošanai paredzētu pagaidu palīdzību likviditātes nodrošināšanai) vai uzturēt minētās puses dzīvotspēju uz neilgu laiku, kurā tiek izstrādāts pārstrukturēšanas vai likvidācijas plāns.







  Paziņotāja puse: | ☐ | jā |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.1.5.

Ja atbilde uz kādu no 5.1.1.1. līdz 5.1.1.4. apakšiedaļā uzdotajiem jautājumiem attiecībā uz kādu no koncentrācijas darījuma pusēm bija “jā”, norādiet, vai attiecīgais uzņēmums periodā, kurā tas bija grūtībās nonācis uzņēmums, saņēma kādu ārvalstu finansējumu, kas būtu varējis palīdzēt atjaunot tā dzīvotspēju ilgtermiņā (ieskaitot dzīvotspējas atjaunošanai paredzētu pagaidu palīdzību likviditātes nodrošināšanai) vai uzturēt minētās puses dzīvotspēju uz neilgu laiku, kurā tiek izstrādāts pārstrukturēšanas vai likvidācijas plāns.

Paziņotāja puse:

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

Mērķuzņēmums:

| ☐ | jā |
| --- | --- |

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

| 5.1.1.6. | Ja atbilde uz kādu no 5.1.1.1. līdz 5.1.1.4. punktā uzdotajiem jautājumiem attiecībā uz kādu no koncentrācijas darījuma pusēm bija “jā”, norādiet, vai ir pārstrukturēšanas plāns, kura īstenošana spētu nodrošināt šīs puses dzīvotspēju ilgtermiņā, un vai šajā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts būtisks pašas paziņotājas puses, mērķuzņēmuma vai citas koncentrācijas darījuma puses ieguldījums, kā arī sniedziet informāciju par šo plānu. |
| --- | --- |

5.1.1.6.

Ja atbilde uz kādu no 5.1.1.1. līdz 5.1.1.4. punktā uzdotajiem jautājumiem attiecībā uz kādu no koncentrācijas darījuma pusēm bija “jā”, norādiet, vai ir pārstrukturēšanas plāns, kura īstenošana spētu nodrošināt šīs puses dzīvotspēju ilgtermiņā, un vai šajā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts būtisks pašas paziņotājas puses, mērķuzņēmuma vai citas koncentrācijas darījuma puses ieguldījums, kā arī sniedziet informāciju par šo plānu.

| 5.1.1.7. | Ja atbilde uz kādu no 5.1.1.1. līdz 5.1.1.4. punktā uzdotajiem jautājumiem bija “jā”, pamatojiet šo atbildi, iekļaujot tajā atsauces uz attiecīgajiem apliecinošajiem dokumentiem, kas iekļaujami pielikumos (daži šādu dokumentu piemēri ir paziņotājas puses vai mērķuzņēmuma jaunākie peļņas vai zaudējumu pārskati ar bilancēm, tiesas nolēmumi par kolektīvas maksātnespējas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrēto sabiedrību vai dokumenti, kas satur pierādījumus par to, ka ir izpildīti valsts sabiedrību tiesībās paredzētie kritēriji, saskaņā ar kuriem pēc kreditoru pieprasījuma var tikt piemērota maksātnespējas procedūra). |
| --- | --- |

5.1.1.7.

Ja atbilde uz kādu no 5.1.1.1. līdz 5.1.1.4. punktā uzdotajiem jautājumiem bija “jā”, pamatojiet šo atbildi, iekļaujot tajā atsauces uz attiecīgajiem apliecinošajiem dokumentiem, kas iekļaujami pielikumos (daži šādu dokumentu piemēri ir paziņotājas puses vai mērķuzņēmuma jaunākie peļņas vai zaudējumu pārskati ar bilancēm, tiesas nolēmumi par kolektīvas maksātnespējas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrēto sabiedrību vai dokumenti, kas satur pierādījumus par to, ka ir izpildīti valsts sabiedrību tiesībās paredzētie kritēriji, saskaņā ar kuriem pēc kreditoru pieprasījuma var tikt piemērota maksātnespējas procedūra).

| 5.1.2. | Ārvalstu finansējums, kas izpaužas kā neierobežota garantija par uzņēmuma parādiem vai saistībām, proti, bez jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz garantijas apmēru vai ilgumu (5. panta 1. punkta b) apakšpunkts).







  Paziņotāja puse: | ☐ | jā |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.2.

Ārvalstu finansējums, kas izpaužas kā neierobežota garantija par uzņēmuma parādiem vai saistībām, proti, bez jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz garantijas apmēru vai ilgumu (5. panta 1. punkta b) apakšpunkts).

Paziņotāja puse:

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

Mērķuzņēmums:

| ☐ | jā |
| --- | --- |

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

| 5.1.3. | Eksporta finansēšanas pasākums, kurš nav saskaņā ar ESAO Vienošanos par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (5. panta 1. punkta c) apakšpunkts).







  Paziņotāja puse: | ☐ | jā |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.3.

Eksporta finansēšanas pasākums, kurš nav saskaņā ar ESAO Vienošanos par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (5. panta 1. punkta c) apakšpunkts).

Paziņotāja puse:

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

Mērķuzņēmums:

| ☐ | jā |
| --- | --- |

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

| 5.1.4. | Ārvalstu finansējums, kas tieši sekmē koncentrācijas darījumu (5. panta 1. punkta d) apakšpunkts).







  Paziņotāja puse: | ☐ | jā |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.4.

Ārvalstu finansējums, kas tieši sekmē koncentrācijas darījumu (5. panta 1. punkta d) apakšpunkts).

Paziņotāja puse:

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

Mērķuzņēmums:

| ☐ | jā |
| --- | --- |

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

| 5.2. | Par katru koncentrācijas darījuma pusi un katru tai individuāli piešķirto ārvalstu finansējumu, kura summa ir 1 miljons EUR vai lielāka, kurš piešķirts trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā pārņemšanas piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas un kurš varētu ietilpt kādā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā, sniedziet turpmāk prasīto informāciju un pievienojiet apliecinošos dokumentus.






  5.2.1. | Finansējuma veids (piemēram, aizdevums, atbrīvojums no nodokļa, kapitāla iepludināšana, fiskālais stimuls, ieguldījums natūrā). |
| --- | --- | --- |

5.2.

5.2.1.

Finansējuma veids (piemēram, aizdevums, atbrīvojums no nodokļa, kapitāla iepludināšana, fiskālais stimuls, ieguldījums natūrā).

| 5.2.2. | Trešā valsts, kura piešķīra finansējumu. Norādiet arī attiecīgo publisko iestādi vai subjektu. |
| --- | --- |

5.2.2.

Trešā valsts, kura piešķīra finansējumu. Norādiet arī attiecīgo publisko iestādi vai subjektu.

| 5.2.3. | Katra finansējuma summa. |
| --- | --- |

5.2.3.

Katra finansējuma summa.

| 5.2.4. | Finansējuma piešķiršanas mērķi un ekonomiskie motīvi. |
| --- | --- |

5.2.4.

Finansējuma piešķiršanas mērķi un ekonomiskie motīvi.

| 5.2.5. | Tas, vai finansējumam un tā izmantojumam ir izvirzīti kādi nosacījumi. |
| --- | --- |

5.2.5.

Tas, vai finansējumam un tā izmantojumam ir izvirzīti kādi nosacījumi.

| 5.2.6. | Norādiet finansējuma galvenos elementus un iezīmes (piemēram, aizdevuma gadījumā – procentu likmes un ilgumu). |
| --- | --- |

5.2.6.

Norādiet finansējuma galvenos elementus un iezīmes (piemēram, aizdevuma gadījumā – procentu likmes un ilgumu).

| 5.2.7. | Norādiet, vai ārvalstu finansējums dod labumu Regulas (ES) 2022/2560 3. panta nozīmē uzņēmumam, kuram šis finansējums piešķirts, vai kādai citai koncentrācijas darījuma pusei (11). Paskaidrojiet, kāpēc, atsaucoties uz apliecinošajiem dokumentiem, kas paredzēti 8. iedaļā. |
| --- | --- |

5.2.7.

Norādiet, vai ārvalstu finansējums dod labumu Regulas (ES) 2022/2560 3. panta nozīmē uzņēmumam, kuram šis finansējums piešķirts, vai kādai citai koncentrācijas darījuma pusei (11). Paskaidrojiet, kāpēc, atsaucoties uz apliecinošajiem dokumentiem, kas paredzēti 8. iedaļā.

| 5.2.8. | Norādiet, vai finansējums Regulas (ES) 2022/2560 3. panta nozīmē juridiski vai faktiski attiecas tikai uz noteiktiem uzņēmumiem vai nozarēm (12). Paskaidrojiet, kāpēc, atsaucoties uz apliecinošajiem dokumentiem, kas paredzēti 8. iedaļā. |
| --- | --- |

5.2.8.

Norādiet, vai finansējums Regulas (ES) 2022/2560 3. panta nozīmē juridiski vai faktiski attiecas tikai uz noteiktiem uzņēmumiem vai nozarēm (12). Paskaidrojiet, kāpēc, atsaucoties uz apliecinošajiem dokumentiem, kas paredzēti 8. iedaļā.

| 5.3. | Izmantojot 1. tabulu un tai pievienotās instrukcijas, sniedziet pārskatu par ārvalstu finansējumu, kura summa ir 1 miljons EUR vai lielāka, kurš paziņotājām pusēm piešķirts trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā pārņemšanas piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas un kurš neietilpst
  nevienā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

5.3.

6. IEDAĻA

Ietekme uz iekšējo tirgu, kāda ir ārvalstu finansējumam konkrētajā koncentrācijas darījumā

| 6.1. | Vai koncentrācijas darījums notiek strukturētu pārņemšanas piedāvājumu procesā? Ja jā:






  6.1.1. | sīki aprakstiet pārņemšanas piedāvājumu procesu; |
| --- | --- | --- |

6.1.

6.1.1.

sīki aprakstiet pārņemšanas piedāvājumu procesu;

| 6.1.2. | par katru no jums zināmajiem pārējiem kandidātiem aprakstiet tā profilu (piemēram, vai runa ir par privātā kapitāla sabiedrībām vai rūpniecības uzņēmumiem). |
| --- | --- |

6.1.2.

par katru no jums zināmajiem pārējiem kandidātiem aprakstiet tā profilu (piemēram, vai runa ir par privātā kapitāla sabiedrībām vai rūpniecības uzņēmumiem).

| 6.2. | Norādiet visas mērķuzņēmuma uzņēmējdarbības jomas vai darbības, par katru jonu vai darbību precizējot piedāvāto preču un/vai pakalpojumu kategorijas un attiecīgos klientus. Norādiet, vai paziņotājām pusēm ir tās pašas vai saistītas uzņēmējdarbības jomas vai darbības, un, ja ir, aprakstiet tās. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Par katru 6.2. apakšiedaļā norādīto uzņēmējdarbības jomu vai darbību attiecībā uz mērķuzņēmumu un paziņotājām pusēm norādiet:






  6.3.1. | attiecīgās uzņēmējdarbības jomas vai darbības apgrozījumu pasaules mērogā un Savienības mērogā; |
| --- | --- | --- |

6.3.

6.3.1.

attiecīgās uzņēmējdarbības jomas vai darbības apgrozījumu pasaules mērogā un Savienības mērogā;

| 6.3.2. | Savienības apgrozījuma daļu procentos no uzņēmuma kopējā apgrozījuma par attiecīgo uzņēmējdarbības jomu vai darbību. |
| --- | --- |

6.3.2.

Savienības apgrozījuma daļu procentos no uzņēmuma kopējā apgrozījuma par attiecīgo uzņēmējdarbības jomu vai darbību.

| 6.4. | Par katru finansējumu, par kuru sniegta papildu informācija 5.2. apakšiedaļā, paskaidrojiet, vai un kā šis finansējums var uzlabot koncentrācijas darījuma pušu konkurences pozīcijas iekšējā tirgū. Aizpildot šo apakšiedaļu, raksturojiet finansējuma veidu, summu un izmantojumu vai mērķi. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Norādiet, vai par šo koncentrācijas darījumu bija jāpaziņo Savienībā (Savienības vai valsts līmenī) apvienošanās kontroles nolūkos, un, ja bija, norādiet katras procedūras stadiju šā paziņojuma iesniegšanas brīdī. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Norādiet, vai par šo koncentrācijas darījumu bija jāpaziņo Savienībā atbilstoši citam regulējumam (piemēram, nolūkā valsts līmenī izvērtēt ārvalstu tiešās investīcijas), un, ja bija, norādiet katras procedūras stadiju šīs paziņošanas brīdī. |
| --- | --- |

6.6.

Kontaktinformācija

| 6.7. | Norādiet kontaktinformāciju par mērķuzņēmuma pieciem lielākajiem konkurentiem, kas darbojas Savienībā. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Ja par koncentrācijas darījumu bija apvienošanās kontroles nolūkos jāpaziņo Savienībā (Savienības vai valsts līmenī), norādiet visu kontaktinformāciju par konkurentiem, kas tika sniegta attiecīgajos paziņojumos apvienošanās kontroles nolūkā. |
| --- | --- |

6.8.

7. IEDAĻA

Iespējamā pozitīvā ietekme

| 7.1. | Attiecīgā gadījumā uzskaitiet un pamatojiet iespējamo pozitīvo ietekmi uz attiecīgās subsidējamās saimnieciskās darbības attīstību iekšējā tirgū. Uzskaitiet un pamatojiet arī visu citu konkrētās ārvalstu subsīdijas pozitīvo ietekmi, piemēram, plašāku pozitīvo ietekmi uz attiecīgo politikas mērķu – īpaši Savienības mērķu – sasniegšanu, un norādiet, kad un kur šī ietekme ir bijusi vai ir gaidāma. Aprakstiet katru šo pozitīvo ietekmi. |
| --- | --- |

7.1.

8. IEDAĻA

Apliecinošie dokumenti

Par katru koncentrācijas darījuma pusi jānodrošina turpmāk minētais:

| 8.1. | visu to apliecinošo dokumentu kopijas, kuri attiecas uz 5.1. apakšiedaļā minēto finansējumu, kas varētu ietilpt kādā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

8.1.

visu to apliecinošo dokumentu kopijas, kuri attiecas uz 5.1. apakšiedaļā minēto finansējumu, kas varētu ietilpt kādā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā;

| 8.2. | šādu dokumentu kopijas, ko sagatavojuši, uzdevuši sagatavot vai saņēmuši valdes, direktoru padomes vai uzraudzības padomes locekļi:






  a) | analīzes, ziņojumi, pētījumi, apsekojumi, prezentācijas un visi tamlīdzīgi dokumenti, kas skaidro ārvalstu finansējuma, kurš varētu ietilpt kādā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā, mērķi, izmantojumu un ekonomiskos motīvus. Ja tie ir jūsu rīcībā vai ir publiski pieejami, pievienojiet iepriekš minēto veidu dokumentus, ko sagatavojis, uzdevis sagatavot vai saņēmis subjekts, kas piešķīris ārvalstu finansējumu; |
| --- | --- | --- |

8.2.

šādu dokumentu kopijas, ko sagatavojuši, uzdevuši sagatavot vai saņēmuši valdes, direktoru padomes vai uzraudzības padomes locekļi:

a)

analīzes, ziņojumi, pētījumi, apsekojumi, prezentācijas un visi tamlīdzīgi dokumenti, kas skaidro ārvalstu finansējuma, kurš varētu ietilpt kādā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā, mērķi, izmantojumu un ekonomiskos motīvus. Ja tie ir jūsu rīcībā vai ir publiski pieejami, pievienojiet iepriekš minēto veidu dokumentus, ko sagatavojis, uzdevis sagatavot vai saņēmis subjekts, kas piešķīris ārvalstu finansējumu;

| b) | analīzes, ziņojumi, pētījumi, apsekojumi, prezentācijas un tamlīdzīgi dokumenti, kuru mērķis ir novērtēt vai analizēt iecerēto koncentrācijas darījumu attiecībā uz tā motīviem (tai skaitā dokumenti, kuros darījums skatīts, salīdzinot ar iespējamiem alternatīviem kontroles ieguves darījumiem); |
| --- | --- |

b)

analīzes, ziņojumi, pētījumi, apsekojumi, prezentācijas un tamlīdzīgi dokumenti, kuru mērķis ir novērtēt vai analizēt iecerēto koncentrācijas darījumu attiecībā uz tā motīviem (tai skaitā dokumenti, kuros darījums skatīts, salīdzinot ar iespējamiem alternatīviem kontroles ieguves darījumiem);

| c) | ja sakarā ar iecerēto koncentrācijas darījumu paziņotājai pusei atbilstības pārbaudes veikšanā par mērķuzņēmumu palīdzēja ārēji konsultanti, pievienojiet šīs atbilstības pārbaudes ietvaros sagatavotos konsultantu kopsavilkumus, secinājumus vai ziņojumus, kā arī dokumentus, kuros novērtēta vai skatīta darījuma vērtība; |
| --- | --- |

c)

ja sakarā ar iecerēto koncentrācijas darījumu paziņotājai pusei atbilstības pārbaudes veikšanā par mērķuzņēmumu palīdzēja ārēji konsultanti, pievienojiet šīs atbilstības pārbaudes ietvaros sagatavotos konsultantu kopsavilkumus, secinājumus vai ziņojumus, kā arī dokumentus, kuros novērtēta vai skatīta darījuma vērtība;

| 8.3. | interneta adrese (ja tāda ir), kurā pieejami koncentrācijas darījuma pušu jaunākie gada grāmatvedības pārskati vai ziņojumi, vai, ja šādas adreses nav, – koncentrācijas darījuma pušu jaunāko gada grāmatvedības pārskatu un ziņojumu kopijas. |
| --- | --- |

8.3.

interneta adrese (ja tāda ir), kurā pieejami koncentrācijas darījuma pušu jaunākie gada grāmatvedības pārskati vai ziņojumi, vai, ja šādas adreses nav, – koncentrācijas darījuma pušu jaunāko gada grāmatvedības pārskatu un ziņojumu kopijas.

9. IEDAĻA

Apliecinājums

Paziņojums jānoslēdz ar šo apliecinājumu, kas jāparaksta visām paziņotājām pusēm vai to vārdā:

“
  Paziņotāja puse vai puses pēc labākās sirdsapziņas apliecina, ka, ciktāl tām zināms, šajā paziņojumā sniegtā informācija ir patiesa, pareiza un pilnīga, ir iesniegtas patiesas un pilnīgas FS-CO veidnē prasīto dokumentu kopijas, visas aplēses ir pienācīgi apzīmētas kā aplēses un pēc iespējas precīzi atspoguļo pamatā esošos faktus, un visi paustie viedokļi ir patiesi.

Pusēm ir zināmi Regulas (ES) 2022/2560 26. panta noteikumi par naudas sodiem un periodiskajiem soda maksājumiem.
  ”

Datums:

| [1. parakstītājs]
  Vārds, uzvārds:
  Uzņēmums:
  Amats:
  Adrese:
  Tālruņa numurs:
  E-pasta adrese:
  [“E-paraksts”/paraksts] | [2. parakstītājs (attiecīgā gad.)]
  Vārds, uzvārds:
  Uzņēmums:
  Amats:
  Adrese:
  Tālruņa numurs:
  E-pasta adrese:
  [“E-paraksts”/paraksts] |
| --- | --- |

[1. parakstītājs]

Vārds, uzvārds:

Uzņēmums:

Amats:

Adrese:

Tālruņa numurs:

E-pasta adrese:

[“E-paraksts”/paraksts]

[2. parakstītājs (attiecīgā gad.)]

Vārds, uzvārds:

Uzņēmums:

Amats:

Adrese:

Tālruņa numurs:

E-pasta adrese:

[“E-paraksts”/paraksts]

1. tabula

1. tabula

Instrukcijas informācijas sniegšanai par ārvalstu finansējumu, kurš neietilpst nevienā no kategorijām, kas paredzētas 5. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā (5.3. apakšiedaļa)

Instrukcijas informācijas sniegšanai par ārvalstu finansējumu, kurš neietilpst nevienā no kategorijām, kas paredzētas 5. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā (5.3. apakšiedaļa)

| 1. | Izmantojot šo tabulu un tai pievienotās instrukcijas, sniedziet pārskatu par to katras trešās valsts piešķirto ārvalstu finansējumu, kura summa ir 1 miljons EUR vai lielāka, kurš paziņotājām pusēm piešķirts trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā pārņemšanas piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas un kurš neietilpst nevienā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

1.

Izmantojot šo tabulu un tai pievienotās instrukcijas, sniedziet pārskatu par to katras trešās valsts piešķirto ārvalstu finansējumu, kura summa ir 1 miljons EUR vai lielāka, kurš paziņotājām pusēm piešķirts trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā pārņemšanas piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas un kurš neietilpst

A.   Tabulā iekļaujamā informācija

Tabulā iekļaujamā informācija

| 2. | Norādiet attiecīgo finansējumu pa trešām valstīm un pa veidiem, piemēram, tiešās dotācijas, aizdevumi / finansēšanas instrumenti / atmaksājami avansi, nodokļu atvieglojumi, garantijas, riska kapitāla instrumenti, kapitāla intervences, parādu norakstīšana, finansējums, ko sniedz tām uzņēmuma darbībām, kas nav saimnieciskā darbība (skatīt Regulas (ES) 2022/2560 16. apsvērumu), u. c. |
| --- | --- |

2.

Norādiet attiecīgo finansējumu pa trešām valstīm un pa veidiem

| 3. | Tabulā uzrādiet tikai tās valstis, kuru piešķirtais finansējums (aprēķināts atbilstoši 5. punktam) trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas kopā veido 45 miljonus EUR vai vairāk. |
| --- | --- |

3.

Tabulā uzrādiet tikai tās valstis, kuru piešķirtais finansējums (aprēķināts atbilstoši 5. punktam) trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas kopā veido 45 miljonus EUR vai vairāk.

| 4. | Par katru finansējuma veidu sniedziet īsu finansējuma mērķa un piešķīrējsubjektu aprakstu. |
| --- | --- |

4.

Par katru finansējuma veidu sniedziet īsu finansējuma mērķa un piešķīrējsubjektu aprakstu.

| 5. | Skaitliski aplēsiet finansējumu, ko katra trešā valsts piešķīrusi trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas, un kopsummu norādiet diapazona veidā atbilstoši tabulas piezīmēm. Aprēķinot kopsummu, ievērojiet šos apsvērumus:






  a) | ņemiet vērā ārvalstu finansējumu, kurš ietilpst Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta kategorijās un par kuru informācija sniegta 5.1. un 5.2. apakšiedaļā; |
| --- | --- | --- |

5.

Skaitliski aplēsiet finansējumu, ko katra trešā valsts

diapazona

Aprēķinot kopsummu

a)

ņemiet vērā ārvalstu finansējumu, kurš ietilpst Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta kategorijās un par kuru informācija sniegta 5.1. un 5.2. apakšiedaļā;

| b) | neņemiet vērā ārvalstu finansējumu, kas saskaņā ar 6. un 7. punktu nav jāiekļauj. |
| --- | --- |

b)

neņemiet vērā ārvalstu finansējumu, kas saskaņā ar 6. un 7. punktu nav jāiekļauj.

neņemiet

B.   Izņēmumi

Izņēmumi

| 6. | Tabulā nav jāiekļauj informācija par šādu ārvalstu finansējumu:






  a) | tādi vispārēji piemērojami pasākumi kā nodokļu vai sociālā nodrošinājuma iemaksu samaksas atlikšana, nodokļu amnestija un nodokļu brīvdienas, kā arī parastie nolietojuma un zaudējumu pārnešanas noteikumi. Tad, ja šie pasākumi attiecas tikai uz konkrētām nozarēm, reģioniem vai uzņēmumiem (to veidiem) utt., tie ir jāiekļauj; |
| --- | --- | --- |

6.

Tabulā nav jāiekļauj informācija par šādu ārvalstu finansējumu:

a)

tādi vispārēji piemērojami pasākumi kā nodokļu vai sociālā nodrošinājuma iemaksu samaksas atlikšana, nodokļu amnestija un nodokļu brīvdienas, kā arī parastie nolietojuma un zaudējumu pārnešanas noteikumi. Tad, ja šie pasākumi attiecas tikai uz konkrētām nozarēm, reģioniem vai uzņēmumiem (to veidiem) utt., tie ir jāiekļauj;

| b) | nodokļu atvieglojumu piemērošana nolūkā novērst nodokļu dubulto uzlikšanu saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, kā arī vienpusēja nodokļu atvieglojumu piemērošana nolūkā novērst nodokļu dubulto uzlikšanu saskaņā ar valsts nodokļu tiesību aktiem, ciktāl tie atbilst tai pašai loģikai un paredz tos pašus nosacījumus kā divpusējo vai daudzpusējo nolīgumu noteikumi; |
| --- | --- |

b)

nodokļu atvieglojumu piemērošana nolūkā novērst nodokļu dubulto uzlikšanu saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, kā arī vienpusēja nodokļu atvieglojumu piemērošana nolūkā novērst nodokļu dubulto uzlikšanu saskaņā ar valsts nodokļu tiesību aktiem, ciktāl tie atbilst tai pašai loģikai un paredz tos pašus nosacījumus kā divpusējo vai daudzpusējo nolīgumu noteikumi;

| c) | preču/pakalpojumu (izņemot finanšu pakalpojumus) nodrošināšana/sniegšana/pārdošana atbilstoši tirgus nosacījumiem parastās darbības gaitā, piemēram, ja šī nodrošināšana/sniegšana/pārdošana notiek pārredzamā un nediskriminējošā konkursa procedūrā; |
| --- | --- |

c)

preču/pakalpojumu (izņemot finanšu pakalpojumus) nodrošināšana/sniegšana/pārdošana atbilstoši tirgus nosacījumiem parastās darbības gaitā, piemēram, ja šī nodrošināšana/sniegšana/pārdošana notiek pārredzamā un nediskriminējošā konkursa procedūrā;

| d) | ārvalstu finansējums, kura individuālā summa ir mazāk par 1 miljonu EUR. |
| --- | --- |

d)

ārvalstu finansējums, kura individuālā summa ir mazāk par 1 miljonu EUR.

| 7. | Ja kontroli iegūst vai kopuzņēmumu veido ieguldījumu fonds vai tiesību subjekts, kuru kontrolē ieguldījumu fonds vai kurš tiek kontrolēts ar tā starpniecību, nav jāiekļauj ārvalstu finansējums, kas piešķirts citiem tās pašas ieguldījumu sabiedrības pārvaldītajiem ieguldījumu fondiem, kuriem, vērtējot pēc tiesībām uz peļņu, vairākums investoru ir citi (vai kas piešķirts šo citu fondu kontrolētajām portfeļsabiedrībām), ja varat pierādīt, ka ir izpildīti abi šie nosacījumi:






  a) | uz fondu, kurš kontrolē kontroli iegūstošo subjektu, jāattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2011/61/ES (13) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem vai trešās valsts tiesību aktiem, kas prudenciālo, organizatorisko un rīcības noteikumu ziņā ir līdzvērtīgi minētajai direktīvai, tai skaitā ietver investoru aizsardzības prasības; |
| --- | --- | --- |

7.

Ja kontroli iegūst vai kopuzņēmumu veido ieguldījumu fonds vai tiesību subjekts, kuru kontrolē ieguldījumu fonds vai kurš tiek kontrolēts ar tā starpniecību, nav jāiekļauj ārvalstu finansējums, kas piešķirts citiem tās pašas ieguldījumu sabiedrības pārvaldītajiem ieguldījumu fondiem, kuriem, vērtējot pēc tiesībām uz peļņu, vairākums investoru ir citi (vai kas piešķirts šo citu fondu kontrolētajām portfeļsabiedrībām), ja varat pierādīt, ka ir izpildīti abi šie nosacījumi:

a)

uz fondu, kurš kontrolē kontroli iegūstošo subjektu, jāattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2011/61/ES (13) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem vai trešās valsts tiesību aktiem, kas prudenciālo, organizatorisko un rīcības noteikumu ziņā ir līdzvērtīgi minētajai direktīvai, tai skaitā ietver investoru aizsardzības prasības;

13

| b) | nepastāv vai ir tikai ierobežoti ekonomiskie un komerciālie darījumi starp fondu, kurš kontrolē kontroli iegūstošo subjektu, un citiem ieguldījumu fondiem (un šo fondu kontrolētajām sabiedrībām), kurus pārvalda tā pati ieguldījumu sabiedrība. Šajā nolūka jums ir jāiesniedz Komisijai pierādījumi par šāda veida ekonomiskajiem un komerciālajiem darījumiem (ja tādi ir), kas notikuši trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas. Minētie ekonomiskie un komerciālie darījumi cita starpā ietver aktīvu (tai skaitā sabiedrību īpašumtiesību) pārdošanu, aizdevumus, kredītlīnijas vai garantijas.








  Puse X |
| --- | --- |
| Trešā valsts | Finansējuma veids (*1) | Īss finansējuma mērķa un piešķīrējsubjekta apraksts (*2) |
| Valsts A | 1. veids | |
| 2. veids | |
| 3. veids | |
| 4. veids | |
| .. | |
| Valsts A piešķirtā finansējuma lēstā kopsumma: [...] EUR (*3) |
| Valsts B | 1. veids | |
| 2. veids | |
| 3. veids | |
| 4. veids | |
| ... | |
| Valsts B piešķirtā finansējuma lēstā kopsumma: [...] EUR (*3) |
| Valsts C | | |
| ... | | |
| | | |
| Piezīme: | par katru paziņotāju pusi sagatavojiet atsevišķu tabulu. Trešās valstis un, ja iespējams, finansējuma veidi ir jāsarindo pēc ārvalstu finansējuma kopsummas, no lielākās līdz mazākajai. |

b)

nepastāv vai ir tikai ierobežoti ekonomiskie un komerciālie darījumi starp fondu, kurš kontrolē kontroli iegūstošo subjektu, un citiem ieguldījumu fondiem (un šo fondu kontrolētajām sabiedrībām), kurus pārvalda tā pati ieguldījumu sabiedrība. Šajā nolūka jums ir jāiesniedz Komisijai pierādījumi par šāda veida ekonomiskajiem un komerciālajiem darījumiem (ja tādi ir), kas notikuši trīs gadu laikā pirms attiecīgā nolīguma noslēgšanas, publiskā piedāvājuma izziņošanas vai kontrolējošas līdzdalības iegūšanas. Minētie ekonomiskie un komerciālie darījumi cita starpā ietver aktīvu (tai skaitā sabiedrību īpašumtiesību) pārdošanu, aizdevumus, kredītlīnijas vai garantijas.

Puse X

Puse X

Trešā valsts

Finansējuma veids (*1)

*1

Īss finansējuma mērķa un piešķīrējsubjekta apraksts (*2)

*2

Valsts A

1. veids

1. veids

2. veids

2. veids

3. veids

3. veids

4. veids

4. veids

..

Valsts A piešķirtā finansējuma lēstā kopsumma: [...] EUR (*3)

*3

Valsts B

1. veids

1. veids

2. veids

2. veids

3. veids

3. veids

4. veids

4. veids

...

Valsts B piešķirtā finansējuma lēstā kopsumma: [...] EUR (*3)

*3

Valsts C

...

Piezīme:

par katru paziņotāju pusi sagatavojiet atsevišķu tabulu. Trešās valstis un, ja iespējams, finansējuma veidi ir jāsarindo pēc ārvalstu finansējuma kopsummas, no lielākās līdz mazākajai.

C.   Papildu informācija

Papildu informācija

| 8. | Tas, kurš ārvalstu finansējums ir nozīmīgs konkrēta koncentrācijas darījuma novērtēšanai, var būt atkarīgs no vairākiem tādiem faktoriem kā attiecīgās nozares vai darbības, finansējuma veids vai konkrētās lietas specifika. Atkarībā no šīs specifikas Komisija var pieprasīt papildu informāciju, ja tā uzskata, ka šī informācija ir vajadzīga novērtējuma veikšanai. |
| --- | --- |

8.

Tas, kurš ārvalstu finansējums ir nozīmīgs konkrēta koncentrācijas darījuma novērtēšanai, var būt atkarīgs no vairākiem tādiem faktoriem kā attiecīgās nozares vai darbības, finansējuma veids vai konkrētās lietas specifika. Atkarībā no šīs specifikas Komisija var pieprasīt papildu informāciju, ja tā uzskata, ka šī informācija ir vajadzīga novērtējuma veikšanai.

---

(1)  
  OV L 330, 23.12.2022., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 177, 12.7.2023., 1.. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.). Skatīt arī Paziņojumu par personas datu aizsardzību konkurences izmeklēšanā: https://competition-policy.ec.europa.eu/index/privacy-policy-competition-investigations_lv.

3

(4)  Šīs FS-CO veidnes vajadzībām uzņēmuma vērtība ir sabiedrības kopējā vērtība, kuras aprēķinā tiek ņemta vērā mērķuzņēmuma tirgus kapitalizācija, kā arī īstermiņa un ilgtermiņa parādsaistības un nauda vai naudas ekvivalenti mērķuzņēmuma bilancē.

4

(5)  Padomes Regula (EK) Nr. 139/2004 (2004. gada 20. janvāris) par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula) (OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.).

5

(6)  Attiecībā uz apgrozījuma aprēķināšanu skatīt Regulas (ES) 2022/2560 22. pantu.

6

(7)  Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 20. panta 3. punkta a) apakšpunktu vismaz vienam no apvienošanās darījumā iesaistītajiem uzņēmumiem, iegūstamajiem uzņēmumiem vai kopuzņēmumiem ir jābūt “iedibinātiem Savienībā”. Jēdziens “iedibināts Savienībā” jāsaprot saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru: tas ietver Savienībā reģistrētus meitasuzņēmumus, kā arī pastāvīgas uzņēmējdarbības vietas (spriedumos – “pastāvīgi uzņēmumi”) Savienībā (skatīt spriedumus lietā C-230/14 Weltimmo, 29. un 30. punkts, apvienotajās lietās C-39/13, C-40/13 un C-41/13 SCA Group Holding un citi, 24., 25., 26., 27. punkts, un lietā C-196/87 Steymann, 16. punkts).

7

Weltimmo

SCA Group Holding

Steymann

(8)  Ārvalstu finansējumu uzskata par piešķirtu no brīža, kad labuma guvējs iegūst juridiskas tiesības saņemt šo ārvalstu finansējumu. Ārvalstu finansējuma faktiskā izmaksa nav priekšnosacījums tam, lai uz šo ārvalstu finansējumu attiektos Regula (ES) 2022/2560.

8

(9)  Mazie un vidējie uzņēmumi jeb MVU ir definēti I pielikumā Komisijas Regulai (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

9

(10)  Peļņa pirms procentu maksājumiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas.

10

(11)  Uzskatāms, ka finansējums dod uzņēmumam labumu, ja šo finansējumu nebūtu bijis iespējams iegūt atbilstoši parastajiem tirgus nosacījumiem. Sīkāk par to, kā novērtēt, vai ir konstatējams labums, skatīt Regulas (ES) 2022/2560 13. apsvērumā.

11

(12)  Labums pastāv, ja tas tiek dots vienam vai vairākiem uzņēmumiem vai nozarēm. Ārvalstu subsīdijas specifiskumu var konstatēt juridiski vai faktiski.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/61/ES (2011. gada 8. jūnijs) par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010 (OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp.).

13

(*1)  Norādot finansējumu, sagrupējiet to pa veidiem, piemēram, tiešās dotācijas, aizdevumi / finansēšanas instrumenti / atmaksājami avansi, nodokļu atvieglojumi, garantijas, riska kapitāla instrumenti, kapitāla intervences, parādu norakstīšana, finansējums, ko sniedz tām uzņēmuma darbībām, kas nav saimnieciskā darbība (skatīt Regulas 2022/2560 16. apsvērumu), u. c.

*1

(*2)  Attiecīgā veida finansējuma mērķa un piešķīrējsubjekta(-u) vispārīgs apraksts. Piemēri: “
  nodokļu atbrīvojums produkta A ražošanai un pētniecības un izstrādes darbībām
  ”, “
  vairāki valstij piederošu banku aizdevumi mērķim X
  ”, “
  vairāki valsts investīciju aģentūru paredzēti finansēšanas pasākumi darbības izdevumu segšanai / pētniecības un izstrādes darbībām
  ”, “
  publiskā kapitāla iepludināšana sabiedrībā X
  ”.

*2

nodokļu atbrīvojums produkta A ražošanai un pētniecības un izstrādes darbībām

vairāki valstij piederošu banku aizdevumi mērķim X

vairāki valsts investīciju aģentūru paredzēti finansēšanas pasākumi darbības izdevumu segšanai / pētniecības un izstrādes darbībām

publiskā kapitāla iepludināšana sabiedrībā X

(*3)  Izmantojiet šādus diapazonus: “
  45–100 miljoni EUR
  ”,
  “> 100–500 miljoni EUR
  ”,
  “> 500–1 000 miljoni EUR
  ”, “
  vairāk nekā 1 000 miljoni EUR
  ”.

*3

45–100 miljoni EUR

“> 100–500 miljoni EUR

“> 500–1 000 miljoni EUR

vairāk nekā 1 000 miljoni EUR

---

II PIELIKUMS

FS-PP veidne paziņošanai par finansējumu publiskā iepirkuma procedūrās saskaņā ar Regulu (ES) 2022/2560

Saturs

| 1. | FS-PP veidnes mērķis | 32 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Definīcijas un instrukcijas šīs FS-PP veidnes vajadzībām | 32 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | FS-PP veidnē prasītās informācijas veidi | 33 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Informācija, kura pamatotu iemeslu dēļ ir nepieejama | 34 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Informācija, kas Komisijai lietas izskatīšanā nav nepieciešama | 34 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Saziņa pirms paziņošanas un atbrīvojuma pieprasījumi | 34 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Prasība par pareizu un pilnīgu paziņojumu vai deklarāciju | 35 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Kā paziņot | 36 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Konfidencialitāte un personas dati | 36 |
| --- | --- | --- |

9.

| 1. IEDAĻA. | Publiskā iepirkuma procedūras apraksts | 37 |
| --- | --- | --- |

1. IEDAĻA.

| 2. IEDAĻA. | Informācija par paziņotājām pusēm | 37 |
| --- | --- | --- |

2. IEDAĻA.

| 3. IEDAĻA. | Ārvalstu finansējums | 38 |
| --- | --- | --- |

3. IEDAĻA.

| 4. IEDAĻA. | Pamatojums attiecībā uz nepamatoti izdevīga piedāvājuma neesību | 40 |
| --- | --- | --- |

4. IEDAĻA.

| 5. IEDAĻA. | Iespējamā pozitīvā ietekme | 41 |
| --- | --- | --- |

5. IEDAĻA.

| 6. IEDAĻA. | Apliecinošie dokumenti | 41 |
| --- | --- | --- |

6. IEDAĻA.

| 7. IEDAĻA. | Deklarācija | 41 |
| --- | --- | --- |

7. IEDAĻA.

| 8. IEDAĻA. | Apliecinājums | 42 |
| --- | --- | --- |

8. IEDAĻA.

IEVADS

1.   FS-PP veidnes mērķis

| 1. | Šajā FS-PP veidnē ir noteikta informācija, kura paziņotājai pusei vai paziņotājām pusēm (turpmāk ērtības labad daudzskaitlī) ir jānodrošina, iesniedzot Komisijai paziņojumu vai deklarāciju par ārvalstu finansējumu publiskā iepirkuma procedūrā, uz kuru attiecas Savienības ārvalstu subsīdiju kontroles sistēma. Minētā ārvalstu subsīdiju kontroles sistēma ir noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2022/2560 (1) un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2023/1441 par detalizētu kārtību, kādā Komisija virza procedūras saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/2560 par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu (2) (“īstenošanas regula”), kurai pievienota šī FS-PP veidne. |
| --- | --- |

1.

2.   Definīcijas un instrukcijas šīs FS-PP veidnes vajadzībām

| 2. | Šajā pielikumā ir lietoti šādi definētie termini:






  a) | “paziņotājas puses” saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 29. panta 5. punktu ir visi ekonomikas dalībnieki, ekonomikas dalībnieku grupas, galvenie apakšuzņēmēji un galvenie piegādātāji, uz kuriem attiecas Regulas (ES) 2022/2560 29. panta 1. punktā noteiktais paziņošanas pienākums; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

“paziņotājas puses” saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 29. panta 5. punktu ir visi ekonomikas dalībnieki, ekonomikas dalībnieku grupas, galvenie apakšuzņēmēji un galvenie piegādātāji, uz kuriem attiecas Regulas (ES) 2022/2560 29. panta 1. punktā noteiktais paziņošanas pienākums;

| b) | “galvenais darbuzņēmējs” Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES (3) un 2014/25/ES (4) nozīmē vai “galvenais koncesionārs” Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES (5) nozīmē ir tie ekonomikas dalībnieki, kas nodrošina paziņojuma vai deklarācijas iesniegšanu visu paziņotāju pušu vārdā. |
| --- | --- |

b)

“galvenais darbuzņēmējs” Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/24/ES (3) un 2014/25/ES (4) nozīmē vai “galvenais koncesionārs” Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES (5) nozīmē ir tie ekonomikas dalībnieki, kas nodrošina paziņojuma vai deklarācijas iesniegšanu visu paziņotāju pušu vārdā.

| 3. | Ja vien nav norādīts citādi, termins “paziņotājas puses” ietver visus meitasuzņēmumus bez komerciālas autonomijas un visas pārvaldītājsabiedrības Regulas (ES) 2022/2560 28. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Prasītie finanšu dati jāsniedz, summas izsakot euro pēc vidējā maiņas kursa attiecīgajā gadā vai citā attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

4.

3.   FS-PP veidnē prasītās informācijas veidi

| 5. | Ja vismaz viena paziņotāja puse ir saņēmusi ārvalstu finansējumu, par kuru jāpaziņo saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 28. panta 1. un 2. punktu un 29. panta 1. punktu, paziņotājām pusēm ir jāiesniedz tikai paziņojums. Tām ir jāiesniedz viens paziņojums, balstoties uz tālāk sniegtās veidnes elementiem. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Savukārt tad, ja neviena paziņotāja puse nav saņēmusi ārvalstu finansējumu, par kuru būtu jāpaziņo saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 28. panta 1. un 2. punktu un 29. panta 1. punktu, paziņotājām pusēm ir jāiesniedz tikai deklarācija. Ir jāiesniedz viena deklarācija, balstoties uz tālāk sniegtās veidnes elementiem. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Komisija atsevišķos gadījumos var pieprasīt sīkāku informāciju par jebkuru finansējuma veidu, kas norādīts, atbildot uz 3. iedaļas jautājumiem un aizpildot 1. tabulu, vai par jebkuru citu ārvalstu finansējumu, ko saņēmušas paziņotājas puses. Jebkurā gadījumā, nosakot, vai nav pārsniegta Regulas (ES) 2022/2560 28. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktā paziņošanas robežvērtība, ir jāņem vērā viss paziņotājām pusēm trīs gadu laikā pirms paziņošanas piešķirtais ārvalstu finansējums neatkarīgi no tā, vai par šo finansējumu jāsniedz informācija 3. iedaļā. |
| --- | --- |

7.

| 8. | FS-PP veidnē ir prasīts norādīt tālāk minēto informāciju.






  a) | PAZIŅOJUMI PAR ĀRVALSTU FINANSĒJUMU






  i) | Ja par ārvalstu finansējumu tiek paziņots saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 4. nodaļu, parasti jāaizpilda visas iedaļas ar tajās iekļautajiem laukiem, izņemot 7. iedaļu (Deklarācija). |
| --- | --- | --- | --- |

8.

a)

PAZIŅOJUMI PAR ĀRVALSTU FINANSĒJUMU

i)

Ja par ārvalstu finansējumu tiek paziņots saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 4. nodaļu, parasti jāaizpilda visas iedaļas ar tajās iekļautajiem laukiem, izņemot 7. iedaļu (Deklarācija).

| ii) | 1. iedaļā jāsniedz publiskā iepirkuma procedūras īss kopsavilkums. |
| --- | --- |

ii)

1. iedaļā jāsniedz publiskā iepirkuma procedūras īss kopsavilkums.

| iii) | 2. iedaļā jāiekļauj informācija par paziņotājām pusēm. |
| --- | --- |

iii)

2. iedaļā jāiekļauj informācija par paziņotājām pusēm.

| iv) | 3. iedaļā jāiekļauj detalizēta informācija par ārvalstu finansējumu. Konkrētāk, kā norādīts 3. iedaļā, ir jāsniedz detalizēta informācija par katru paziņotājām pusēm trīs gadu laikā pirms paziņošanas piešķirto ārvalstu finansējumu, kura summa ir 1 miljons EUR vai lielāka un kurš varētu ietilpt kādā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz c) un e) apakšpunktā. Par pārējo ārvalstu finansējumu paziņotājām pusēm FS-PP veidnē jāsniedz pārskats par attiecīgajiem tām piešķirtā finansējuma veidiem saskaņā ar 1. tabulai pievienotajām instrukcijām. |
| --- | --- |

iv)

3. iedaļā jāiekļauj detalizēta informācija par ārvalstu finansējumu. Konkrētāk, kā norādīts 3. iedaļā, ir jāsniedz detalizēta informācija par katru paziņotājām pusēm trīs gadu laikā pirms paziņošanas piešķirto ārvalstu finansējumu, kura summa ir 1 miljons EUR vai lielāka un kurš varētu ietilpt kādā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz c) un e) apakšpunktā. Par pārējo ārvalstu finansējumu paziņotājām pusēm FS-PP veidnē jāsniedz pārskats par attiecīgajiem tām piešķirtā finansējuma veidiem saskaņā ar 1. tabulai pievienotajām instrukcijām.

| v) | 4. iedaļā var iekļaut skaidrojumus par to, kāpēc piedāvājums nav nepamatoti izdevīgs. |
| --- | --- |

v)

4. iedaļā var iekļaut skaidrojumus par to, kāpēc piedāvājums nav nepamatoti izdevīgs.

| vi) | 5. iedaļā attiecīgā gadījumā var uzskaitīt un pamatot subsīdiju iespējamo pozitīvo ietekmi uz attiecīgās subsidējamās saimnieciskās darbības attīstību, kā arī citu pozitīvu ietekmi uz attiecīgo politikas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

vi)

5. iedaļā attiecīgā gadījumā var uzskaitīt un pamatot subsīdiju iespējamo pozitīvo ietekmi uz attiecīgās subsidējamās saimnieciskās darbības attīstību, kā arī citu pozitīvu ietekmi uz attiecīgo politikas mērķu sasniegšanu.

| vii) | 6. iedaļā ir uzskaitīti iekļaujamie apliecinošie dokumenti. |
| --- | --- |

vii)

6. iedaļā ir uzskaitīti iekļaujamie apliecinošie dokumenti.

| viii) | 8. iedaļā ir jāiekļauj parakstīts apliecinājums, ka sniegtā informācija ir patiesa, pareiza un pilnīga un ka paziņotājām pusēm ir zināmi noteikumi par naudas sodiem. |
| --- | --- |

viii)

8. iedaļā ir jāiekļauj parakstīts apliecinājums, ka sniegtā informācija ir patiesa, pareiza un pilnīga un ka paziņotājām pusēm ir zināmi noteikumi par naudas sodiem.

| b) | DEKLARĀCIJA PAR TO, KA PAZIŅOJAMA ĀRVALSTU FINANSĒJUMA NAV






  i) | Ja paziņotājām pusēm pēdējo trīs gadu laikā nav ticis piešķirts paziņojams ārvalstu finansējums, ir jāaizpilda tikai FS-PP veidnes 1., 2. un 8. iedaļa, kā arī šajā gadījumā piemērojamā 7. iedaļa, bet pārējās iedaļas atstāj neaizpildītas. |
| --- | --- | --- |

b)

DEKLARĀCIJA PAR TO, KA PAZIŅOJAMA ĀRVALSTU FINANSĒJUMA NAV

i)

Ja paziņotājām pusēm pēdējo trīs gadu laikā nav ticis piešķirts paziņojams ārvalstu finansējums, ir jāaizpilda tikai FS-PP veidnes 1., 2. un 8. iedaļa, kā arī šajā gadījumā piemērojamā 7. iedaļa, bet pārējās iedaļas atstāj neaizpildītas.

| ii) | Neraugoties uz FS-PP veidnē prasīto informāciju, Komisija var lūgt papildu informāciju, izmantojot informācijas pieprasījumu. |
| --- | --- |

ii)

Neraugoties uz FS-PP veidnē prasīto informāciju, Komisija var lūgt papildu informāciju, izmantojot informācijas pieprasījumu.

4.   Informācija, kura pamatotu iemeslu dēļ ir nepieejama

| 9. | Ja konkrēta informācija, kas prasīta FS-PP veidnē, paziņotājām pusēm pamatotu iemeslu dēļ ir pilnībā vai daļēji nepieejama, paziņotājas puses var prasīt Komisijai, lai tā atbrīvo no pienākuma sniegt šo informāciju vai atbrīvo no citām FS-PP veidnes prasībām attiecībā uz šo informāciju. Attiecīgais pieprasījums jāiesniedz saskaņā ar šā ievada 13. līdz 15. punktā sniegtajām instrukcijām. |
| --- | --- |

9.

5.   Informācija, kas Komisijai lietas izskatīšanā nav nepieciešama

| 10. | Saskaņā ar īstenošanas regulas 5. panta 5. punktu Komisija var atbrīvot no pienākuma paziņojumā sniegt kādu konkrētu informāciju, tai skaitā dokumentus, vai no citām FS-PP veidnes prasībām attiecībā uz šo informāciju, ja tā uzskata, ka minēto pienākumu vai prasību izpilde konkrētās lietas izskatīšanai nav nepieciešama. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Paziņotājas puses var prasīt Komisijai, lai tā atbrīvo no pienākuma sniegt šo informāciju vai no citām FS-PP veidnes prasībām attiecībā uz šo informāciju. Attiecīgais pieprasījums jāiesniedz saskaņā ar šīs paziņojuma veidnes ievada 13. līdz 15. punktā sniegtajām instrukcijām par atbrīvojuma pieprasījumiem. |
| --- | --- |

11.

6.   Saziņa pirms paziņošanas un atbrīvojuma pieprasījumi

| 12. | Paziņotājas puses tiek mudinātas pietiekami savlaicīgi pirms paziņošanas apspriesties ar Komisiju, vēlams, balstoties uz paziņojuma projektu atbilstoši FS-PP veidnei. Iespēja sazināties pirms paziņošanas ir pakalpojums, ko Komisija piedāvā paziņotājām pusēm pēc brīvprātīguma principa, lai varētu sagatavoties ārvalstu subsīdijas provizoriskajai izskatīšanai publiskā iepirkuma kontekstā. Lai gan saziņa pirms paziņošanas nav obligāta, tā gan paziņotājām pusēm, gan Komisijai var noderēt, lai cita starpā precīzi noteiktu paziņojumā iekļaujamās informācijas apjomu, jo īpaši attiecībā uz 3. iedaļā un 1. tabulā sniedzamo informāciju, un lai nodrošinātu, ka paziņojums ir pilnīgs. Turklāt šīs saziņas rezultātā var ievērojami samazināties prasītās informācijas apjoms. Ja ir vairāk nekā viena paziņotāja puse (viens ekonomikas dalībnieks) vai grupa, kuru veido paziņotājas puses (viena konsorcija locekļi), un katra paziņotāja puse vai grupa tajā pašā publiskā iepirkuma procedūrā vēlas iesniegt katra savu piedāvājumu, pirmspaziņošanas saziņa ar katru paziņotāju pusi vai grupu notiek atsevišķi un pilnīgi konfidenciāli, lai nodrošinātu godīgu konkurenci šajā publiskā iepirkuma procedūrā. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Pirmspaziņošanas saziņas ietvaros paziņotājas puses var prasīt atbrīvot tās no konkrētas šajā veidnē prasītās informācijas iesniegšanas. Komisija atbrīvojuma pieprasījumus izskatīs, ja būs izpildīts kāds no šiem nosacījumiem:






  a) | paziņotājas puses ir norādījušas pietiekamus iemeslus tam, kāpēc attiecīgā informācija pamatotu iemeslu dēļ ir nepieejama. Attiecīgā gadījumā paziņotājām pusēm pēc iespējas būtu jāsniedz precīzākās iespējamās aplēses par trūkstošajiem datiem, norādot aplēšu avotus, vai jānorāda, kur Komisija var iegūt prasīto informāciju, kas paziņotājām pusēm nav pieejama; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

paziņotājas puses ir norādījušas pietiekamus iemeslus tam, kāpēc attiecīgā informācija pamatotu iemeslu dēļ ir nepieejama. Attiecīgā gadījumā paziņotājām pusēm pēc iespējas būtu jāsniedz precīzākās iespējamās aplēses par trūkstošajiem datiem, norādot aplēšu avotus, vai jānorāda, kur Komisija var iegūt prasīto informāciju, kas paziņotājām pusēm nav pieejama;

| b) | paziņotājas puses ir norādījušas pietiekamus iemeslus tam, kāpēc attiecīgā informācija nav nepieciešama konkrētās lietas izskatīšanai. |
| --- | --- |

b)

paziņotājas puses ir norādījušas pietiekamus iemeslus tam, kāpēc attiecīgā informācija nav nepieciešama konkrētās lietas izskatīšanai.

| 14. | Atbrīvojuma pieprasījumi jāiesniedz rakstiski, pirmspaziņošanas saziņas posmā, vēlams, pašā paziņojuma projektā (pirms attiecīgās iedaļas vai apakšiedaļas). Komisija atbrīvojuma pieprasījumus izskatīs pirmspaziņošanas posmā, skatot paziņojuma projektu. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Tas, ka Komisija ir piekritusi kādas konkrētas FS-PP veidnē prasītās informācijas neiekļaušanai paziņojumā, nekādā ziņā neliedz Komisijai jebkurā procedūras posmā pieprasīt šo informāciju, jo īpaši ar informācijas pieprasījumu saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 13. pantu. |
| --- | --- |

15.

7.   Prasība par pareizu un pilnīgu paziņojumu vai deklarāciju

| 16. | Paziņojot par ārvalstu finansējumu, ir jāsniedz informācija, kas prasīta 1. līdz 3., 6. un 8. iedaļā, tādejādi šī informācija ir priekšnoteikums paziņojuma uzskatīšanai par pilnīgu. Visa prasītā informācija jāsniedz attiecīgajā FS-PP veidnes iedaļā, un tai jābūt pareizai un pilnīgai. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Iesniedzot deklarāciju par to, ka paziņojams ārvalstu finansējums nav saņemts, ir jāsniedz informācija, kas prasīta 1., 2., 7. un 8. iedaļā, tādejādi šī informācija ir priekšnoteikums deklarācijas uzskatīšanai par pilnīgu. Visa prasītā informācija jāsniedz attiecīgajā FS-PP veidnes iedaļā, un tai jābūt pareizai un pilnīgai. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Jo īpaši jāievēro turpmāk minētais:






  a) | Regulas (ES) 2022/2560 30. panta 2. un 6. punktā noteikto 20 darbdienu termiņu sāk skaitīt nākamajā darbdienā pēc pilnīga paziņojuma saņemšanas. Šīs prasības mērķis ir dot Komisijai iespēju novērtēt paziņoto ārvalstu finansējumu Regulā (ES) 2022/2560 stingri noteiktajos termiņos; |
| --- | --- | --- |

18.

a)

Regulas (ES) 2022/2560 30. panta 2. un 6. punktā noteikto 20 darbdienu termiņu sāk skaitīt nākamajā darbdienā pēc pilnīga paziņojuma saņemšanas. Šīs prasības mērķis ir dot Komisijai iespēju novērtēt paziņoto ārvalstu finansējumu Regulā (ES) 2022/2560 stingri noteiktajos termiņos;

| b) | paziņotājām pusēm paziņojuma sagatavošanas gaitā jāpārliecinās par to, ka Komisijai norādītie kontaktpersonu vārdi, uzvārdi un tālruņa numuri, bet jo īpaši e-pasta adreses, ir pareizi, atbilstīgi un aktuāli; |
| --- | --- |

b)

paziņotājām pusēm paziņojuma sagatavošanas gaitā jāpārliecinās par to, ka Komisijai norādītie kontaktpersonu vārdi, uzvārdi un tālruņa numuri, bet jo īpaši e-pasta adreses, ir pareizi, atbilstīgi un aktuāli;

| c) | deklarāciju var iesniegt tikai tad, ja visas paziņotājas puses var deklarēt, ka pēdējo trīs gadu laikā tām nav ticis piešķirts paziņojams ārvalstu finansējums. Ja kaut vienai paziņotājai pusei ir ticis piešķirts paziņojams ārvalstu finansējums, deklarācija īstenošanas regulas vajadzībām tiks uzskatīta par paziņojumu; |
| --- | --- |

c)

deklarāciju var iesniegt tikai tad, ja visas paziņotājas puses var deklarēt, ka pēdējo trīs gadu laikā tām nav ticis piešķirts paziņojams ārvalstu finansējums. Ja kaut vienai paziņotājai pusei ir ticis piešķirts paziņojams ārvalstu finansējums, deklarācija īstenošanas regulas vajadzībām tiks uzskatīta par paziņojumu;

| d) | prasītā paziņotāju pušu kontaktinformācija jāsniedz tādā formātā, kādu Komisijas Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāts (“GROW ĢD”) noteicis savā vietnē (6). Pienācīgai izskatīšanas procesa norisei ir būtiski, lai kontaktinformācija būtu precīza. Tālab jānorāda konkrēto kontaktpersonu personalizētās e-pasta adreses, nevis uzņēmuma par paziņošanu atbildīgās struktūrvienības funkcionālā pastkaste. Ja nav sniegta pareiza kontaktinformācija, Komisija var paziņojumu atzīt par nepilnīgu; |
| --- | --- |

d)

prasītā paziņotāju pušu kontaktinformācija jāsniedz tādā formātā, kādu Komisijas Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāts (“GROW ĢD”) noteicis savā vietnē (6). Pienācīgai izskatīšanas procesa norisei ir būtiski, lai kontaktinformācija būtu precīza. Tālab jānorāda konkrēto kontaktpersonu personalizētās e-pasta adreses, nevis uzņēmuma par paziņošanu atbildīgās struktūrvienības funkcionālā pastkaste. Ja nav sniegta pareiza kontaktinformācija, Komisija var paziņojumu atzīt par nepilnīgu;

| e) | apliecinošie dokumenti, kas prasīti 6. iedaļā, jāiesniedz kopā ar kopsavilkuma tabulu tādā formātā, kādu GROW ĢD noteicis savā vietnē; |
| --- | --- |

e)

apliecinošie dokumenti, kas prasīti 6. iedaļā, jāiesniedz kopā ar kopsavilkuma tabulu tādā formātā, kādu GROW ĢD noteicis savā vietnē;

| f) | saskaņā ar īstenošanas regulas 7. panta 4. punktu tad, ja paziņojumā ir sniegta vai tam pievienota nepareiza vai maldinoša informācija, paziņojuma spēkā stāšanās dienas noteikšanas nolūkā uzskata, ka attiecīgais paziņojums ir nepilnīgs; |
| --- | --- |

f)

saskaņā ar īstenošanas regulas 7. panta 4. punktu tad, ja paziņojumā ir sniegta vai tam pievienota nepareiza vai maldinoša informācija, paziņojuma spēkā stāšanās dienas noteikšanas nolūkā uzskata, ka attiecīgais paziņojums ir nepilnīgs;

| g) | ievērojot Regulas (ES) 2022/2560 29. panta 4. punktu, gadījumā, ja piedāvājumam vai dalības pieteikumam pievienotais paziņojums netiek papildināts ar trūkstošo informāciju, neraugoties uz Komisijas pieprasījumu to papildināt, Komisija pieņem lēmumu, ar kuru līgumslēdzēju iestādi vai līgumslēdzēju lūdz pieņemt lēmumu noraidīt šādu neatbilstīgu piedāvājumu vai dalības pieteikumu; |
| --- | --- |

g)

ievērojot Regulas (ES) 2022/2560 29. panta 4. punktu, gadījumā, ja piedāvājumam vai dalības pieteikumam pievienotais paziņojums netiek papildināts ar trūkstošo informāciju, neraugoties uz Komisijas pieprasījumu to papildināt, Komisija pieņem lēmumu, ar kuru līgumslēdzēju iestādi vai līgumslēdzēju lūdz pieņemt lēmumu noraidīt šādu neatbilstīgu piedāvājumu vai dalības pieteikumu;

| h) | ievērojot Regulas (ES) 2022/2560 33. panta 2. punktu, ekonomikas dalībniekiem, kuri tīši vai nolaidības dēļ sniedz nepareizu vai maldinošu informāciju, var tikt uzlikts naudas sods, kas var sasniegt 1 % no to kopējā apgrozījuma. Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu Komisija var atsaukt savu lēmumu, ja tā pamatā ir bijusi nepilnīga, nepareiza vai maldinoša informācija. |
| --- | --- |

h)

ievērojot Regulas (ES) 2022/2560 33. panta 2. punktu, ekonomikas dalībniekiem, kuri tīši vai nolaidības dēļ sniedz nepareizu vai maldinošu informāciju, var tikt uzlikts naudas sods, kas var sasniegt 1 % no to kopējā apgrozījuma. Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 18. panta 1. punkta b) apakšpunktu Komisija var atsaukt savu lēmumu, ja tā pamatā ir bijusi nepilnīga, nepareiza vai maldinoša informācija.

8.   Kā paziņot

| 19. | Paziņojumus iesniedz kādā no Savienības oficiālajām valodām. Paziņotāju pušu nosaukumus norāda arī to oriģinālvalodā. Informācija, kas prasīta FS-PP veidnē, ir jāsniedz, tās strukturēšanai izmantojot veidnes iedaļas un apakšiedaļas, un attiecīgā gadījumā jāpievieno apliecinošie dokumenti. Paziņojumā ir jāiekļauj apliecinājums, kas sniegts 8. iedaļā. Ja informācija, kas tiek sniegta divās dažādās iedaļās, daļēji (vai pilnībā) pārklājas, var izmantot savstarpējās atsauces. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Paziņojums jāparaksta personām, kuras ir likumīgi pilnvarotas rīkoties ikvienas paziņotājas puses vārdā, vai vienam vai vairākiem paziņotāju pušu pilnvarotiem pārstāvjiem. Attiecīgās pilnvaras (vai rakstiski pierādījumi par pilnvarām rīkoties) jāpievieno paziņojumam. Tehniskās specifikācijas un instrukcijas attiecībā uz paziņojumiem ir pieejamas Komisijas Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāta vietnē. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Aizpildot FS-PP veidnes 3. iedaļu, paziņotājām pusēm jāizvēlas uzskatāmākais veids, kādā norādīt minētajā iedaļā paredzēto informāciju, – numurētajā secībā vai informāciju grupējot kopā attiecībā uz katru atsevišķo ārvalstu finansējumu (vai ārvalstu finansējuma grupu). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Uzskatāmības labad atsevišķu informāciju var iekļaut pielikumos. Tomēr ir svarīgi, lai visa būtiskā materiāltiesiskā informācija būtu iekļauta paziņojuma pamatdaļā. Pielikumi izmantojami vienīgi, lai papildinātu paziņojuma pamatdaļā sniegto informāciju, un, ja papildu informācija iekļauta pielikumā, tas skaidri jānorāda paziņojuma pamatdaļā. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Apliecinošie dokumenti jāiesniedz oriģinālvalodā; ja tā nav Savienības oficiālā valoda, ir jāpievieno tulkojums procedūras valodā (īstenošanas regulas 5. panta 4. punkts). |
| --- | --- |

23.

9.   Konfidencialitāte un personas dati

| 24. | Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 339. pants un Regulas (ES) 2022/2560 43. panta 2. punkts prasa, lai Komisija, tās ierēdņi un pārējie darbinieki neizpaustu minētās regulas piemērošanas gaitā iegūto informāciju, uz kuru attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums. Šis pats princips piemērojams, lai garantētu konfidencialitāti paziņotāju pušu starpā. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Ja paziņotājas puses uzskata, ka no tām prasītās informācijas publicēšana vai citāda izpaušana citām pusēm, ieskaitot pārējos ekonomikas dalībniekus, ar kuriem kopā tās iesniedz paziņojumu, un attiecīgo līgumslēdzēju iestādi vai līgumslēdzēju, var negatīvi skart to intereses, tām šī informācija jāiesniedz līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam atsevišķi, katru lapu skaidri marķējot ar norādi “Konfidenciāli”. Tālab var atsevišķi iesniegt attiecīgo dokumentu šifrētu arhīvu un Komisijai nodrošināt atslēgu. Paziņotājām pusēm turklāt jānorāda iemesli, kuru dēļ šī informācija nav izpaužama vai publicējama. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Gadījumos, kad paziņojumu sagatavo vairākas paziņotājas puses, komercnoslēpumus var iesniegt atsevišķi un paziņojumā uz tiem atsaukties kā uz pielikumu. Lai paziņojumu varētu uzskatīt par pilnīgu, tajā jābūt iekļautiem visiem šiem pielikumiem. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Visi paziņojumā norādītie vai tam pievienotie personas dati tiks apstrādāti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725 (7). |
| --- | --- |

27.

1. IEDAĻA

Publiskā iepirkuma procedūras apraksts

| 1.1. | Norādiet Tenders Electronic Daily (TED) saiti, kā arī attiecīgā gadījumā citu platformu saites, kur publicēts iepirkuma sludinājums šajā procedūrā, un sniedziet šīs publiskā iepirkuma procedūras kopsavilkumu. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ja paziņotājas puses izmanto Eiropas vienoto iepirkuma procedūras dokumentu (EVIPD), pienākumu sniegt publiskā iepirkuma procedūras kopsavilkumu izpilda, aizpildot Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2016/7 (8) 2. pielikuma I daļu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ja paziņotājas puses iesniedz informāciju, izmantojot EVIPD, FS-PP veidnes 1. iedaļas saturu importē FS-PP veidnē tieši no EVIPD, izmantojot Komisijas nodrošināto digitālo pakalpojumu. Ja šāds pakalpojums nav pieejams, līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam paziņojums Komisijai jāpārsūta kopā ar aizpildīto EVIPD 2. pielikuma I daļu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ja paziņotājas puses informāciju neiesniedz, izmantojot EVIPD, šī iedaļa jāaizpilda ar EVIPD 2. pielikuma I daļā prasīto informāciju. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ja paziņotājas puses informāciju tikai daļēji iesniedz, izmantojot EVIPD, EVIPD 2. pielikuma I daļas trūkstošie elementi jānorāda šajā iedaļā. |
| --- | --- |

1.5.

2. IEDAĻA

Informācija par paziņotājām pusēm

| 2.1. | Ja paziņotājas puses izmanto EVIPD, pienākumu sniegt informāciju par paziņotājām pusēm var izpildīt, aizpildot Īstenošanas regulas (ES) 2016/7, ar ko nosaka standarta veidlapu Eiropas vienotajam iepirkuma procedūras dokumentam, 2. pielikuma II daļu. EVIPD aizpilda attiecībā uz visiem ekonomikas dalībniekiem, kas piedalās piedāvājumā vai dalības pieteikumā, kā arī attiecībā uz apakšuzņēmējiem, uz kuru spējām ekonomikas dalībnieki paļaujas, lai izpildītu atlases kritērijus. Apakšuzņēmējiem, kas nav “galvenie apakšuzņēmēji” Regulas (ES) 2022/2560 29. panta 5. punkta nozīmē, šī veidnes iedaļa nav jāaizpilda. Apakšuzņēmējiem, kas ir “galvenie apakšuzņēmēji” Regulas (ES) 2022/2560 29. panta 5. punkta nozīmē, bet uz kuru spējām ekonomikas dalībnieki nepaļaujas Direktīvas 2014/24/ES 63. panta vai Direktīvas 2014/25/ES 79. panta nozīmē, šī veidnes iedaļa ir jāaizpilda, ievadot attiecīgo informāciju. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ja paziņotājas puses iesniedz informāciju, izmantojot EVIPD, FS-PP veidnes šīs daļas saturu importē FS-PP veidnē tieši no EVIPD, izmantojot Komisijas nodrošināto digitālo pakalpojumu. Ja šāds pakalpojums nav pieejams, līgumslēdzējai iestādei vai līgumslēdzējam paziņojums Komisijai jāpārsūta kopā ar iesniegtā EVIPD aizpildīto 2. pielikuma II daļu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ja paziņotājas puses informāciju neiesniedz, izmantojot EVIPD, šī iedaļa jāaizpilda ar EVIPD 2. pielikuma II daļā prasīto informāciju. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ja paziņotājas puses informāciju tikai daļēji iesniedz, izmantojot EVIPD, EVIPD 2. pielikuma II daļas trūkstošie elementi jānorāda šajā iedaļā. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Norādiet saziņai paredzētajam EU Login kontam izmantoto e-pasta adresi vai unikālo identifikatoru. |
| --- | --- |

2.5.

3. IEDAĻA

Ārvalstu finansējums

| 3.1. | Novērtējumu par to, vai publiskā iepirkuma procedūrā pastāv izkropļojums, ko radījušas ārvalstu subsīdijas, veic, novērtējot par kropļojumiem liecinošos rādītājus (9) un to, vai piedāvājums attiecībā uz konkrētajiem būvdarbiem, piegādēm vai pakalpojumiem ir nepamatoti izdevīgs (10). Šajā iedaļā paziņotājām pusēm jāuzrāda tikai tas ārvalstu finansējums, uz kuru attiecas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz c) un e) apakšpunkts, t. i., finansējums, kuram ir vislielākā iespēja izkropļot iekšējo tirgu. Attiecībā uz ārvalstu finansējumu, kas neietilpst šajās kategorijās, skatīt 3.3. apakšiedaļu un 1. tabulu. Attiecībā uz publiskā iepirkuma procedūrām, kuras atbilst Regulas (ES) 2022/2560 28. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2. punktā noteiktajām robežvērtībām un kurās paziņotājām pusēm trīs gadu laikā pirms paziņošanas ir piešķirts ārvalstu finansējums, par kuru saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 28. panta 1. punkta b) apakšpunktu ir jāpaziņo, norādiet, vai kādai no paziņotājām pusēm trīs gadu laikā pirms paziņošanas ir individuāli ticis piešķirts (11) ārvalstu finansējums, kura summa ir 1 miljons EUR vai lielāka un kurš varētu ietilpt kādā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz c) un e) apakšpunktā.






  3.1.1. | Lai varētu noteikt, vai ārvalstu finansējums ir ticis piešķirts grūtībās nonākušam uzņēmumam Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, norādiet, vai kādā brīdī trīs gadu laikā pirms paziņošanas bija izpildīts kāds no šiem nosacījumiem.






  3.1.1.1. | Vai paziņotāja puse ir kapitālsabiedrība, kuras uzkrājušos zaudējumu dēļ ir zudusi vairāk nekā puse tās parakstītā kapitāla?












  ☐ | jā |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.1.

3.1.1.

Lai varētu noteikt, vai ārvalstu finansējums ir ticis piešķirts grūtībās nonākušam uzņēmumam Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) apakšpunkta nozīmē, norādiet, vai kādā brīdī trīs gadu laikā pirms paziņošanas bija izpildīts kāds no šiem nosacījumiem.

3.1.1.1.

Vai paziņotāja puse ir kapitālsabiedrība, kuras uzkrājušos zaudējumu dēļ ir zudusi vairāk nekā puse tās parakstītā kapitāla?

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

| 3.1.1.2. | Vai paziņotāja puse ir sabiedrība, kurā vismaz dažiem dalībniekiem ir neierobežota atbildība par sabiedrības parādsaistībām un kuras uzkrājušos zaudējumu dēļ ir zudusi vairāk nekā puse no sabiedrības bilancē uzrādītā kapitāla?












  ☐ | jā |
| --- | --- | --- |

3.1.1.2.

Vai paziņotāja puse ir sabiedrība, kurā vismaz dažiem dalībniekiem ir neierobežota atbildība par sabiedrības parādsaistībām un kuras uzkrājušos zaudējumu dēļ ir zudusi vairāk nekā puse no sabiedrības bilancē uzrādītā kapitāla?

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

| 3.1.1.3. | Vai paziņotājai pusei tiek piemērota kolektīva maksātnespējas procedūra vai tā atbilst savas valsts tiesību aktos noteiktiem kritērijiem, saskaņā ar kuriem pēc kreditoru pieprasījuma var tikt piemērota kolektīva maksātnespējas procedūra?












  ☐ | jā |
| --- | --- | --- |

3.1.1.3.

Vai paziņotājai pusei tiek piemērota kolektīva maksātnespējas procedūra vai tā atbilst savas valsts tiesību aktos noteiktiem kritērijiem, saskaņā ar kuriem pēc kreditoru pieprasījuma var tikt piemērota kolektīva maksātnespējas procedūra?

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

| 3.1.1.4. | Ja attiecīgā paziņotāja puse vai mērķuzņēmums nav MVU (12):






  3.1.1.4.1. | vai paziņotājas puses parādsaistību un pašu kapitāla bilances vērtību attiecība pēdējos divus gadus ir pārsniegusi 7,5
  un |
| --- | --- | --- |

3.1.1.4.

Ja attiecīgā paziņotāja puse vai mērķuzņēmums nav MVU (12):

3.1.1.4.1.

vai paziņotājas puses parādsaistību un pašu kapitāla bilances vērtību attiecība pēdējos divus gadus ir pārsniegusi 7,5

un

| 3.1.1.4.2. | vai paziņotājas puses procentu seguma attiecība, kas rēķināta pēc EBITDA (13), pēdējos divus gadus ir bijusi mazāka par 1,0?












  ☐ | jā |
| --- | --- | --- |

3.1.1.4.2.

vai paziņotājas puses procentu seguma attiecība, kas rēķināta pēc EBITDA (13), pēdējos divus gadus ir bijusi mazāka par 1,0?

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

| 3.1.1.5. | Ja atbilde uz kādu no 3.1.1.1. līdz 3.1.1.4. punkta jautājumiem attiecībā uz kādu no paziņotājām pusēm bija “Jā”, norādiet, vai attiecīgais uzņēmums periodā, kurā tas bija grūtības nonācis uzņēmums, saņēma kādu ārvalstu finansējumu, kas būtu varējis palīdzēt atjaunot tā dzīvotspēju ilgtermiņā (ieskaitot dzīvotspējas atjaunošanai paredzētu pagaidu palīdzību likviditātes nodrošināšanai) vai uzturēt minētās puses dzīvotspēju uz neilgu laiku, kurā tiek izstrādāts pārstrukturēšanas vai likvidācijas plāns.







  Paziņotāja puse: | ☐ | jā |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1.5.

Ja atbilde uz kādu no 3.1.1.1. līdz 3.1.1.4. punkta jautājumiem attiecībā uz kādu no paziņotājām pusēm bija “Jā”, norādiet, vai attiecīgais uzņēmums periodā, kurā tas bija grūtības nonācis uzņēmums, saņēma kādu ārvalstu finansējumu, kas būtu varējis palīdzēt atjaunot tā dzīvotspēju ilgtermiņā (ieskaitot dzīvotspējas atjaunošanai paredzētu pagaidu palīdzību likviditātes nodrošināšanai) vai uzturēt minētās puses dzīvotspēju uz neilgu laiku, kurā tiek izstrādāts pārstrukturēšanas vai likvidācijas plāns.

Paziņotāja puse:

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

| 3.1.1.6. | Ja atbilde uz kādu no 3.1.1.1. līdz 3.1.1.4. punkta jautājumiem attiecībā uz kādu no paziņotājām pusēm bija “Jā”, norādiet, vai ir pārstrukturēšanas plāns, kura īstenošana spētu nodrošināt paziņotājas puses dzīvotspēju ilgtermiņā, un vai šajā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts būtisks pašas puses ieguldījums, kā arī sniedziet informāciju par šo plānu. |
| --- | --- |

3.1.1.6.

Ja atbilde uz kādu no 3.1.1.1. līdz 3.1.1.4. punkta jautājumiem attiecībā uz kādu no paziņotājām pusēm bija “Jā”, norādiet, vai ir pārstrukturēšanas plāns, kura īstenošana spētu nodrošināt paziņotājas puses dzīvotspēju ilgtermiņā, un vai šajā pārstrukturēšanas plānā ir paredzēts būtisks pašas puses ieguldījums, kā arī sniedziet informāciju par šo plānu.

| 3.1.1.7. | Ja atbilde uz kādu no 3.1.1.1. līdz 3.1.1.4. punkta jautājumiem bija “Jā”, pamatojiet šo atbildi, iekļaujot tajā atsauces uz attiecīgajiem pierādījumiem vai apliecinošajiem dokumentiem, kas iekļaujami pielikumos (daži šādu dokumentu piemēri ir paziņotājas puses jaunākie peļņas vai zaudējumu pārskati ar bilancēm, tiesas nolēmums par kolektīvas maksātnespējas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrēto sabiedrību vai pierādījumi par to, ka ir izpildīti valsts sabiedrību tiesībās paredzētie kritēriji, saskaņā ar kuriem pēc kreditoru pieprasījuma var tikt piemērota maksātnespējas procedūra). |
| --- | --- |

3.1.1.7.

Ja atbilde uz kādu no 3.1.1.1. līdz 3.1.1.4. punkta jautājumiem bija “Jā”, pamatojiet šo atbildi, iekļaujot tajā atsauces uz attiecīgajiem pierādījumiem vai apliecinošajiem dokumentiem, kas iekļaujami pielikumos (daži šādu dokumentu piemēri ir paziņotājas puses jaunākie peļņas vai zaudējumu pārskati ar bilancēm, tiesas nolēmums par kolektīvas maksātnespējas procedūras sākšanu attiecībā uz konkrēto sabiedrību vai pierādījumi par to, ka ir izpildīti valsts sabiedrību tiesībās paredzētie kritēriji, saskaņā ar kuriem pēc kreditoru pieprasījuma var tikt piemērota maksātnespējas procedūra).

| 3.1.2. | Ārvalstu finansējums, kas izpaužas kā neierobežota garantija par uzņēmuma parādiem vai saistībām, proti, bez jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz garantijas apmēru vai ilgumu (5. panta 1. punkta b) apakšpunkts).












  ☐ | jā |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

Ārvalstu finansējums, kas izpaužas kā neierobežota garantija par uzņēmuma parādiem vai saistībām, proti, bez jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz garantijas apmēru vai ilgumu (5. panta 1. punkta b) apakšpunkts).

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

| 3.1.3. | Eksporta finansēšanas pasākums, kurš nav saskaņā ar ESAO Vienošanos par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (5. panta 1. punkta c) apakšpunkts).












  ☐ | jā |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

Eksporta finansēšanas pasākums, kurš nav saskaņā ar ESAO Vienošanos par oficiāli atbalstītiem eksporta kredītiem (5. panta 1. punkta c) apakšpunkts).

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

| 3.1.4. | Ārvalstu finansējums, kas uzņēmumam rada iespēju iesniegt nepamatoti izdevīgu piedāvājumu, uz kura pamata uzņēmumam varētu piešķirt attiecīgā līguma slēgšanas tiesības (5. panta 1. punkta e) apakšpunkts).












  ☐ | jā |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

Ārvalstu finansējums, kas uzņēmumam rada iespēju iesniegt nepamatoti izdevīgu piedāvājumu, uz kura pamata uzņēmumam varētu piešķirt attiecīgā līguma slēgšanas tiesības (5. panta 1. punkta e) apakšpunkts).

☐

jā

| ☐ | nē |
| --- | --- |

☐

nē

| 3.2. | Par katru paziņotājām pusēm piešķirto ārvalstu finansējumu, kura summa ir 1 miljons EUR vai lielāka, kurš piešķirts trīs gadu laikā pirms paziņošanas un kurš varētu ietilpt kādā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz c) un e) apakšpunktā, sniedziet turpmāk prasīto informāciju un pievienojiet apliecinošos dokumentus.






  3.2.1. | Finansējuma veids (piemēram, aizdevums, atbrīvojums no nodokļa, kapitāla iepludināšana, fiskālais stimuls, ieguldījums natūrā). |
| --- | --- | --- |

3.2.

3.2.1.

Finansējuma veids (piemēram, aizdevums, atbrīvojums no nodokļa, kapitāla iepludināšana, fiskālais stimuls, ieguldījums natūrā).

| 3.2.2. | Trešā valsts, kura piešķīra finansējumu. Norādiet arī attiecīgo publisko iestādi vai subjektu. |
| --- | --- |

3.2.2.

Trešā valsts, kura piešķīra finansējumu. Norādiet arī attiecīgo publisko iestādi vai subjektu.

| 3.2.3. | Katra finansējuma summa. |
| --- | --- |

3.2.3.

Katra finansējuma summa.

| 3.2.4. | Finansējuma piešķiršanas mērķi un ekonomiskie motīvi. |
| --- | --- |

3.2.4.

Finansējuma piešķiršanas mērķi un ekonomiskie motīvi.

| 3.2.5. | Tas, vai finansējumam un tā izmantojumam ir izvirzīti kādi nosacījumi. |
| --- | --- |

3.2.5.

Tas, vai finansējumam un tā izmantojumam ir izvirzīti kādi nosacījumi.

| 3.2.6. | Norādiet finansējuma galvenos elementus un iezīmes (piemēram, aizdevuma gadījumā – procentu likmes un ilgumu). |
| --- | --- |

3.2.6.

Norādiet finansējuma galvenos elementus un iezīmes (piemēram, aizdevuma gadījumā – procentu likmes un ilgumu).

| 3.2.7. | Norādiet, vai ārvalstu finansējums dod labumu Regulas (ES) 2022/2560 3. panta nozīmē uzņēmumam, kuram šis finansējums piešķirts? Paskaidrojiet, kāpēc, atsaucoties uz apliecinošajiem dokumentiem, kas paredzēti 6. iedaļā. |
| --- | --- |

3.2.7.

Norādiet, vai ārvalstu finansējums dod labumu Regulas (ES) 2022/2560 3. panta nozīmē uzņēmumam, kuram šis finansējums piešķirts? Paskaidrojiet, kāpēc, atsaucoties uz apliecinošajiem dokumentiem, kas paredzēti 6. iedaļā.

| 3.2.8. | Norādiet, vai finansējums Regulas (ES) 2022/2560 3. panta nozīmē juridiski vai faktiski attiecas tikai uz noteiktiem uzņēmumiem vai nozarēm (14). Paskaidrojiet, kāpēc, atsaucoties uz apliecinošajiem dokumentiem, kas paredzēti 6. iedaļā. |
| --- | --- |

3.2.8.

Norādiet, vai finansējums Regulas (ES) 2022/2560 3. panta nozīmē juridiski vai faktiski attiecas tikai uz noteiktiem uzņēmumiem vai nozarēm (14). Paskaidrojiet, kāpēc, atsaucoties uz apliecinošajiem dokumentiem, kas paredzēti 6. iedaļā.

| 3.2.9. | Norādiet, vai ārvalstu finansējums piešķirts tikai to darbības izmaksu (15) segšanai, kuras ir saistītas vienīgi ar konkrēto publisko iepirkumu. |
| --- | --- |

3.2.9.

Norādiet, vai ārvalstu finansējums piešķirts tikai to darbības izmaksu (15) segšanai, kuras ir saistītas vienīgi ar konkrēto publisko iepirkumu.

| 3.3. | Izmantojot 1. tabulu un tai pievienotās instrukcijas, sniedziet pārskatu par to ārvalstu finansējumu, kura summa ir 1 miljons EUR vai lielāka, kurš paziņotājām pusēm piešķirts trīs gadu laikā pirms paziņošanas un kurš neietilpst nevienā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

3.3.

4. IEDAĻA

Pamatojums attiecībā uz nepamatoti izdevīga piedāvājuma neesību

| 4.1. | Vai attiecībā uz tādu ārvalstu finansējumu, kurš uzņēmumam ļautu iesniegt nepamatoti izdevīgu piedāvājumu, uz kura pamata šim uzņēmumam varētu piešķirt attiecīgā līguma slēgšanas tiesības (Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta e) apakšpunkts), ir kādi elementi, tai skaitā tie, kas minēti Direktīvas 2014/24/ES 69. panta 2. punktā vai Direktīvas 2014/25/ES 84. panta 2. punktā, uz kuru pamata var pierādīt, ka piedāvājums saņemtā finansējuma rezultātā nav tieši vai netieši nepamatoti izdevīgs? |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Minētie elementi var jo īpaši var attiekties uz:






  4.2.1. | ražošanas procesa, sniegto pakalpojumu vai būvniecības metodes saimnieciskajiem aspektiem; |
| --- | --- | --- |

4.2.

4.2.1.

ražošanas procesa, sniegto pakalpojumu vai būvniecības metodes saimnieciskajiem aspektiem;

| 4.2.2. | izraudzītajiem tehniskajiem risinājumiem vai kādiem īpaši izdevīgiem būvdarbu veikšanas vai produktu piegādes, vai pakalpojumu sniegšanas apstākļiem, kas ir pieejami pretendentam; |
| --- | --- |

4.2.2.

izraudzītajiem tehniskajiem risinājumiem vai kādiem īpaši izdevīgiem būvdarbu veikšanas vai produktu piegādes, vai pakalpojumu sniegšanas apstākļiem, kas ir pieejami pretendentam;

| 4.2.3. | pretendenta piedāvāto būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu oriģinalitāti; |
| --- | --- |

4.2.3.

pretendenta piedāvāto būvdarbu, piegāžu vai pakalpojumu oriģinalitāti;

| 4.2.4. | piemērojamo vides, sociālo un darba tiesību jomas pienākumu izpildi; |
| --- | --- |

4.2.4.

piemērojamo vides, sociālo un darba tiesību jomas pienākumu izpildi;

| 4.2.5. | ar apakšuzņēmuma līguma slēgšanu saistīto pienākumu izpildi. |
| --- | --- |

4.2.5.

ar apakšuzņēmuma līguma slēgšanu saistīto pienākumu izpildi.

5. IEDAĻA

Iespējamā pozitīvā ietekme

| 5.1. | Attiecīgā gadījumā uzskaitiet un pamatojiet iespējamo pozitīvo ietekmi uz attiecīgās subsidējamās saimnieciskās darbības attīstību iekšējā tirgū. Uzskaitiet un pamatojiet arī visu citu konkrēto ārvalstu subsīdiju pozitīvo ietekmi, piemēram, plašāku pozitīvo ietekmi uz attiecīgo politikas mērķu – īpaši Savienības mērķu – sasniegšanu, un norādiet, kad un kur šī ietekme ir bijusi vai ir gaidāma. Aprakstiet katru šo pozitīvo ietekmi. |
| --- | --- |

5.1.

6. IEDAĻA

Apliecinošie dokumenti

Par katru paziņotāju pusi jānodrošina turpmāk minētais:

| 6.1. | visu to apliecinošo oficiālo dokumentu kopijas, kuri attiecas uz 3.1. apakšiedaļā minēto finansējumu, kas varētu ietilpt kādā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz c) un e) apakšpunktā; |
| --- | --- |

6.1.

visu to apliecinošo oficiālo dokumentu kopijas, kuri attiecas uz 3.1. apakšiedaļā minēto finansējumu, kas varētu ietilpt kādā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz c) un e) apakšpunktā;

| 6.2. | šādu dokumentu kopijas, ko sagatavojuši, uzdevuši sagatavot vai saņēmuši valdes, direktoru padomes vai uzraudzības padomes locekļi: analīzes, ziņojumi, pētījumi, apsekojumi, prezentācijas un visi tamlīdzīgi dokumenti, kas skaidro ārvalstu finansējuma, kurš varētu ietilpt kādā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz c) un e) apakšpunktā, mērķi, izmantojumu un ekonomiskos motīvus. Ja tie ir jūsu rīcībā vai ir publiski pieejami, pievienojiet iepriekš minēto veidu dokumentus, ko sagatavojis, uzdevis sagatavot vai saņēmis subjekts, kas piešķīris ārvalstu finansējumu; |
| --- | --- |

6.2.

šādu dokumentu kopijas, ko sagatavojuši, uzdevuši sagatavot vai saņēmuši valdes, direktoru padomes vai uzraudzības padomes locekļi: analīzes, ziņojumi, pētījumi, apsekojumi, prezentācijas un visi tamlīdzīgi dokumenti, kas skaidro ārvalstu finansējuma, kurš varētu ietilpt kādā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz c) un e) apakšpunktā, mērķi, izmantojumu un ekonomiskos motīvus. Ja tie ir jūsu rīcībā vai ir publiski pieejami, pievienojiet iepriekš minēto veidu dokumentus, ko sagatavojis, uzdevis sagatavot vai saņēmis subjekts, kas piešķīris ārvalstu finansējumu;

| 6.3. | interneta adrese (ja tāda ir), kurā pieejami paziņotāju pušu jaunākie gada grāmatvedības pārskati vai ziņojumi, vai, ja šādas adreses nav, – jaunāko gada grāmatvedības pārskatu un ziņojumu kopijas; |
| --- | --- |

6.3.

interneta adrese (ja tāda ir), kurā pieejami paziņotāju pušu jaunākie gada grāmatvedības pārskati vai ziņojumi, vai, ja šādas adreses nav, – jaunāko gada grāmatvedības pārskatu un ziņojumu kopijas;

| 6.4. | ja paziņotājas puses ir sniegušas pamatojumu attiecībā uz nepamatoti izdevīga piedāvājuma neesību, aizpildot veidnes 4. iedaļu, tām ir jāiesniedz arī piesauktos elementus pamatojošie dokumenti par trīs gadu periodu pirms paziņošanas. Šie dokumenti atkarībā no konkrētā gadījuma cita starpā var būt:






  a) | nodokļu deklarācijas par periodu, uz kuru attiecas izskatīšana, ieskaitot uzņēmumu nodokļu deklarācijas un PVN deklarācijas; |
| --- | --- | --- |

6.4.

ja paziņotājas puses ir sniegušas pamatojumu attiecībā uz nepamatoti izdevīga piedāvājuma neesību, aizpildot veidnes 4. iedaļu, tām ir jāiesniedz arī piesauktos elementus pamatojošie dokumenti par trīs gadu periodu pirms paziņošanas. Šie dokumenti atkarībā no konkrētā gadījuma cita starpā var būt:

a)

nodokļu deklarācijas par periodu, uz kuru attiecas izskatīšana, ieskaitot uzņēmumu nodokļu deklarācijas un PVN deklarācijas;

| b) | uzņēmējdarbības plāni un tirgus pētījumi, kas ir pamatā lēmumam piedalīties publiskā iepirkuma procedūrā. |
| --- | --- |

b)

uzņēmējdarbības plāni un tirgus pētījumi, kas ir pamatā lēmumam piedalīties publiskā iepirkuma procedūrā.

7. IEDAĻA

Deklarācija

| 7.1. | Kā minēts ievada 6. punktā, publiskā iepirkuma procedūrās, kuras atbilst Regulas (ES) 2022/2560 28. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2. punktā noteiktajām robežvērtībām un kurās paziņotājām pusēm pēdējo trīs gadu laikā nav ticis piešķirts saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 28. panta 1. punkta b) apakšpunktu paziņojams ārvalstu finansējums, ir jāaizpilda šīs veidnes 1., 2. un 8. iedaļa, kā arī šī iedaļa, kurā ietverta šī liecība:

  “

  Neviena paziņotāja puse nav saņēmusi tādu ārvalstu finansējumu, par kuru jāpaziņo saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 4. nodaļu.

  ” |
| --- | --- |

7.1.

“

  Neviena paziņotāja puse nav saņēmusi tādu ārvalstu finansējumu, par kuru jāpaziņo saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 4. nodaļu.

  ”

| 7.2. | Ievērojot Regulas (ES) 2022/2560 29. panta 1. punktā noteikto pienākumu, paziņotājām pusēm jāuzskaita viss saņemtais ārvalstu finansējums. Šis pienākums attiecas uz visu ārvalstu finansējumu, kas piešķirts pēdējo trīs gadu laikā pirms deklarēšanas un par kuru saskaņā ar Regulas (ES) 2022/2560 28. panta 1. punkta b) apakšpunktu nav jāpaziņo. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Taču nepaziņojamo ārvalstu finansējumu, kura vērtība pēdējo trīs gadu laikā pirms deklarēšanas ir bijusi mazāka par 1 miljonu EUR, bet lielāka par 7.4. apakšiedaļā norādīto vērtību, var deklarēt kopsummas veidā bez atsevišķo vērtību norādīšanas, izmantojot 2. tabulu. Ja Komisija to prasa, šis ārvalstu finansējums jāuzrāda pa atsevišķajām summām. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Kā paredzēts Regulas (ES) 2022/2560 4. panta 3. punktā, ārvalstu finansējums deklarācijā nav jāuzrāda, ja jebkuras trešās valsts piešķirtā finansējuma kopsumma secīgu trīs gadu periodā pirms deklarēšanas ir mazāka nekā Komisijas Regulas (ES) Nr. 1407/2013 (16) 3. panta 2. punkta pirmajā daļā noteiktā de minimis atbalsta summa. |
| --- | --- |

7.4.

8. IEDAĻA

Apliecinājums

| 8.1. | Paziņojums jānoslēdz ar šo apliecinājumu, kas jāparaksta visām paziņotājām pusēm: |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | “Paziņotāja puse vai puses pēc labākās sirdsapziņas apliecina, ka, ciktāl tām zināms, šajā paziņojumā vai deklarācijā sniegtā informācija ir patiesa, pareiza un pilnīga, ir iesniegtas patiesas un pilnīgas šajā FS-PP veidnē prasīto dokumentu kopijas, visas aplēses ir pienācīgi apzīmētas kā aplēses un pēc iespējas precīzi atspoguļo pamatā esošos faktus, un visi paustie viedokļi ir patiesi. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Pusēm ir zināmi Regulas (ES) 2022/2560 33. panta noteikumi par naudas sodiem un periodiskajiem soda maksājumiem.” |
| --- | --- |

8.3.

Datums:

| [1. parakstītājs]
  Vārds, uzvārds:
  Uzņēmums:
  Amats:
  Adrese:
  Tālruņa numurs:
  E-pasta adrese:
  [“E-paraksts”/paraksts] | [2. parakstītājs (attiecīgā gad.; atkārtot tik reižu, cik ir paziņotāju pušu)]
  Vārds, uzvārds:
  Uzņēmums:
  Amats:
  Adrese:
  Tālruņa numurs:
  E-pasta adrese:
  [“E-paraksts”/paraksts] |
| --- | --- |

[1. parakstītājs]

Vārds, uzvārds:

Uzņēmums:

Amats:

Adrese:

Tālruņa numurs:

E-pasta adrese:

[“E-paraksts”/paraksts]

[2. parakstītājs (attiecīgā gad.; atkārtot tik reižu, cik ir paziņotāju pušu)]

Vārds, uzvārds:

Uzņēmums:

Amats:

Adrese:

Tālruņa numurs:

E-pasta adrese:

[“E-paraksts”/paraksts]

1. tabula

1. tabula

Instrukcijas informācijas sniegšanai par ārvalstu finansējumu, kurš neietilpst nevienā no kategorijām, kas paredzētas 5. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā (3.3. apakšiedaļa)

Instrukcijas informācijas sniegšanai par ārvalstu finansējumu, kurš neietilpst nevienā no kategorijām, kas paredzētas 5. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā (3.3. apakšiedaļa)

| 1. | Izmantojot šo tabulu un tai pievienotās instrukcijas, sniedziet pārskatu par to katras trešās valsts piešķirto ārvalstu finansējumu, kura summa ir 1 miljons EUR vai lielāka, kurš paziņotājām pusei piešķirts trīs gadu laikā pirms paziņošanas un kurš neietilpst nevienā no kategorijām, kas paredzētas Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta a) līdz e) apakšpunktā. A punktā ir paskaidrots, kāda informācija ir jāiekļauj tabulā, un B punktā ir paskaidrots, kura informācija nav jāiekļauj. |
| --- | --- |

1.

Izmantojot šo tabulu un tai pievienotās instrukcijas, sniedziet pārskatu par to katras trešās valsts piešķirto ārvalstu finansējumu, kura summa ir 1 miljons EUR vai lielāka, kurš paziņotājām pusei piešķirts trīs gadu laikā pirms paziņošanas un kurš neietilpst

A.   Tabulā iekļaujamā informācija

Tabulā iekļaujamā informācija

| 2. | Norādiet attiecīgo finansējumu pa trešām valstīm un pa veidiem, piemēram, tiešās dotācijas, aizdevumi / finansēšanas instrumenti / atmaksājami avansi, nodokļu atvieglojumi, garantijas, riska kapitāla instrumenti, kapitāla intervences, parādu norakstīšana, finansējums, ko sniedz tām uzņēmuma darbībām, kas nav saimnieciskā darbība (skatīt Regulas (ES) 2022/2560 16. apsvērumu), u. c. |
| --- | --- |

2.

Norādiet attiecīgo finansējumu pa trešām valstīm un pa veidiem

| 3. | Tabulā uzrādiet tikai tās valstis, kuru piešķirtais finansējums (aprēķināts atbilstoši 5. punktam) trīs gadu laikā pirms paziņošanas kopā veido 4 miljonus EUR vai vairāk. |
| --- | --- |

3.

Tabulā uzrādiet tikai tās valstis, kuru piešķirtais finansējums (aprēķināts atbilstoši 5. punktam) trīs gadu laikā pirms paziņošanas kopā veido 4 miljonus EUR vai vairāk.

| 4. | Par katru finansējuma veidu sniedziet īsu finansējuma mērķa un piešķīrējsubjektu aprakstu. |
| --- | --- |

4.

Par katru finansējuma veidu sniedziet īsu finansējuma mērķa un piešķīrējsubjektu aprakstu.

| 5. | Skaitliski aplēsiet finansējumu, ko katra trešā valsts piešķīrusi trīs gadu laikā pirms paziņošanas, un kopsummu norādiet diapazona veidā atbilstoši tabulas piezīmēm. Aprēķinot kopsummu, ievērojiet šos apsvērumus:






  a) | ņemiet vērā ārvalstu finansējumu, kurš ietilpst Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta kategorijās un par kuru informācija sniegta 3.1. un 3.2. apakšiedaļā; |
| --- | --- | --- |

5.

Skaitliski aplēsiet finansējumu, ko katra trešā valsts

diapazona

a)

ņemiet vērā ārvalstu finansējumu, kurš ietilpst Regulas (ES) 2022/2560 5. panta 1. punkta kategorijās un par kuru informācija sniegta 3.1. un 3.2. apakšiedaļā;

| b) | neņemiet vērā ārvalstu finansējumu, kas saskaņā ar 6. un 7. punktu nav jāiekļauj. |
| --- | --- |

b)

neņemiet vērā ārvalstu finansējumu, kas saskaņā ar 6. un 7. punktu nav jāiekļauj.

neņemiet

B.   Izņēmumi

Izņēmumi

| 6. | Tabulā nav jāiekļauj apraksts par šādu ārvalstu finansējumu:






  a) | tādi vispārēji piemērojami pasākumi kā nodokļu un/vai sociālā nodrošinājuma iemaksu samaksas atlikšana, nodokļu amnestija un nodokļu brīvdienas, kā arī parastie nolietojuma un zaudējumu pārnešanas noteikumi. Tad, ja šie pasākumi attiecas tikai uz konkrētām nozarēm, reģioniem vai uzņēmumiem (to veidiem) utt., tie ir jāiekļauj; |
| --- | --- | --- |

6.

Tabulā nav

a)

tādi vispārēji piemērojami pasākumi kā nodokļu un/vai sociālā nodrošinājuma iemaksu samaksas atlikšana, nodokļu amnestija un nodokļu brīvdienas, kā arī parastie nolietojuma un zaudējumu pārnešanas noteikumi. Tad, ja šie pasākumi attiecas tikai uz konkrētām nozarēm, reģioniem vai uzņēmumiem (to veidiem) utt., tie ir jāiekļauj;

| b) | nodokļu atvieglojumu piemērošana nolūkā novērst nodokļu dubulto uzlikšanu saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, kā arī vienpusēja nodokļu atvieglojumu piemērošana nolūkā novērst nodokļu dubulto uzlikšanu saskaņā ar valsts nodokļu tiesību aktiem, ciktāl tie atbilst tai pašai loģikai kā divpusējo vai daudzpusējo nolīgumu noteikumi; |
| --- | --- |

b)

nodokļu atvieglojumu piemērošana nolūkā novērst nodokļu dubulto uzlikšanu saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, kā arī vienpusēja nodokļu atvieglojumu piemērošana nolūkā novērst nodokļu dubulto uzlikšanu saskaņā ar valsts nodokļu tiesību aktiem, ciktāl tie atbilst tai pašai loģikai kā divpusējo vai daudzpusējo nolīgumu noteikumi;

| c) | preču/pakalpojumu (izņemot finanšu pakalpojumus) nodrošināšana/sniegšana/pārdošana atbilstoši tirgus nosacījumiem parastās darbības gaitā, piemēram, ja šī nodrošināšana/sniegšana/pārdošana notiek pārredzamā un nediskriminējošā konkursa procedūrā; |
| --- | --- |

c)

preču/pakalpojumu (izņemot finanšu pakalpojumus) nodrošināšana/sniegšana/pārdošana atbilstoši tirgus nosacījumiem parastās darbības gaitā, piemēram, ja šī nodrošināšana/sniegšana/pārdošana notiek pārredzamā un nediskriminējošā konkursa procedūrā;

| d) | ārvalstu finansējums, kura individuālā summa ir mazāk par 1 miljonu EUR.







  Trešā valsts | Finansējuma veids (*1) | Īss finansējuma mērķa un piešķīrējsubjekta apraksts (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Valsts A | 1. veids | |
| 2. veids | |
| 3. veids | |
| 4. veids | |
| ... | |
| Valsts A piešķirtā finansējuma lēstā kopsumma: [...] EUR (*3) |
| Valsts B | 1. veids | |
| 2. veids | |
| 3. veids | |
| 4. veids | |
| ... | |
| Valsts B piešķirtā finansējuma lēstā kopsumma: [...] EUR (*3) |
| Valsts C | | |
| ... | | |
| | | |
| Piezīme: | par katru paziņotāju pusi sagatavojiet atsevišķu tabulu. Trešās valstis un, ja iespējams, finansējuma veidi ir jāsarindo pēc ārvalstu finansējuma kopsummas, no lielākās līdz mazākajai. |

d)

ārvalstu finansējums, kura individuālā summa ir mazāk par 1 miljonu EUR.

Trešā valsts

Finansējuma veids (*1)

*1

Īss finansējuma mērķa un piešķīrējsubjekta apraksts (*2)

*2

Valsts A

1. veids

1. veids

2. veids

2. veids

3. veids

3. veids

4. veids

4. veids

...

Valsts A piešķirtā finansējuma lēstā kopsumma: [...] EUR (*3)

*3

Valsts B

1. veids

1. veids

2. veids

2. veids

3. veids

3. veids

4. veids

4. veids

...

Valsts B piešķirtā finansējuma lēstā kopsumma: [...] EUR (*3)

*3

Valsts C

...

Piezīme:

par katru paziņotāju pusi sagatavojiet atsevišķu tabulu. Trešās valstis un, ja iespējams, finansējuma veidi ir jāsarindo pēc ārvalstu finansējuma kopsummas, no lielākās līdz mazākajai.

C.   Papildu informācija

Papildu informācija

| 7. | Tas, kurš ārvalstu finansējums ir nozīmīgs konkrēta publiskā iepirkuma novērtēšanai, var būt atkarīgs no vairākiem tādiem faktoriem kā attiecīgās nozares vai darbības, finansējuma veids vai konkrētās lietas specifika. Atkarībā no šīs specifikas Komisija var pieprasīt papildu informāciju, ja tā uzskata, ka šī informācija ir vajadzīga novērtējuma veikšanai.

  2. tabula


  Ārvalstu finansējums, kura vērtība ir bijusi mazāka par 1 miljonu EUR, bet lielāka par 7.4. apakšiedaļā norādīto vērtību







  Trešā valsts | Īss finansējuma apraksts |
| --- | --- | --- |
| Valsts A | |
| Valsts B | |
| Valsts C | |
| ... | |
| | |

7.

Tas, kurš ārvalstu finansējums ir nozīmīgs konkrēta publiskā iepirkuma novērtēšanai, var būt atkarīgs no vairākiem tādiem faktoriem kā attiecīgās nozares vai darbības, finansējuma veids vai konkrētās lietas specifika. Atkarībā no šīs specifikas Komisija var pieprasīt papildu informāciju, ja tā uzskata, ka šī informācija ir vajadzīga novērtējuma veikšanai.

2. tabula

2. tabula

Ārvalstu finansējums, kura vērtība ir bijusi mazāka par 1 miljonu EUR, bet lielāka par 7.4. apakšiedaļā norādīto vērtību

Ārvalstu finansējums, kura vērtība ir bijusi mazāka par 1 miljonu EUR, bet lielāka par 7.4. apakšiedaļā norādīto vērtību

Trešā valsts

Īss finansējuma apraksts

Valsts A

Valsts B

Valsts C

...

---

(1)  
  OV L 330, 23.12.2022., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 177, 12.7.2023., 1.. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu ((OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

5

(6)  Skatīt https://single-market-economy.ec.europa.eu/single-market/public-procurement/foreign-subsidies-regulation; vadieties pēc tur sniegtajām instrukcijām.

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1725 (2018. gada 23. oktobris) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (OV L 295, 21.11.2018., 39. lpp.). Skatīt arī Paziņojumu par personas datu aizsardzību konkurences izmeklēšanā: https://competition-policy.ec.europa.eu/index/privacy-policy-competition-investigations_lv.

7

(8)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/7 (2016. gada 5. janvāris), ar ko nosaka standarta veidlapu Eiropas vienotajam iepirkuma procedūras dokumentam (OV L 3, 6.1.2016., 16. lpp.).

8

(9)  Regulas (ES) 2022/2560 4. pants.

9

(10)  Regulas (ES) 2022/2560 27. pants.

10

(11)  Finansējumu uzskata par piešķirtu no brīža, kad labuma guvējs iegūst juridiskas tiesības saņemt šo finansējumu. Finansējuma faktiskā izmaksa nav priekšnosacījums tam, lai uz šo finansējumu attiektos Regula (ES) 2022/2560.

11

(12)  Mazie un vidējie uzņēmumi jeb MVU ir definēti I pielikumā Komisijas Regulai (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

12

(13)  Peļņa pirms procentu maksājumiem, nodokļiem, nolietojuma un amortizācijas. Šo attiecību aprēķina pēc formulas EBITDA/procentu maksājumi.

13

EBITDA

(14)  Labums pastāv, ja tas tiek dots vienam vai vairākiem uzņēmumiem vai nozarēm. Ārvalstu subsīdijas specifiskumu var konstatēt juridiski vai faktiski.

14

(15)  Piemēram, personāla izmaksas, materiāli, enerģija, apkope, īre, administrācija.

15

(16)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1407/2013 (2013. gada 18. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 352, 24.12.2013., 1. lpp.).

16

de minimis

(*1)  Norādot finansējumu, sagrupējiet to pa veidiem, piemēram, tiešās dotācijas, aizdevumi/finansēšanas instrumenti/atmaksājami avansi, nodokļu atvieglojumi, garantijas, riska kapitāla instrumenti, kapitāla intervences, parādu norakstīšana, finansējums, ko sniedz tām uzņēmuma darbībām, kas nav saimnieciskā darbība (skatīt Regulas 2022/2560 16. apsvērumu), u. c.

*1

(*2)  Attiecīgā veida finansējuma mērķa un piešķīrējsubjekta(-u) vispārīgs apraksts. Piemēri: “
  nodokļu atbrīvojums produkta A ražošanai un pētniecības un izstrādes darbībām
  ”, “
  vairāki valstij piederošu banku aizdevumi mērķim X
  ”, “
  vairāki valsts investīciju aģentūru paredzēti finansēšanas pasākumi darbības izdevumu segšanai / pētniecības un izstrādes darbībām
  ”, “
  publiskā kapitāla iepludināšana sabiedrībā X
  ”.

*2

nodokļu atbrīvojums produkta A ražošanai un pētniecības un izstrādes darbībām

vairāki valstij piederošu banku aizdevumi mērķim X

vairāki valsts investīciju aģentūru paredzēti finansēšanas pasākumi darbības izdevumu segšanai / pētniecības un izstrādes darbībām

publiskā kapitāla iepludināšana sabiedrībā X

(*3)  Izmantojiet šādus diapazonus: “
  45–100 miljoni EUR
  ”,
  “> 100–500 miljoni EUR
  ”,
  “> 500–1 000 miljoni EUR
  ”, “
  vairāk nekā 1 000 miljoni EUR
  ”.

*3

45–100 miljoni EUR

“> 100–500 miljoni EUR

“> 500–1 000 miljoni EUR

vairāk nekā 1 000 miljoni EUR

---

| 12.7.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 177/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 177/45

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2023/1442

(2023. gada 11. jūlijs),

ar ko attiecībā uz izmaiņām vielu atļaujās un jaunu vielu pievienošanu groza I pielikumu Regulai (ES) Nr. 10/2011 par plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kuri paredzēti saskarei ar pārtiku

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1935/2004 (2004. gada 27. oktobris) par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un par Direktīvu 80/590/EEK un 89/109/EEK atcelšanu (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punkta otro daļas a), d), e), h) un i) apakšpunktu, 11. panta 3. punktu un 12. panta 6. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (ES) Nr. 10/2011 (2) nosaka īpašus noteikumus par tādiem plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kam paredzēts nonākt saskarē ar pārtiku. Konkrētāk, Regulas (ES) Nr. 10/2011 I pielikumā ir dots to Savienības atļauto vielu saraksts, kuras mērķtiecīgi var izmantot tādu plastmasas materiālu un izstrādājumu ražošanā, kam paredzēts nonākt saskarē ar pārtiku. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (ES) Nr. 10/2011 (2) nosaka īpašus noteikumus par tādiem plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kam paredzēts nonākt saskarē ar pārtiku. Konkrētāk, Regulas (ES) Nr. 10/2011 I pielikumā ir dots to Savienības atļauto vielu saraksts, kuras mērķtiecīgi var izmantot tādu plastmasas materiālu un izstrādājumu ražošanā, kam paredzēts nonākt saskarē ar pārtiku.

| (2) | Kopš pēdējo grozījumu izdarīšanas Regulā (ES) Nr. 10/2011 Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) ir publicējusi turpmākus zinātniskos atzinumus par jaunām vielām, kuras drīkst izmantot pārtikas kontaktmateriālos (“MSP – materiāli saskarē ar pārtiku”), kā arī par iepriekš atļauto vielu izmantošanu. Turklāt saistībā ar minētās Regulas piemērošanu tika konstatētas zināmas neskaidrības. Lai nodrošinātu, ka Regulā (ES) Nr. 10/2011 ir ņemta vērā zinātnes un tehnikas attīstība, konkrētāk, Iestādes jaunākie konstatējumi, un lai novērstu jebkādas šaubas attiecībā uz tās pareizu piemērošanu, regula būtu jāgroza. |
| --- | --- |

(2)

Kopš pēdējo grozījumu izdarīšanas Regulā (ES) Nr. 10/2011 Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) ir publicējusi turpmākus zinātniskos atzinumus par jaunām vielām, kuras drīkst izmantot pārtikas kontaktmateriālos (“MSP – materiāli saskarē ar pārtiku”), kā arī par iepriekš atļauto vielu izmantošanu. Turklāt saistībā ar minētās Regulas piemērošanu tika konstatētas zināmas neskaidrības. Lai nodrošinātu, ka Regulā (ES) Nr. 10/2011 ir ņemta vērā zinātnes un tehnikas attīstība, konkrētāk, Iestādes jaunākie konstatējumi, un lai novērstu jebkādas šaubas attiecībā uz tās pareizu piemērošanu, regula būtu jāgroza.

| (3) | Viela “koksnes pulveris un šķiedra, neapstrādāta” (MSP Nr. 96, “koksne”) kā tādu plastmasas materiālu sastāvā esoša piedeva, kuri ir pārtikas kontaktmateriāls, patlaban ir apstiprināta, balstoties uz Pārtikas zinātniskās komitejas novērtējuma, kurā secināts, ka koksnes milti un šķiedra ir inerts materiāls. Tomēr 2019. gada novembra atzinumā (3) Iestāde nevarēja apstiprināt minētā secinājuma pamatojumu. Tā pauda, ka koks satur daudz vielu, kuru molekulmasa ir zema, un tāpēc koksni per se nevar uzskatīt par inertu. Turklāt atzinumā nav minēti apstākļi, kuros koksnes izmantošanu plastmasā var uzskatīt par drošu, un tajā atzīmēts, ka no šiem materiāliem migrējošo vielu drošums augu materiālu sastāva ķīmisko atšķirību dēļ katrā gadījumā jānovērtē atsevišķi un novērtēšanā vērā jāņem ne tikai sugas, bet arī izcelsme, pārstrāde, apstrāde, ar kuru tiek uzlabota saderība ar pamatpolimēru, kā arī to pārtikā migrējošo sastāvdaļu novērtējums, kam ir zema molekulmasa. Pašreizējā par koksni izsniegtajā atļaujā šie aspekti nav ņemti vērā, tāpēc nav iespējams pietiekami paļauties uz to, ka minētās vielas izmantošana plastmasā ir droša, un tā kā Iestāde nav paredzējusi citus ierobežojumus, kuri neskatoties uz to nodrošinātu šīs vielas drošu lietojumu plastmasā, atļauja būtu jāanulē. |
| --- | --- |

(3)

Viela “koksnes pulveris un šķiedra, neapstrādāta” (MSP Nr. 96, “koksne”) kā tādu plastmasas materiālu sastāvā esoša piedeva, kuri ir pārtikas kontaktmateriāls, patlaban ir apstiprināta, balstoties uz Pārtikas zinātniskās komitejas novērtējuma, kurā secināts, ka koksnes milti un šķiedra ir inerts materiāls. Tomēr 2019. gada novembra atzinumā (3) Iestāde nevarēja apstiprināt minētā secinājuma pamatojumu. Tā pauda, ka koks satur daudz vielu, kuru molekulmasa ir zema, un tāpēc koksni per se nevar uzskatīt par inertu. Turklāt atzinumā nav minēti apstākļi, kuros koksnes izmantošanu plastmasā var uzskatīt par drošu, un tajā atzīmēts, ka no šiem materiāliem migrējošo vielu drošums augu materiālu sastāva ķīmisko atšķirību dēļ katrā gadījumā jānovērtē atsevišķi un novērtēšanā vērā jāņem ne tikai sugas, bet arī izcelsme, pārstrāde, apstrāde, ar kuru tiek uzlabota saderība ar pamatpolimēru, kā arī to pārtikā migrējošo sastāvdaļu novērtējums, kam ir zema molekulmasa. Pašreizējā par koksni izsniegtajā atļaujā šie aspekti nav ņemti vērā, tāpēc nav iespējams pietiekami paļauties uz to, ka minētās vielas izmantošana plastmasā ir droša, un tā kā Iestāde nav paredzējusi citus ierobežojumus, kuri neskatoties uz to nodrošinātu šīs vielas drošu lietojumu plastmasā, atļauja būtu jāanulē.

| (4) | Pēc Komisijas pieprasījuma Iestāde 2020. gada 29. aprīlī pieņēma zinātnisko atzinumu (4), ar kuru pārskatīta 451 Regulas (ES) Nr. 10/2011 I pielikumā minētā viela, kurām nebija noteikta minētās regulas 11. panta 1. punktam atbilstoša īpatnējā migrācijas robeža (“SML”). Tā uzskatīja, ka 284 no šīm vielām ir atkārtoti jānovērtē, lai konstatētu, vai īpatnējā migrācijas robeža ir nepieciešama, un lai tās klasificētu trijās prioritātes grupās. Trīs vielas tika klasificētas “augstas prioritātes grupā”. No šīm trim vielām viena, stirēns (MSP Nr. 193), ir zināma kā plaši lietota, un tā jau tiek atkārtoti novērtēta, savukārt par laurīnskābes vinilesteri (MSP Nr. 436) kāds lietotājs Iestādei ir iesniedzis papildu datus, kuri liecina, ka šīs vielas atkārtotai novērtēšanai būs zemāka prioritāte. Savukārt par trešo vielu, salicilskābi (MSP Nr. 121), kopš tā iekļauta augstas prioritātes sarakstā un pēc tam, kad Komisijas dienesti ar iesaistītajām personām bija konsultējušies par iespējamu šīs vielas atļaujas atcelšanu, neviens lietotājs nav sazinājies nedz ar Komisiju, nedz ar Iestādi. Iestādei ir jāņem vērā apstākļi, kuros paredzēts lietot šo vielu saturošo materiālu vai izstrādājumu, taču šādu informāciju sniegt var tikai lietotājs, tāpēc Iestāde nevar vielas lietojumu novērtēt bez zināma lietotāja. Turklāt, ja šāda informācija būtu pieejama, tā lielā mērā noteiktu nākamo atļauju tvērumu, kuras visticamāk būtu ierobežojošākas par pašreizējo plašo atļauju. Tā kā nav zināms nedz konkrēts salicilskābes lietojums, nedz tās lietotājs un tā kā nav skaidri lietošanas apstākļi, kuros šīs vielas lietojums atbilstu Regulas (EK) Nr. 1935/2004 noteikumiem, pašreizējo salicilskābes atļauju ir lietderīgi anulēt. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Komisijas pieprasījuma Iestāde 2020. gada 29. aprīlī pieņēma zinātnisko atzinumu (4), ar kuru pārskatīta 451 Regulas (ES) Nr. 10/2011 I pielikumā minētā viela, kurām nebija noteikta minētās regulas 11. panta 1. punktam atbilstoša īpatnējā migrācijas robeža (“SML”). Tā uzskatīja, ka 284 no šīm vielām ir atkārtoti jānovērtē, lai konstatētu, vai īpatnējā migrācijas robeža ir nepieciešama, un lai tās klasificētu trijās prioritātes grupās. Trīs vielas tika klasificētas “augstas prioritātes grupā”. No šīm trim vielām viena, stirēns (MSP Nr. 193), ir zināma kā plaši lietota, un tā jau tiek atkārtoti novērtēta, savukārt par laurīnskābes vinilesteri (MSP Nr. 436) kāds lietotājs Iestādei ir iesniedzis papildu datus, kuri liecina, ka šīs vielas atkārtotai novērtēšanai būs zemāka prioritāte. Savukārt par trešo vielu, salicilskābi (MSP Nr. 121), kopš tā iekļauta augstas prioritātes sarakstā un pēc tam, kad Komisijas dienesti ar iesaistītajām personām bija konsultējušies par iespējamu šīs vielas atļaujas atcelšanu, neviens lietotājs nav sazinājies nedz ar Komisiju, nedz ar Iestādi. Iestādei ir jāņem vērā apstākļi, kuros paredzēts lietot šo vielu saturošo materiālu vai izstrādājumu, taču šādu informāciju sniegt var tikai lietotājs, tāpēc Iestāde nevar vielas lietojumu novērtēt bez zināma lietotāja. Turklāt, ja šāda informācija būtu pieejama, tā lielā mērā noteiktu nākamo atļauju tvērumu, kuras visticamāk būtu ierobežojošākas par pašreizējo plašo atļauju. Tā kā nav zināms nedz konkrēts salicilskābes lietojums, nedz tās lietotājs un tā kā nav skaidri lietošanas apstākļi, kuros šīs vielas lietojums atbilstu Regulas (EK) Nr. 1935/2004 noteikumiem, pašreizējo salicilskābes atļauju ir lietderīgi anulēt.

| (5) | Uz Iestādes 2005. gadā pieņemto atzinumu (5) pamata piecas vielas, kuras pieder parasti par “ftalātiem” dēvētai grupai, proti, MSP Nr. 157 (“DBP”), MSP Nr. 159 (“BBP”), MSP Nr. 283 (“DEHP”), MSP Nr. 728 (“DINP”) un MSP Nr. 729 (“DIDP”), ir atļauts lietot par piedevām plastifikatoros un tehniskā atbalsta vielās plastmasā, kura ir pārtikas kontaktmateriāls, un uz šīm vielām tiek attiecināti īpaši lietošanas ierobežojumi un migrācijas robežas. |
| --- | --- |

(5)

Uz Iestādes 2005. gadā pieņemto atzinumu (5) pamata piecas vielas, kuras pieder parasti par “ftalātiem” dēvētai grupai, proti, MSP Nr. 157 (“DBP”), MSP Nr. 159 (“BBP”), MSP Nr. 283 (“DEHP”), MSP Nr. 728 (“DINP”) un MSP Nr. 729 (“DIDP”), ir atļauts lietot par piedevām plastifikatoros un tehniskā atbalsta vielās plastmasā, kura ir pārtikas kontaktmateriāls, un uz šīm vielām tiek attiecināti īpaši lietošanas ierobežojumi un migrācijas robežas.

| (6) | Pēc Eiropas Ķimikāliju aģentūras (“ECHA”) 2017. gada atzinuma, kurā attiecībā uz dažiem no šiem ftalātiem ierosināti ierobežojumi (6), Komisija lūdza Iestādei atkārtoti novērtēt risku, ko sabiedrības veselībai rada ftalāti, kurus atļauts lietot plastmasas MSP. Tā rezultātā Iestāde 2019. gada 18. septembrī pieņēma zinātnisko atzinumu (7), kurā individuālās 2005. gada atzinumos visiem pieciem ftalātiem noteiktās pieļaujamās diennakts devas (TDI) tika apstiprinātas uz laiku (t-TDI), jo ar novērtējumu ir saistīta virkne ierobežojumu un neskaidrību, kas nākotnē būtu jārisina. |
| --- | --- |

(6)

Pēc Eiropas Ķimikāliju aģentūras (“ECHA”) 2017. gada atzinuma, kurā attiecībā uz dažiem no šiem ftalātiem ierosināti ierobežojumi (6), Komisija lūdza Iestādei atkārtoti novērtēt risku, ko sabiedrības veselībai rada ftalāti, kurus atļauts lietot plastmasas MSP. Tā rezultātā Iestāde 2019. gada 18. septembrī pieņēma zinātnisko atzinumu (7), kurā individuālās 2005. gada atzinumos visiem pieciem ftalātiem noteiktās pieļaujamās diennakts devas (TDI) tika apstiprinātas uz laiku (t-TDI), jo ar novērtējumu ir saistīta virkne ierobežojumu un neskaidrību, kas nākotnē būtu jārisina.

| (7) | Pamatojoties uz vispārīgo darbības mehānismu, uz kā balstās DBP, BBP un DEHP iedarbība uz reproduktīvo sistēmu, Iestāde, ņemot vērā relatīvos iedarbīgumus, noteica jaunu grupas t-TDI. Turklāt Iestāde uzskatīja, ka ir lietderīgi DINP iekļaut grupas t-TDI, kas ir konservatīva pieeja, kuras pamatā ir šīs vielas pārejošā ietekme uz augļa testosterona līmeni un kura tika skaidrota ar spēcīgāku DINP iedarbīgumu uz aknām. Attiecībā uz DBP, BBP, DEHP un DINP Iestāde noteica grupas t-TDI, kas vienāda ar 50 mikrogramiem uz kilogramu ķermeņa svara (μg uz kg ķ.sv.) un izteikta DEHP ekvivalentā koncentrācijā. Atbilstoši 2005. konstatējumiem Iestāde DIDP neiekļāva grupas t-TDI un tam noteica individuālu t-TDI, kas vienāda ar 150 μg uz kg ķ.sv. un ko pamato iedarbība uz aknām. |
| --- | --- |

(7)

Pamatojoties uz vispārīgo darbības mehānismu, uz kā balstās DBP, BBP un DEHP iedarbība uz reproduktīvo sistēmu, Iestāde, ņemot vērā relatīvos iedarbīgumus, noteica jaunu grupas t-TDI. Turklāt Iestāde uzskatīja, ka ir lietderīgi DINP iekļaut grupas t-TDI, kas ir konservatīva pieeja, kuras pamatā ir šīs vielas pārejošā ietekme uz augļa testosterona līmeni un kura tika skaidrota ar spēcīgāku DINP iedarbīgumu uz aknām. Attiecībā uz DBP, BBP, DEHP un DINP Iestāde noteica grupas t-TDI, kas vienāda ar 50 mikrogramiem uz kilogramu ķermeņa svara (μg uz kg ķ.sv.) un izteikta DEHP ekvivalentā koncentrācijā. Atbilstoši 2005. konstatējumiem Iestāde DIDP neiekļāva grupas t-TDI un tam noteica individuālu t-TDI, kas vienāda ar 150 μg uz kg ķ.sv. un ko pamato iedarbība uz aknām.

| (8) | Lai risku raksturotu plašāk, Iestāde šā paša atzinuma ietvaros novērtēja eksponētību ar uzturu uzņemtai vielai. Lai gan tā nespēja noteikt specifisko no plastmasas MSP uzņemto daudzumu, tā par visiem pieciem ftalātiem aplēsa eksponētību ar uzturu uzņemtiem ftalātiem, un šī aplēse atspoguļo MSP izraisītas eksponētības visnelabvēlīgāko gadījumu. Balstoties uz kopējo eksponētību ar uzturu uzņemtam DBP, BBP, DEHP un DINP, tā secināja, ka vidusmēra patērētāja gadījumā šī eksponētība veido līdz pat 14 % no grupas t-TDI, kura ir 50 μg uz kg ķ. sv., un liela apjoma patērētāja gadījumā – līdz pat 23 % no grupas t-TDI. Par DIDP sagatavotā aplēse liecina, ka gan vidēja, gan augsta patēriņa gadījumā eksponētība ar uzturu uzņemtam DIDP ir krietni zemāka par t-TDI, kura ir 150 μg/kg uz ķ. sv. |
| --- | --- |

(8)

Lai risku raksturotu plašāk, Iestāde šā paša atzinuma ietvaros novērtēja eksponētību ar uzturu uzņemtai vielai. Lai gan tā nespēja noteikt specifisko no plastmasas MSP uzņemto daudzumu, tā par visiem pieciem ftalātiem aplēsa eksponētību ar uzturu uzņemtiem ftalātiem, un šī aplēse atspoguļo MSP izraisītas eksponētības visnelabvēlīgāko gadījumu. Balstoties uz kopējo eksponētību ar uzturu uzņemtam DBP, BBP, DEHP un DINP, tā secināja, ka vidusmēra patērētāja gadījumā šī eksponētība veido līdz pat 14 % no grupas t-TDI, kura ir 50 μg uz kg ķ. sv., un liela apjoma patērētāja gadījumā – līdz pat 23 % no grupas t-TDI. Par DIDP sagatavotā aplēse liecina, ka gan vidēja, gan augsta patēriņa gadījumā eksponētība ar uzturu uzņemtam DIDP ir krietni zemāka par t-TDI, kura ir 150 μg/kg uz ķ. sv.

| (9) | Turklāt Iestāde ņēma vērā patērētāju eksponētību citiem ftalātiem, sevišķi 1,2-bis(2-metilpropil)-benzol-1,2-dikarboksilātam (diizobutilftalāts jeb “DIBP”; MSP Nr. 1085; CAS Nr. 84-69-5), ko nav atļauts lietot par piedevu plastmasas MSP, taču šajos materiālos DIBP nelielos daudzumos var atrasties kā piemaisījums vai tāpēc, ka noteiktu veidu plastmasas ražošanas procesā tas izmantots par tehniskā atbalsta vielu. Iestāde atzīmēja, ka DIBP vērā ņemami palielina vispārējo eksponētību un risku, ko patērētājiem rada ftalāti, un ka riska pārvaldītājiem šāda eksponētība kombinācijā ar DIBP iedarbīgumu uz reproduktīvo sistēmu būtu jāņem vērā. Turklāt Iestāde atzīmēja, ka patērētāju eksponētības avots ftalātiem ir citi avoti, nevis uzturs. Kopējo eksponētību ftalātiem būtiski palielina to klātbūtne patēriņa precēs un būvniecības materiālos, pēcāks dermālais kontakts ar ftalātiem, kā arī to ieelpošana ar telpu gaisu un telpās esošajiem putekļiem. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt Iestāde ņēma vērā patērētāju eksponētību citiem ftalātiem, sevišķi 1,2-bis(2-metilpropil)-benzol-1,2-dikarboksilātam (diizobutilftalāts jeb “DIBP”; MSP Nr. 1085; CAS Nr. 84-69-5), ko nav atļauts lietot par piedevu plastmasas MSP, taču šajos materiālos DIBP nelielos daudzumos var atrasties kā piemaisījums vai tāpēc, ka noteiktu veidu plastmasas ražošanas procesā tas izmantots par tehniskā atbalsta vielu. Iestāde atzīmēja, ka DIBP vērā ņemami palielina vispārējo eksponētību un risku, ko patērētājiem rada ftalāti, un ka riska pārvaldītājiem šāda eksponētība kombinācijā ar DIBP iedarbīgumu uz reproduktīvo sistēmu būtu jāņem vērā. Turklāt Iestāde atzīmēja, ka patērētāju eksponētības avots ftalātiem ir citi avoti, nevis uzturs. Kopējo eksponētību ftalātiem būtiski palielina to klātbūtne patēriņa precēs un būvniecības materiālos, pēcāks dermālais kontakts ar ftalātiem, kā arī to ieelpošana ar telpu gaisu un telpās esošajiem putekļiem.

| (10) | Lai ņemtu vērā DBP, BBP un DEHP grupas t-TDI un Iestādes apsvērumus saistībā ar DIBP, kā arī lai jo īpaši nodrošinātu, ka eksponētība šiem plastmasas MSP sastāvā esošajiem ftalātiem nepārsniedz grupas t-TDI, būtu jānosaka jauna kopējā īpatnējā migrācijas robeža (SML(T)). Tomēr skaidrības un vienkāršības labad, jo sevišķi nodrošinot atbilstību vai veicot oficiālās kontroles gadījumos, kuros viens no šiem ftalātiem lietots atsevišķi, papildus SML(T) būtu jāsaglabā atļauto ftalātu īpatnējās migrācijas robežas. |
| --- | --- |

(10)

Lai ņemtu vērā DBP, BBP un DEHP grupas t-TDI un Iestādes apsvērumus saistībā ar DIBP, kā arī lai jo īpaši nodrošinātu, ka eksponētība šiem plastmasas MSP sastāvā esošajiem ftalātiem nepārsniedz grupas t-TDI, būtu jānosaka jauna kopējā īpatnējā migrācijas robeža (SML(T)). Tomēr skaidrības un vienkāršības labad, jo sevišķi nodrošinot atbilstību vai veicot oficiālās kontroles gadījumos, kuros viens no šiem ftalātiem lietots atsevišķi, papildus SML(T) būtu jāsaglabā atļauto ftalātu īpatnējās migrācijas robežas.

| (11) | Lai gan Iestāde DINP iekļāva grupas t-TDI, DINP kopā ar DIDP jau bija noteikta SML(T), jo šīs vielas ir ķīmiski ļoti līdzīgi maisījumi, un, ja [paraugā] būtu abas vielas, ar analītiskiem paņēmieniem tās nebūtu iespējams atšķirt vienu no otras. Lai gan kopš minētās SML(T) noteikšanas analītiskās metodes ir pilnveidojušās, joprojām ir vajadzīga papildu validācija, līdz kompetentās iestādes oficiālo kontroļu ietvaros rutinēti varēs DINP atšķirt no DIDP. Tāpēc, lai nepieļautu nekādu iespējamu kombinētu eksponētību no viena un tā paša plastmasas MSP, ir lietderīgi DINP un DIDP summai saglabāt atsevišķu SML(T) un aizliegt DNIP lietot kopā ar DBP, BBP un DEHP, kā arī ar DIBP, kur tas var tikt izmantots par tehniskā atbalsta vielu. |
| --- | --- |

(11)

Lai gan Iestāde DINP iekļāva grupas t-TDI, DINP kopā ar DIDP jau bija noteikta SML(T), jo šīs vielas ir ķīmiski ļoti līdzīgi maisījumi, un, ja [paraugā] būtu abas vielas, ar analītiskiem paņēmieniem tās nebūtu iespējams atšķirt vienu no otras. Lai gan kopš minētās SML(T) noteikšanas analītiskās metodes ir pilnveidojušās, joprojām ir vajadzīga papildu validācija, līdz kompetentās iestādes oficiālo kontroļu ietvaros rutinēti varēs DINP atšķirt no DIDP. Tāpēc, lai nepieļautu nekādu iespējamu kombinētu eksponētību no viena un tā paša plastmasas MSP, ir lietderīgi DINP un DIDP summai saglabāt atsevišķu SML(T) un aizliegt DNIP lietot kopā ar DBP, BBP un DEHP, kā arī ar DIBP, kur tas var tikt izmantots par tehniskā atbalsta vielu.

| (12) | Ņemot vērā, ka ir gaidāms, ka kopējā eksponētība, ko veido gan MSP, gan avoti, kas nav MSP, būs aptuveni tāda pati kā t-TDI, ņemot vērā, ka pārtikas ražošanas ķēdē akumulēšanās var notikt tādas migrācijas rezultātā, kuras avots ir gan pārtikas pārstrādes aprīkojums, gan pārtikas iepakojums, kā arī ņemot vērā ievērojamo neskaidrību saistībā ar pašreizējām eksponētības aplēsēm, ir lietderīgi eksponētības aprēķinos pieņemt, ka no plastmasas ražotos pārtikas kontaktmateriālos ietilpstošo DBP, BBP, DEHP un DINP sadales koeficients ir 20 %. Ņemot vērā nepieciešamību saglabāt arī DINP un DIDP SML(T), SML(T) un individuālo SML noteikšanā ir lietderīgi minēto sadales koeficientu izmantot visiem pieciem ftalātiem. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā, ka ir gaidāms, ka kopējā eksponētība, ko veido gan MSP, gan avoti, kas nav MSP, būs aptuveni tāda pati kā t-TDI, ņemot vērā, ka pārtikas ražošanas ķēdē akumulēšanās var notikt tādas migrācijas rezultātā, kuras avots ir gan pārtikas pārstrādes aprīkojums, gan pārtikas iepakojums, kā arī ņemot vērā ievērojamo neskaidrību saistībā ar pašreizējām eksponētības aplēsēm, ir lietderīgi eksponētības aprēķinos pieņemt, ka no plastmasas ražotos pārtikas kontaktmateriālos ietilpstošo DBP, BBP, DEHP un DINP sadales koeficients ir 20 %. Ņemot vērā nepieciešamību saglabāt arī DINP un DIDP SML(T), SML(T) un individuālo SML noteikšanā ir lietderīgi minēto sadales koeficientu izmantot visiem pieciem ftalātiem.

| (13) | Dietil[[3,5-bis(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]metil] fosfanātu (MSP Nr. 1007) patlaban atļauts izmantot līdz 0,2 masas % no galīgās polimēra masas polietilēntereftalāta (“PET”) ražošanai vajadzīgajā polimerizācijas procesā. Pēc pieteikuma uz šīs vielas lietojuma paplašināšanu iestāde 2022. gada 26. janvārī pieņēma labvēlīgu zinātnisko atzinumu (8) par tās lietošanu līdz 0,1 masas % no galīgās polimēra masas poli-(etilēn-2,5-furandikarobiksilāta) (“PEF”) ražošanai vajadzīgajā polimerizācijas procesā. Iestāde secināja, ka tad, ja viela tiek lietota šajā daudzumā, tās klātbūtne netika konstatēta, jo tā ir iestrādāta poliestera ķēdē. Minētās iestrādāšanas dēļ nav iemesla pieņemt, ka tad, ja PEF šo vielu satur 0,2 masas % apmērā, tās migrācijas līmenis būtu ievērojami augstāks. Ņemot vērā, ka šīs vielas lietojuma drošuma pamatā ir tās pilnīga iestrādāšana polimērā, kā arī konsekvences un vienkāršības labad, esošo atļauju, ar kuru atļauts polietilēntereftalātā (PET) lietot 0,2 masas % šīs vielas, ir lietderīgi paplašināt, lietojumā iekļaujot arī PEF ražošanu. |
| --- | --- |

(13)

Dietil[[3,5-bis(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]metil] fosfanātu (MSP Nr. 1007) patlaban atļauts izmantot līdz 0,2 masas % no galīgās polimēra masas polietilēntereftalāta (“PET”) ražošanai vajadzīgajā polimerizācijas procesā. Pēc pieteikuma uz šīs vielas lietojuma paplašināšanu iestāde 2022. gada 26. janvārī pieņēma labvēlīgu zinātnisko atzinumu (8) par tās lietošanu līdz 0,1 masas % no galīgās polimēra masas poli-(etilēn-2,5-furandikarobiksilāta) (“PEF”) ražošanai vajadzīgajā polimerizācijas procesā. Iestāde secināja, ka tad, ja viela tiek lietota šajā daudzumā, tās klātbūtne netika konstatēta, jo tā ir iestrādāta poliestera ķēdē. Minētās iestrādāšanas dēļ nav iemesla pieņemt, ka tad, ja PEF šo vielu satur 0,2 masas % apmērā, tās migrācijas līmenis būtu ievērojami augstāks. Ņemot vērā, ka šīs vielas lietojuma drošuma pamatā ir tās pilnīga iestrādāšana polimērā, kā arī konsekvences un vienkāršības labad, esošo atļauju, ar kuru atļauts polietilēntereftalātā (PET) lietot 0,2 masas % šīs vielas, ir lietderīgi paplašināt, lietojumā iekļaujot arī PEF ražošanu.

| (14) | Komisijas Regula (ES) 2019/1338 (9) atļāva vielu poli-((R)-3-hidroksibutirāt-ko-(R)-3-hidroksiheksanoāts) (“PHBH”, MSP Nr. 1059). Tomēr ir redzams, ka minētās vielas atļautā lietojuma specifikācija ir jāprecizē. No vienas puses PHBH ir makromolekula, kas iegūta mikrobioloģiskā fermentācijā, un Regulā (ES) Nr. 10/2011 ir noteikts, ka ir jāspecificē, ka makromolekula ir iegūta šādā fermentācijā, tāpēc PHBH specifikācijas jāpapildina ar norādi uz šo ražošanas metodi. Turklāt ar atļauju ir atļauta īslaicīga karsēšana, kuras maksimālā temperatūra nav specificēta. Maksimālās temperatūras nenorādīšanas dēļ varētu notikt karsēšana temperatūrā, kas pārsniedz temperatūras, kuras paredzētas Iestādes atzinumā, uz kā pamata viela tika atļauta un kas atsaucas uz “piepildīšanu ar karstu saturu”, kura Regulā (ES) Nr. 10/2011 definēta kā temperatūra, kas iepildes brīdī nepārsniedz 100 °C. Turklāt atzinumā ir norādīts, ka ar šo vielu ražota plastmasa kūst 120–150 °C temperatūrā. Turklāt fakts, ka maksimālā temperatūra nav norādīta, netieši norāda, ka nav skaidrs, kādos testēšanas apstākļos jāverificē atbilstība Regulas (ES) Nr. 10/2011 noteikumiem par specifikācijām attiecībā uz “īslaicīgu karsēšanu”. Tāpēc specifikācija būtu jāprecizē, norādot lietošanas nosacījumu, tā, lai nepārsniegtu atzinumā paredzētos temperatūras nosacījumus. |
| --- | --- |

(14)

Komisijas Regula (ES) 2019/1338 (9) atļāva vielu poli-((R)-3-hidroksibutirāt-ko-(R)-3-hidroksiheksanoāts) (“PHBH”, MSP Nr. 1059). Tomēr ir redzams, ka minētās vielas atļautā lietojuma specifikācija ir jāprecizē. No vienas puses PHBH ir makromolekula, kas iegūta mikrobioloģiskā fermentācijā, un Regulā (ES) Nr. 10/2011 ir noteikts, ka ir jāspecificē, ka makromolekula ir iegūta šādā fermentācijā, tāpēc PHBH specifikācijas jāpapildina ar norādi uz šo ražošanas metodi. Turklāt ar atļauju ir atļauta īslaicīga karsēšana, kuras maksimālā temperatūra nav specificēta. Maksimālās temperatūras nenorādīšanas dēļ varētu notikt karsēšana temperatūrā, kas pārsniedz temperatūras, kuras paredzētas Iestādes atzinumā, uz kā pamata viela tika atļauta un kas atsaucas uz “piepildīšanu ar karstu saturu”, kura Regulā (ES) Nr. 10/2011 definēta kā temperatūra, kas iepildes brīdī nepārsniedz 100 °C. Turklāt atzinumā ir norādīts, ka ar šo vielu ražota plastmasa kūst 120–150 °C temperatūrā. Turklāt fakts, ka maksimālā temperatūra nav norādīta, netieši norāda, ka nav skaidrs, kādos testēšanas apstākļos jāverificē atbilstība Regulas (ES) Nr. 10/2011 noteikumiem par specifikācijām attiecībā uz “īslaicīgu karsēšanu”. Tāpēc specifikācija būtu jāprecizē, norādot lietošanas nosacījumu, tā, lai nepārsniegtu atzinumā paredzētos temperatūras nosacījumus.

| (15) | Iestāde pieņēma labvēlīgu zinātnisko atzinumu (10) par vielas “fosforskābe, trifenilesteris, polimērs ar alfa-hidro-omega-hidroksipoli[oksi(metil-1,2-etāndiil)], C10-16 alkilesteris” (MSP Nr. 1076) lietošanu par piedevu līdz 0,025 masas % akrilonitril-butadiēn-stirēna (ABS) kopolimēros. Iestāde secināja, ka vielas lietojums nerada bažas par drošumu patērētājiem, ja viela līdz 0,025 masas % tiek lietota par piedevu ABS materiālos un izstrādājumos vienreizējai vai vairākkārtējai lietošanai, kurā tie nonāk saskarē ar ūdeni saturošu, skābi saturošu, alkoholu saturošu pārtiku, ar pārtikas eļļas emulsiju ūdenī, kā arī materiālos un izstrādājamos ilglaicīgai glabāšanai istabas temperatūrā un par to zemākā temperatūrā un ja vielas migrācija nepārsniedz 0,05 mg uz kg pārtikas. Migrācijas testi tika veikti tā, lai aptvertu lietojumus, kuros ir saskare ar visu veidu pārtiku, tāpēc ir lietderīgi atļaut šo piedevu lietot tādu ABS materiālu un izstrādājumu ražošanai, kuri visos lietojumos istabas temperatūrā un par to zemākā temperatūrā nonāk saskarē ar visu veidu pārtiku, kā arī noteikt Iestādes atzinumam atbilstošu migrācijas limitu. |
| --- | --- |

(15)

Iestāde pieņēma labvēlīgu zinātnisko atzinumu (10) par vielas “fosforskābe, trifenilesteris, polimērs ar alfa-hidro-omega-hidroksipoli[oksi(metil-1,2-etāndiil)], C10-16 alkilesteris” (MSP Nr. 1076) lietošanu par piedevu līdz 0,025 masas % akrilonitril-butadiēn-stirēna (ABS) kopolimēros. Iestāde secināja, ka vielas lietojums nerada bažas par drošumu patērētājiem, ja viela līdz 0,025 masas % tiek lietota par piedevu ABS materiālos un izstrādājumos vienreizējai vai vairākkārtējai lietošanai, kurā tie nonāk saskarē ar ūdeni saturošu, skābi saturošu, alkoholu saturošu pārtiku, ar pārtikas eļļas emulsiju ūdenī, kā arī materiālos un izstrādājamos ilglaicīgai glabāšanai istabas temperatūrā un par to zemākā temperatūrā un ja vielas migrācija nepārsniedz 0,05 mg uz kg pārtikas. Migrācijas testi tika veikti tā, lai aptvertu lietojumus, kuros ir saskare ar visu veidu pārtiku, tāpēc ir lietderīgi atļaut šo piedevu lietot tādu ABS materiālu un izstrādājumu ražošanai, kuri visos lietojumos istabas temperatūrā un par to zemākā temperatūrā nonāk saskarē ar visu veidu pārtiku, kā arī noteikt Iestādes atzinumam atbilstošu migrācijas limitu.

| (16) | 2019. gada 19. septembrī Iestāde pieņēma labvēlīgu zinātnisko atzinumu (11) par tris(2-etilheksil)benzol-1,2,4-trikarbolksilātestera (MSP Nr. 1078, CAS Nr. 3319-31-1) lietošanu par piedevu (plastifikatoru) poli(vinilhlorīda) (“PVC”) MSP. Minētajā atzinumā Iestāde secināja, ka kopumā MSP Nr. 1078 lietojums nerada bažas par drošumu, ja tas tiek lietots mīkstā PVC ražošanā. Tādēļ ir lietderīgi šo vielu attiecīgi atļaut. Tomēr Iestādes secinājums ir atkarīgs no tā, vai vielas migrācija nepārsniedz 5 mg uz kg pārtikas. Turklāt Iestāde norādīja, ka citu avotu papildinošās migrācijas dēļ, kura var palielināt eksponētību plastmasas MSP, būtu jāapsver sadales koeficienta izmantošana. Par šo vielu trūkst tādu tieši mērītas eksponētības datu par kopējo populāciju, kuri būtu savākti par visiem avotiem, tāpēc, kamēr nav pieejami piemēroti zinātniskie dati, ir lietderīgi piemērot 20 % sadales koeficientu. Turklāt Iestāde atzinumā pauda, ka tās sagatavotais novērtējums neattiecas uz vielas nonākšanu saskarē ar “zīdaiņu pārtiku”. Tāpēc nav pierādīts, ka šīs vielas lietojums, kurā tā nonāk saskarē ar “zīdaiņu pārtiku”, atbilstu Regulas (EK) Nr. 1935/2004 3. panta noteikumiem. Tādēļ šīs vielas atļaujā būtu jāiekļauj vielas migrācijas limits (1 mg uz kg pārtikas) un ierobežojums, kas pasargā no vielas nonākšanas saskarē ar zīdaiņiem paredzētu pārtiku. Skaidrības un konsekvences ar līdzīgiem ierobežojumiem labad ir lietderīgi atsaukties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 609/2013 (12) 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto “zīdaiņa” definīciju. |
| --- | --- |

(16)

2019. gada 19. septembrī Iestāde pieņēma labvēlīgu zinātnisko atzinumu (11) par tris(2-etilheksil)benzol-1,2,4-trikarbolksilātestera (MSP Nr. 1078, CAS Nr. 3319-31-1) lietošanu par piedevu (plastifikatoru) poli(vinilhlorīda) (“PVC”) MSP. Minētajā atzinumā Iestāde secināja, ka kopumā MSP Nr. 1078 lietojums nerada bažas par drošumu, ja tas tiek lietots mīkstā PVC ražošanā. Tādēļ ir lietderīgi šo vielu attiecīgi atļaut. Tomēr Iestādes secinājums ir atkarīgs no tā, vai vielas migrācija nepārsniedz 5 mg uz kg pārtikas. Turklāt Iestāde norādīja, ka citu avotu papildinošās migrācijas dēļ, kura var palielināt eksponētību plastmasas MSP, būtu jāapsver sadales koeficienta izmantošana. Par šo vielu trūkst tādu tieši mērītas eksponētības datu par kopējo populāciju, kuri būtu savākti par visiem avotiem, tāpēc, kamēr nav pieejami piemēroti zinātniskie dati, ir lietderīgi piemērot 20 % sadales koeficientu. Turklāt Iestāde atzinumā pauda, ka tās sagatavotais novērtējums neattiecas uz vielas nonākšanu saskarē ar “zīdaiņu pārtiku”. Tāpēc nav pierādīts, ka šīs vielas lietojums, kurā tā nonāk saskarē ar “zīdaiņu pārtiku”, atbilstu Regulas (EK) Nr. 1935/2004 3. panta noteikumiem. Tādēļ šīs vielas atļaujā būtu jāiekļauj vielas migrācijas limits (1 mg uz kg pārtikas) un ierobežojums, kas pasargā no vielas nonākšanas saskarē ar zīdaiņiem paredzētu pārtiku. Skaidrības un konsekvences ar līdzīgiem ierobežojumiem labad ir lietderīgi atsaukties uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 609/2013 (12) 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto “zīdaiņa” definīciju.

| (17) | Turklāt Regulas (ES) Nr. 10/2011 I pielikuma 2. tabulā dotais grupas ierobežojums Nr. 32 nosaka plastifikatoru SML(T) un to, ka viela MSP Nr. 1078 arī ir plastifikators, tāpēc ir lietderīgi grupas ierobežojumu attiecināt arī uz šo vielu. Lai novērstu jebkādas šaubas par šo grupas ierobežojumu, papildus iepriekš minētajam ir lietderīgi norādīt, ka tas attiecas uz plastifikatoriem. |
| --- | --- |

(17)

Turklāt Regulas (ES) Nr. 10/2011 I pielikuma 2. tabulā dotais grupas ierobežojums Nr. 32 nosaka plastifikatoru SML(T) un to, ka viela MSP Nr. 1078 arī ir plastifikators, tāpēc ir lietderīgi grupas ierobežojumu attiecināt arī uz šo vielu. Lai novērstu jebkādas šaubas par šo grupas ierobežojumu, papildus iepriekš minētajam ir lietderīgi norādīt, ka tas attiecas uz plastifikatoriem.

| (18) | Pēc pieteikuma atļaut vielu “(trietanolamīn-perhlorāts, nātrija sāls) dimērs” (MSP Nr. 1080) lietot par piedevu vairākkārt lietojamu pudeļu cietajā polivinilhlorīdā, kas paredzēts nonākšanai saskarē ar ūdeni, Iestāde 2020. gada 29. aprīlī par minēto lietojumu pieņēma labvēlīgu zinātnisko atzinumu (13). Iestāde secināja, ka saskarē ar ūdeni vai skābes šķīdumu ūdenī saturošu pārtiku, piemēram, augļu sulām, vielas lietojums ir drošs, jo gan ūdenī, gan skābes šķīdumu ūdenī saturošā pārtikā viela (trietanolamīn-perhlorāts, nātrija sāls) dimērs pilnīgi sadalās trietanolamīnā un perhlorātā. Šīs divas vielas jau ir iekļautas Savienības atļauto vielu sarakstā: trietanolamīns kā MSP Nr. 793 (migrācijas limits 0,05 mg/kg) un perhlorāts kā MSP Nr. 822 (migrācijas limits 0,002 mg/kg). Iestāde secināja, ka minētie limiti būtu jāpiemēro arī MSP Nr. 1080 tāpēc, ka tad, ja viela tiek lietota plastmasā, kura nonāk saskarē ar ūdeni un skābes šķīdumu ūdenī saturošu pārtiku, tās drošumu nodrošina migrācijas limiti, kas šīm divām vielām noteikti to sadalīšanās dēļ. Turklāt iestāde apstiprināja, ka MSP Nr. 822 migrācija būtu jāizsaka kā perhlorāts (14). Tādēļ ir lietderīgi Regulas (ES) Nr. 10/2011 I pielikuma 2. tabulā noteikt divus grupas ierobežojumus, kur MSP viela Nr. 1080 un MSP viela Nr. 793 būtu vienā grupā, savukārt MSP viela Nr. 822, kas izteikta kā perhlorāts, būtu otrā grupā. Tāpēc ir lietderīgi attiecīgi grozīt vielas MSP Nr. 793 un MSP Nr. 822, savukārt vielu “(trietanolamīn-perhlorāts, nātrija sāls) dimērs” (MSP Nr. 1080) kā piedevu iekļaut Savienības atļauto vielu sarakstā ar nosacījumu, ka tā būtu jālieto nonākšanai saskarē vienīgi ar pārtikas produktiem, kuri ietilpst III pielikuma 2. tabulas pārtikas produktu kategorijā 01.01.A, kas ir ūdens un skābes šķīdumu ūdenī saturoša pārtika Iestādes izpratnē. |
| --- | --- |

(18)

Pēc pieteikuma atļaut vielu “(trietanolamīn-perhlorāts, nātrija sāls) dimērs” (MSP Nr. 1080) lietot par piedevu vairākkārt lietojamu pudeļu cietajā polivinilhlorīdā, kas paredzēts nonākšanai saskarē ar ūdeni, Iestāde 2020. gada 29. aprīlī par minēto lietojumu pieņēma labvēlīgu zinātnisko atzinumu (13). Iestāde secināja, ka saskarē ar ūdeni vai skābes šķīdumu ūdenī saturošu pārtiku, piemēram, augļu sulām, vielas lietojums ir drošs, jo gan ūdenī, gan skābes šķīdumu ūdenī saturošā pārtikā viela (trietanolamīn-perhlorāts, nātrija sāls) dimērs pilnīgi sadalās trietanolamīnā un perhlorātā. Šīs divas vielas jau ir iekļautas Savienības atļauto vielu sarakstā: trietanolamīns kā MSP Nr. 793 (migrācijas limits 0,05 mg/kg) un perhlorāts kā MSP Nr. 822 (migrācijas limits 0,002 mg/kg). Iestāde secināja, ka minētie limiti būtu jāpiemēro arī MSP Nr. 1080 tāpēc, ka tad, ja viela tiek lietota plastmasā, kura nonāk saskarē ar ūdeni un skābes šķīdumu ūdenī saturošu pārtiku, tās drošumu nodrošina migrācijas limiti, kas šīm divām vielām noteikti to sadalīšanās dēļ. Turklāt iestāde apstiprināja, ka MSP Nr. 822 migrācija būtu jāizsaka kā perhlorāts (14). Tādēļ ir lietderīgi Regulas (ES) Nr. 10/2011 I pielikuma 2. tabulā noteikt divus grupas ierobežojumus, kur MSP viela Nr. 1080 un MSP viela Nr. 793 būtu vienā grupā, savukārt MSP viela Nr. 822, kas izteikta kā perhlorāts, būtu otrā grupā. Tāpēc ir lietderīgi attiecīgi grozīt vielas MSP Nr. 793 un MSP Nr. 822, savukārt vielu “(trietanolamīn-perhlorāts, nātrija sāls) dimērs” (MSP Nr. 1080) kā piedevu iekļaut Savienības atļauto vielu sarakstā ar nosacījumu, ka tā būtu jālieto nonākšanai saskarē vienīgi ar pārtikas produktiem, kuri ietilpst III pielikuma 2. tabulas pārtikas produktu kategorijā 01.01.A, kas ir ūdens un skābes šķīdumu ūdenī saturoša pārtika Iestādes izpratnē.

| (19) | Saistībā ar pieteikumu atļaut vielu “N, N-bis(2-hidroksietil)stearilamīns, kas daļēji esterificēts ar piesātinātajām C16/C18 taukskābēm” (MSP Nr. 1081) lietot par piedevu plastmasas MSP, kurš nonāk saskarē ar sausu pārtiku, skābi saturošu pārtiku un alkoholiskiem dzērieniem, kas līdz sešiem mēnešiem tiek glabāti apkārtējās vides temperatūrā, Iestāde par minēto lietojumu pieņēma daļēji labvēlīgu zinātnisko atzinumu (15). Novērtēšanā Iestāde izskatīja pieteikuma iesniegtos migrācijas datus par testiem, kuros testēti tādi glabāšanas apstākļi istabas temperatūrā un par to zemākā temperatūrā, kuri ilgst vairāk nekā sešus mēnešus. Iestāde secināja, ka N, N-bis(2-hidroksietil)stearilamīns nerada bažas par drošumu patērētājam, ja polimēros, kas paredzēti nonākšanai saskarē vienīgi ar sausiem produktiem, tas tiek lietots līdz 2 masas % un N, N-bis(2-hidroksietil)stearilamīna un tā mono- un diesteru migrācijas summa, kas aprēķināta kā N, N-bis(2-hidroksietil)stearilamīns, nepārsniedz MSP vielām Nr. 19 un Nr. 20 noteikto SML(T), kurā saskaņā ar Iestādi bija jāietver arī N, N-bis(2-hidroksietil)stearilamīna mono- un diesteru migrācija. Tāpēc ir lietderīgi atļaut šo vielu līdz 2 masas % izmantot tādu plastmasas MSP ražošanai, kam paredzēts nonākt saskarē vienīgi ar sausu pārtiku istabas temperatūrā, un šī viela būtu jāiekļauj grupas ierobežojumā, kas noteikts vielām MSP Nr. 19 un MSP Nr. 20. |
| --- | --- |

(19)

Saistībā ar pieteikumu atļaut vielu “N, N-bis(2-hidroksietil)stearilamīns, kas daļēji esterificēts ar piesātinātajām C16/C18 taukskābēm” (MSP Nr. 1081) lietot par piedevu plastmasas MSP, kurš nonāk saskarē ar sausu pārtiku, skābi saturošu pārtiku un alkoholiskiem dzērieniem, kas līdz sešiem mēnešiem tiek glabāti apkārtējās vides temperatūrā, Iestāde par minēto lietojumu pieņēma daļēji labvēlīgu zinātnisko atzinumu (15). Novērtēšanā Iestāde izskatīja pieteikuma iesniegtos migrācijas datus par testiem, kuros testēti tādi glabāšanas apstākļi istabas temperatūrā un par to zemākā temperatūrā, kuri ilgst vairāk nekā sešus mēnešus. Iestāde secināja, ka N, N-bis(2-hidroksietil)stearilamīns nerada bažas par drošumu patērētājam, ja polimēros, kas paredzēti nonākšanai saskarē vienīgi ar sausiem produktiem, tas tiek lietots līdz 2 masas % un N, N-bis(2-hidroksietil)stearilamīna un tā mono- un diesteru migrācijas summa, kas aprēķināta kā N, N-bis(2-hidroksietil)stearilamīns, nepārsniedz MSP vielām Nr. 19 un Nr. 20 noteikto SML(T), kurā saskaņā ar Iestādi bija jāietver arī N, N-bis(2-hidroksietil)stearilamīna mono- un diesteru migrācija. Tāpēc ir lietderīgi atļaut šo vielu līdz 2 masas % izmantot tādu plastmasas MSP ražošanai, kam paredzēts nonākt saskarē vienīgi ar sausu pārtiku istabas temperatūrā, un šī viela būtu jāiekļauj grupas ierobežojumā, kas noteikts vielām MSP Nr. 19 un MSP Nr. 20.

| (20) | Taču iestāde arī uzskatīja, ka uz iesniegto datu pamata nebija iespējams novērtēt vielu MSP Nr. 1081, kad tā nonāk saskarē ar skābi saturošu pārtiku un alkoholiskiem dzērieniem, un norādīja, ka it īpaši saskarē ar taukus saturošu pārtiku migrācijas līmenis būs augsts. Tāpēc ir lietderīgi mazināt paredzamo risku, ka patērētāji šo vielu saturošu plastmasu izmantotu tā, ka tā nonāk saskarē ar pārtiku, kas nav sausā pārtika. Minētā nolūka dēļ šī viela būtu jāizmanto tikai šādos lietojumos: pārtikas apritē iesaistītu uzņēmēju izdarīta pārtikas iesaiņošana. Turklāt Iestāde atzīmēja, ka migrācija var pieaugt līdz ar zemāku esterifikācijas pakāpi un var pārsniegt migrācijas robežas, ja plastmasa, uz ko tās tiek attiecinātas, ir biezāka, un ka arī citi parametri var būt relevanti, piemēram, polimēra polaritāte. Tāpēc ir lietderīgi piezīmē par atbilstības verifikāciju norādīt, ka atkarībā no materiāla biezuma, polimēra polaritātes un vielas esterifikācijas pakāpes pastāv risks pārsniegt migrācijas robežas. |
| --- | --- |

(20)

Taču iestāde arī uzskatīja, ka uz iesniegto datu pamata nebija iespējams novērtēt vielu MSP Nr. 1081, kad tā nonāk saskarē ar skābi saturošu pārtiku un alkoholiskiem dzērieniem, un norādīja, ka it īpaši saskarē ar taukus saturošu pārtiku migrācijas līmenis būs augsts. Tāpēc ir lietderīgi mazināt paredzamo risku, ka patērētāji šo vielu saturošu plastmasu izmantotu tā, ka tā nonāk saskarē ar pārtiku, kas nav sausā pārtika. Minētā nolūka dēļ šī viela būtu jāizmanto tikai šādos lietojumos: pārtikas apritē iesaistītu uzņēmēju izdarīta pārtikas iesaiņošana. Turklāt Iestāde atzīmēja, ka migrācija var pieaugt līdz ar zemāku esterifikācijas pakāpi un var pārsniegt migrācijas robežas, ja plastmasa, uz ko tās tiek attiecinātas, ir biezāka, un ka arī citi parametri var būt relevanti, piemēram, polimēra polaritāte. Tāpēc ir lietderīgi piezīmē par atbilstības verifikāciju norādīt, ka atkarībā no materiāla biezuma, polimēra polaritātes un vielas esterifikācijas pakāpes pastāv risks pārsniegt migrācijas robežas.

| (21) | Iestāde pieņēma labvēlīgu zinātnisko atzinumu (16) par vielas “fosforskābe, jaukti esteri ar 2-hidroksietilmetakrilāts” (MSP Nr. 1082) lietošanu kompozītmateriālos uz polimetilmetakrilāta bāzes, kuri paredzēti vairākkārtējai nonākšanai saskarē ar visu veidu pārtiku. Iestāde secināja, ka viela nerada bažas par drošumu patērētājiem, ja tā kā komonomērs tiek lietota līdz 0,35 masas % un tās migrācija, kas izteikta kā fosforskābes mono-, di- un triesteru un difosforskābes mono-, di-, tri- un tetraesteru summa, nepārsniedz 0,05 mg uz kg pārtikas. Lai gan Iestāde atsaucas uz šīs vielas lietošanu “kompozītmateriālos”, šis termins var aptvert arī materiālus, kas nav polimēri, un tāpēc Regulas (ES) Nr. 10/2011 izpratnē nav plastmasa. Līdz ar to ir lietderīgi atļaut šo izejvielu polimetilmetakrilāta ražošanā lietot līdz 0,35 masas % un noteikt Iestādes atzinumam atbilstošu migrācijas robežu. |
| --- | --- |

(21)

Iestāde pieņēma labvēlīgu zinātnisko atzinumu (16) par vielas “fosforskābe, jaukti esteri ar 2-hidroksietilmetakrilāts” (MSP Nr. 1082) lietošanu kompozītmateriālos uz polimetilmetakrilāta bāzes, kuri paredzēti vairākkārtējai nonākšanai saskarē ar visu veidu pārtiku. Iestāde secināja, ka viela nerada bažas par drošumu patērētājiem, ja tā kā komonomērs tiek lietota līdz 0,35 masas % un tās migrācija, kas izteikta kā fosforskābes mono-, di- un triesteru un difosforskābes mono-, di-, tri- un tetraesteru summa, nepārsniedz 0,05 mg uz kg pārtikas. Lai gan Iestāde atsaucas uz šīs vielas lietošanu “kompozītmateriālos”, šis termins var aptvert arī materiālus, kas nav polimēri, un tāpēc Regulas (ES) Nr. 10/2011 izpratnē nav plastmasa. Līdz ar to ir lietderīgi atļaut šo izejvielu polimetilmetakrilāta ražošanā lietot līdz 0,35 masas % un noteikt Iestādes atzinumam atbilstošu migrācijas robežu.

| (22) | Iestāde pieņēma labvēlīgu zinātnisko atzinumu (17) par izejvielas benzofenona-3,3`,4,4`-tetrakarboksildianhidrāts (“BTDA”) (MSP Nr. 1083) lietošanu. Iestāde secināja, ka BTDA lietojums nerada bažas par drošumu patērētājiem, ja vielu līdz 43 % kā komonomēru izmanto tādu poliimīdu ražošanā, kas paredzēti vairākkārtējai lietošanai, kurā tie līdz 250 °C temperatūrā nonāk saskarē ar skābi saturošu un taukus saturošu pārtiku, un ja vien BTDA migrācija nepārsniedz 0,05 mg/kg. Konkrētie testi, uz kuru pamata Iestāde izdarīja labvēlīgu secinājumu par šīs vielas lietojumu, tika ar etiķskābi (aizstājējs B) un olīveļļu (aizstājējs D2) veikti vairākkārtēja lietojuma apstākļos, un Iestāde novēroja, ka viela bažas neradītu pat vienreizējos lietojumos, tāpēc ir lietderīgi atļaut šo izejvielu kā polimēru līdz 43 masas % lietot tādu poliimīdu ražošanā, kas līdz 250 °C temperatūrā nonāk saskarē ar pārtikas produktiem, kam Regulas (ES) Nr. 10/2011 III pielikuma 2. tabulā ir noteikti vienīgi aizstājēji B un/vai D2, un ja vien uz tās lietojumu tiek attiecināta šāda migrācijas robeža: 0,05 mg uz kg pārtikas. |
| --- | --- |

(22)

Iestāde pieņēma labvēlīgu zinātnisko atzinumu (17) par izejvielas benzofenona-3,3`,4,4`-tetrakarboksildianhidrāts (“BTDA”) (MSP Nr. 1083) lietošanu. Iestāde secināja, ka BTDA lietojums nerada bažas par drošumu patērētājiem, ja vielu līdz 43 % kā komonomēru izmanto tādu poliimīdu ražošanā, kas paredzēti vairākkārtējai lietošanai, kurā tie līdz 250 °C temperatūrā nonāk saskarē ar skābi saturošu un taukus saturošu pārtiku, un ja vien BTDA migrācija nepārsniedz 0,05 mg/kg. Konkrētie testi, uz kuru pamata Iestāde izdarīja labvēlīgu secinājumu par šīs vielas lietojumu, tika ar etiķskābi (aizstājējs B) un olīveļļu (aizstājējs D2) veikti vairākkārtēja lietojuma apstākļos, un Iestāde novēroja, ka viela bažas neradītu pat vienreizējos lietojumos, tāpēc ir lietderīgi atļaut šo izejvielu kā polimēru līdz 43 masas % lietot tādu poliimīdu ražošanā, kas līdz 250 °C temperatūrā nonāk saskarē ar pārtikas produktiem, kam Regulas (ES) Nr. 10/2011 III pielikuma 2. tabulā ir noteikti vienīgi aizstājēji B un/vai D2, un ja vien uz tās lietojumu tiek attiecināta šāda migrācijas robeža: 0,05 mg uz kg pārtikas.

| (23) | Lai operatoriem dotu iespēju pielāgoties ar šo regulu noteiktajām izmaiņām konkrētās esošajās atļaujās, ir lietderīgi paredzēt, ka tos plastmasas materiālus un izstrādājumus, kuri atbilst Regulas (ES) Nr. 10/2011 noteikumiem, kas bija piemērojami pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, atļauts pirmo reizi laist tirgū 18 mēnešu pārejas periodā pēc šīs regulas stāšanās spēkā, un tie drīkst palikt tirgū, līdz beidzas krājumi. Tomēr galīgo plastmasas materiālu un izstrādājumu ražošanai parasti vajadzīgi vairāki citu operatoru piegādāti produkti un vielas no ražošanas starpposmiem. Patērētāju drošības dēļ pārejai uz pilnīgu atbilstību šīs regulas noteikumiem būtu jānorit pēc iespējas efektīvi un ar vismazāko iespējamo kavēšanos. Tāpēc operatoriem, kuri ražo starpproduktus un vielas, kas vēl neatbilst šīs regulas noteikumiem, būtu jābūt pienākumam šo produktu lietotājus jau deviņu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā informēt par to, ka šos produktus nedrīkst izmantot tādu plastmasas materiālu un izstrādājumu ražošanai, kas tirgū laižami pēc 18 mēnešu pārejas perioda. |
| --- | --- |

(23)

Lai operatoriem dotu iespēju pielāgoties ar šo regulu noteiktajām izmaiņām konkrētās esošajās atļaujās, ir lietderīgi paredzēt, ka tos plastmasas materiālus un izstrādājumus, kuri atbilst Regulas (ES) Nr. 10/2011 noteikumiem, kas bija piemērojami pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, atļauts pirmo reizi laist tirgū 18 mēnešu pārejas periodā pēc šīs regulas stāšanās spēkā, un tie drīkst palikt tirgū, līdz beidzas krājumi. Tomēr galīgo plastmasas materiālu un izstrādājumu ražošanai parasti vajadzīgi vairāki citu operatoru piegādāti produkti un vielas no ražošanas starpposmiem. Patērētāju drošības dēļ pārejai uz pilnīgu atbilstību šīs regulas noteikumiem būtu jānorit pēc iespējas efektīvi un ar vismazāko iespējamo kavēšanos. Tāpēc operatoriem, kuri ražo starpproduktus un vielas, kas vēl neatbilst šīs regulas noteikumiem, būtu jābūt pienākumam šo produktu lietotājus jau deviņu mēnešu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā informēt par to, ka šos produktus nedrīkst izmantot tādu plastmasas materiālu un izstrādājumu ražošanai, kas tirgū laižami pēc 18 mēnešu pārejas perioda.

| (24) | Šī regula vielas “koksnes pulveris un šķiedra, neapstrādāta” (MSP Nr. 96) un salicilskābes (MSP Nr. 121) atļaujas anulē, jo – ņemot vērā, ka, lai nodrošinātu, ka minētās atļaujas paredz vienīgi to, kas ir drošs, būtu vajadzīga informācija par specifiskām vielām vai specifiskiem minēto vielu lietojumiem – nav iespējams secināt, ka minētās atļaujas to pašreizējā redakcijā atbilst Regulas (ES) Nr. 1935/2004 noteikumiem. Taču, lai – tad, ja operatori, kas šīs vielas ražojuši vai izmantojuši pirms šīs regulas stāšanās spēkā, uzskata, ka daži specifiski gadījumi atbilst Regulas (ES) Nr. 1935/2004 noteikumiem, – nodrošinātu vienmērīgu pāreju uz, iespējams, ierobežojošākām atļaujām, ir lietderīgi atļaut laist tirgū no minētajām vielām ražotus plastmasas materiālus un izstrādājumus, ja vien samērīgā laikposmā pēc šīs regulas stāšanās spēkā ir iesniegts pieteikums uz minēto specifisko lietojumu atļauju. Kas attiecas uz neapstrādātu koksnes pulveri un šķiedru, Iestāde atzinumā par koksniuzskatīja, ka koksnei līdzīgi materiāli katrā atsevišķā gadījumā un par katru sugu jānovērtē individuāli, tāpēc šāds pieteikums būtu jāiesniedz par konkrētām koku sugām. |
| --- | --- |

(24)

Šī regula vielas “koksnes pulveris un šķiedra, neapstrādāta” (MSP Nr. 96) un salicilskābes (MSP Nr. 121) atļaujas anulē, jo – ņemot vērā, ka, lai nodrošinātu, ka minētās atļaujas paredz vienīgi to, kas ir drošs, būtu vajadzīga informācija par specifiskām vielām vai specifiskiem minēto vielu lietojumiem – nav iespējams secināt, ka minētās atļaujas to pašreizējā redakcijā atbilst Regulas (ES) Nr. 1935/2004 noteikumiem. Taču, lai – tad, ja operatori, kas šīs vielas ražojuši vai izmantojuši pirms šīs regulas stāšanās spēkā, uzskata, ka daži specifiski gadījumi atbilst Regulas (ES) Nr. 1935/2004 noteikumiem, – nodrošinātu vienmērīgu pāreju uz, iespējams, ierobežojošākām atļaujām, ir lietderīgi atļaut laist tirgū no minētajām vielām ražotus plastmasas materiālus un izstrādājumus, ja vien samērīgā laikposmā pēc šīs regulas stāšanās spēkā ir iesniegts pieteikums uz minēto specifisko lietojumu atļauju. Kas attiecas uz neapstrādātu koksnes pulveri un šķiedru, Iestāde atzinumā par koksniuzskatīja, ka koksnei līdzīgi materiāli katrā atsevišķā gadījumā un par katru sugu jānovērtē individuāli, tāpēc šāds pieteikums būtu jāiesniedz par konkrētām koku sugām.

| (25) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(25)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījumi Regulas (ES) Nr. 10/2011 I pielikumā

Regulas (ES) Nr. 10/2011 I pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Pārejas pasākumi

1.   Tādi plastmasas materiāli un izstrādājumi, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 10/2011 noteikumiem, kuri bija piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā, un kas pirmo reizi laist tirgū pirms 2025. gada 1. februāra, drīkst palikt tirgū, līdz beidzas krājumi.

2.   Ja plastmasas materiālu vai izstrādājumu ražošanas starpposma produkts vai šāda produkta, materiāla vai izstrādājuma ražošanai paredzēta viela, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 10/2011 noteikumiem, kuri bija piemērojami pirms šīs regulas spēkā stāšanās, un kas laists(-a) tirgū pēc 2024. gada 1. maija, neatbilst šīs regulas noteikumiem, tad atbilstības deklarācijā, kas pieejama par minēto vielu vai produktu, norāda, ka tas/tā neatbilst pašreizējiem noteikumiem un ka to var izmantot tikai tādu plastmasas materiālu un izstrādājumu ražošanā, kuri tiks laisti tirgū pirms 2025. gada 1. februāra.

3.   Plastmasas materiālus un izstrādājumus, kuru ražošanā izmantota salicilskābe (MSP Nr. 121) vai neapstrādāts(-a) konkrētu koku sugu koksnes pulveris vai šķiedra, arī turpmāk drīkst pirmo reizi laist tirgū pēc 2025. gada 1. februāra, ja vien ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | pieteikums uz minētās vielas vai minētā(-ās) neapstrādātā(-ās) konkrētas koku sugas koksnes pulvera vai šķiedras atļauju kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1935/2004 9. pantu iesniegts pirms 2024. gada 1. augusta; |
| --- | --- |

a)

pieteikums uz minētās vielas vai minētā(-ās) neapstrādātā(-ās) konkrētas koku sugas koksnes pulvera vai šķiedras atļauju kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1935/2004 9. pantu iesniegts pirms 2024. gada 1. augusta;

| b) | minētās vielas vai minētā(-ās) konkrētās koku sugas koksnes pulvera vai šķiedras lietojums plastmasas materiāla un izstrādājuma ražošanai, kā arī pēdējo lietojums aprobežojas ar paredzētajiem lietošanas apstākļiem, kas aprakstīti pieteikumā; |
| --- | --- |

b)

minētās vielas vai minētā(-ās) konkrētās koku sugas koksnes pulvera vai šķiedras lietojums plastmasas materiāla un izstrādājuma ražošanai, kā arī pēdējo lietojums aprobežojas ar paredzētajiem lietošanas apstākļiem, kas aprakstīti pieteikumā;

| c) | informācijā, kas Iestādei sniegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1935/2004 9. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ir deklarēts, ka pieteikums atbilst šā punkta nosacījumiem; |
| --- | --- |

c)

informācijā, kas Iestādei sniegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1935/2004 9. panta 1. punkta b) apakšpunktu, ir deklarēts, ka pieteikums atbilst šā punkta nosacījumiem;

| d) | Iestāde pieteikumu uzskata par derīgu. |
| --- | --- |

d)

Iestāde pieteikumu uzskata par derīgu.

4.   Plastmasas materiālus un izstrādājumus, kuru ražošanai izmantota viela vai neapstrādāts(-a) koksnes pulveris vai šķiedra, par ko jāiesniedz pieteikums, drīkst turpināt izmantot, līdz pieteikuma iesniedzējs pieteikumu atsauc vai līdz Komisija pieņem lēmumu, ar ko saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1935/2004 11. panta 1. punktu tiek piešķirta vai atteikta atļauja minētās vielas vai koksnes pulvera vai šķiedras lietojumam.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 11. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.

1

(2)  Komisijas Regula (ES) Nr. 10/2011 (2011. gada 14. janvāris) par plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku (OV L 12, 15.1.2011., 1. lpp.).

2

(3)  
  EFSA Journal 2019; 17(11):5902.

3

EFSA Journal

(4)  
  EFSA Journal 2020; 18(6):6124.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2005; 3(9):242; EFSA Journal 2005; 3(9):241; EFSA Journal 2005; 3(9):243; EFSA Journal 2005; 3(9):244, 1-18; EFSA Journal 2005; 3(9):245.

5

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

EFSA Journal

(6)  
  ECHA Committee for Risk Assessment (RAC) and Committee for Socio-economic Analysis (SEAC) Opinion on an Annex XV dossier proposing restrictions on four phthalates (DEHP, BBP, DBP, DIBP); attiecīgi ECHA/RAC/RES-O-0000001412-86-140/F un ECHA/SEAC/RES-O-0000001412-86-154/F. Tiešsaistē pieejams šeit: https://echa.europa.eu/documents/10162/a265bf86-5fbd-496b-87b4-63ff238de2f7.

6

ECHA Committee for Risk Assessment (RAC) and Committee for Socio-economic Analysis (SEAC) Opinion on an Annex XV dossier proposing restrictions on four phthalates (DEHP, BBP, DBP, DIBP)

(7)  
  EFSA Journal 2019; 17(12):5838.

7

EFSA Journal

(8)  doi: 10.2903/j.efsa.2022.7172.

8

(9)  Komisijas Regula (ES) 2019/1338 (2019. gada 8. augusts), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 10/2011 par plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku (OV L 209, 9.8.2019., 5. lpp.).

9

(10)  
  EFSA Journal 2021; 19(8):6786.

10

EFSA Journal

(11)  
  EFSA Journal 2019; 17(10):5864; iestāde atsauces uz tās atzinumu par “trimelītskābi, tris(2-etilheksil) esteri”, savukārt šī regula atsaucas uz IUPAC nosaukumu “tris(2-etilheksil) benzol-1,2,4-trikarboksilāts”.

11

EFSA Journal

IUPAC

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 609/2013 (2013. gada 12. jūnijs) par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem uztura aizstājējiem svara kontrolei, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009 (OV L 181, 29.6.2013., 35. lpp.).

12

(13)  
  EFSA Journal 2020; 18(5):6046.

13

EFSA Journal

(14)  
  Scientific panel on FCM, Enzymes, and processing aids (CEP), Minutes of the 19th meeting of the working group on FCM 2018-2021, 2020. gada 30. septembris, 7. punkta 1. apakšpunkts.

14

Scientific panel on FCM, Enzymes, and processing aids

CEP

th

(15)  
  EFSA Journal 2020; 18(3):6047.

15

EFSA Journal

(16)  
  EFSA Journal 2020; 18(5):6120.

16

EFSA Journal

(17)  
  EFSA Journal 2020; 18(7):6183.

17

EFSA Journal

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) Nr. 10/2011 I pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma 1. punkta 1. tabulu groza šādi:






  a) | tabulas 96. ierakstu “koksnes pulveris un šķiedra, neapstrādāta” un 121. ierakstu “salicilskābe” svītro; |
| --- | --- | --- |

1)

pielikuma 1. punkta 1. tabulu groza šādi:

a)

tabulas 96. ierakstu “koksnes pulveris un šķiedra, neapstrādāta” un 121. ierakstu “salicilskābe” svītro;

| b) | tabulas 157. ierakstu “ftālskābes dialilesteris” aizstāj ar šādu:















  “157 | 74880 | 0000084-74-2 | ftālskābes dibutilesteris (“DBP”) | jā | nē | nē | 0,12 | (32)
  (36) | Atļauts lietot tikai:






  a) | kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas nonāk saskarē ar taukus nesaturošu pārtiku; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

tabulas 157. ierakstu “ftālskābes dialilesteris” aizstāj ar šādu:

“157

74880

0000084-74-2

ftālskābes dibutilesteris (“DBP”)

jā

nē

nē

0,12

(32)

(36)

Atļauts lietot tikai:

a)

kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas nonāk saskarē ar taukus nesaturošu pārtiku;

| b) | kā tehniskā atbalsta vielu poliolefīnos, nepārsniedzot 0,05 masas % gatavā produktā |
| --- | --- |

b)

kā tehniskā atbalsta vielu poliolefīnos, nepārsniedzot 0,05 masas % gatavā produktā

(7)”;

| c) | tabulas 159. ierakstu “ftālskābes benzilbutilesteris” aizstāj ar šādu:















  “159 | 74560 | 0000085-68-7 | ftālskābes benzilbutilesteris (“BBP”) | jā | nē | nē | 6 | (32)
  (36) | Atļauts lietot tikai:






  a) | kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

tabulas 159. ierakstu “ftālskābes benzilbutilesteris” aizstāj ar šādu:

“159

74560

0000085-68-7

ftālskābes benzilbutilesteris (“BBP”)

jā

nē

nē

6

(32)

(36)

Atļauts lietot tikai:

a)

kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos;

| b) | kā plastifikatoru vienreiz lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas nonāk saskarē ar taukus nesaturošu pārtiku, izņemot mākslīgos maisījumus zīdaiņiem un mākslīgos papildu ēdināšanas maisījumus zīdaiņiem (*); |
| --- | --- |

b)

kā plastifikatoru vienreiz lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas nonāk saskarē ar taukus nesaturošu pārtiku, izņemot mākslīgos maisījumus zīdaiņiem un mākslīgos papildu ēdināšanas maisījumus zīdaiņiem (*);

| c) | kā tehniskā atbalsta vielu nepārsniedzot 0,1 masas % gatavā produktā |
| --- | --- |

c)

kā tehniskā atbalsta vielu nepārsniedzot 0,1 masas % gatavā produktā

(7)”;

| d) | tabulas 283. ierakstu “ftālskābes bis(2-etilheksil)esteris” aizstāj ar šādu:















  “283 | 74640 | 0000117-81-7 | ftālskābes bis(2-etilheksil)esteris (“DHEP”) | jā | nē | nē | 0,6 | (32)
  (36) | Atļauts lietot tikai:






  a) | kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas nonāk saskarē ar taukus nesaturošu pārtiku; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

tabulas 283. ierakstu “ftālskābes bis(2-etilheksil)esteris” aizstāj ar šādu:

“283

74640

0000117-81-7

ftālskābes bis(2-etilheksil)esteris (“DHEP”)

jā

nē

nē

0,6

(32)

(36)

Atļauts lietot tikai:

a)

kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas nonāk saskarē ar taukus nesaturošu pārtiku;

| b) | kā tehniskā atbalsta vielu koncentrācijā līdz 0,1 masas % gatavā produktā |
| --- | --- |

b)

kā tehniskā atbalsta vielu koncentrācijā līdz 0,1 masas % gatavā produktā

(7)”;

| e) | tabulas 728. ierakstu “ftālskābes diesteri ar pirmējiem piesātinātajiem C8-C10 sazarotas ķēdes spirtiem, vairāk nekā 60 % C9” aizstāj ar šādu:















  “728 | 75100 | 0068515-48-0 0028553-12-0 | ftālskābes diesteri ar pirmējiem piesātinātajiem C8-C10 sazarotas ķēdes spirtiem, vairāk nekā 60 % C9 | jā | nē | nē | | (26)
  (32) | Atļauts lietot tikai:






  a) | kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

tabulas 728. ierakstu “ftālskābes diesteri ar pirmējiem piesātinātajiem C8-C10 sazarotas ķēdes spirtiem, vairāk nekā 60 % C9” aizstāj ar šādu:

“728

75100

0068515-48-0 0028553-12-0

ftālskābes diesteri ar pirmējiem piesātinātajiem C8-C10 sazarotas ķēdes spirtiem, vairāk nekā 60 % C9

jā

nē

nē

(26)

(32)

Atļauts lietot tikai:

a)

kā plastifikatoru vairākkārt lietojamos materiālos un izstrādājumos;

| b) | kā plastifikatoru vienreiz lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas nonāk saskarē ar taukus nesaturošu pārtiku, izņemot maisījumus zīdaiņiem un papildu ēdināšanas maisījumus zīdaiņiem (*); |
| --- | --- |

b)

kā plastifikatoru vienreiz lietojamos materiālos un izstrādājumos, kas nonāk saskarē ar taukus nesaturošu pārtiku, izņemot maisījumus zīdaiņiem un papildu ēdināšanas maisījumus zīdaiņiem (*);

| c) | kā tehniskā atbalsta vielu nepārsniedzot 0,1 masas % gatavā produktā |
| --- | --- |

c)

kā tehniskā atbalsta vielu nepārsniedzot 0,1 masas % gatavā produktā

Nelietot kombinācijā ar MSP vielām Nr. 157, 159, 283 vai 1085.

(7)”;

| f) | tabulas 793. ierakstu “trietanolamīns” aizstāj ar šādu:















  “793 | 94000 | 0000102-71-6 | trietanolamīns | jā | nē | nē | | (37)”; | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

tabulas 793. ierakstu “trietanolamīns” aizstāj ar šādu:

“793

94000

0000102-71-6

trietanolamīns

jā

nē

nē

(37)”;

| g) | tabulas 822. ierakstu “perhlorskābes sāļi” aizstāj ar šādu:















  “822 | 71983 | 14797-73-0 | perhlorskābes sāļi (perhlorāti) | jā | nē | nē | | (38)”; | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

g)

tabulas 822. ierakstu “perhlorskābes sāļi” aizstāj ar šādu:

“822

71983

14797-73-0

perhlorskābes sāļi (perhlorāti)

jā

nē

nē

(38)”;

| h) | tabulas 1007. ierakstu “dietil[[3,5-bis(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]metil]fosfonāts” aizstāj ar šādu:















  “1007 | | 976-56-7 | dietil[[3,5-bis(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]metil]fosfonāts | nē | jā | nē | | | Atļauts lietot, nepārsniedzot 0,2 masas % no galīgā polimēra svara, tikai polimerizācijas procesā, kas vajadzīgs poli(etilēntereftalāta) (PET) un poli-(etilēn-2,5-furandikarobiksilāta) (PEF) ražošanai”; | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

h)

tabulas 1007. ierakstu “dietil[[3,5-bis(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]metil]fosfonāts” aizstāj ar šādu:

“1007

976-56-7

dietil[[3,5-bis(1,1-dimetiletil)-4-hidroksifenil]metil]fosfonāts

nē

jā

nē

Atļauts lietot, nepārsniedzot 0,2 masas % no galīgā polimēra svara, tikai polimerizācijas procesā, kas vajadzīgs poli(etilēntereftalāta) (PET) un poli-(etilēn-2,5-furandikarobiksilāta) (PEF) ražošanai”;

| i) | tabulas 1059. ierakstu “poli-((R)-3-hidroksibutirāt-ko-(R)-3-hidroksiheksanoāts)” aizstāj ar šādu:















  “1059 | | 147398-31-0 | poli-((R)-3-hidroksibutirāt-ko-(R)-3-hidroksiheksanoāts) (“PHBH”) | nē | jā | nē | | (35) | Viela ir mikrobioloģiskā fermentācijā iegūta makromolekula.
  Izmanto tikai temperatūras apstākļos, kas nepārsniedz V pielikuma 2.1.4. punkta d) apakšpunktā noteiktos nosacījumus. Visu oligomēru, kuru molekulmasa ir mazāka par 1 000 Da, migrācija nepārsniedz 5,0 mg/kg pārtikas. | (23)”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

i)

tabulas 1059. ierakstu “poli-((R)-3-hidroksibutirāt-ko-(R)-3-hidroksiheksanoāts)” aizstāj ar šādu:

“1059

147398-31-0

poli-((R)-3-hidroksibutirāt-ko-(R)-3-hidroksiheksanoāts) (“PHBH”)

nē

jā

nē

(35)

Viela ir mikrobioloģiskā fermentācijā iegūta makromolekula.

Izmanto tikai temperatūras apstākļos, kas nepārsniedz V pielikuma 2.1.4. punkta d) apakšpunktā noteiktos nosacījumus. Visu oligomēru, kuru molekulmasa ir mazāka par 1 000 Da, migrācija nepārsniedz 5,0 mg/kg pārtikas.

(23)”;

| j) | tabulas 1076. ierakstu “fosforskābe, trifenilesteris, polimērs ar alfa-hidro-omega-hidroksipoli[oksi(metil-1,2-etāndiil)], C10-16 alkilesteris” aizstāj ar šādu:















  “1076 | | 1227937-46-3 | Fosforskābe, trietilesteris, polimērs ar alfa-hidro-omega-hidroksipoli[oksi(metil-1,2-etāndiil)], C10-16 alkilesteris | jā | nē | nē | 0,05 | | Atļauts izmantot tikai:






  a) | kā piedevu, nepārsniedzot 0,2 masas %, triecienizturīga polistirola materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti nonākšanai saskarē ar pārtiku istabas temperatūras un zemākas temperatūras apstākļos, tai skaitā arī apstākļos, kad notiek piepildīšana ar karstu saturu un/vai karsēšana līdz 100 °C ne ilgāk kā 2 stundas. Nedrīkst nonākt saskarē ar pārtiku, attiecībā uz kuru III pielikumā ir norādīts pārtikas aizstājējs C un/vai D1; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

j)

tabulas 1076. ierakstu “fosforskābe, trifenilesteris, polimērs ar alfa-hidro-omega-hidroksipoli[oksi(metil-1,2-etāndiil)], C10-16 alkilesteris” aizstāj ar šādu:

“1076

1227937-46-3

Fosforskābe, trietilesteris, polimērs ar alfa-hidro-omega-hidroksipoli[oksi(metil-1,2-etāndiil)], C10-16 alkilesteris

jā

nē

nē

0,05

Atļauts izmantot tikai:

a)

kā piedevu, nepārsniedzot 0,2 masas %, triecienizturīga polistirola materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti nonākšanai saskarē ar pārtiku istabas temperatūras un zemākas temperatūras apstākļos, tai skaitā arī apstākļos, kad notiek piepildīšana ar karstu saturu un/vai karsēšana līdz 100 °C ne ilgāk kā 2 stundas. Nedrīkst nonākt saskarē ar pārtiku, attiecībā uz kuru III pielikumā ir norādīts pārtikas aizstājējs C un/vai D1;

| b) | kā piedevu, nepārsniedzot 0,025 masas %, akrilonitril-butadiēn-stirēna (ABS) materiālos, kas paredzēti lietošanai istabas temperatūras un par to zemākas temperatūras apstākļos”; |
| --- | --- |

b)

kā piedevu, nepārsniedzot 0,025 masas %, akrilonitril-butadiēn-stirēna (ABS) materiālos, kas paredzēti lietošanai istabas temperatūras un par to zemākas temperatūras apstākļos”;

| k) | pielikuma 1. tabulas beigās skaitliskā secībā pievieno šādus ierakstus:















  “1078 | | 3319-31-1 | tris-(2-etilheksil)benzol-1,2,4-trikarboksilāts | jā | nē | nē | 1 | (32) | Atļauts lietot tikai kā plastifikatoru mīkstā polivinilhlorīda ražošanai.
  Nedrīkst nonākt saskarē ar zīdaiņiem paredzētu pārtiku (*) | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1080 | | 156157-97-0 | (trietanolamīn-perhlorāts, nātrija sāls) dimērs | jā | nē | nē | | (37)
  (38) | Atļauts lietot cietajā polivinilhlorīdā, kas nonāk saskarē ar pārtikas produktiem, kas iekļauti III pielikuma 2. tabulas pārtikas produktu kategorijā 01.01.A | |
| 1081 | | — | N, N-bis(2-hidroksietil)stearilamīns, kas daļēji esterificēts ar piesātinātajām C16/C18 taukskābēm | jā | nē | nē | | (7) | Atļauts lietot, nepārsniedzot 2 masas %, tikai plastmasas materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti pārtikas apritē iesaistītu uzņēmēju izdarītai iesaiņošanai vai sausajai pārtikai, kam III pielikuma 2. tabulā ir noteikts pārtikas aizstājējs E | (30) |
| 1082 | | 52628-03-2 | fosforskābe, jaukti esteri ar 2-hidroksietilmetakrilātu | nē | jā | nē | 0,05 | | Atļauts lietot, nepārsniedzot 0,35 masas %, tikai polimetilakrilāta ražošanai.

  SML izteikts kā fosforskābes mono-, di- un triesteru un difosforskābes mono-, di-, tri- un tetraesteru summa | |
| 1083 | | 2421-28-5 | Benzofenon-3,3`,4,4`-tetrakarbonskābes dianhidrīds (“BTDA”) | nē | jā | nē | 0,05 | | Atļauts lietot, nepārsniedzot 43 masas %, tikai kā komonomēru tādu poliimīdu ražošanā, kas līdz 250 °C temperatūrā nonāk saskarē ar pārtikas produktiem, kuriem III pielikuma 2. tabulā ir noteikti tikai aizstājēji B un/vai D2” | |
| | | | | | | | | | | |
| “(*) | Terminu “zīdainis”, “maisījums zīdaiņiem” un “papildu ēdināšanas maisījums zīdaiņiem” definīcija ir dota 2. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulā (ES) Nr. 609/2013 par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem uztura aizstājējiem svara kontrolei, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009 (OV L 181, 29.6.2013., 35. lpp.).”; |

k)

pielikuma 1. tabulas beigās skaitliskā secībā pievieno šādus ierakstus:

“1078

3319-31-1

tris-(2-etilheksil)benzol-1,2,4-trikarboksilāts

jā

nē

nē

1

(32)

Atļauts lietot tikai kā plastifikatoru mīkstā polivinilhlorīda ražošanai.

Nedrīkst nonākt saskarē ar zīdaiņiem paredzētu pārtiku (*)

1080

156157-97-0

(trietanolamīn-perhlorāts, nātrija sāls) dimērs

jā

nē

nē

(37)

(38)

Atļauts lietot cietajā polivinilhlorīdā, kas nonāk saskarē ar pārtikas produktiem, kas iekļauti III pielikuma 2. tabulas pārtikas produktu kategorijā 01.01.A

1081

—

N, N-bis(2-hidroksietil)stearilamīns, kas daļēji esterificēts ar piesātinātajām C16/C18 taukskābēm

jā

nē

nē

(7)

Atļauts lietot, nepārsniedzot 2 masas %, tikai plastmasas materiālos un izstrādājumos, kas paredzēti pārtikas apritē iesaistītu uzņēmēju izdarītai iesaiņošanai vai sausajai pārtikai, kam III pielikuma 2. tabulā ir noteikts pārtikas aizstājējs E

(30)

1082

52628-03-2

fosforskābe, jaukti esteri ar 2-hidroksietilmetakrilātu

nē

jā

nē

0,05

Atļauts lietot, nepārsniedzot 0,35 masas %, tikai polimetilakrilāta ražošanai.

SML izteikts kā fosforskābes mono-, di- un triesteru un difosforskābes mono-, di-, tri- un tetraesteru summa

1083

2421-28-5

Benzofenon-3,3`,4,4`-tetrakarbonskābes dianhidrīds (“BTDA”)

nē

jā

nē

0,05

Atļauts lietot, nepārsniedzot 43 masas %, tikai kā komonomēru tādu poliimīdu ražošanā, kas līdz 250 °C temperatūrā nonāk saskarē ar pārtikas produktiem, kuriem III pielikuma 2. tabulā ir noteikti tikai aizstājēji B un/vai D2”

“(*)

Terminu “zīdainis”, “maisījums zīdaiņiem” un “papildu ēdināšanas maisījums zīdaiņiem” definīcija ir dota 2. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Regulā (ES) Nr. 609/2013 par zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem uztura aizstājējiem svara kontrolei, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 92/52/EEK, Komisijas Direktīvas 96/8/EK, 1999/21/EK, 2006/125/EK un 2006/141/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/39/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 41/2009 un (EK) Nr. 953/2009 (OV L 181, 29.6.2013., 35. lpp.).”;

| 2) | pielikuma 2. punktā 2. tabulu groza šādi:






  a) | tabulas 7. ierakstu aizstāj ar šādu:








  “7 | 19
  20
  1081 | 1,2 | izteikts kā trešējais amīns”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

pielikuma 2. punktā 2. tabulu groza šādi:

a)

tabulas 7. ierakstu aizstāj ar šādu:

“7

19

20

1081

1,2

izteikts kā trešējais amīns”;

| b) | tabulas 26. ierakstu aizstāj ar šādu:








  “26 | 728
  729 | 1,8 | izteikts kā vielu summa”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

tabulas 26. ierakstu aizstāj ar šādu:

“26

728

729

1,8

izteikts kā vielu summa”;

| c) | tabulas 32. ierakstu aizstāj ar šādu:








  “32 | 8
  72
  73
  138
  140
  157
  159
  207
  242
  283
  532
  670
  728
  729
  775
  783
  797
  798
  810
  815
  1078
  1085* | 60 | izteikts kā vielu summa (plastifikatori)






  - | Diizobutilftalāts, MSP Nr. 1085 un tā sinonīmi 1,2-bis(2-metilpropil) benzol-1,2-dikarboksilāts jeb “DIBP” un CAS numurs 84-69-5 1. tabulā nav norādīts kā atļauta viela. Viela tiek izmantota par polimerizācijas palīgvielu, tāpēc to tomēr var detektēt vienlaikus ar citiem ftalātiem un tā ar norādi MSP Nr. 1085 ir iekļauta grupas ierobežojumā.”; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

tabulas 32. ierakstu aizstāj ar šādu:

“32

8

72

73

138

140

157

159

207

242

283

532

670

728

729

775

783

797

798

810

815

1078

1085*

60

izteikts kā vielu summa (plastifikatori)

*

Diizobutilftalāts, MSP Nr. 1085 un tā sinonīmi 1,2-bis(2-metilpropil) benzol-1,2-dikarboksilāts jeb “DIBP” un CAS numurs 84-69-5 1. tabulā nav norādīts kā atļauta viela. Viela tiek izmantota par polimerizācijas palīgvielu, tāpēc to tomēr var detektēt vienlaikus ar citiem ftalātiem un tā ar norādi MSP Nr. 1085 ir iekļauta grupas ierobežojumā.”;

| d) | pievieno šādus ierakstus:








  “36 | 157
  159
  283
  1085* | 0,6 | ftālskābes, dibutilestera (DBP), diizobutilftalāta (DIBP), ftālskābes, benzilbutilestera (BBP) un ftālskābes, bis(2-etilheksil) estera (DEHP) summa, kas DEHP ekvivalentos izteikta ar šādu formulu: DBP*5 + DIBP*4 + BBP*0,1 + DEHP*1.






  - | Sk. 32. rindas piezīmi par MSP Nr. 1085 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

pievieno šādus ierakstus:

“36

157

159

283

1085*

0,6

ftālskābes, dibutilestera (DBP), diizobutilftalāta (DIBP), ftālskābes, benzilbutilestera (BBP) un ftālskābes, bis(2-etilheksil) estera (DEHP) summa, kas DEHP ekvivalentos izteikta ar šādu formulu: DBP*5 + DIBP*4 + BBP*0,1 + DEHP*1.

*

Sk. 32. rindas piezīmi par MSP Nr. 1085

37

793

1080

0,05

izteikts kā summa, ko veido trietanolamīna un hidrogēnhlorīda pievienošanās produkts, kurš izteikts kā trietanolamīns

38

822

1080

0,002

izteikts kā perhlorāts – tiek piemērota 3. tabulas 4. piezīme”;

| 3) | pielikuma 3. punkta 3. tabulā pievieno šādu ierakstu:






  “(30) | Pastāv risks pārsniegt migrācijas robežas. migrācija pieaug līdz ar vielu saturošās plastmasas biezumu, polimēra polaritātes samazināšanos un šīs vielas esterifikācijas pakāpes samazināšanos.” |
| --- | --- | --- |

3)

pielikuma 3. punkta 3. tabulā pievieno šādu ierakstu:

“(30)

Pastāv risks pārsniegt migrācijas robežas. migrācija pieaug līdz ar vielu saturošās plastmasas biezumu, polimēra polaritātes samazināšanos un šīs vielas esterifikācijas pakāpes samazināšanos.”

---

| 12.7.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 177/59 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 177/59

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1443

(2023. gada 11. jūlijs),

ar ko atjauno atļauju Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) preparātu lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1065/2012

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (2003. gada 22. septembris) par dzīvnieku ēdināšanā lietotām piedevām (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Regula (EK) Nr. 1831/2003 nosaka, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredz šādas atļaujas piešķiršanas un atjaunošanas pamatojumu un kārtību. |
| --- | --- |

(1)

Regula (EK) Nr. 1831/2003 nosaka, ka piedevu lietošanai dzīvnieku ēdināšanā vajadzīga atļauja, un paredz šādas atļaujas piešķiršanas un atjaunošanas pamatojumu un kārtību.

| (2) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1065/2012 (2)
  Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) (iepriekš taksonomiski identificēts kā Lactobacillus plantarum (DSM 19457) preparātu uz 10 gadiem atļāva lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1065/2012 (2)
  Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) (iepriekš taksonomiski identificēts kā Lactobacillus plantarum (DSM 19457) preparātu uz 10 gadiem atļāva lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem.

| (3) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 14. panta 1. punktu ir iesniegts pieteikums uz to, lai atjaunotu atļauju Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457) lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem; šo piedevu lūgts klasificēt piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”, funkcionālajā grupā “skābbarības piedevas”. Minētajam pieteikumam ir pievienotas minētās regulas 14. panta 2. punktā prasītās ziņas un dokumenti. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1831/2003 14. panta 1. punktu ir iesniegts pieteikums uz to, lai atjaunotu atļauju Lactiplantibacillus plantarum DSM 19457) lietot par barības piedevu visu sugu dzīvniekiem; šo piedevu lūgts klasificēt piedevu kategorijā “tehnoloģiskās piedevas”, funkcionālajā grupā “skābbarības piedevas”. Minētajam pieteikumam ir pievienotas minētās regulas 14. panta 2. punktā prasītās ziņas un dokumenti.

| (4) | Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2022. gada 22. novembra atzinumā (3) secināja, ka pieteikuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka ar pašlaik atļautajiem lietošanas nosacījumiem Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) preparāts joprojām ir visām dzīvnieku sugām, patērētājiem un videi drošs. Iestāde arī secināja, ka piedeva nav ādas vai acu kairinātājs, bet pēc dabas ir olbaltumvielām līdzīga viela, tāpēc būtu jāuzskata par elpceļu sensibilizatoru. Nav datu, tāpēc Iestāde nevarēja izdarīt secinājumus par piedevas spēju sensibilizēt ādu. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) 2022. gada 22. novembra atzinumā (3) secināja, ka pieteikuma iesniedzējs ir sniedzis pierādījumus, ka ar pašlaik atļautajiem lietošanas nosacījumiem Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) preparāts joprojām ir visām dzīvnieku sugām, patērētājiem un videi drošs. Iestāde arī secināja, ka piedeva nav ādas vai acu kairinātājs, bet pēc dabas ir olbaltumvielām līdzīga viela, tāpēc būtu jāuzskata par elpceļu sensibilizatoru. Nav datu, tāpēc Iestāde nevarēja izdarīt secinājumus par piedevas spēju sensibilizēt ādu.

| (5) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 378/2005 (4) 5. panta 4. punkta c) apakšpunktu references laboratorija, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003, uzskatīja, ka iepriekšējā novērtējumā izdarītie secinājumi un ieteikumi ir derīgi un ir attiecināmi uz pašreizējo pieteikumu. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 378/2005 (4) 5. panta 4. punkta c) apakšpunktu references laboratorija, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1831/2003, uzskatīja, ka iepriekšējā novērtējumā izdarītie secinājumi un ieteikumi ir derīgi un ir attiecināmi uz pašreizējo pieteikumu.

| (6) | Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minētā preparāta atļauja būtu jāatjauno. |
| --- | --- |

(6)

Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) preparāta novērtējums liecina, ka Regulas (EK) Nr. 1831/2003 5. pantā paredzētie atļaujas piešķiršanas nosacījumi ir izpildīti. Tāpēc minētā preparāta atļauja būtu jāatjauno.

| (7) | Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz piedevas lietotāju veselību. Minētajiem aizsargpasākumiem nebūtu jāskar citas darba ņēmēju drošības prasības, kas izriet no Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(7)

Komisija uzskata, ka būtu jāīsteno pienācīgi aizsargpasākumi, lai nepieļautu nelabvēlīgu ietekmi uz piedevas lietotāju veselību. Minētajiem aizsargpasākumiem nebūtu jāskar citas darba ņēmēju drošības prasības, kas izriet no Savienības tiesību aktiem.

| (8) | Tā kā atļauja Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) preparātu lietot par barības piedevu tiek atjaunota, būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 1065/2012. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā atļauja Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) preparātu lietot par barības piedevu tiek atjaunota, būtu attiecīgi jāgroza Īstenošanas regula (ES) Nr. 1065/2012.

| (9) | Drošuma apsvērumi neliek Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) preparātu atļaujas nosacījumu grozījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas atjaunošanas izrietošo jauno prasību izpildei. |
| --- | --- |

(9)

Drošuma apsvērumi neliek Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) preparātu atļaujas nosacījumu grozījumus piemērot nekavējoties, tāpēc ir lietderīgi noteikt pārejas periodu, lai ieinteresētās personas varētu sagatavoties no atļaujas atjaunošanas izrietošo jauno prasību izpildei.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Atļaujas atjaunošana

Pielikumā specificētā preparāta, kas pieder pie piedevu kategorijas “tehnoloģiskās piedevas” un funkcionālās grupas “skābbarības piedevas”, atļauju atjauno ar noteikumu, ka tiek ievēroti pielikuma nosacījumi.

2. pants

Grozījums Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1065/2012

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1065/2012 pielikumā ierakstu 1k20718 par “Lactobacillus plantarum (DSM 19457)” svītro.

Lactobacillus plantarum

3. pants

Pārejas pasākumi

Pielikumā specificēto preparātu un to saturošu barību, kas ražoti un marķēti pirms 2024. gada 1. augusta saskaņā ar noteikumiem, kuri bija piemērojami pirms 2023. gada 1. augusta, arī turpmāk drīkst laist tirgū un lietot, līdz beidzas esošie krājumi.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 11. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 268, 18.10.2003., 29. lpp.

1

(2)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1065/2012 (2012. gada 13. novembris) par atļauju lietot Lactobacillus plantarum preparātus (DSM 23375, CNCM I-3235, DSM 19457, DSM 16565, DSM 16568, LMG 21295, CNCM MA 18/5U, NCIMB 30094, VTT E-78076, ATCC PTSA-6139, DSM 18112, DSM 18113, DSM 18114, ATCC 55943 un ATCC 55944) kā barības piedevas visām dzīvnieku sugām (OV L 314, 14.11.2012., 15. lpp.).

2

Lactobacillus plantarum

(3)  
  EFSA Journal 2023;21(1):7697.

3

EFSA Journal

(4)  Komisijas Regula (EK) Nr. 378/2005 (2005. gada 4. marts) par sīki izstrādātiem noteikumiem, lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1831/2003 attiecībā uz Kopienas references laboratorijas pienākumiem un uzdevumiem saistībā ar pārtikas piedevu atļauju pieteikumiem (OV L 59, 5.3.2005., 8. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

| Piedevas identifikācijas numurs | Piedeva | Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode | Dzīvnieku suga vai kategorija | Maksimālais vecums | Minimālais saturs | Maksimālais saturs | Citi noteikumi | Atļaujas derīguma termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KVV uz kg svaiga materiāla |
| Kategorija: tehnoloģiskās piedevas. Funkcionālā grupa: skābbarības piedevas |
| 1k20718 | Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) | Piedevas sastāvs


  Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) preparāts, kas satur vismaz 1 × 1010 KVV uz g piedevas
  cieta viela

  Aktīvās vielas raksturojums

  Dzīvotspējīgas Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) šūnas

  Analītiskā metode
   (1)


  Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) skaitīšanai barības piedevā:






  — | Petri trauciņa un uztriepuma metode, kurā izmanto MRS agaru (EN 15787) |

Piedevas identifikācijas numurs

Piedeva

Sastāvs, ķīmiskā formula, apraksts, analītiskā metode

Dzīvnieku suga vai kategorija

Maksimālais vecums

Minimālais saturs

Maksimālais saturs

Citi noteikumi

Atļaujas derīguma termiņš

KVV uz kg svaiga materiāla

Kategorija: tehnoloģiskās piedevas. Funkcionālā grupa: skābbarības piedevas

1k20718

Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457)

Piedevas sastāvs

Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) preparāts, kas satur vismaz 1 × 1010 KVV uz g piedevas

cieta viela

Aktīvās vielas raksturojums

Dzīvotspējīgas Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) šūnas

Analītiskā metode
   (1)

Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) skaitīšanai barības piedevā:

—

Petri trauciņa un uztriepuma metode, kurā izmanto MRS agaru (EN 15787)

Lactiplantibacillus plantarum (DSM 19457) identificēšanai:

| — | pulsējošā lauka gela elektroforēze (PFGE) vai DNS sekvencēšanas metodes |
| --- | --- |

—

pulsējošā lauka gela elektroforēze (PFGE) vai DNS sekvencēšanas metodes

visu sugu dzīvnieki

—

—

| 1. | Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus. |
| --- | --- |

1.

Piedevas un premiksu lietošanas norādījumos norāda glabāšanas nosacījumus.

| 2. | Piedevas minimālā deva, ja to, nekombinējot ar citiem mikroorganismiem, lieto par skābbarības piedevu: 5 × 107 KVV uz kg svaiga materiāla. |
| --- | --- |

2.

Piedevas minimālā deva, ja to, nekombinējot ar citiem mikroorganismiem, lieto par skābbarības piedevu: 5 × 107 KVV uz kg svaiga materiāla.

| 3. | Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi piedevas un premiksu lietotājiem jāveic, lai novērstu potenciālos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst nav iespējams, piedevu un premiksus lieto, izmantojot individuālos ādas un elpceļu aizsarglīdzekļus. |
| --- | --- |

3.

Barības apritē iesaistītie uzņēmēji nosaka, kādas darbības procedūras un organizatoriskie pasākumi piedevas un premiksu lietotājiem jāveic, lai novērstu potenciālos riskus, kas izriet no to lietošanas. Ja ar šādām procedūrām un pasākumiem šos riskus novērst nav iespējams, piedevu un premiksus lieto, izmantojot individuālos ādas un elpceļu aizsarglīdzekļus.

2033. gada 1. augusts

---

(1)  Detalizēta informācija par analītiskajām metodēm ir pieejama references laboratorijas vietnē šeit: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en.

---

| 12.7.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 177/63 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 177/63

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1444

(2023. gada 11. jūlijs),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Turcijas izcelsmes tērauda profila galvas plašu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. pantu,

apspriedusies ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2022. gada 14. novembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna” jeb “ĶTR”) un Turcijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes tērauda profila galvas plašu importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz pamatregulas 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2022. gada 14. novembrī sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“Ķīna” jeb “ĶTR”) un Turcijas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes tērauda profila galvas plašu importu. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (2) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2022. gada 30. septembrīLaminados Losal S.A.U. (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību. Sūdzība tika iesniegta Savienības tērauda profila galvas plašu ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2022. gada 30. septembrīLaminados Losal S.A.U. (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību. Sūdzība tika iesniegta Savienības tērauda profila galvas plašu ražošanas nozares vārdā pamatregulas 5. panta 4. punkta nozīmē. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi par dempingu un no tā izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

Laminados Losal S.A.U.

1.2.   Reģistrēšana

Reģistrēšana

| (3) | Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu Komisijai iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā būtu jāreģistrē imports, attiecībā uz kuru tiek veikta antidempinga izmeklēšana, ja vien tai 5. panta nozīmē nav pietiekamu pierādījumu par to, ka nav ievērotas pamatregulas 10. panta 4. punkta c) vai d) apakšpunktā minētās prasības. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu Komisijai iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā būtu jāreģistrē imports, attiecībā uz kuru tiek veikta antidempinga izmeklēšana, ja vien tai 5. panta nozīmē nav pietiekamu pierādījumu par to, ka nav ievērotas pamatregulas 10. panta 4. punkta c) vai d) apakšpunktā minētās prasības.

| (4) | Sūdzības iesniedzējs nepieprasīja veikt reģistrēšanu, un Komisija konstatēja, ka nav izpildītas pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunkta prasības. Papildus importa līmenim, kas izmeklēšanas periodā radīja kaitējumu, pēc tam importa apjoms vairs būtiski nepalielinājās. |
| --- | --- |

(4)

Sūdzības iesniedzējs nepieprasīja veikt reģistrēšanu, un Komisija konstatēja, ka nav izpildītas pamatregulas 10. panta 4. punkta d) apakšpunkta prasības. Papildus importa līmenim, kas izmeklēšanas periodā radīja kaitējumu, pēc tam importa apjoms vairs būtiski nepalielinājās.

| (5) | 4.3.1. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija nolēma summēt importu no attiecīgajām valstīm, lai veiktu iepriekš apsvērumos aprakstīto analīzi. No Surveillance datubāzes iegūto datu analīze un attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sniegto datu analīze pierādīja, ka summētais importa apjoms no attiecīgajām valstīm pirmajos četros pilnajos mēnešos pēc izmeklēšanas sākšanas (t. i., no 2022. gada decembra līdz 2023. gada martam) samazinājās par 2 %, salīdzinot ar tiem pašiem mēnešiem izmeklēšanas periodā. Vidējais mēneša imports no attiecīgajām valstīm pirmajos četros mēnešos pēc izmeklēšanas sākšanas samazinājās par 15 %, salīdzinot ar vidējo mēneša importu izmeklēšanas periodā. Tāpēc Komisija iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā nenoteica, ka tērauda profila galvas plašu imports ir jāreģistrē saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu. |
| --- | --- |

(5)

4.3.1. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija nolēma summēt importu no attiecīgajām valstīm, lai veiktu iepriekš apsvērumos aprakstīto analīzi. No Surveillance datubāzes iegūto datu analīze un attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, sniegto datu analīze pierādīja, ka summētais importa apjoms no attiecīgajām valstīm pirmajos četros pilnajos mēnešos pēc izmeklēšanas sākšanas (t. i., no 2022. gada decembra līdz 2023. gada martam) samazinājās par 2 %, salīdzinot ar tiem pašiem mēnešiem izmeklēšanas periodā. Vidējais mēneša imports no attiecīgajām valstīm pirmajos četros mēnešos pēc izmeklēšanas sākšanas samazinājās par 15 %, salīdzinot ar vidējo mēneša importu izmeklēšanas periodā. Tāpēc Komisija iepriekšējas informācijas izpaušanas periodā nenoteica, ka tērauda profila galvas plašu imports ir jāreģistrē saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5.a punktu.

Surveillance

1.3.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (6) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Turklāt Komisija īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, zināmos ražotājus eksportētājus, ĶTR un Turcijas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus un lietotājus, tirgotājus, kā arī apvienības, par kurām bija zināms, kas tās skar izmeklēšanas sākšana, un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(6)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas, kas vēlas piedalīties izmeklēšanā, sazināties ar Komisiju. Turklāt Komisija īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, zināmos ražotājus eksportētājus, ĶTR un Turcijas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus un lietotājus, tirgotājus, kā arī apvienības, par kurām bija zināms, kas tās skar izmeklēšanas sākšana, un aicināja tos piedalīties.

| (7) | Ieinteresētajām personām bija iespēja iesniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(7)

Ieinteresētajām personām bija iespēja iesniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

1.4.   Piezīmes par procedūras sākšanu

Piezīmes par procedūras sākšanu

| (8) | Pēc procedūras sākšanas piezīmes tika saņemtas no Turcijas valdības, Turcijas ražotāja eksportētāja Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş. (“Özkan Demir”), Savienības lietotāja Fincantieri S.p.A. (“Fincantieri”) un nesaistīta importētāja Baglietto s.r.l. (“Baglietto”). |
| --- | --- |

(8)

Pēc procedūras sākšanas piezīmes tika saņemtas no Turcijas valdības, Turcijas ražotāja eksportētāja Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş. (“Özkan Demir”), Savienības lietotāja Fincantieri S.p.A. (“Fincantieri”) un nesaistīta importētāja Baglietto s.r.l. (“Baglietto”).

Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş.

Özkan Demir

Fincantieri S.p.A.

Fincantieri

Baglietto s.r.l.

Baglietto

| (9) | Gan Turcijas valdība, gan Fincantieri cita starpā apgalvoja, ka sūdzība pārāk lielā mērā balstīta uz konfidenciālu informāciju, sevišķi jautājumā par Savienības ražošanas nozares mikroekonomisko rādītāju detalizācijas pakāpi, kā arī atsevišķiem sūdzības pielikumiem. Abas personas apgalvoja, ka tādēļ nekonfidenciālā versija nav pietiekama, lai personas varētu sniegt jēgpilnas piezīmes par sūdzībā izklāstītajiem kaitējuma rādītājiem un apgalvojumiem. |
| --- | --- |

(9)

Gan Turcijas valdība, gan Fincantieri cita starpā apgalvoja, ka sūdzība pārāk lielā mērā balstīta uz konfidenciālu informāciju, sevišķi jautājumā par Savienības ražošanas nozares mikroekonomisko rādītāju detalizācijas pakāpi, kā arī atsevišķiem sūdzības pielikumiem. Abas personas apgalvoja, ka tādēļ nekonfidenciālā versija nav pietiekama, lai personas varētu sniegt jēgpilnas piezīmes par sūdzībā izklāstītajiem kaitējuma rādītājiem un apgalvojumiem.

Fincantieri

| (10) | Saskaņā ar pamatregulas 19. pantu ir atļauts aizsargāt konfidenciālu informāciju apstākļos, kad tās izpaušana nodrošinātu ievērojamas konkurences priekšrocības konkurentam vai ļoti negatīvi ietekmētu personu, kura šādu informāciju ir sniegusi, vai personu, no kuras minētā persona ir ieguvusi šādu informāciju. Tā kā sūdzība attiecas tikai uz viena Savienības ražotāja informāciju vai šī Savienības ražotāja informāciju kopā ar publiski pieejamu informāciju un statistiku, konfidencialitātes apsvērumu dēļ sūdzības iesniedzējs iesniedza attiecīgos skaitļus jēgpilnos diapazonos. To pašu iemeslu dēļ sūdzības iesniedzējs iesniedza pielikumu nekonfidenciālu versiju vai jēgpilnu sniegtās informācijas kopsavilkumu. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka sūdzības nekonfidenciālajā versijā, kas ir iekļauta ieinteresētajām personām pieejamajos lietas materiālos, ir visi būtiskie pierādījumi un konfidenciālu datu nekonfidenciālie kopsavilkumi, lai ieinteresētās personas varētu izmantot savas tiesības uz aizstāvību. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar pamatregulas 19. pantu ir atļauts aizsargāt konfidenciālu informāciju apstākļos, kad tās izpaušana nodrošinātu ievērojamas konkurences priekšrocības konkurentam vai ļoti negatīvi ietekmētu personu, kura šādu informāciju ir sniegusi, vai personu, no kuras minētā persona ir ieguvusi šādu informāciju. Tā kā sūdzība attiecas tikai uz viena Savienības ražotāja informāciju vai šī Savienības ražotāja informāciju kopā ar publiski pieejamu informāciju un statistiku, konfidencialitātes apsvērumu dēļ sūdzības iesniedzējs iesniedza attiecīgos skaitļus jēgpilnos diapazonos. To pašu iemeslu dēļ sūdzības iesniedzējs iesniedza pielikumu nekonfidenciālu versiju vai jēgpilnu sniegtās informācijas kopsavilkumu. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka sūdzības nekonfidenciālajā versijā, kas ir iekļauta ieinteresētajām personām pieejamajos lietas materiālos, ir visi būtiskie pierādījumi un konfidenciālu datu nekonfidenciālie kopsavilkumi, lai ieinteresētās personas varētu izmantot savas tiesības uz aizstāvību. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (11) | Gan Turcijas valdība, gan Fincantieri iebilda pret to, ka kaitējuma analīzē ir iekļauti dati par Rumānijas tērauda profila galvas plašu ražotāju Laminorul S.A. (“Laminorul”), kas attiecīgajā periodā bankrotēja un pārtrauca ražošanu. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju pēc bankrota Laminorul iegādājās cits uzņēmums, taču tas nav atsācis tērauda profila galvas plašu ražošanu. Kā apgalvo Turcijas valdība un Fincantieri, par Laminorul pieejamos datus nevajadzēja iekļaut sūdzībā norādītajos skaitļos, jo šis uzņēmums bankrotēja un vairs neražo tērauda profila galvas plates. Tāpēc sūdzībā Laminorul nebija jāuzskata par Savienības ražošanas nozares daļu. |
| --- | --- |

(11)

Gan Turcijas valdība, gan Fincantieri iebilda pret to, ka kaitējuma analīzē ir iekļauti dati par Rumānijas tērauda profila galvas plašu ražotāju Laminorul S.A. (“Laminorul”), kas attiecīgajā periodā bankrotēja un pārtrauca ražošanu. Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju pēc bankrota Laminorul iegādājās cits uzņēmums, taču tas nav atsācis tērauda profila galvas plašu ražošanu. Kā apgalvo Turcijas valdība un Fincantieri, par Laminorul pieejamos datus nevajadzēja iekļaut sūdzībā norādītajos skaitļos, jo šis uzņēmums bankrotēja un vairs neražo tērauda profila galvas plates. Tāpēc sūdzībā Laminorul nebija jāuzskata par Savienības ražošanas nozares daļu.

Fincantieri

Laminorul S.A.

Laminorul

Laminorul

Fincantieri

Laminorul

Laminorul

| (12) | Tomēr Komisija uzskatīja, ka attiecīgajā periodā Laminorul joprojām bija Savienības ražošanas nozares daļa, lai gan ne visā periodā. Šā iemesla dēļ sūdzības iesniedzējs pareizi iekļāva Laminorul datus sūdzībā un precīzi atspoguļoja Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajos periodos. Turklāt sūdzībā sniegtie dati pierādīja, ka vairums rādītāju liecina par līdzīgām tendencēm, iekļaujot un neiekļaujot Laminorul analīzē. Jebkurā gadījumā, kad vien iespējams, Komisija savā analīzē par šajā regulā aplūkojamo periodu ir norādījusi Laminorul datu ietekmi uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(12)

Tomēr Komisija uzskatīja, ka attiecīgajā periodā Laminorul joprojām bija Savienības ražošanas nozares daļa, lai gan ne visā periodā. Šā iemesla dēļ sūdzības iesniedzējs pareizi iekļāva Laminorul datus sūdzībā un precīzi atspoguļoja Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajos periodos. Turklāt sūdzībā sniegtie dati pierādīja, ka vairums rādītāju liecina par līdzīgām tendencēm, iekļaujot un neiekļaujot Laminorul analīzē. Jebkurā gadījumā, kad vien iespējams, Komisija savā analīzē par šajā regulā aplūkojamo periodu ir norādījusi Laminorul datu ietekmi uz Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

Laminorul

Laminorul

Laminorul

Laminorul

| (13) | Turcijas valdība un Özkan Demir iesniedza piezīmes par vairākiem atsevišķiem sūdzībā norādītajiem kaitējuma rādītājiem, apgalvojot, ka daži no tiem neliecina par Savienības ražošanas nozarei nodarītu kaitējumu vai ka šo kaitējumu varētu būt izraisījuši citi faktori, nevis imports no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(13)

Turcijas valdība un Özkan Demir iesniedza piezīmes par vairākiem atsevišķiem sūdzībā norādītajiem kaitējuma rādītājiem, apgalvojot, ka daži no tiem neliecina par Savienības ražošanas nozarei nodarītu kaitējumu vai ka šo kaitējumu varētu būt izraisījuši citi faktori, nevis imports no attiecīgajām valstīm.

Özkan Demir

| (14) | Šajā saistībā Komisija atgādināja, ka pamatregulas 5. panta 2. punkta tekstā ir norādīts, ka sūdzība satur informāciju par izmaiņām varbūtējā importa par dempinga cenām apjomā, minētā importa ietekmi uz līdzīgā ražojuma cenām Savienības tirgū un izrietošo importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, par ko liecina būtiskie (ne obligāti visi) faktori. Sūdzībā bija iekļauta šāda informācija, kas norādīja uz kaitējuma esamību un cēlonisku saikni ar importu no attiecīgajām valstīm. Attiecīgi Komisija uzskatīja, ka sūdzībā ir pietiekami daudz pierādījumu, kas liecina par kaitējumu un cēlonisku saikni, un tādēļ apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(14)

Šajā saistībā Komisija atgādināja, ka pamatregulas 5. panta 2. punkta tekstā ir norādīts, ka sūdzība satur informāciju par izmaiņām varbūtējā importa par dempinga cenām apjomā, minētā importa ietekmi uz līdzīgā ražojuma cenām Savienības tirgū un izrietošo importa ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, par ko liecina būtiskie (ne obligāti visi) faktori. Sūdzībā bija iekļauta šāda informācija, kas norādīja uz kaitējuma esamību un cēlonisku saikni ar importu no attiecīgajām valstīm. Attiecīgi Komisija uzskatīja, ka sūdzībā ir pietiekami daudz pierādījumu, kas liecina par kaitējumu un cēlonisku saikni, un tādēļ apgalvojumu noraidīja.

| (15) | Citas īpašas piezīmes par kaitējumu, cēlonisko saikni un Savienības interesēm, kas nebija tieši saistītas ar procedūras sākšanu, ir aplūkotas attiecīgajās turpmākajās iedaļās (4., 5. un 7. iedaļa). |
| --- | --- |

(15)

Citas īpašas piezīmes par kaitējumu, cēlonisko saikni un Savienības interesēm, kas nebija tieši saistītas ar procedūras sākšanu, ir aplūkotas attiecīgajās turpmākajās iedaļās (4., 5. un 7. iedaļa).

1.5.   Atlase

Atlase

| (16) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(16)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka varētu veidot ieinteresēto personu izlasi saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Savienības ražotāju atlase

| (17) | Ņemot vērā ierobežoto tērauda profila galvas plašu ražotāju skaitu Savienībā, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu paziņoja, ka tā darīs anketas pieejamas vienīgajiem diviem zināmajiem Savienības ražotājiem. No šiem diviem ražotājiem tikai Laminados Losal, S.A.U. (sūdzības iesniedzējs) sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Otrs Savienības ražotājs Olifer s.p.l. (“Olifer”), kas ražo [15–25] % no Savienības produkcijas, izmeklēšanā nesadarbojās. Tādēļ Komisija izmantoja nevis atlasi, bet sūdzības iesniedzēja datus un aprēķināja Olifer un Laminorul datus, kā paskaidrots 147. apsvērumā. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā ierobežoto tērauda profila galvas plašu ražotāju skaitu Savienībā, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu paziņoja, ka tā darīs anketas pieejamas vienīgajiem diviem zināmajiem Savienības ražotājiem. No šiem diviem ražotājiem tikai Laminados Losal, S.A.U. (sūdzības iesniedzējs) sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Otrs Savienības ražotājs Olifer s.p.l. (“Olifer”), kas ražo [15–25] % no Savienības produkcijas, izmeklēšanā nesadarbojās. Tādēļ Komisija izmantoja nevis atlasi, bet sūdzības iesniedzēja datus un aprēķināja Olifer un Laminorul datus, kā paskaidrots 147. apsvērumā.

Laminados Losal, S.A.U.

Olifer s.p.l.

Olifer

Olifer

Laminorul

Importētāju atlase

| (18) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(18)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija aicināja visus nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (19) | Tikai viens nesaistītais importētājs sniedza informāciju, kas tika lūgta, un piekrita iekļaušanai izlasē. Tādēļ Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(19)

Tikai viens nesaistītais importētājs sniedza informāciju, kas tika lūgta, un piekrita iekļaušanai izlasē. Tādēļ Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

ĶTR ražotāju eksportētāju atlase

| (20) | Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(20)

Lai lemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā izveidotu izlasi, Komisija aicināja visus ĶTR ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai ar tiem sazināties.

| (21) | Viens ĶTR ražotājs eksportētājs, Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tāpēc Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(21)

Viens ĶTR ražotājs eksportētājs, Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tāpēc Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

Turcijas ražotāju eksportētāju atlase

| (22) | Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus Turcijas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija Turcijas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā lūdza apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai ar tiem sazināties. |
| --- | --- |

(22)

Lai izlemtu, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza visus Turcijas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija Turcijas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā lūdza apzināt citus tādus ražotājus eksportētājus, kas vēlētos piedalīties izmeklēšanā, ja tādi ir, un/vai ar tiem sazināties.

| (23) | Viens ražotājs eksportētājs no Turcijas, Özkan Demir, sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tāpēc Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(23)

Viens ražotājs eksportētājs no Turcijas, Özkan Demir, sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Tāpēc Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

Özkan Demir

1.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

| (24) | Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Atbilde netika saņemta. Attiecīgi Komisija informēja Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā par nodomu izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(24)

Komisija Ķīnas Tautas Republikas valdībai (“ĶV”) nosūtīja anketu par nozīmīgiem kropļojumiem Ķīnā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. Atbilde netika saņemta. Attiecīgi Komisija informēja Ķīnas Tautas Republikas pārstāvniecību Eiropas Savienībā par nodomu izmantot pieejamos faktus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Piezīmes netika saņemtas.

| (25) | Komisija tiešsaistē (3) publicēja anketas ražotājiem eksportētājiem, nesaistītajiem importētājiem un Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(25)

Komisija tiešsaistē (3) publicēja anketas ražotājiem eksportētājiem, nesaistītajiem importētājiem un Savienības ražotājiem.

3

| (26) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti turpmāk uzskaitītajos uzņēmumos. | Ražotājs Savienībā:






  — | Laminados Losal S.A.U., Gernika, Spānija. |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi atbilstīgi pamatregulas 16. pantam tika veikti turpmāk uzskaitītajos uzņēmumos.

Ražotājs Savienībā:

—

Laminados Losal S.A.U., Gernika, Spānija.

Laminados Losal S.A.U.

| | Lietotājs:






  — | Fincantieri S.p.A., Monfalkone un Trieste, Itālija. |
| --- | --- | --- |

Lietotājs:

—

Fincantieri S.p.A., Monfalkone un Trieste, Itālija.

Fincantieri S.p.A.

| | Ražotājs eksportētājs Turcijā:






  — | Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş., Aliaga/Izmira, Turcija. |
| --- | --- | --- |

Ražotājs eksportētājs Turcijā:

—

Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş., Aliaga/Izmira, Turcija.

Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş.

| (27) | Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un ieviestos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija veica šāda Ķīnas ražotāja eksportētāja attālinātu kontrolpārbaudi:






  — | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., ĶTR. |
| --- | --- | --- |

(27)

Ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu un ieviestos pārvietošanās ierobežojumus, Komisija veica šāda Ķīnas ražotāja eksportētāja attālinātu kontrolpārbaudi:

—

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., ĶTR.

Changshu Longteng Special Steel Co.

Ltd.

1.7.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (28) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2021. gada 1. oktobra līdz 2022. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2019. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(28)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2021. gada 1. oktobra līdz 2022. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2019. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   IZMEKLĒJAMAIS RAŽOJUMS, ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

IZMEKLĒJAMAIS RAŽOJUMS, ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Izmeklējamais ražojums

Izmeklējamais ražojums

| (29) | Izmeklējamais ražojums ir līdz 204 mm platas neleģētā tērauda profila galvas plates (“tērauda profila galvas plates”). Tērauda profila galvas plates galvenokārt izmanto kuģu būves nozarē pasažieru kruīza kuģu, prāmju, militāro kuģu un tirdzniecības kuģu tērauda karkasu būvniecībā. Tērauda profila galvas plates var izmantot arī platformu būvniecībā atklātā jūrā un tramvaja sliežu būvniecībā, taču Savienībā šim nolūkam izmanto tikai nelielu tērauda profila galvas plašu daudzumu (“izmeklējamais ražojums”). |
| --- | --- |

(29)

Izmeklējamais ražojums ir līdz 204 mm platas neleģētā tērauda profila galvas plates (“tērauda profila galvas plates”). Tērauda profila galvas plates galvenokārt izmanto kuģu būves nozarē pasažieru kruīza kuģu, prāmju, militāro kuģu un tirdzniecības kuģu tērauda karkasu būvniecībā. Tērauda profila galvas plates var izmantot arī platformu būvniecībā atklātā jūrā un tramvaja sliežu būvniecībā, taču Savienībā šim nolūkam izmanto tikai nelielu tērauda profila galvas plašu daudzumu (“izmeklējamais ražojums”).

2.2.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (30) | Attiecīgais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas un Turcijas izcelsmes ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 7216 50 91 (Taric kods 7216509110) (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(30)

Attiecīgais ražojums ir Ķīnas Tautas Republikas un Turcijas izcelsmes ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana un ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 7216 50 91 (Taric kods 7216509110) (“attiecīgais ražojums”).

Taric

2.3.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (31) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī tie paši pamatlietojuma veidi:






  — | attiecīgajam ražojumam, ko eksportē uz Savienību, |
| --- | --- | --- |

(31)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka visiem turpmāk minētajiem ražojumiem ir vienādas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, kā arī tie paši pamatlietojuma veidi:

—

attiecīgajam ražojumam, ko eksportē uz Savienību,

| — | izmeklējamajam ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR un Turcijas iekšzemes tirgū, un |
| --- | --- |

—

izmeklējamajam ražojumam, ko ražo un pārdod ĶTR un Turcijas iekšzemes tirgū, un

| — | izmeklējamajam ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā. |
| --- | --- |

—

izmeklējamajam ražojumam, ko Savienības ražošanas nozare ražo un pārdod Savienībā.

| (32) | Tāpēc Komisija šajā posmā izlēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(32)

Tāpēc Komisija šajā posmā izlēma, ka minētie ražojumi ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.4.   Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

Apgalvojumi par ražojuma tvērumu

| (33) | Apgalvojumi par ražojuma tvērumu netika saņemti. |
| --- | --- |

(33)

Apgalvojumi par ražojuma tvērumu netika saņemti.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Ķīna

Ķīna

3.1.1.   Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

Pamatregulas 2. panta 6.a punktā paredzētā normālās vērtības noteikšanas procedūra

| (34) | Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka attiecībā uz Ķīnu pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, atzina par pareizu sākt izmeklēšanu par ražotājiem eksportētājiem no minētās valsts. |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā izmeklēšanas sākumā pieejamos pietiekamos pierādījumus par to, ka attiecībā uz Ķīnu pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, Komisija, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, atzina par pareizu sākt izmeklēšanu par ražotājiem eksportētājiem no minētās valsts.

| (35) | Tādēļ, lai ievāktu pamatregulas 2. panta 6.a punkta iespējamai piemērošanai nepieciešamos datus, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu aicināja visus Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt informāciju par tērauda profila galvas plašu ražošanā izmantotajiem izejresursiem. Viens ražotājs eksportētājs, Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., iesniedza attiecīgo informāciju. Papildus tam, lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgajiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu ĶV. |
| --- | --- |

(35)

Tādēļ, lai ievāktu pamatregulas 2. panta 6.a punkta iespējamai piemērošanai nepieciešamos datus, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu aicināja visus Ķīnas ražotājus eksportētājus sniegt informāciju par tērauda profila galvas plašu ražošanā izmantotajiem izejresursiem. Viens ražotājs eksportētājs, Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., iesniedza attiecīgo informāciju. Papildus tam, lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskatīja par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz apgalvojumiem par nozīmīgajiem kropļojumiem, tā nosūtīja anketu ĶV.

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

| (36) | Bez tam paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pierādījumus, kas to pamato, attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Noteiktajā termiņā netika saņemta ne ĶV atbilde uz anketas jautājumiem, ne informācija par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Tad Komisija informēja ĶV, ka tā izmantos pieejamos faktus pamatregulas 18. panta nozīmē, lai noteiktu, vai Ķīnā pastāv nozīmīgi kropļojumi. Komisija aicināja ĶV sniegt piezīmes par 18. panta piemērošanu. Piezīmes netika saņemtas. |
| --- | --- |

(36)

Bez tam paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija aicināja visas ieinteresētās personas 37 dienu laikā no paziņojuma par procedūras sākšanu publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pierādījumus, kas to pamato, attiecībā uz pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Noteiktajā termiņā netika saņemta ne ĶV atbilde uz anketas jautājumiem, ne informācija par pamatregulas 2. panta 6.a punkta piemērošanu. Tad Komisija informēja ĶV, ka tā izmantos pieejamos faktus pamatregulas 18. panta nozīmē, lai noteiktu, vai Ķīnā pastāv nozīmīgi kropļojumi. Komisija aicināja ĶV sniegt piezīmes par 18. panta piemērošanu. Piezīmes netika saņemtas.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

| (37) | Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija norādīja arī, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu iespējamā attiecīgā reprezentatīvā trešā valsts šajā gadījumā ir Turcija. Turklāt Komisija norādīja, ka pārbaudīs citas iespējamas attiecīgās reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(37)

Paziņojuma par procedūras sākšanu 5.3.2. punktā Komisija norādīja arī, ka, ņemot vērā pieejamos pierādījumus, lai noteiktu normālo vērtību, pamatojoties uz neizkropļotām cenām vai atsauces vērtībām, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu iespējamā attiecīgā reprezentatīvā trešā valsts šajā gadījumā ir Turcija. Turklāt Komisija norādīja, ka pārbaudīs citas iespējamas attiecīgās reprezentatīvās valstis saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā noteiktajiem kritērijiem.

| (38) | Komisija 2023. gada 24. janvārī ar paziņojumu (“pirmais paziņojums”) informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija iekļāva sarakstu ar visiem ražošanas faktoriem, piemēram, izejvielām, darbaspēku un enerģiju, kas izmantota tērauda profila galvas plašu ražošanā, pamatojoties uz datiem, ko sniedza Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., vienīgais attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs ĶTR, kas sadarbojās. Arī pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija noteica Turciju kā attiecīgu reprezentatīvo valsti. Komisija saņēma ražotāja eksportētāja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. piezīmes par pirmo paziņojumu. |
| --- | --- |

(38)

Komisija 2023. gada 24. janvārī ar paziņojumu (“pirmais paziņojums”) informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai. Minētajā paziņojumā Komisija iekļāva sarakstu ar visiem ražošanas faktoriem, piemēram, izejvielām, darbaspēku un enerģiju, kas izmantota tērauda profila galvas plašu ražošanā, pamatojoties uz datiem, ko sniedza Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., vienīgais attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs ĶTR, kas sadarbojās. Arī pamatojoties uz kritērijiem, pēc kuriem izvēlas neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, Komisija noteica Turciju kā attiecīgu reprezentatīvo valsti. Komisija saņēma ražotāja eksportētāja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. piezīmes par pirmo paziņojumu.

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

| (39) | 2023. gada 3. aprīlī, pēc saņemto Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. piezīmju un papildu informācijas analīzes, Komisija ar otru paziņojumu (“otrais paziņojums”) informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai, un par to, ka reprezentatīvā valsts ir Turcija. Tā arī informēja ieinteresētās personas, ka tā noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un peļņu, pamatojoties uz datiem, kas saņemti no ražotāja reprezentatīvajā valstī, proti Kocaer Çelik Sanayi. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes un saņēma tās no Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. |
| --- | --- |

(39)

2023. gada 3. aprīlī, pēc saņemto Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. piezīmju un papildu informācijas analīzes, Komisija ar otru paziņojumu (“otrais paziņojums”) informēja ieinteresētās personas par to, kurus attiecīgos avotus tā plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai, un par to, ka reprezentatīvā valsts ir Turcija. Tā arī informēja ieinteresētās personas, ka tā noteiks pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas un peļņu, pamatojoties uz datiem, kas saņemti no ražotāja reprezentatīvajā valstī, proti Kocaer Çelik Sanayi. Komisija aicināja ieinteresētās personas iesniegt piezīmes un saņēma tās no Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

Kocaer Çelik Sanayi

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

| (40) | Pēc par otro paziņojumu saņemto piezīmju un informācijas analīzes Komisija provizoriski secināja, ka Turcija ir attiecīga reprezentatīvā valsts, kuru izmantot kā neizkropļotu cenu un izmaksu avotu normālās vērtības noteikšanai. Iemesli, kas pamato šo izvēli, ir aprakstīti turpmāk 3.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(40)

Pēc par otro paziņojumu saņemto piezīmju un informācijas analīzes Komisija provizoriski secināja, ka Turcija ir attiecīga reprezentatīvā valsts, kuru izmantot kā neizkropļotu cenu un izmaksu avotu normālās vērtības noteikšanai. Iemesli, kas pamato šo izvēli, ir aprakstīti turpmāk 3.4. iedaļā.

3.1.2.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (41) | Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī [parastā tirdzniecības apritē] ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.” |
| --- | --- |

(41)

Pamatregulas 2. panta 1. punktā ir noteikts: “Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī [parastā tirdzniecības apritē] ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.”

Normālo vērtību parasti nosaka, pamatojoties uz cenām, kādas eksportētājvalstī [parastā tirdzniecības apritē] ir maksājuši vai maksās neatkarīgie klienti.

| (42) | Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Ja (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem” un “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. |
| --- | --- |

(42)

Tomēr pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā teikts: “Ja (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem” un “ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”.

Ja (..) tiek konstatēts, ka nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas eksportētājvalstī, jo minētajā valstī pastāv nozīmīgi kropļojumi b) apakšpunkta nozīmē, normālo vērtību nosaka, pamatojoties tikai un vienīgi uz ražošanas un pārdošanas izmaksām, kas atspoguļo neizkropļotas cenas vai atsauces vērtības, saskaņā ar turpmāk minētajiem noteikumiem

ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu

| (43) | Kā sīkāk skaidrots tālāk tekstā, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV un ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(43)

Kā sīkāk skaidrots tālāk tekstā, Komisija šajā izmeklēšanā secināja, ka, pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem un ņemot vērā ĶV un ražotāju eksportētāju nesadarbošanos, ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

3.1.2.1.   Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

Nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana

| (44) | Nesenajās izmeklēšanas procedūrās attiecībā uz ĶTR tērauda nozari (4) Komisija konstatēja, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(44)

Nesenajās izmeklēšanas procedūrās attiecībā uz ĶTR tērauda nozari (4) Komisija konstatēja, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē.

4

| (45) | Minētajās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka ĶTR notiek ievērojama valdības iejaukšanās, kas kropļo resursu efektīvu sadali atbilstoši tirgus principiem (5). Konkrētāk, Komisija secināja, ka tērauda (tā ir galvenā izejviela, kura nepieciešama izmeklējamā ražojuma ražošanai) nozarē ĶV ne tikai saglabā īpašumtiesību būtisku līmeni pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē (6), bet ĶV, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var arī iejaukties cenās un izmaksās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē (7). Turklāt Komisija konstatēja, ka valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Patiešām, kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek koncentrēti nozarēs, kuras ĶV atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (8). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē un tā rezultātā, īpaši saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības ĶTR, rodas kropļojumi (9). Līdzīgā kārtā Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus tērauda nozarē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē (10), kā arī kropļojumus finanšu tirgos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, jo īpaši saistībā ar kapitāla pieejamību uzņēmumiem ĶTR (11). |
| --- | --- |

(45)

Minētajās izmeklēšanās Komisija konstatēja, ka ĶTR notiek ievērojama valdības iejaukšanās, kas kropļo resursu efektīvu sadali atbilstoši tirgus principiem (5). Konkrētāk, Komisija secināja, ka tērauda (tā ir galvenā izejviela, kura nepieciešama izmeklējamā ražojuma ražošanai) nozarē ĶV ne tikai saglabā īpašumtiesību būtisku līmeni pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē (6), bet ĶV, izmantojot valsts klātbūtni uzņēmumos, var arī iejaukties cenās un izmaksās pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē (7). Turklāt Komisija konstatēja, ka valsts klātbūtne un iejaukšanās finanšu tirgos, kā arī izejvielu un izejresursu nodrošināšanā kropļo tirgu vēl vairāk. Patiešām, kopumā plānošanas sistēma ĶTR nodrošina, ka resursi tiek koncentrēti nozarēs, kuras ĶV atzinusi par stratēģiskām vai citādi politiski nozīmīgām, nevis tiek sadalīti atbilstoši tirgus spēkiem (8). Turklāt Komisija secināja, ka Ķīnas bankrota un īpašuma tiesību akti pienācīgi nedarbojas pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē un tā rezultātā, īpaši saglabājot maksātnespējīgus uzņēmumus un piešķirot zemes izmantošanas tiesības ĶTR, rodas kropļojumi (9). Līdzīgā kārtā Komisija konstatēja algu izmaksu kropļojumus tērauda nozarē pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē (10), kā arī kropļojumus finanšu tirgos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē, jo īpaši saistībā ar kapitāla pieejamību uzņēmumiem ĶTR (11).

5

6

7

8

9

10

11

| (46) | Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās par ĶTR tērauda ražošanas nozari, šajā izmeklēšanā Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Komisija to pārbaudīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, citstarp pierādījumiem, kas ietverti sūdzībā, kā arī Komisijas dienestu darba dokumentā par nozīmīgiem kropļojumiem ĶTR ekonomikā tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām (12) (“Ziņojums”), kura pamatā ir publiski pieejami avoti. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā sektorā, kas ietver tērauda profila galvas plates. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu, ka ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi, kurus šajā sakarā tā konstatējusi arī savās iepriekšējās izmeklēšanās. |
| --- | --- |

(46)

Tāpat kā iepriekšējās izmeklēšanās par ĶTR tērauda ražošanas nozari, šajā izmeklēšanā Komisija pārbaudīja, vai, ņemot vērā to, ka pastāv nozīmīgi kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta nozīmē, ir pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Komisija to pārbaudīja, pamatojoties uz lietas materiālos pieejamajiem pierādījumiem, citstarp pierādījumiem, kas ietverti sūdzībā, kā arī Komisijas dienestu darba dokumentā par nozīmīgiem kropļojumiem ĶTR ekonomikā tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanu vajadzībām (12) (“Ziņojums”), kura pamatā ir publiski pieejami avoti. Minētajā analīzē tika pārbaudīta valdības būtiskā iejaukšanās ĶTR ekonomikā kopumā, kā arī tika aplūkota konkrētā tirgus situācija attiecīgajā sektorā, kas ietver tērauda profila galvas plates. Komisija šos pierādījumus papildināja ar savu pētījumu par dažādiem kritērijiem, kas ir būtiski, lai apstiprinātu, ka ĶTR pastāv nozīmīgi kropļojumi, kurus šajā sakarā tā konstatējusi arī savās iepriekšējās izmeklēšanās.

12

| (47) | Sūdzībā tika apgalvots, ka Ķīnas ekonomiku kopumā plaši ietekmē un veido ĶV vai citu valsts iestāžu dažādas visaptverošas iejaukšanās dažādos valdības līmeņos un tirgū un ka tāpēc Ķīnas tērauda ražošanas nozares iekšzemes cenas un izmaksas nevar izmantot šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(47)

Sūdzībā tika apgalvots, ka Ķīnas ekonomiku kopumā plaši ietekmē un veido ĶV vai citu valsts iestāžu dažādas visaptverošas iejaukšanās dažādos valdības līmeņos un tirgū un ka tāpēc Ķīnas tērauda ražošanas nozares iekšzemes cenas un izmaksas nevar izmantot šajā izmeklēšanā.

| (48) | Konkrētāk, sūdzībā tika norādīts, ka, ņemot vērā ĶTR konstitūcijā ietverto “sociālistiskās tirgus ekonomikas” doktrīnu, Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) visuresību un ar stratēģiskās plānošanas iniciatīvām, piemēram, 13. un 14. piecgades plānu (“PP”), sasniegto valdības ietekmi uz ekonomiku, ĶV iejaukšanās izpaužas dažādos veidos, proti, administratīvā, finanšu un regulatīvā veidā. |
| --- | --- |

(48)

Konkrētāk, sūdzībā tika norādīts, ka, ņemot vērā ĶTR konstitūcijā ietverto “sociālistiskās tirgus ekonomikas” doktrīnu, Ķīnas Komunistiskās partijas (“ĶKP”) visuresību un ar stratēģiskās plānošanas iniciatīvām, piemēram, 13. un 14. piecgades plānu (“PP”), sasniegto valdības ietekmi uz ekonomiku, ĶV iejaukšanās izpaužas dažādos veidos, proti, administratīvā, finanšu un regulatīvā veidā.

| (49) | Sūdzībā tika sniegti pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmajā līdz sestajā ievilkumā norādīto faktoru piemēri, kas norāda uz kropļojumiem. Jo īpaši, atsaucoties uz iepriekšējām Komisijas izmeklēšanām tērauda nozarē, uz Ziņojumu, kā arī uz papildu avotiem, sūdzības iesniedzējs norādīja, ka:






  — | lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atspoguļo dominējošos ekonomikas apstākļus brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervences ekonomikas politiku. Valdībai plaši iejaucoties tērauda nozarē, kas atspoguļots Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas 13. piecgades plānā, un nozarē darbojoties lielai daļai valstij piederošu uzņēmumu (“VU”), pat privātā īpašumā esošiem tērauda ražotājiem ir liegts darboties tirgus apstākļos. Tādējādi tērauda tirgu un attiecīgi tērauda profila galvas plašu nozari lielā mērā apkalpo uzņēmumi, kas pieder Ķīnas valsts iestādēm, atrodas to kontrolē un vai politiskā uzraudzībā, |
| --- | --- | --- |

(49)

Sūdzībā tika sniegti pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmajā līdz sestajā ievilkumā norādīto faktoru piemēri, kas norāda uz kropļojumiem. Jo īpaši, atsaucoties uz iepriekšējām Komisijas izmeklēšanām tērauda nozarē, uz Ziņojumu, kā arī uz papildu avotiem, sūdzības iesniedzējs norādīja, ka:

—

lai sasniegtu mērķus, kas sakrīt ar ĶKP noteikto politisko darba kārtību, nevis atspoguļo dominējošos ekonomikas apstākļus brīvā tirgū, Ķīnas valsts īsteno intervences ekonomikas politiku. Valdībai plaši iejaucoties tērauda nozarē, kas atspoguļots Tērauda ražošanas nozares pielāgošanas un modernizācijas 13. piecgades plānā, un nozarē darbojoties lielai daļai valstij piederošu uzņēmumu (“VU”), pat privātā īpašumā esošiem tērauda ražotājiem ir liegts darboties tirgus apstākļos. Tādējādi tērauda tirgu un attiecīgi tērauda profila galvas plašu nozari lielā mērā apkalpo uzņēmumi, kas pieder Ķīnas valsts iestādēm, atrodas to kontrolē un vai politiskā uzraudzībā,

| — | ĶV uzskata tērauda rūpniecību par Ķīnas ekonomikas pamatnozari, valsts stūrakmeni, un tādējādi tā ir īpaši atbalstīta nozare. Pašreizējā jaudas pārpalikuma problēma neapšaubāmi ir spilgtākais piemērs ĶV politikas ietekmei uz nozari un tās izraisītajiem izkropļojumiem, |
| --- | --- |

—

ĶV uzskata tērauda rūpniecību par Ķīnas ekonomikas pamatnozari, valsts stūrakmeni, un tādējādi tā ir īpaši atbalstīta nozare. Pašreizējā jaudas pārpalikuma problēma neapšaubāmi ir spilgtākais piemērs ĶV politikas ietekmei uz nozari un tās izraisītajiem izkropļojumiem,

| — | gandrīz puse no visiem Ķīnas tērauda nozares uzņēmumiem ir VU, un šajā kategorijā ir četri no desmit pasaules lielākajiem tērauda ražotājiem, kas nodrošina šiem VU dominējošu lomu tērauda tirgū. Tādējādi valsts būtiski iejaucas izejvielu izmaksās tērauda nozarē, jo īpaši tērauda kuģubūves un tērauda profila galvas plašu nozarē, izraisot tērauda cenu izkropļojumus. 13. piecgades plānā ir norādīts, ka tērauda kuģubūve ir stratēģiska nozare, kas ĶV jāatbalsta. Ņemot vērā to, ka lielākā daļa tērauda profila galvas plašu ražojumi tiek izmantoti un ražoti tērauda kuģubūves nozares vajadzībām, tērauda profila galvas plašu nozari var uzskatīt par tādu, kas ĶV ir stratēģiski svarīgi un kas tādēļ saņemt atbalstu no valsts. Sūdzībā arī norādīts, ka divas svarīgākās kuģubūvētavas Ķīnā, proti, China State Shipbuilding Corporation un China Shipbuilding Industry Corporation, ir VU. Tās abas ir Valstij piederošo aktīvu uzraudzības un pārvaldes komisijas (SASAC) uzraudzībā, un tādējādi tās ietekmē valsts pasākumi un politika, kas dod priekšroku vietējiem ražotājiem, |
| --- | --- |

—

gandrīz puse no visiem Ķīnas tērauda nozares uzņēmumiem ir VU, un šajā kategorijā ir četri no desmit pasaules lielākajiem tērauda ražotājiem, kas nodrošina šiem VU dominējošu lomu tērauda tirgū. Tādējādi valsts būtiski iejaucas izejvielu izmaksās tērauda nozarē, jo īpaši tērauda kuģubūves un tērauda profila galvas plašu nozarē, izraisot tērauda cenu izkropļojumus. 13. piecgades plānā ir norādīts, ka tērauda kuģubūve ir stratēģiska nozare, kas ĶV jāatbalsta. Ņemot vērā to, ka lielākā daļa tērauda profila galvas plašu ražojumi tiek izmantoti un ražoti tērauda kuģubūves nozares vajadzībām, tērauda profila galvas plašu nozari var uzskatīt par tādu, kas ĶV ir stratēģiski svarīgi un kas tādēļ saņemt atbalstu no valsts. Sūdzībā arī norādīts, ka divas svarīgākās kuģubūvētavas Ķīnā, proti, China State Shipbuilding Corporation un China Shipbuilding Industry Corporation, ir VU. Tās abas ir Valstij piederošo aktīvu uzraudzības un pārvaldes komisijas (SASAC) uzraudzībā, un tādējādi tās ietekmē valsts pasākumi un politika, kas dod priekšroku vietējiem ražotājiem,

China State Shipbuilding Corporation

China Shipbuilding Industry Corporation

SASAC

| — | Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīga spēcīga valstij piederošu banku pozīcija, un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. To aizdevumu politika ir primāri jāsaskaņo ar ĶV rūpniecības politikas mērķiem, nevis jānovērtē ekonomiskā vide un konkrētā projekta pamatotība, |
| --- | --- |

—

Ķīnas finanšu sistēmai ir raksturīga spēcīga valstij piederošu banku pozīcija, un, piešķirot piekļuvi finansējumam, tās ņem vērā nevis projekta ekonomisko dzīvotspēju, bet citus kritērijus. To aizdevumu politika ir primāri jāsaskaņo ar ĶV rūpniecības politikas mērķiem, nevis jānovērtē ekonomiskā vide un konkrētā projekta pamatotība,

| — | kā norādīts iepriekšējās Komisijas izmeklēšanās par tēraudu, valdība būtiski iejaucas Ķīnas tirgū, tādēļ tiek izkropļotas algas tērauda nozarē, kā arī ir nepilnības Ķīnas bankrota un īpašuma tiesībās. |
| --- | --- |

—

kā norādīts iepriekšējās Komisijas izmeklēšanās par tēraudu, valdība būtiski iejaucas Ķīnas tirgū, tādēļ tiek izkropļotas algas tērauda nozarē, kā arī ir nepilnības Ķīnas bankrota un īpašuma tiesībās.

| (50) | ĶV neiesniedza ne piezīmes, nedz pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot Ziņojumu un sūdzības iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(50)

ĶV neiesniedza ne piezīmes, nedz pierādījumus, kas atbalstītu vai atspēkotu pierādījumus, kuri iekļauti lietas materiālos, ieskaitot Ziņojumu un sūdzības iesniedzēja sniegtos papildu pierādījumus, par nozīmīgu kropļojumu pastāvēšanu un/vai par to, vai konkrētajā lietā ir pareizi piemērot pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

| (51) | Konkrēti izmeklējamā ražojuma nozarē, kas ir tērauda nozares apakšnozare, ievērojama daļa uzņēmumu joprojām pieder ĶV pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē. Tā kā Ķīnas izmeklējamā ražojuma eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams noteikt precīzu attiecību starp privātiem un valsts īpašumā esošiem ražotājiem. |
| --- | --- |

(51)

Konkrēti izmeklējamā ražojuma nozarē, kas ir tērauda nozares apakšnozare, ievērojama daļa uzņēmumu joprojām pieder ĶV pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta pirmā ievilkuma nozīmē. Tā kā Ķīnas izmeklējamā ražojuma eksportētāji nesadarbojās, nebija iespējams noteikt precīzu attiecību starp privātiem un valsts īpašumā esošiem ražotājiem.

| (52) | Tomēr izmeklēšana apstiprināja, ka divi lielākie ražotāji tērauda nozarē, proti, Angang Steel Group (“Ansteel”) un China Baowu Steel Group (“Baowu”), vai nu pilnībā pieder valstij, vai arī valstij pieder kontrolpakete. Turklāt valdība īsteno iejaukšanos dažos galvenajos tērauda profila galvas plašu ražošanas uzņēmumos, piemēram, Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd., Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd. un Hebei Jingye Group Co. Ltd.. Uzņēmuma Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd., kas pilnībā pieder privātajam uzņēmumam Tangshan Baigong Industry Development Co. (13), viens no mērķiem ir “ieguldīt uzņēmuma attīstībā, laikmeta progresā un dzimtenē” (14). Turklāt Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd. pieder un to kontrolē Nanjing Steel, kas ir Nanjing SASAC (15) pakļautībā esošs VU. Hebei Jingye Group Co. Ltd. gadījumā grupas partijas komitejas sekretāra vietnieka vadībā ir organizēti dažādi ĶKP veidošanas pasākumi (16). |
| --- | --- |

(52)

Tomēr izmeklēšana apstiprināja, ka divi lielākie ražotāji tērauda nozarē, proti, Angang Steel Group (“Ansteel”) un China Baowu Steel Group (“Baowu”), vai nu pilnībā pieder valstij, vai arī valstij pieder kontrolpakete. Turklāt valdība īsteno iejaukšanos dažos galvenajos tērauda profila galvas plašu ražošanas uzņēmumos, piemēram, Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd., Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd. un Hebei Jingye Group Co. Ltd.. Uzņēmuma Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd., kas pilnībā pieder privātajam uzņēmumam Tangshan Baigong Industry Development Co. (13), viens no mērķiem ir “ieguldīt uzņēmuma attīstībā, laikmeta progresā un dzimtenē” (14). Turklāt Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd. pieder un to kontrolē Nanjing Steel, kas ir Nanjing SASAC (15) pakļautībā esošs VU. Hebei Jingye Group Co. Ltd. gadījumā grupas partijas komitejas sekretāra vietnieka vadībā ir organizēti dažādi ĶKP veidošanas pasākumi (16).

Angang Steel Group

Ansteel

China Baowu Steel Group

Baowu

Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd.

Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd.

Hebei Jingye Group Co. Ltd.

Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd.

Tangshan Baigong Industry Development Co.

13

ieguldīt uzņēmuma attīstībā, laikmeta progresā un dzimtenē

14

Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd.

Nanjing Steel

Nanjing SASAC

15

Hebei Jingye Group Co. Ltd.

16

| (53) | Turklāt, ņemot vērā to, ka ĶKP iejaukšanās darbības lēmumu pieņemšanā ir kļuvusi par normu arī privātos uzņēmumos (17) un ka ĶKP ir vadošā loma gandrīz visos valsts ekonomikas aspektos, valsts ietekme, ko rada ĶKP struktūras uzņēmumos, faktiski izraisa to, ka ekonomikas dalībnieki ir pakļauti valdības kontrolei un politiskai uzraudzībai, ņemot vērā to, cik lielā mērā ĶTR ir savijušās valsts un partijas struktūras. |
| --- | --- |

(53)

Turklāt, ņemot vērā to, ka ĶKP iejaukšanās darbības lēmumu pieņemšanā ir kļuvusi par normu arī privātos uzņēmumos (17) un ka ĶKP ir vadošā loma gandrīz visos valsts ekonomikas aspektos, valsts ietekme, ko rada ĶKP struktūras uzņēmumos, faktiski izraisa to, ka ekonomikas dalībnieki ir pakļauti valdības kontrolei un politiskai uzraudzībai, ņemot vērā to, cik lielā mērā ĶTR ir savijušās valsts un partijas struktūras.

17

| (54) | To var novērot arī Ķīnas Dzelzs un tērauda ražotāju apvienības (“CISA”) līmenī. Saskaņā ar tās statūtu 3. pantu CISA“ievēro Ķīnas Komunistiskās partijas vispārējai vadību” un “pieņem uzņēmējdarbības vadību, uzraudzību un pārvaldību, ko veic par reģistrāciju un pārvaldību atbildīgās struktūras, par partijas veidošanu atbildīgās struktūras un attiecīgie administratīvie departamenti, kas atbild par nozares pārvaldību” (18). |
| --- | --- |

(54)

To var novērot arī Ķīnas Dzelzs un tērauda ražotāju apvienības (“CISA”) līmenī. Saskaņā ar tās statūtu 3. pantu CISA“ievēro Ķīnas Komunistiskās partijas vispārējai vadību” un “pieņem uzņēmējdarbības vadību, uzraudzību un pārvaldību, ko veic par reģistrāciju un pārvaldību atbildīgās struktūras, par partijas veidošanu atbildīgās struktūras un attiecīgie administratīvie departamenti, kas atbild par nozares pārvaldību” (18).

CISA

CISA

ievēro Ķīnas Komunistiskās partijas vispārējai vadību

pieņem uzņēmējdarbības vadību, uzraudzību un pārvaldību, ko veic par reģistrāciju un pārvaldību atbildīgās struktūras, par partijas veidošanu atbildīgās struktūras un attiecīgie administratīvie departamenti, kas atbild par nozares pārvaldību

18

| (55) | Gan uz valsts, gan privātiem uzņēmumiem tērauda nozarē attiecas politiskā uzraudzība un norāžu sniegšana. Jaunākie Ķīnas politikas dokumenti attiecībā uz tērauda nozari apstiprina, ka ĶV nozare joprojām ir svarīga, arī tās nodomu iejaukties nozarē, lai veidotu to atbilstoši valdības politikai. To apliecina Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas izstrādātais ievirzes atzinuma projekts par tērauda nozares augstas kvalitātes attīstības veicināšanu, kurā aicināts turpināt ražošanas nozares pamata konsolidāciju un būtiski uzlabot nozares ķēdes modernizācijas līmeni (19), izejvielu rūpniecības attīstības 14. piecgades plāns, saskaņā ar kuru nozare “centīsies apvienot vadošo lomu tirgū ar valdības vicināšanas pasākumiem” un “attīstīs vadošo uzņēmumu grupu ar ekoloģisku vadību un pamata konkurētspēju” vai arī tērauda lūžņu nozares attīstības 14. piecgades plāns (20), kura galvenais mērķis ir “pastāvīgi palielināt tērauda lūžņu izmantošanas īpatsvaru, un līdz 14. piecgades plāna termiņa beigām panākt, ka visaptverošais lūžņu īpatsvars valsts tērauda ražošanā sasniedz 30 %” (21). Konkrētāk attiecībā uz izmeklējamo ražojumu, Šaņdunas un Dzjansu province ir izdevušas attiecīgu 14. piecgades plānu par kuģubūves un kuģu inženiertehnisko iekārtu izstrādi, nepārprotami veicinot kuģubūves nozares attīstību un ar to saistīto tērauda ražošanu, piemēram, tērauda profila galvas plašu ražošanu (22). |
| --- | --- |

(55)

Gan uz valsts, gan privātiem uzņēmumiem tērauda nozarē attiecas politiskā uzraudzība un norāžu sniegšana. Jaunākie Ķīnas politikas dokumenti attiecībā uz tērauda nozari apstiprina, ka ĶV nozare joprojām ir svarīga, arī tās nodomu iejaukties nozarē, lai veidotu to atbilstoši valdības politikai. To apliecina Rūpniecības un informācijas tehnoloģiju ministrijas izstrādātais ievirzes atzinuma projekts par tērauda nozares augstas kvalitātes attīstības veicināšanu, kurā aicināts turpināt ražošanas nozares pamata konsolidāciju un būtiski uzlabot nozares ķēdes modernizācijas līmeni (19), izejvielu rūpniecības attīstības 14. piecgades plāns, saskaņā ar kuru nozare “centīsies apvienot vadošo lomu tirgū ar valdības vicināšanas pasākumiem” un “attīstīs vadošo uzņēmumu grupu ar ekoloģisku vadību un pamata konkurētspēju” vai arī tērauda lūžņu nozares attīstības 14. piecgades plāns (20), kura galvenais mērķis ir “pastāvīgi palielināt tērauda lūžņu izmantošanas īpatsvaru, un līdz 14. piecgades plāna termiņa beigām panākt, ka visaptverošais lūžņu īpatsvars valsts tērauda ražošanā sasniedz 30 %” (21). Konkrētāk attiecībā uz izmeklējamo ražojumu, Šaņdunas un Dzjansu province ir izdevušas attiecīgu 14. piecgades plānu par kuģubūves un kuģu inženiertehnisko iekārtu izstrādi, nepārprotami veicinot kuģubūves nozares attīstību un ar to saistīto tērauda ražošanu, piemēram, tērauda profila galvas plašu ražošanu (22).

19

centīsies apvienot vadošo lomu tirgū ar valdības vicināšanas pasākumiem

attīstīs vadošo uzņēmumu grupu ar ekoloģisku vadību un pamata konkurētspēju

20

pastāvīgi palielināt tērauda lūžņu izmantošanas īpatsvaru, un līdz 14. piecgades plāna termiņa beigām panākt, ka visaptverošais lūžņu īpatsvars valsts tērauda ražošanā sasniedz 30 %

21

22

| (56) | Līdzīgi piemēri Ķīnas iestāžu nodomam uzraudzīt un vadīt tērauda nozares attīstību ir vērojami arī citās provincēs, piemēram, Hebejā, kas plāno “pastāvīgi īstenot organizāciju grupu attīstību, paātrināt valstij piederošu uzņēmumu jauktu īpašumtiesību reformu, galveno uzmanību pievēršot privāto dzelzs un tērauda ražošanas uzņēmumu pārrobežu apvienošanās un reorganizācijas veicināšanai, un censties izveidot 1–2 lielas pasaules līmeņa grupas, 3–5 lielas grupas ar vietēju ietekmi kā atbalstu” un “turpināt paplašināt tērauda lūžņu pārstrādes un aprites kanālus, uzlabot lūžņu sijāšanu un klasifikāciju” (23). Valsts ietekme ir vērojama arī pašvaldību līmenī, piemēram, Hebejas Tangšaņas pašvaldības dzelzs un tērauda 1 + 3 rīcības plānā 2022. gadam, kurā dažādām pašvaldību struktūrām ir uzdots “veicināt alianses un uzņēmumu reorganizāciju ar līdzīgiem ražojumiem reģionā”, piemēram, divas lielas tērauda ražotāju grupas Shougang (Jingtang, Qiangang) un Tangsteel New District, “meklē un vada finanšu iestādes, lai tās izsniegtu aizdevumus ar zemiem procentiem dzelzs un tērauda ražošanas uzņēmumiem, lai tie pārietu uz jaunām nozarēm, un vienlaikus [..] piešķir subsīdijas kā procentu likmes atlaides”, kā arī “atbalsta ražojumu struktūras optimizāciju”, piešķirot “jauniem valsts līmeņa vadošajiem ražošanas uzņēmumiem un ražojumiem [..] attiecīgi 1 miljonu RMB un 500 000 RMB, bet jauniem provinces līmeņa vadošajiem ražošanas uzņēmumi un vadošajiem ražojumiem [..] attiecīgi 300 000 RMB un 100 000 RMB” (24). |
| --- | --- |

(56)

Līdzīgi piemēri Ķīnas iestāžu nodomam uzraudzīt un vadīt tērauda nozares attīstību ir vērojami arī citās provincēs, piemēram, Hebejā, kas plāno “pastāvīgi īstenot organizāciju grupu attīstību, paātrināt valstij piederošu uzņēmumu jauktu īpašumtiesību reformu, galveno uzmanību pievēršot privāto dzelzs un tērauda ražošanas uzņēmumu pārrobežu apvienošanās un reorganizācijas veicināšanai, un censties izveidot 1–2 lielas pasaules līmeņa grupas, 3–5 lielas grupas ar vietēju ietekmi kā atbalstu” un “turpināt paplašināt tērauda lūžņu pārstrādes un aprites kanālus, uzlabot lūžņu sijāšanu un klasifikāciju” (23). Valsts ietekme ir vērojama arī pašvaldību līmenī, piemēram, Hebejas Tangšaņas pašvaldības dzelzs un tērauda 1 + 3 rīcības plānā 2022. gadam, kurā dažādām pašvaldību struktūrām ir uzdots “veicināt alianses un uzņēmumu reorganizāciju ar līdzīgiem ražojumiem reģionā”, piemēram, divas lielas tērauda ražotāju grupas Shougang (Jingtang, Qiangang) un Tangsteel New District, “meklē un vada finanšu iestādes, lai tās izsniegtu aizdevumus ar zemiem procentiem dzelzs un tērauda ražošanas uzņēmumiem, lai tie pārietu uz jaunām nozarēm, un vienlaikus [..] piešķir subsīdijas kā procentu likmes atlaides”, kā arī “atbalsta ražojumu struktūras optimizāciju”, piešķirot “jauniem valsts līmeņa vadošajiem ražošanas uzņēmumiem un ražojumiem [..] attiecīgi 1 miljonu RMB un 500 000 RMB, bet jauniem provinces līmeņa vadošajiem ražošanas uzņēmumi un vadošajiem ražojumiem [..] attiecīgi 300 000 RMB un 100 000 RMB” (24).

pastāvīgi īstenot organizāciju grupu attīstību, paātrināt valstij piederošu uzņēmumu jauktu īpašumtiesību reformu, galveno uzmanību pievēršot privāto dzelzs un tērauda ražošanas uzņēmumu pārrobežu apvienošanās un reorganizācijas veicināšanai, un censties izveidot 1–2 lielas pasaules līmeņa grupas, 3–5 lielas grupas ar vietēju ietekmi kā atbalstu

turpināt paplašināt tērauda lūžņu pārstrādes un aprites kanālus, uzlabot lūžņu sijāšanu un klasifikāciju

23

veicināt alianses un uzņēmumu reorganizāciju ar līdzīgiem ražojumiem reģionā

Shougang

Jingtang, Qiangang

Tangsteel New District

meklē un vada finanšu iestādes, lai tās izsniegtu aizdevumus ar zemiem procentiem dzelzs un tērauda ražošanas uzņēmumiem, lai tie pārietu uz jaunām nozarēm, un vienlaikus

piešķir subsīdijas kā procentu likmes atlaides

atbalsta ražojumu struktūras optimizāciju

jauniem valsts līmeņa vadošajiem ražošanas uzņēmumiem un ražojumiem

attiecīgi 1 miljonu RMB un 500 000 RMB, bet jauniem provinces līmeņa vadošajiem ražošanas uzņēmumi un vadošajiem ražojumiem

attiecīgi 300 000 RMB un 100 000 RMB

24

| (57) | Līdzīgi Henaņas tērauda rūpniecības pārveides un modernizācijas īstenošanas plānā 14. piecgades rīcības plāna darbības laikā paredzēta “raksturīgās tērauda ražošanas bāzu celtniecība”, proti, “uzbūvēt sešas lielas raksturīgās tērauda ražošanas bāzes Anjanā, Dzjuaņā, Pingdingshanā, Sjiņjanā, Šanciu, Zhouou u. c., kā arī uzlabot nozares mērogu, intensifikāciju un specializāciju. Tostarp līdz 2025. gadam čuguna ražošanas jauda Anjangā tiks saglabāta līdz 14 miljonu tonnu apmērā, bet neapstrādāta tērauda ražošanas jauda tiks saglabāta līdz 15 miljonu tonnu apmērā” (25). |
| --- | --- |

(57)

Līdzīgi Henaņas tērauda rūpniecības pārveides un modernizācijas īstenošanas plānā 14. piecgades rīcības plāna darbības laikā paredzēta “raksturīgās tērauda ražošanas bāzu celtniecība”, proti, “uzbūvēt sešas lielas raksturīgās tērauda ražošanas bāzes Anjanā, Dzjuaņā, Pingdingshanā, Sjiņjanā, Šanciu, Zhouou u. c., kā arī uzlabot nozares mērogu, intensifikāciju un specializāciju. Tostarp līdz 2025. gadam čuguna ražošanas jauda Anjangā tiks saglabāta līdz 14 miljonu tonnu apmērā, bet neapstrādāta tērauda ražošanas jauda tiks saglabāta līdz 15 miljonu tonnu apmērā” (25).

raksturīgās tērauda ražošanas bāzu celtniecība

uzbūvēt sešas lielas raksturīgās tērauda ražošanas bāzes Anjanā, Dzjuaņā, Pingdingshanā, Sjiņjanā, Šanciu, Zhouou u. c., kā arī uzlabot nozares mērogu, intensifikāciju un specializāciju. Tostarp līdz 2025. gadam čuguna ražošanas jauda Anjangā tiks saglabāta līdz 14 miljonu tonnu apmērā, bet neapstrādāta tērauda ražošanas jauda tiks saglabāta līdz 15 miljonu tonnu apmērā

25

| (58) | Izmeklēšana apstiprināja arī to, ka ĶV iejaucas cenās un izmaksās ar valsts klātbūtni uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, izveidojot personisku saikni starp tērauda profila galvas plašu ražotājiem un ĶKP. Piemēram, ražotāja eksportētāja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., kurš sadarbojās, direktoru padomes priekšsēdētājs paralēli ieņem uzņēmuma Partijas komitejas sekretāra amatu (26). Turklāt uzņēmums parakstīja stratēģisku vienošanos ar VU Jiangsu Huaneng, kas ir centrālās SASAC (27) uzraudzībā esošam VU Huaneng pilnībā piederošs meitasuzņēmums, un parakstīja vienošanos par nodomu padziļināt sadarbību ar Export-Import Bank of China Dzjansu filiāli, norādot uz valsts finansiālu atbalstu (28). Pašvaldības ĶKP komitejas iejaukšanās Longtenga darbā ir acīmredzama arī no šāda raksta, kas publicēts Čangšu pašvaldības tīmekļa vietnē: “Transporta biroja partijas komiteja turpinās padziļināt pārošanas darbu. Vadot partijas veidošanu, tā nodrošinās ciešāku un dziļāku sadarbību ar sapārotajiem uzņēmumiem, lai partijas veidošanas politiskās priekšrocības savstarpējā atbalsta un savstarpējās veicināšanas ziņā sniegtu lielākas attīstības priekšrocības un praktiskas darbības tautas labā. Kopā mēs sasniegsim jaunus rezultātus, jaunu progresu un jaunas uzvaras ilgajā ceļā uz jauno laikmetu.” (29) Arī Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd. un tā mātesuzņēmuma Nanjing Steel valdes priekšsēdētājs vienlaikus ieņem arī partijas komitejas sekretāra amatu. (30) |
| --- | --- |

(58)

Izmeklēšana apstiprināja arī to, ka ĶV iejaucas cenās un izmaksās ar valsts klātbūtni uzņēmumos pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta otrā ievilkuma nozīmē, izveidojot personisku saikni starp tērauda profila galvas plašu ražotājiem un ĶKP. Piemēram, ražotāja eksportētāja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., kurš sadarbojās, direktoru padomes priekšsēdētājs paralēli ieņem uzņēmuma Partijas komitejas sekretāra amatu (26). Turklāt uzņēmums parakstīja stratēģisku vienošanos ar VU Jiangsu Huaneng, kas ir centrālās SASAC (27) uzraudzībā esošam VU Huaneng pilnībā piederošs meitasuzņēmums, un parakstīja vienošanos par nodomu padziļināt sadarbību ar Export-Import Bank of China Dzjansu filiāli, norādot uz valsts finansiālu atbalstu (28). Pašvaldības ĶKP komitejas iejaukšanās Longtenga darbā ir acīmredzama arī no šāda raksta, kas publicēts Čangšu pašvaldības tīmekļa vietnē: “Transporta biroja partijas komiteja turpinās padziļināt pārošanas darbu. Vadot partijas veidošanu, tā nodrošinās ciešāku un dziļāku sadarbību ar sapārotajiem uzņēmumiem, lai partijas veidošanas politiskās priekšrocības savstarpējā atbalsta un savstarpējās veicināšanas ziņā sniegtu lielākas attīstības priekšrocības un praktiskas darbības tautas labā. Kopā mēs sasniegsim jaunus rezultātus, jaunu progresu un jaunas uzvaras ilgajā ceļā uz jauno laikmetu.” (29) Arī Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd. un tā mātesuzņēmuma Nanjing Steel valdes priekšsēdētājs vienlaikus ieņem arī partijas komitejas sekretāra amatu. (30)

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

26

Jiangsu Huaneng

SASAC

27

Huaneng

Export-Import Bank of China

28

Longtenga

Transporta biroja partijas komiteja turpinās padziļināt pārošanas darbu. Vadot partijas veidošanu, tā nodrošinās ciešāku un dziļāku sadarbību ar sapārotajiem uzņēmumiem, lai partijas veidošanas politiskās priekšrocības savstarpējā atbalsta un savstarpējās veicināšanas ziņā sniegtu lielākas attīstības priekšrocības un praktiskas darbības tautas labā. Kopā mēs sasniegsim jaunus rezultātus, jaunu progresu un jaunas uzvaras ilgajā ceļā uz jauno laikmetu.

29

Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd.

Nanjing Steel

30

| (59) | Turklāt izmeklējamā ražojuma nozarē ir spēkā diskriminējoša politika, saskaņā ar kuru priekšroka tiek dota iekšzemes ražotājiem vai citādi tiek ietekmēts tirgus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē. Izmeklēšanā tika konstatēti politikas dokumenti, kas liecina, ka nozare gūst labumu no valdības norādījumiem un iejaukšanās izmeklējamā ražojuma jomā, kas ir daļa no tērauda nozares. |
| --- | --- |

(59)

Turklāt izmeklējamā ražojuma nozarē ir spēkā diskriminējoša politika, saskaņā ar kuru priekšroka tiek dota iekšzemes ražotājiem vai citādi tiek ietekmēts tirgus pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta trešā ievilkuma nozīmē. Izmeklēšanā tika konstatēti politikas dokumenti, kas liecina, ka nozare gūst labumu no valdības norādījumiem un iejaukšanās izmeklējamā ražojuma jomā, kas ir daļa no tērauda nozares.

| (60) | ĶV joprojām atzīst, ka tērauda rūpniecība ir nozīmīga nozare (31). To apliecina daudzie plāni, direktīvas un citi dokumenti attiecībā uz tērauda ražošanu, kas izdoti valsts, reģionu un pašvaldību līmenī. Saskaņā ar 14. piecgades plānu ĶV paredzēja tērauda ražošanas nozares pārveidi un modernizāciju, kā arī optimizāciju un strukturālu pielāgošanu (32). Tāpat arī 14. piecgades plānā attiecībā uz izejvielu rūpniecības attīstību, kas attiecas arī uz tērauda rūpniecību, šī nozare ir minēta kā “reālās ekonomikas pamats” un “galvenā joma, kas veido Ķīnas starptautiskās konkurētspējas priekšrocības”, kā arī ir noteikti vairāki mērķi un darba metodes, kas virzītu tērauda nozares attīstību no 2021. līdz 2025. gadam, piemēram, tehnoloģiskā modernizācija, nozares struktūras uzlabošana (ne tikai turpmāk koncentrējot uzņēmumus) vai digitālā transformācija (33). |
| --- | --- |

(60)

ĶV joprojām atzīst, ka tērauda rūpniecība ir nozīmīga nozare (31). To apliecina daudzie plāni, direktīvas un citi dokumenti attiecībā uz tērauda ražošanu, kas izdoti valsts, reģionu un pašvaldību līmenī. Saskaņā ar 14. piecgades plānu ĶV paredzēja tērauda ražošanas nozares pārveidi un modernizāciju, kā arī optimizāciju un strukturālu pielāgošanu (32). Tāpat arī 14. piecgades plānā attiecībā uz izejvielu rūpniecības attīstību, kas attiecas arī uz tērauda rūpniecību, šī nozare ir minēta kā “reālās ekonomikas pamats” un “galvenā joma, kas veido Ķīnas starptautiskās konkurētspējas priekšrocības”, kā arī ir noteikti vairāki mērķi un darba metodes, kas virzītu tērauda nozares attīstību no 2021. līdz 2025. gadam, piemēram, tehnoloģiskā modernizācija, nozares struktūras uzlabošana (ne tikai turpmāk koncentrējot uzņēmumus) vai digitālā transformācija (33).

31

32

reālās ekonomikas pamats

galvenā joma, kas veido Ķīnas starptautiskās konkurētspējas priekšrocības

33

| (61) | Svarīga izejviela, ko izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā, ir dzelzsrūda. Dzelzsrūda ir minēta arī izejvielu rūpniecības attīstību 14. piecgades attīstības plānā, kurā valsts plāno “racionāli attīstīt vietējos derīgo izrakteņu resursus. Stiprināt dzelzsrūdas izpēti [...], īstenot preferenciālu nodokļu politiku, veicināt progresīvu tehnoloģiju un iekārtu ieviešanu, lai samazinātu kalnrūpniecības cieto atkritumu rašanos” (34). Provincēs, piemēram, Hebejā, valsts iestādes šim sektoram paredz: “atlaides subsidēšanu investīcijām jaunos projektos; izpētīt un vadīt finanšu iestādes, lai tās izsniegtu aizdevumus ar zemiem procentiem dzelzs un tērauda ražošanas uzņēmumiem, lai tie pārietu uz jaunām nozarēm, un vienlaikus valdība subsidēs atlaides” (35). Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī galvenās izejvielas, ko izmanto tērauda profila galvas plašu ražošanā. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties. |
| --- | --- |

(61)

Svarīga izejviela, ko izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā, ir dzelzsrūda. Dzelzsrūda ir minēta arī izejvielu rūpniecības attīstību 14. piecgades attīstības plānā, kurā valsts plāno “racionāli attīstīt vietējos derīgo izrakteņu resursus. Stiprināt dzelzsrūdas izpēti [...], īstenot preferenciālu nodokļu politiku, veicināt progresīvu tehnoloģiju un iekārtu ieviešanu, lai samazinātu kalnrūpniecības cieto atkritumu rašanos” (34). Provincēs, piemēram, Hebejā, valsts iestādes šim sektoram paredz: “atlaides subsidēšanu investīcijām jaunos projektos; izpētīt un vadīt finanšu iestādes, lai tās izsniegtu aizdevumus ar zemiem procentiem dzelzs un tērauda ražošanas uzņēmumiem, lai tie pārietu uz jaunām nozarēm, un vienlaikus valdība subsidēs atlaides” (35). Kopumā ĶV ir noteikusi pasākumus, kuru mērķis ir panākt, lai ekonomikas dalībnieki ievērotu valsts politikas mērķus, proti, atbalstīt veicināmās nozares, arī galvenās izejvielas, ko izmanto tērauda profila galvas plašu ražošanā. Šādi pasākumi traucē tirgus spēkiem brīvi darboties.

racionāli attīstīt vietējos derīgo izrakteņu resursus. Stiprināt dzelzsrūdas izpēti

, īstenot preferenciālu nodokļu politiku, veicināt progresīvu tehnoloģiju un iekārtu ieviešanu, lai samazinātu kalnrūpniecības cieto atkritumu rašanos

34

atlaides subsidēšanu investīcijām jaunos projektos; izpētīt un vadīt finanšu iestādes, lai tās izsniegtu aizdevumus ar zemiem procentiem dzelzs un tērauda ražošanas uzņēmumiem, lai tie pārietu uz jaunām nozarēm, un vienlaikus valdība subsidēs atlaides

35

| (62) | Šajā izmeklēšanā nav atklāti pierādījumi, ka bankrota un īpašuma tiesību aktu diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē tērauda nozarē, kā tā minēta iepriekš 45. apsvērumā, neietekmētu izmeklējamā ražojuma ražotājus. |
| --- | --- |

(62)

Šajā izmeklēšanā nav atklāti pierādījumi, ka bankrota un īpašuma tiesību aktu diskriminējoša piemērošana vai neatbilstīga izpilde pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta ceturtā ievilkuma nozīmē tērauda nozarē, kā tā minēta iepriekš 45. apsvērumā, neietekmētu izmeklējamā ražojuma ražotājus.

| (63) | Tērauda nozari, kā tā minēta iepriekš 45. apsvērumā, ietekmē arī algu izmaksu kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē. Nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz tērauda nozari, kas ietver tērauda profila galvas plašu ražotājus, neattiektos aprakstītā Ķīnas darba tiesību sistēma. Šie kropļojumi ietekmē nozari gan tieši (tērauda profila galvas plašu ražošanā vai galveno izejresursu ražošanā), gan netieši (kad nozarei ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma) (36). |
| --- | --- |

(63)

Tērauda nozari, kā tā minēta iepriekš 45. apsvērumā, ietekmē arī algu izmaksu kropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta piektā ievilkuma nozīmē. Nav iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz tērauda nozari, kas ietver tērauda profila galvas plašu ražotājus, neattiektos aprakstītā Ķīnas darba tiesību sistēma. Šie kropļojumi ietekmē nozari gan tieši (tērauda profila galvas plašu ražošanā vai galveno izejresursu ražošanā), gan netieši (kad nozarei ir pieejams kapitāls vai izejresursi no uzņēmumiem, uz kuriem attiecas tā pati ĶTR darba tiesību sistēma) (36).

36

| (64) | Šajā izmeklēšanā netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz tērauda nozari, kā tā minēta iepriekš 45. apsvērumā, neattiecas valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē. Tāpēc vispārējā būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi. |
| --- | --- |

(64)

Šajā izmeklēšanā netika iesniegti pierādījumi, kas liecinātu, ka uz tērauda nozari, kā tā minēta iepriekš 45. apsvērumā, neattiecas valdības iejaukšanās finanšu sistēmā pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunkta sestā ievilkuma nozīmē. Tāpēc vispārējā būtiskā valdības iejaukšanās finanšu sistēmā izraisa to, ka visos līmeņos tiek nopietni ietekmēti tirgus apstākļi.

| (65) | Visbeidzot, Komisija atgādina, ka tērauda profila galvas plašu ražošanai ir vajadzīgi vairāku veidu izejresursi. Kad tērauda profila galvas plašu ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas kā to izmaksas), ir nepārprotami pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs. |
| --- | --- |

(65)

Visbeidzot, Komisija atgādina, ka tērauda profila galvas plašu ražošanai ir vajadzīgi vairāku veidu izejresursi. Kad tērauda profila galvas plašu ražotāji iegādājas šos izejresursus/slēdz līgumu par tiem, cenas, ko tie maksā (un kas tiek reģistrētas kā to izmaksas), ir nepārprotami pakļautas tiem pašiem sistēmiskajiem kropļojumiem, kas minēti iepriekš. Piemēram, kropļojumi skar izejresursu piegādātāju izmantoto darbaspēku. Tie var aizņemties naudu, kuru skar kropļojumi finanšu sektorā/kapitāla sadalē. Turklāt uz tiem attiecas plānošanas sistēma, kura tiek piemērota visos valdības līmeņos un visās nozarēs.

| (66) | Tādējādi ne vien nav pareizi izmantot tērauda profila galvas plašu pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir izkropļotas, jo cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kas aprakstīta Ziņojuma I un II daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk. |
| --- | --- |

(66)

Tādējādi ne vien nav pareizi izmantot tērauda profila galvas plašu pārdošanas cenas pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta nozīmē, bet arī visas izejresursu izmaksas (ieskaitot izejvielas, enerģiju, zemi, finansējumu, darbaspēku utt.) ir izkropļotas, jo cenas veidošanu ietekmē būtiska valdības iejaukšanās, kas aprakstīta Ziņojuma I un II daļā. Valdības iejaukšanās, kas aprakstīta saistībā ar kapitāla, zemes, darbaspēka, enerģijas un izejvielu sadali, ir izplatīta visā ĶTR. Tas nozīmē, ka, piemēram, izejresursi, kas paši ir ražoti ĶTR, apvienojot vairākus ražošanas faktorus, ir pakļauti nozīmīgiem kropļojumiem. Tas pats attiecas uz izejresursu izejresursiem un tā tālāk.

| (67) | ĶV šajā izmeklēšanā nav sniegusi pierādījumus vai argumentus par pretējo. Tomēr savos 2023. gada 6. februāra apsvērumos Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. apgalvoja, ka apgalvojumiem par būtiskiem izkropļojumiem nevajadzētu kļūt par iepriekš noteiktu secinājumu un ka Komisijai vispirms ir jāpārbauda iespējamie izkropļojumi un jāizlemj, vai tie ir būtiski, pirms tā var iegūst datus par normālo vērtību no alternatīviem avotiem. Taču uzņēmums uzskata, ka Komisija ir priekšlaicīgi sākusi meklēt alternatīvus normālās vērtības avotus izmeklēšanas sākumposmā. |
| --- | --- |

(67)

ĶV šajā izmeklēšanā nav sniegusi pierādījumus vai argumentus par pretējo. Tomēr savos 2023. gada 6. februāra apsvērumos Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. apgalvoja, ka apgalvojumiem par būtiskiem izkropļojumiem nevajadzētu kļūt par iepriekš noteiktu secinājumu un ka Komisijai vispirms ir jāpārbauda iespējamie izkropļojumi un jāizlemj, vai tie ir būtiski, pirms tā var iegūst datus par normālo vērtību no alternatīviem avotiem. Taču uzņēmums uzskata, ka Komisija ir priekšlaicīgi sākusi meklēt alternatīvus normālās vērtības avotus izmeklēšanas sākumposmā.

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

| (68) | Tādu argumentu nevarēja pieņemt. Kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sākotnējā posmā Komisija uzskatīja, ka saskaņā ar pamatregulas 5. panta 9. punktu ir pietiekami pierādījumi par to, ka cenas un izmaksas ir ietekmējuši nozīmīgi kropļojumi, tādēļ ĶTR iekšzemes cenas un izmaksas izmantot nav pareizi un tie pamato izmeklēšanas sākšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Šajā saistībā Komisija atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktu izmeklēšanā iesaistītās personas uzreiz pēc izmeklēšanas sākšanas tiek informētas par attiecīgajiem avotiem, kurus Komisija plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai. Tāpēc šķiet, ka Longtenga arguments, ka Komisijai būtu jāmeklē alternatīvi normālās vērtības avoti tikai pēc tam, kad ir konstatēts, ka pastāv būtiski izkropļojumi, ir pamatots ar nepareizu pamatregulas interpretāciju. Jebkurā gadījumā, neizdarot iepriekš noteiktus secinājumus par būtiskiem izkropļojumiem, kā to apgalvoja Longteng, šīs izmeklēšanas gaitā Komisija ir vākusi papildu informāciju, lai papildinātu pieejamos avotus, lai pārbaudītu sākotnējā posmā izteiktos apgalvojumus un galu galā noteiktu, vai tērauda profila galvas plašu nozarē pastāv būtiski izkropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē. Lai gan šādi konstatējumi tiks izdarīti vienīgi izmeklēšanas galīgajā posmā, Komisijas izmeklēšanas provizoriskie rezultāti ir izklāstīti iepriekš 44.–67. apsvērumā, un ieinteresētajām personām ir iespēja sniegt papildu piezīmes par tiem. |
| --- | --- |

(68)

Tādu argumentu nevarēja pieņemt. Kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, sākotnējā posmā Komisija uzskatīja, ka saskaņā ar pamatregulas 5. panta 9. punktu ir pietiekami pierādījumi par to, ka cenas un izmaksas ir ietekmējuši nozīmīgi kropļojumi, tādēļ ĶTR iekšzemes cenas un izmaksas izmantot nav pareizi un tie pamato izmeklēšanas sākšanu, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 6.a punktu. Šajā saistībā Komisija atgādināja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta e) apakšpunktu izmeklēšanā iesaistītās personas uzreiz pēc izmeklēšanas sākšanas tiek informētas par attiecīgajiem avotiem, kurus Komisija plāno izmantot normālās vērtības noteikšanai. Tāpēc šķiet, ka Longtenga arguments, ka Komisijai būtu jāmeklē alternatīvi normālās vērtības avoti tikai pēc tam, kad ir konstatēts, ka pastāv būtiski izkropļojumi, ir pamatots ar nepareizu pamatregulas interpretāciju. Jebkurā gadījumā, neizdarot iepriekš noteiktus secinājumus par būtiskiem izkropļojumiem, kā to apgalvoja Longteng, šīs izmeklēšanas gaitā Komisija ir vākusi papildu informāciju, lai papildinātu pieejamos avotus, lai pārbaudītu sākotnējā posmā izteiktos apgalvojumus un galu galā noteiktu, vai tērauda profila galvas plašu nozarē pastāv būtiski izkropļojumi pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē. Lai gan šādi konstatējumi tiks izdarīti vienīgi izmeklēšanas galīgajā posmā, Komisijas izmeklēšanas provizoriskie rezultāti ir izklāstīti iepriekš 44.–67. apsvērumā, un ieinteresētajām personām ir iespēja sniegt papildu piezīmes par tiem.

Longtenga

Longteng

3.1.2.2.   Reprezentatīvā valsts

Reprezentatīvā valsts

Vispārīgas piezīmes

| (69) | Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika balstīta uz šādiem kritērijiem:






  — | līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (37), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR, |
| --- | --- | --- |

(69)

Reprezentatīvās valsts izvēle, ievērojot pamatregulas 2. panta 6.a punktu, tika balstīta uz šādiem kritērijiem:

—

līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā ĶTR. Šim nolūkam Komisija, pamatojoties uz Pasaules Bankas datubāzi (37), izmantoja valstis, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir līdzīgs kā ĶTR,

37

| — | izmeklējamā ražojuma ražošana minētajā valstī, |
| --- | --- |

—

izmeklējamā ražojuma ražošana minētajā valstī,

| — | attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī, |
| --- | --- |

—

attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī,

| — | ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, priekšroka attiecīgā gadījumā tika dota valstij ar atbilstoša līmeņa sociālo un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

—

ja ir vairākas iespējamās reprezentatīvās valstis, priekšroka attiecīgā gadījumā tika dota valstij ar atbilstoša līmeņa sociālo un vides aizsardzību.

| (70) | Kā paskaidrots 38. un 39. apsvērumā, Komisija ir publicējusi divus paziņojumus par lietas materiāliem, kas izmantoti normālās vērtības noteikšanai: 2023. gada 24. janvāra pirmo paziņojumu par ražošanas faktoriem un 2023. gada 3. aprīļa otro paziņojumu par ražošanas faktoriem. Paziņojumos aprakstīti fakti un pierādījumi, uz kuriem balstīti attiecīgie kritēriji, un atbildēts uz saņemtajām ieinteresēto personu piezīmēm par šiem elementiem un attiecīgajiem avotiem. Otrajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija informēja ieinteresētās personas par savu nolūku izmantot Turciju kā attiecīgu reprezentatīvo valsti pašreizējā izmeklēšanā, ja tiktu apstiprināta nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu. |
| --- | --- |

(70)

Kā paskaidrots 38. un 39. apsvērumā, Komisija ir publicējusi divus paziņojumus par lietas materiāliem, kas izmantoti normālās vērtības noteikšanai: 2023. gada 24. janvāra pirmo paziņojumu par ražošanas faktoriem un 2023. gada 3. aprīļa otro paziņojumu par ražošanas faktoriem. Paziņojumos aprakstīti fakti un pierādījumi, uz kuriem balstīti attiecīgie kritēriji, un atbildēts uz saņemtajām ieinteresēto personu piezīmēm par šiem elementiem un attiecīgajiem avotiem. Otrajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija informēja ieinteresētās personas par savu nolūku izmantot Turciju kā attiecīgu reprezentatīvo valsti pašreizējā izmeklēšanā, ja tiktu apstiprināta nozīmīgu kropļojumu pastāvēšana saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punktu.

Līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnā

| (71) | Pirmajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija noteica, ka Turcija un Krievija, par kurām zināms, ka tajās ražo izmeklējamo ražojumu, ir valstis, kuru ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs kā Ķīnā saskaņā ar Pasaules Bankas datiem, t. i., Pasaules Banka uz nacionālā kopienākuma pamata tās klasificēja pie valstīm ar “vidēji augstiem ienākumiem”. Piezīmes par minētajā paziņojumā norādītajām valstīm netika saņemtas. |
| --- | --- |

(71)

Pirmajā paziņojumā par ražošanas faktoriem Komisija noteica, ka Turcija un Krievija, par kurām zināms, ka tajās ražo izmeklējamo ražojumu, ir valstis, kuru ekonomiskās attīstības līmenis ir līdzīgs kā Ķīnā saskaņā ar Pasaules Bankas datiem, t. i., Pasaules Banka uz nacionālā kopienākuma pamata tās klasificēja pie valstīm ar “vidēji augstiem ienākumiem”. Piezīmes par minētajā paziņojumā norādītajām valstīm netika saņemtas.

| (72) | Otrajā paziņojumā pēc tam, kad bija saņemtas piezīmes par pirmo paziņojumu no ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, Changshu Longteng Special Steel Co, Ltd., Komisija norādīja, ka Malaizija tika apsvērta šādu ražošanas faktoru noteikšanai: slāpeklis, skābeklis un kaļķakmens. Piezīmes par minētajā paziņojumā norādītajām valstīm netika saņemtas. |
| --- | --- |

(72)

Otrajā paziņojumā pēc tam, kad bija saņemtas piezīmes par pirmo paziņojumu no ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, Changshu Longteng Special Steel Co, Ltd., Komisija norādīja, ka Malaizija tika apsvērta šādu ražošanas faktoru noteikšanai: slāpeklis, skābeklis un kaļķakmens. Piezīmes par minētajā paziņojumā norādītajām valstīm netika saņemtas.

Changshu Longteng Special Steel Co, Ltd.

Attiecīgo datu publiska pieejamība reprezentatīvajā valstī

| (73) | Pirmajā paziņojumā Komisija norādīja, ka valstīs, kas identificētas kā pārskatāmā ražojuma ražotājvalstis, proti, Krievijā un Turcijā, sīkāk jāpārbauda datu publiska pieejamība, jo īpaši saistībā ar izmeklējamā ražojuma ražotāju publiskajiem finanšu datiem. |
| --- | --- |

(73)

Pirmajā paziņojumā Komisija norādīja, ka valstīs, kas identificētas kā pārskatāmā ražojuma ražotājvalstis, proti, Krievijā un Turcijā, sīkāk jāpārbauda datu publiska pieejamība, jo īpaši saistībā ar izmeklējamā ražojuma ražotāju publiskajiem finanšu datiem.

| (74) | Krievijas gadījumā vienīgā uzņēmuma, kas pirmajā paziņojumā bija norādīts kā ražotājs, proti, JSC Omutninsk Metallurgical Plant, finanšu pārskati nebija brīvi pieejami. Tāpēc Komisija secināja, ka procedūrā tā nevar izmantot šā uzņēmuma datus. |
| --- | --- |

(74)

Krievijas gadījumā vienīgā uzņēmuma, kas pirmajā paziņojumā bija norādīts kā ražotājs, proti, JSC Omutninsk Metallurgical Plant, finanšu pārskati nebija brīvi pieejami. Tāpēc Komisija secināja, ka procedūrā tā nevar izmantot šā uzņēmuma datus.

JSC Omutninsk Metallurgical Plant

| (75) | Turklāt Krievijas importa statistikas dati bija pieejami līdz 2022. gada janvārim, tādējādi aptverot tikai vienu trešdaļu no izmeklēšanas perioda. |
| --- | --- |

(75)

Turklāt Krievijas importa statistikas dati bija pieejami līdz 2022. gada janvārim, tādējādi aptverot tikai vienu trešdaļu no izmeklēšanas perioda.

| (76) | Šā iemesla dēļ Komisija secināja, ka šīs izmeklēšanas ietvaros Krieviju nevarēja uzskatīt par attiecīgu reprezentatīvo valsti. |
| --- | --- |

(76)

Šā iemesla dēļ Komisija secināja, ka šīs izmeklēšanas ietvaros Krieviju nevarēja uzskatīt par attiecīgu reprezentatīvo valsti.

| (77) | Turcijas gadījumā Komisija konstatēja, ka brīvi pieejami ir tikai viena izmeklējamā ražojuma ražotāja finanšu pārskati, tomēr tas 2021. gadā cieta zaudējumus. Lai gan Özkan Demir, Turcijas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, finanšu pārskati bija brīvi pieejami pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē, uzņēmums 2021. gadā cieta zaudējumus, un tāpēc tos nevarēja izmantot normālās vērtības aprēķināšanai. Tāpēc papildus šim uzņēmumam Komisija konstatēja, ka brīvi pieejami tādu ražojuma ražotāju finanšu pārskati, kuri ir tajā pašā vispārējā kategorijā un/vai nozarē potenciālajās reprezentatīvajās valstīs un kuri uzrādīja saprātīgu rentabilitātes līmeni laikposmā, kas daļēji pārklājas ar IP. Šie ražotāji tika norādīti vai nu sūdzībā, vai to ražotāju sarakstā, kuri ražo ražojumu, ko klasificē ar KN kodu 7216 50 91“Profila galvas plate”, kas ietver gan izmeklējamo ražojumu “līdz 204 mm platuma neleģētā tērauda profila galvas plate”, kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, un visiem citiem tērauda profila galvas plašu izstrādājumu veidiem. Komisija arī salīdzināja ražotāju sarakstu ar tiem, ko Turcijas iestādes bija iesniegušas pirms procedūras sākšanas. |
| --- | --- |

(77)

Turcijas gadījumā Komisija konstatēja, ka brīvi pieejami ir tikai viena izmeklējamā ražojuma ražotāja finanšu pārskati, tomēr tas 2021. gadā cieta zaudējumus. Lai gan Özkan Demir, Turcijas ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, finanšu pārskati bija brīvi pieejami pamatregulas 2. panta 6.a punkta nozīmē, uzņēmums 2021. gadā cieta zaudējumus, un tāpēc tos nevarēja izmantot normālās vērtības aprēķināšanai. Tāpēc papildus šim uzņēmumam Komisija konstatēja, ka brīvi pieejami tādu ražojuma ražotāju finanšu pārskati, kuri ir tajā pašā vispārējā kategorijā un/vai nozarē potenciālajās reprezentatīvajās valstīs un kuri uzrādīja saprātīgu rentabilitātes līmeni laikposmā, kas daļēji pārklājas ar IP. Šie ražotāji tika norādīti vai nu sūdzībā, vai to ražotāju sarakstā, kuri ražo ražojumu, ko klasificē ar KN kodu 7216 50 91“Profila galvas plate”, kas ietver gan izmeklējamo ražojumu “līdz 204 mm platuma neleģētā tērauda profila galvas plate”, kā noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu, un visiem citiem tērauda profila galvas plašu izstrādājumu veidiem. Komisija arī salīdzināja ražotāju sarakstu ar tiem, ko Turcijas iestādes bija iesniegušas pirms procedūras sākšanas.

Özkan Demir

| (78) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskatīja, ka Turcija ir piemērota reprezentatīvā valsts. |
| --- | --- |

(78)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija uzskatīja, ka Turcija ir piemērota reprezentatīvā valsts.

| (79) | Savās piezīmēs par pirmo paziņojumu Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. norādīja, ka daži no uzskaitītajiem Turcijas ražotājiem nebija piemēroti, jo četriem no pieciem ražotājiem bija pieejami tikai konsolidētie finanšu pārskati un tādējādi tie nevarēja atspoguļot faktiskās tērauda profila galvas plašu ražotāja PVA izmaksas un peļņas normas. Turklāt, kā apgalvoja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., PVA izmaksas un peļņa, kas aprēķināta, pamatojoties uz pieejamajiem šo piecu ražotāju datiem, bija nepamatoti augstas. Visbeidzot, Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. apgalvoja, ka Komisijai nebūtu jāņem vērā Turcija, nosakot dažu izejvielu (proti, kaļķakmens un skābekļa) atsauces cenas. |
| --- | --- |

(79)

Savās piezīmēs par pirmo paziņojumu Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. norādīja, ka daži no uzskaitītajiem Turcijas ražotājiem nebija piemēroti, jo četriem no pieciem ražotājiem bija pieejami tikai konsolidētie finanšu pārskati un tādējādi tie nevarēja atspoguļot faktiskās tērauda profila galvas plašu ražotāja PVA izmaksas un peļņas normas. Turklāt, kā apgalvoja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd., PVA izmaksas un peļņa, kas aprēķināta, pamatojoties uz pieejamajiem šo piecu ražotāju datiem, bija nepamatoti augstas. Visbeidzot, Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. apgalvoja, ka Komisijai nebūtu jāņem vērā Turcija, nosakot dažu izejvielu (proti, kaļķakmens un skābekļa) atsauces cenas.

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

| (80) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija atkārtoti pārbaudīja PVA izmaksas un peļņu, par ko ziņoja četri no pieciem konstatētajiem tērauda ražotājiem Turcijā, un uzskatīja tās par nepamatoti augstām. Tāpēc Komisija neņēma vērā šos uzņēmumus un nolēma izmantot PVA izmaksas un peļņas normas, par kurām ziņoja tikai viens no Turcijas ražotājiem, proti, Kocaer Çelik Sanayi, finanšu datos par 2022. gadu (t. i., par periodu, kas daļēji pārklājas ar IP). Pēc otrā paziņojuma Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. apgalvoja, ka Kocaer Çelik Sanayi ir radušies ārkārtīgi lieli finanšu izdevumi, par kuriem nebija pieejama sīkāka informācija. Turklāt Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. apgalvoja, ka tam nebija tik lielu finanšu izdevumu. |
| --- | --- |

(80)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija atkārtoti pārbaudīja PVA izmaksas un peļņu, par ko ziņoja četri no pieciem konstatētajiem tērauda ražotājiem Turcijā, un uzskatīja tās par nepamatoti augstām. Tāpēc Komisija neņēma vērā šos uzņēmumus un nolēma izmantot PVA izmaksas un peļņas normas, par kurām ziņoja tikai viens no Turcijas ražotājiem, proti, Kocaer Çelik Sanayi, finanšu datos par 2022. gadu (t. i., par periodu, kas daļēji pārklājas ar IP). Pēc otrā paziņojuma Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. apgalvoja, ka Kocaer Çelik Sanayi ir radušies ārkārtīgi lieli finanšu izdevumi, par kuriem nebija pieejama sīkāka informācija. Turklāt Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. apgalvoja, ka tam nebija tik lielu finanšu izdevumu.

Kocaer Çelik Sanayi

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

Kocaer Çelik Sanayi

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

| (81) | Komisija izvēlējās uzņēmumu ar brīvi pieejamiem finanšu pārskatiem, kuros uzrādīta saprātīgas PVA izmaksas un peļņas normas tērauda ražošanas nozarē, un izmantoja Kocaer Çelik Sanayi PVA izmaksas un peļņu Turcijā. PVA izmaksas, izteiktas procentos no pārdoto preču izmaksām (“PPI”) un piemērotas ražošanas izmaksām, kas bija neizkropļotas, sasniedza 10,98 %. Peļņa, izteikta procentos no PPI un piemērota neizkropļotām ražošanas izmaksām, sasniedza 8,8 %. Komisija izmantoja konsolidētos datus, jo tie bija vienīgie publiski pieejamie dati. Turklāt Komisija uzskatīja, ka šie procenti ir nevis nepamatoti augsti, bet gan drīzāk atbilst izmaksām un peļņai šāda veida nozarē. Turklāt šie procenti atbilst tiem, kas izmantoti iepriekšējās izmeklēšanās par tērauda rūpniecību, piemēram, attiecībā uz tērauda savienotājelementiem (38) un ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumiem (39). Komisijas rīcībā nebija informācijas, kas liecinātu par pretējo. |
| --- | --- |

(81)

Komisija izvēlējās uzņēmumu ar brīvi pieejamiem finanšu pārskatiem, kuros uzrādīta saprātīgas PVA izmaksas un peļņas normas tērauda ražošanas nozarē, un izmantoja Kocaer Çelik Sanayi PVA izmaksas un peļņu Turcijā. PVA izmaksas, izteiktas procentos no pārdoto preču izmaksām (“PPI”) un piemērotas ražošanas izmaksām, kas bija neizkropļotas, sasniedza 10,98 %. Peļņa, izteikta procentos no PPI un piemērota neizkropļotām ražošanas izmaksām, sasniedza 8,8 %. Komisija izmantoja konsolidētos datus, jo tie bija vienīgie publiski pieejamie dati. Turklāt Komisija uzskatīja, ka šie procenti ir nevis nepamatoti augsti, bet gan drīzāk atbilst izmaksām un peļņai šāda veida nozarē. Turklāt šie procenti atbilst tiem, kas izmantoti iepriekšējās izmeklēšanās par tērauda rūpniecību, piemēram, attiecībā uz tērauda savienotājelementiem (38) un ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumiem (39). Komisijas rīcībā nebija informācijas, kas liecinātu par pretējo.

Kocaer Çelik Sanayi

38

39

| (82) | Tāpēc, tā kā netika saņemtas citas piezīmes vai iesniegti citi viegli pieejami dati, Komisija provizoriski secināja, ka tās ierosinātie PVA un peļņas avoti ir neizkropļoti un samērīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pēdējās daļas nozīmē. |
| --- | --- |

(82)

Tāpēc, tā kā netika saņemtas citas piezīmes vai iesniegti citi viegli pieejami dati, Komisija provizoriski secināja, ka tās ierosinātie PVA un peļņas avoti ir neizkropļoti un samērīgi pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pēdējās daļas nozīmē.

Sociālās un vides aizsardzības līmenis

| (83) | Tā kā, pamatojoties uz visiem šiem faktoriem, ir konstatēts, ka Turcija ir vienīgā pieejamā attiecīgā reprezentatīvā valsts, nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu. |
| --- | --- |

(83)

Tā kā, pamatojoties uz visiem šiem faktoriem, ir konstatēts, ka Turcija ir vienīgā pieejamā attiecīgā reprezentatīvā valsts, nav vajadzības novērtēt sociālās un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmā ievilkuma pēdējo teikumu.

Secinājums

| (84) | Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, Turcija atbilst kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, lai to uzskatītu par attiecīgu reprezentatīvo valsti. |
| --- | --- |

(84)

Ņemot vērā iepriekš minēto analīzi, Turcija atbilst kritērijiem, kas noteikti pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunkta pirmajā ievilkumā, lai to uzskatītu par attiecīgu reprezentatīvo valsti.

Neizkropļotu izmaksu noteikšanai izmantotie avoti

| (85) | Paziņojumā par avotiem Komisija uzskaitīja ražošanas faktorus, piemēram, izejvielas, enerģiju, darbaspēku, kurus ražotāji eksportētāji izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā. |
| --- | --- |

(85)

Paziņojumā par avotiem Komisija uzskaitīja ražošanas faktorus, piemēram, izejvielas, enerģiju, darbaspēku, kurus ražotāji eksportētāji izmanto izmeklējamā ražojuma ražošanā.

| (86) | Lai aprēķinātu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija izmantoja Global Trade Atlas (40) (GTA) un Metal Bulletin (41), lai noteiktu neizkropļotās izmaksas lielākajai daļai ražošanas faktoru, jo īpaši izejvielām. Turklāt Komisija paziņoja, ka tā izmantos Turcijas Statistikas institūtu, lai noteiktu neizkropļotas darbaspēka (42) un enerģijas izmaksas (43), un Izmiras galvaspilsētas pašvaldības ģenerāldirektorāta statistiku par neizkropļotām ūdens izmaksām (44). |
| --- | --- |

(86)

Lai aprēķinātu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu, Komisija izmantoja Global Trade Atlas (40) (GTA) un Metal Bulletin (41), lai noteiktu neizkropļotās izmaksas lielākajai daļai ražošanas faktoru, jo īpaši izejvielām. Turklāt Komisija paziņoja, ka tā izmantos Turcijas Statistikas institūtu, lai noteiktu neizkropļotas darbaspēka (42) un enerģijas izmaksas (43), un Izmiras galvaspilsētas pašvaldības ģenerāldirektorāta statistiku par neizkropļotām ūdens izmaksām (44).

Global Trade Atlas

40

GTA

Metal Bulletin

41

42

43

44

| (87) | Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes un ieteikt publiski pieejamu informāciju par neizkropļotām vērtībām katram no minētajā paziņojumā norādītajiem ražošanas faktoriem. |
| --- | --- |

(87)

Komisija aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes un ieteikt publiski pieejamu informāciju par neizkropļotām vērtībām katram no minētajā paziņojumā norādītajiem ražošanas faktoriem.

| (88) | Savās piezīmēs par pirmo paziņojumu Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. apgalvoja, ka ferohroma importa cenas Turcijā atšķiras atkarībā no oglekļa un hroma svara attiecības. Komisija pārbaudīja faktisko oglekļa un hroma svara attiecību, ko izmantoja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. Šajā saistībā, lai noteiktu atbilstošās ferohroma izmaksas, Komisija nolēma izmantot Metal Bulletin neatkarīgas globālās metālrūpniecības un kalnrūpniecības atsauces vērtības (Fastmarkets cenas), kas atspoguļo dažādas oglekļa un hroma svara attiecības. |
| --- | --- |

(88)

Savās piezīmēs par pirmo paziņojumu Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. apgalvoja, ka ferohroma importa cenas Turcijā atšķiras atkarībā no oglekļa un hroma svara attiecības. Komisija pārbaudīja faktisko oglekļa un hroma svara attiecību, ko izmantoja Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. Šajā saistībā, lai noteiktu atbilstošās ferohroma izmaksas, Komisija nolēma izmantot Metal Bulletin neatkarīgas globālās metālrūpniecības un kalnrūpniecības atsauces vērtības (Fastmarkets cenas), kas atspoguļo dažādas oglekļa un hroma svara attiecības.

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

Metal Bulletin

Fastmarkets

| (89) | Pēc pirmā paziņojuma Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. arī apgalvoja, ka dažu izejvielu (proti, skābekļa un kaļķakmens) vidējās cenas Turcijā nevarēja izmantot mazā importa apjoma dēļ. Turklāt, pamatojoties uz Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. sniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem, Komisija konstatēja papildu ražošanas faktoru, proti, slāpekli, kas izmeklēšanas periodā arī tika importēts Turcijā nereprezentatīvos daudzumos. |
| --- | --- |

(89)

Pēc pirmā paziņojuma Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. arī apgalvoja, ka dažu izejvielu (proti, skābekļa un kaļķakmens) vidējās cenas Turcijā nevarēja izmantot mazā importa apjoma dēļ. Turklāt, pamatojoties uz Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. sniegtajām atbildēm uz anketas jautājumiem, Komisija konstatēja papildu ražošanas faktoru, proti, slāpekli, kas izmeklēšanas periodā arī tika importēts Turcijā nereprezentatīvos daudzumos.

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

| (90) | Tāpēc Komisija pārbaudīja importa apjomu Taizemē, Malaizijā, Brazīlijā un Meksikā, jo šajās valstīs ir līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnai un tās iepriekš tika uzskatītas par reprezentatīvām valstīm vairākās nesen veiktās izmeklēšanās tērauda nozarē, piemēram, par tērauda riteņiem (45), karsti velmētiem plakaniem nerūsējošā tērauda velmējumiem (46), tērauda savienotājelementiem (47), ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumiem (48), dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementiem (49). Komisija konstatēja, ka pēc ĶTR un valstu, kas nav PTO dalībvalstis, izcelsmes importa izslēgšanas izmeklēšanas periodā tikai Malaizija bija importējusi pietiekami reprezentatīvus daudzumus, ņemot vērā visus trīs attiecīgos ražošanas faktorus. Pamatojoties uz to, Komisija otrajā paziņojumā informēja, ka, veidojot normālo vērtību, tā plāno izmantot šo izejvielu izmaksas, pamatojoties uz importu Malaizijā. |
| --- | --- |

(90)

Tāpēc Komisija pārbaudīja importa apjomu Taizemē, Malaizijā, Brazīlijā un Meksikā, jo šajās valstīs ir līdzīgs ekonomiskās attīstības līmenis kā Ķīnai un tās iepriekš tika uzskatītas par reprezentatīvām valstīm vairākās nesen veiktās izmeklēšanās tērauda nozarē, piemēram, par tērauda riteņiem (45), karsti velmētiem plakaniem nerūsējošā tērauda velmējumiem (46), tērauda savienotājelementiem (47), ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumiem (48), dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementiem (49). Komisija konstatēja, ka pēc ĶTR un valstu, kas nav PTO dalībvalstis, izcelsmes importa izslēgšanas izmeklēšanas periodā tikai Malaizija bija importējusi pietiekami reprezentatīvus daudzumus, ņemot vērā visus trīs attiecīgos ražošanas faktorus. Pamatojoties uz to, Komisija otrajā paziņojumā informēja, ka, veidojot normālo vērtību, tā plāno izmantot šo izejvielu izmaksas, pamatojoties uz importu Malaizijā.

45

46

47

48

49

| (91) | Pēc tam otrajā paziņojumā Komisija atjaunināja ražošanas faktoru sarakstu, pamatojoties uz personu piezīmēm un informāciju, ko atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(91)

Pēc tam otrajā paziņojumā Komisija atjaunināja ražošanas faktoru sarakstu, pamatojoties uz personu piezīmēm un informāciju, ko atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

| (92) | Pēc otrā paziņojuma Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. apgalvoja, ka Malaizijas slāpekļa un skābekļa importa apjoms un Turcijas argona importa apjoms nebija reprezentatīvs, jo importa apjomi bija daudz mazāki par šo izejvielu faktisko patēriņu. Turklāt Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. norādīja, ka katru no šīm izejvielām piegādā dažas valstis, kuru vienības cenas ir nepamatoti augstas, bet transporta izmaksas ir augstas. |
| --- | --- |

(92)

Pēc otrā paziņojuma Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. apgalvoja, ka Malaizijas slāpekļa un skābekļa importa apjoms un Turcijas argona importa apjoms nebija reprezentatīvs, jo importa apjomi bija daudz mazāki par šo izejvielu faktisko patēriņu. Turklāt Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. norādīja, ka katru no šīm izejvielām piegādā dažas valstis, kuru vienības cenas ir nepamatoti augstas, bet transporta izmaksas ir augstas.

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

| (93) | Komisija noraidīja šo apgalvojumu, jo importa apjomu reprezentativitāte tika novērtēta, pamatojoties uz absolūtiem importa apjomiem. Tas, ka šie apjomi nebija tādi paši, kādos ražotājs eksportētājs patērēja minētās izejvielas, nemainīja secinājumu, ka šā importa absolūtais apjoms bija uzskatāms par reprezentatīvu. |
| --- | --- |

(93)

Komisija noraidīja šo apgalvojumu, jo importa apjomu reprezentativitāte tika novērtēta, pamatojoties uz absolūtiem importa apjomiem. Tas, ka šie apjomi nebija tādi paši, kādos ražotājs eksportētājs patērēja minētās izejvielas, nemainīja secinājumu, ka šā importa absolūtais apjoms bija uzskatāms par reprezentatīvu.

| (94) | Komisija otrajā paziņojumā arī informēja ieinteresētās personas, ka, ņemot vērā ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās un kuri sniedza pilnīgu informāciju, lielo ražošanas faktoru skaitu, kā arī dažu izejvielu nenozīmīgo īpatsvaru kopējās ražošanas izmaksās, šie nenozīmīgie posteņi ir apkopoti un apzīmēti kā “palīgmateriāli”. Komisija arī informēja, ka tā aprēķinās palīgmateriālu procentuālo daļu no kopējām izejvielu izmaksām un piemēros šo procentuālo daļu pārrēķinātajām izejvielu izmaksām, izmantojot noteiktās neizkropļotās robežvērtības attiecīgajā reprezentatīvajā valstī. |
| --- | --- |

(94)

Komisija otrajā paziņojumā arī informēja ieinteresētās personas, ka, ņemot vērā ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās un kuri sniedza pilnīgu informāciju, lielo ražošanas faktoru skaitu, kā arī dažu izejvielu nenozīmīgo īpatsvaru kopējās ražošanas izmaksās, šie nenozīmīgie posteņi ir apkopoti un apzīmēti kā “palīgmateriāli”. Komisija arī informēja, ka tā aprēķinās palīgmateriālu procentuālo daļu no kopējām izejvielu izmaksām un piemēros šo procentuālo daļu pārrēķinātajām izejvielu izmaksām, izmantojot noteiktās neizkropļotās robežvērtības attiecīgajā reprezentatīvajā valstī.

Neizkropļotas izmaksas un atsauces vērtības

Ražošanas faktori

| (95) | Ņemot vērā visu ieinteresēto personu iesniegto un pārbaudes apmeklējumos savākto informāciju, ir noteikti turpmāk norādītie ražošanas faktori un to avoti, kas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

  1. tabula


  Tērauda profila galvas plašu ražošanas faktori









  Ražošanas faktors | HS kods | Datu avots, ko Komisija plāno izmantot | Neizkropļota vērtība |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izejvielas |
| Kaļķakmens | 252100 | Malaizijai GTA | 0,243 CNY/kg |
| Dzelzsrūda | 260111 | Turcijai GTA | 0,83 CNY/kg |
| Sakausēta dzelzsrūda | 260112 | Turcijai GTA | 1,28 CNY/kg |
| Ogles | 270111 | Turcijai GTA | 1,53 CNY/kg |
| Kokss un koksa pulveris | 270400 | Turcijai GTA | 3,35 CNY/kg |
| Oglekļa pulveris | 280300 | Turcijai GTA | 10,08 CNY/kg |
| Tīrs turmalīns | 284910 | Turcijai GTA | 8,67 CNY/kg |
| Feromangāns | 720211 | Turcijai GTA | 10,68 CNY/kg |
| Ferosilīcijs | 720221 | Turcijai GTA | 15,86 CNY/kg |
| Silīcijmangāns | 720230 | Turcijai GTA | 11,76 CNY/kg |
| Ferohroms | 720241 | MB-FEC-0005 | 8,97 CNY/kg |
| Feromolibdēns | 720270 | Turcijai GTA | 160,64 CNY/kg |
| Ferotitāns | 720291 | Turcijai GTA | 43,32 CNY/kg |
| Ferovanādijs | 720292 | Turcijai GTA | 190,12 CNY/kg |
| Feroniobijs | 720293 | Turcijai GTA | 176,27 CNY/kg |
| Feroalumīnijs | 720299 | Turcijai GTA | 19,24 CNY/kg |
| Tērauda lūžņi | 720410 | Turcijai GTA | 2,15 CNY/kg |
| Alumīnijs | 760110 | Turcijai GTA | 19,67 CNY/kg |
| Argons | 280421 | Turcijai GTA | 7,30 CNY/m3 |
| Slāpeklis | 280430 | Malaizijai GTA | 5,85 CNY/m3 |
| Skābeklis | 280440 | Malaizijai GTA | 2,46 CNY/m3 |
| Ūdens izmaksas | | Ūdens cena, ko rūpnieciskajiem lietotājiem iekasē Izmiras pilsētas pašvaldība | 8,25 CNY/m3 |
| Darbaspēks |
| Darbaspēka izmaksas | | Turcijas Statistikas institūts (pamatojoties uz vidējām darbaspēka izmaksām stundā ražošanas nozarē) | 37,03 CNY/stundā |
| Enerģija |
| Elektrība | | Turcijas Statistikas institūts – elektroenerģijas cena rūpnieciskajiem lietotājiem | 0,60 CNY/kWh |
| Dabasgāze | | Turcijas Statistikas institūts – gāzes cena rūpnieciskajiem lietotājiem | 2,75 CNY/m3 |

(95)

Ņemot vērā visu ieinteresēto personu iesniegto un pārbaudes apmeklējumos savākto informāciju, ir noteikti turpmāk norādītie ražošanas faktori un to avoti, kas jāņem vērā, nosakot normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu.

1. tabula

1. tabula

Tērauda profila galvas plašu ražošanas faktori

Tērauda profila galvas plašu ražošanas faktori

Ražošanas faktors

HS kods

Datu avots, ko Komisija plāno izmantot

Neizkropļota vērtība

Izejvielas

Kaļķakmens

252100

Malaizijai GTA

GTA

0,243 CNY/kg

Dzelzsrūda

260111

Turcijai GTA

GTA

0,83 CNY/kg

Sakausēta dzelzsrūda

260112

Turcijai GTA

GTA

1,28 CNY/kg

Ogles

270111

Turcijai GTA

GTA

1,53 CNY/kg

Kokss un koksa pulveris

270400

Turcijai GTA

GTA

3,35 CNY/kg

Oglekļa pulveris

280300

Turcijai GTA

GTA

10,08 CNY/kg

Tīrs turmalīns

284910

Turcijai GTA

GTA

8,67 CNY/kg

Feromangāns

720211

Turcijai GTA

GTA

10,68 CNY/kg

Ferosilīcijs

720221

Turcijai GTA

GTA

15,86 CNY/kg

Silīcijmangāns

720230

Turcijai GTA

GTA

11,76 CNY/kg

Ferohroms

720241

MB-FEC-0005

8,97 CNY/kg

Feromolibdēns

720270

Turcijai GTA

GTA

160,64 CNY/kg

Ferotitāns

720291

Turcijai GTA

GTA

43,32 CNY/kg

Ferovanādijs

720292

Turcijai GTA

GTA

190,12 CNY/kg

Feroniobijs

720293

Turcijai GTA

GTA

176,27 CNY/kg

Feroalumīnijs

720299

Turcijai GTA

GTA

19,24 CNY/kg

Tērauda lūžņi

720410

Turcijai GTA

GTA

2,15 CNY/kg

Alumīnijs

760110

Turcijai GTA

GTA

19,67 CNY/kg

Argons

280421

Turcijai GTA

GTA

7,30 CNY/m3

3

Slāpeklis

280430

Malaizijai GTA

GTA

5,85 CNY/m3

3

Skābeklis

280440

Malaizijai GTA

GTA

2,46 CNY/m3

3

Ūdens izmaksas

Ūdens cena, ko rūpnieciskajiem lietotājiem iekasē Izmiras pilsētas pašvaldība

8,25 CNY/m3

3

Darbaspēks

Darbaspēka izmaksas

Turcijas Statistikas institūts (pamatojoties uz vidējām darbaspēka izmaksām stundā ražošanas nozarē)

37,03 CNY/stundā

Enerģija

Elektrība

Turcijas Statistikas institūts – elektroenerģijas cena rūpnieciskajiem lietotājiem

0,60 CNY/kWh

Dabasgāze

Turcijas Statistikas institūts – gāzes cena rūpnieciskajiem lietotājiem

2,75 CNY/m3

3

3.1.2.3.   Izejvielas

Izejvielas

| (96) | Lai noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz reprezentatīvās valsts ražotāja rūpnīcas vārtiem, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto cenu importam Turcijā, bet slāpekļa, skābekļa un kaļķakmens gadījumā Malaizijā, kā arī Metal Bulletin neatkarīgo rūpniecības atsauces vērtību ferohromam un tai pieskaitīja ievedmuitas nodokļus un transportēšanas izmaksas. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (50) 1. pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībvalstis. Komisija nolēma neņemt vērā importu no ĶTR reprezentatīvajā valstī, jo, kā tā secinājusi iepriekš 3.3.1. iedaļā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu nozīmīgu kropļojumu dēļ nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu tam, ka šie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šie kropļojumi ietekmē eksporta cenas. Izslēgusi importu no Ķīnas un no tādām valstīm, kas nav tirgus ekonomikas valstis, reprezentatīvajā valstī, Komisija konstatēja, ka galveno izejvielu imports no citām trešām valstīm joprojām ir reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(96)

Lai noteiktu neizkropļotu cenu izejvielām ar piegādi līdz reprezentatīvās valsts ražotāja rūpnīcas vārtiem, Komisija par pamatu izmantoja GTA norādīto vidējo svērto cenu importam Turcijā, bet slāpekļa, skābekļa un kaļķakmens gadījumā Malaizijā, kā arī Metal Bulletin neatkarīgo rūpniecības atsauces vērtību ferohromam un tai pieskaitīja ievedmuitas nodokļus un transportēšanas izmaksas. Importa cena reprezentatīvajā valstī tika noteikta kā vidējā svērtā vienības cena importam no visām trešām valstīm, izņemot ĶTR un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/755 (50) 1. pielikumā minētās valstis, kas nav PTO dalībvalstis. Komisija nolēma neņemt vērā importu no ĶTR reprezentatīvajā valstī, jo, kā tā secinājusi iepriekš 3.3.1. iedaļā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta b) apakšpunktu nozīmīgu kropļojumu dēļ nav pareizi izmantot iekšzemes cenas un izmaksas ĶTR. Ņemot vērā, ka nav pierādījumu tam, ka šie paši kropļojumi tādā pašā mērā neietekmē eksportam paredzētos ražojumus, Komisija uzskatīja, ka šie kropļojumi ietekmē eksporta cenas. Izslēgusi importu no Ķīnas un no tādām valstīm, kas nav tirgus ekonomikas valstis, reprezentatīvajā valstī, Komisija konstatēja, ka galveno izejvielu imports no citām trešām valstīm joprojām ir reprezentatīvs.

GTA

Metal Bulletin

50

| (97) | Attiecībā uz ierobežotu izejvielu skaitu Komisija atkāpās no iepriekš aprakstītās metodikas. |
| --- | --- |

(97)

Attiecībā uz ierobežotu izejvielu skaitu Komisija atkāpās no iepriekš aprakstītās metodikas.

| (98) | Kā norādīts 88. apsvērumā, lai noteiktu ferohroma atsauces vērtību, Komisija nolēma izmantot Metal Bulletin (Fastmarket cenas). |
| --- | --- |

(98)

Kā norādīts 88. apsvērumā, lai noteiktu ferohroma atsauces vērtību, Komisija nolēma izmantot Metal Bulletin (Fastmarket cenas).

Metal Bulletin

Fastmarket

| (99) | Kā norādīts 90. apsvērumā, attiecībā uz kaļķakmeni, slāpekli un skābekli Komisija nolēma izmantot šo izejvielu izmaksas, pamatojoties uz importu Malaizijā, izņemot importu no ĶTR un valstīm, kas nav PTO dalībvalstis. |
| --- | --- |

(99)

Kā norādīts 90. apsvērumā, attiecībā uz kaļķakmeni, slāpekli un skābekli Komisija nolēma izmantot šo izejvielu izmaksas, pamatojoties uz importu Malaizijā, izņemot importu no ĶTR un valstīm, kas nav PTO dalībvalstis.

| (100) | Komisija izejvielu piegādes transporta izmaksas, kas radušās ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, izteica procentos no šādu izejvielu faktiskajām izmaksām, un pēc tam šo procentuālo daļu piemēroja to pašu izejvielu neizkropļotajām izmaksām, lai iegūtu neizkropļotas transportēšanas izmaksas. Komisija uzskatīja, ka šajā izmeklēšanā attiecību starp ražotāja eksportētāja izejvielu izmaksām un paziņotajām transportēšanas izmaksām varētu pamatoti izmantot par norādi, lai aplēstu neizkropļotās izejvielu transportēšanas izmaksas ar piegādi līdz uzņēmuma rūpnīcai. |
| --- | --- |

(100)

Komisija izejvielu piegādes transporta izmaksas, kas radušās ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, izteica procentos no šādu izejvielu faktiskajām izmaksām, un pēc tam šo procentuālo daļu piemēroja to pašu izejvielu neizkropļotajām izmaksām, lai iegūtu neizkropļotas transportēšanas izmaksas. Komisija uzskatīja, ka šajā izmeklēšanā attiecību starp ražotāja eksportētāja izejvielu izmaksām un paziņotajām transportēšanas izmaksām varētu pamatoti izmantot par norādi, lai aplēstu neizkropļotās izejvielu transportēšanas izmaksas ar piegādi līdz uzņēmuma rūpnīcai.

| (101) | Vairākiem ražošanas faktoriem faktiskās ar tiem saistītās izmaksas, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, veidoja nenozīmīgu daļu (kumulatīvi aptuveni 3,3 %) no kopējām izmaksām par izejvielām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tā kā attiecībā uz šiem ražošanas faktoriem izmantotā vērtība būtiski neietekmēja dempinga starpības aprēķinus neatkarīgi no izmantotā avota, Komisija nolēma iekļaut šīs izmaksas palīgmateriālu izmaksās, kā paskaidrots 94. apsvērumā. |
| --- | --- |

(101)

Vairākiem ražošanas faktoriem faktiskās ar tiem saistītās izmaksas, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, veidoja nenozīmīgu daļu (kumulatīvi aptuveni 3,3 %) no kopējām izmaksām par izejvielām pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tā kā attiecībā uz šiem ražošanas faktoriem izmantotā vērtība būtiski neietekmēja dempinga starpības aprēķinus neatkarīgi no izmantotā avota, Komisija nolēma iekļaut šīs izmaksas palīgmateriālu izmaksās, kā paskaidrots 94. apsvērumā.

Darbaspēks

| (102) | Komisija izmantoja Turcijas Statistikas institūta publicēto statistiku (51). Šis institūts publicē detalizētu informāciju par darbaspēka izmaksām dažādās Turcijas ekonomikas nozarēs. Komisija noteica atsauces vērtību, pamatojoties uz darbaspēka izmaksām stundā 2020. gadā saimnieciskajai darbībai ar NACE 24. kodu “Metālu ražošana” saskaņā ar NACE 2. red. klasifikāciju. Vērtības tika papildus koriģētas, ņemot vērā inflāciju, izmantojot iekšzemes patēriņa cenu indeksu (52), lai atspoguļotu izmaksas attiecībā uz izmeklēšanas periodu. |
| --- | --- |

(102)

Komisija izmantoja Turcijas Statistikas institūta publicēto statistiku (51). Šis institūts publicē detalizētu informāciju par darbaspēka izmaksām dažādās Turcijas ekonomikas nozarēs. Komisija noteica atsauces vērtību, pamatojoties uz darbaspēka izmaksām stundā 2020. gadā saimnieciskajai darbībai ar NACE 24. kodu “Metālu ražošana” saskaņā ar NACE 2. red. klasifikāciju. Vērtības tika papildus koriģētas, ņemot vērā inflāciju, izmantojot iekšzemes patēriņa cenu indeksu (52), lai atspoguļotu izmaksas attiecībā uz izmeklēšanas periodu.

51

NACE

NACE

52

Enerģija

| (103) | Komisija izmantoja Turcijas Statistikas institūta (53) publicētās vidējās rūpnieciskās elektroenerģijas un gāzes cenas (bez PVN) rūpnieciskajiem lietotājiem Turcijā laikposmā no 2021. gada jūlija līdz 2022. gada jūnijam. |
| --- | --- |

(103)

Komisija izmantoja Turcijas Statistikas institūta (53) publicētās vidējās rūpnieciskās elektroenerģijas un gāzes cenas (bez PVN) rūpnieciskajiem lietotājiem Turcijā laikposmā no 2021. gada jūlija līdz 2022. gada jūnijam.

53

Ūdens

| (104) | Komisija izmantoja ūdens tarifu, ko iekasēja Izmiras galvaspilsētas pašvaldības ģenerāldirektorāts, kas atbildīgs par ūdensapgādi, notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu Izmiras galvaspilsētas pašvaldībā, kurā atrodas izmeklējamā ražojuma reprezentatīvais uzņēmums. Šī informācija ļauj noteikt ražošanas nozarei piemērojamos tarifus, un atsauces vērtība būtu vidējais mēneša tarifs izmeklēšanas periodā bez PVN (54). |
| --- | --- |

(104)

Komisija izmantoja ūdens tarifu, ko iekasēja Izmiras galvaspilsētas pašvaldības ģenerāldirektorāts, kas atbildīgs par ūdensapgādi, notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu Izmiras galvaspilsētas pašvaldībā, kurā atrodas izmeklējamā ražojuma reprezentatīvais uzņēmums. Šī informācija ļauj noteikt ražošanas nozarei piemērojamos tarifus, un atsauces vērtība būtu vidējais mēneša tarifs izmeklēšanas periodā bez PVN (54).

54

| (105) | Attiecībā uz ūdeni Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. uzskatīja, ka izmantotā atsauces vērtība, proti, ūdens izmaksas Izmirā, nav reprezentatīva, jo Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. atrodas lauku apvidū ar vieglu piekļuvi ūdenim un tāpēc Changshu Longteng Special Steel Co. ūdens izmaksas nevar salīdzināt ar Turcijas tūrisma pilsētas ūdens izmaksām. |
| --- | --- |

(105)

Attiecībā uz ūdeni Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. uzskatīja, ka izmantotā atsauces vērtība, proti, ūdens izmaksas Izmirā, nav reprezentatīva, jo Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. atrodas lauku apvidū ar vieglu piekļuvi ūdenim un tāpēc Changshu Longteng Special Steel Co. ūdens izmaksas nevar salīdzināt ar Turcijas tūrisma pilsētas ūdens izmaksām.

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

Changshu Longteng Special Steel Co

| (106) | Komisija izmantoja atsauces ūdens tarifu rūpnieciskai izmantošanai Turcijas reģionā, kurā atrodas izmeklējamā ražojuma ražotājs Kocaer Çelik Sanayi. Turklāt izvēlētajā reģionā ir labi attīstīta rūpnieciskā bāze. Attiecīgi Komisija noraidīja šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(106)

Komisija izmantoja atsauces ūdens tarifu rūpnieciskai izmantošanai Turcijas reģionā, kurā atrodas izmeklējamā ražojuma ražotājs Kocaer Çelik Sanayi. Turklāt izvēlētajā reģionā ir labi attīstīta rūpnieciskā bāze. Attiecīgi Komisija noraidīja šo apgalvojumu.

Kocaer Çelik Sanayi

Ražošanas pieskaitāmās izmaksas, PVA izmaksas un peļņa

| (107) | Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir teikts, ka “saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kuras nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, ir jānosaka izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība. |
| --- | --- |

(107)

Pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktā ir teikts, ka “saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu”. Turklāt, lai aptvertu izmaksas, kuras nav ietvertas iepriekš minētajos ražošanas faktoros, ir jānosaka izgatavošanas pieskaitāmo izmaksu vērtība.

saliktā normālā vērtība ietver neizkropļotas un samērīgas administratīvās, pārdošanas un vispārējās izmaksas un peļņu

| (108) | Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas tam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, tika izteiktas kā daļa no ražotāja eksportētāja faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(108)

Izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas tam ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, tika izteiktas kā daļa no ražotāja eksportētāja faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām.

| (109) | Lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu, Komisija izmantoja Kocaer Çelik Sanayi 2022. gada finanšu datus, kas iegūti no Orbis datubāzes. |
| --- | --- |

(109)

Lai noteiktu neizkropļotas un samērīgas PVA izmaksas un peļņu, Komisija izmantoja Kocaer Çelik Sanayi 2022. gada finanšu datus, kas iegūti no Orbis datubāzes.

Kocaer Çelik Sanayi

Orbis

3.1.3.   Aprēķins

Aprēķins

| (110) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību EXW līmenī pa ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(110)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību EXW līmenī pa ražojuma veidiem.

EXW

| (111) | Vispirms Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Komisija piemēroja neizkropļotas vienības izmaksas atsevišķu ražošanas faktoru faktiskajam patēriņam, ko bija norādījis ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Šie ražotāju eksportētāju sniegtie patēriņa rādītāji tika pārbaudīti attālinātās kontrolpārbaudes laikā. Komisija reizināja izmantošanas koeficientus ar vienības neizkropļotām izmaksām reprezentatīvajā valstī vai ar citām vienības neizkropļotām izmaksām, kas norādītas iepriekš tabulā. |
| --- | --- |

(111)

Vispirms Komisija noteica neizkropļotas izgatavošanas izmaksas. Komisija piemēroja neizkropļotas vienības izmaksas atsevišķu ražošanas faktoru faktiskajam patēriņam, ko bija norādījis ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās. Šie ražotāju eksportētāju sniegtie patēriņa rādītāji tika pārbaudīti attālinātās kontrolpārbaudes laikā. Komisija reizināja izmantošanas koeficientus ar vienības neizkropļotām izmaksām reprezentatīvajā valstī vai ar citām vienības neizkropļotām izmaksām, kas norādītas iepriekš tabulā.

| (112) | Otrkārt, lai iegūtu kopējās neizkropļotās izgatavošanas izmaksas, Komisija piemēroja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas. Izgatavošanas pieskaitāmajām izmaksām, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, tika pieskaitītas 101. apsvērumā minēto palīgmateriālu izmaksas, un pēc tam tās tika izteiktas kā daļa no katra ražotāja eksportētāja faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(112)

Otrkārt, lai iegūtu kopējās neizkropļotās izgatavošanas izmaksas, Komisija piemēroja izgatavošanas pieskaitāmās izmaksas. Izgatavošanas pieskaitāmajām izmaksām, kas radās ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, tika pieskaitītas 101. apsvērumā minēto palīgmateriālu izmaksas, un pēc tam tās tika izteiktas kā daļa no katra ražotāja eksportētāja faktiskajām izgatavošanas izmaksām. Šo procentuālo daļu piemēroja neizkropļotajām izgatavošanas izmaksām.

| (113) | Visbeidzot, Komisija pieskaitīja PVA izmaksas un peļņu, kas tika izteiktas procentos no pārdoto preču izmaksām un piemērotas neizkropļotām kopējām izgatavošanas izmaksām (proti, PVA izmaksas bija 10,98 %, bet peļņa – 8,8 %). |
| --- | --- |

(113)

Visbeidzot, Komisija pieskaitīja PVA izmaksas un peļņu, kas tika izteiktas procentos no pārdoto preču izmaksām un piemērotas neizkropļotām kopējām izgatavošanas izmaksām (proti, PVA izmaksas bija 10,98 %, bet peļņa – 8,8 %).

| (114) | Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī. |
| --- | --- |

(114)

Pamatojoties uz to, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6.a punkta a) apakšpunktu noteica normālo vērtību katram ražojuma veidam EXW līmenī.

EXW

3.1.4.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (115) | Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. |
| --- | --- |

(115)

Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā.

| (116) | Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(116)

Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

3.1.5.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (117) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta cenu EXW līmenī pa ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(117)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta cenu EXW līmenī pa ražojuma veidiem.

EXW

| (118) | Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transportēšanas, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksām, muitas nodokļiem, kredītu izmaksām un bankas komisijas maksām. |
| --- | --- |

(118)

Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transportēšanas, apdrošināšanas, kravas apstrādes, iekraušanas izmaksām, muitas nodokļiem, kredītu izmaksām un bankas komisijas maksām.

3.1.6.   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (119) | Attiecībā ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(119)

Attiecībā ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (120) | Šajā gadījumā sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksports veidoja visu importu IP laikā. Changshu Longteng Special Steel Co. apgalvoja, ka ĶTR ir cits attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs. Tomēr neviens cits uzņēmums nepieteicās, un Komisija nekonstatēja papildu eksportu importa statistikā. Pamatojoties uz to, Komisija atzina par pareizu noteikt ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, dempinga starpību uzņēmuma, kas sadarbojās, līmenī. |
| --- | --- |

(120)

Šajā gadījumā sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksports veidoja visu importu IP laikā. Changshu Longteng Special Steel Co. apgalvoja, ka ĶTR ir cits attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs. Tomēr neviens cits uzņēmums nepieteicās, un Komisija nekonstatēja papildu eksportu importa statistikā. Pamatojoties uz to, Komisija atzina par pareizu noteikt ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, dempinga starpību uzņēmuma, kas sadarbojās, līmenī.

Changshu Longteng Special Steel Co.

| (121) | Pamatojoties uz minēto, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:






  Uzņēmums | Provizoriskā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. | 14,7  % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 14,7  % |

(121)

Pamatojoties uz minēto, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

CIF

Uzņēmums

Provizoriskā dempinga starpība

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

14,7  %

Visi pārējie uzņēmumi

14,7  %

3.2.   Turcija

Turcija

3.2.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (122) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja Özkan Demir kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi, ja katra ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma, kuru tas pārdevis neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū, kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma, kuru tas eksportējis, kopējā pārdošanas apjoma Savienībā izmeklēšanas periodā. Ņemot to vērā, Özkan Demir kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(122)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai ražotāja eksportētāja Özkan Demir kopējais iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs. Pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū ir reprezentatīvi, ja katra ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma, kuru tas pārdevis neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū, kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma, kuru tas eksportējis, kopējā pārdošanas apjoma Savienībā izmeklēšanas periodā. Ņemot to vērā, Özkan Demir kopējais līdzīgā ražojuma pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.

Özkan Demir

Özkan Demir

| (123) | Tad Komisija attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kuram bija reprezentatīvs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(123)

Tad Komisija attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kuram bija reprezentatīvs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību.

| (124) | Tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai Özkan Demir pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvs. Ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida, kurš pārdots neatkarīgiem klientiem izmeklēšanas periodā, kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida, kurš pārdots eksportam uz Savienību, kopējā pārdošanas apjoma. Komisija konstatēja, ka dažu ražojumu veidi, kas izmeklēšanas periodā eksportēti uz Savienību, iekšzemes tirgū vai nu netiek pārdoti nemaz, vai arī to pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir mazāks par 5 % un tādējādi nav reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(124)

Tad Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai Özkan Demir pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, ir reprezentatīvs. Ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, ja šā ražojuma veida, kurš pārdots neatkarīgiem klientiem izmeklēšanas periodā, kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida, kurš pārdots eksportam uz Savienību, kopējā pārdošanas apjoma. Komisija konstatēja, ka dažu ražojumu veidi, kas izmeklēšanas periodā eksportēti uz Savienību, iekšzemes tirgū vai nu netiek pārdoti nemaz, vai arī to pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir mazāks par 5 % un tādējādi nav reprezentatīvs.

Özkan Demir

| (125) | Pēc tam Komisija noteica katra ražojuma veida, kurš pārdots neatkarīgiem klientiem izmeklēšanas perioda laikā, rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru, lai nolemtu, vai normālās vērtības aprēķināšanai izmantojams faktiskais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, kā noteikts pamatregulas 2. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

(125)

Pēc tam Komisija noteica katra ražojuma veida, kurš pārdots neatkarīgiem klientiem izmeklēšanas perioda laikā, rentablā pārdošanas apjoma īpatsvaru, lai nolemtu, vai normālās vērtības aprēķināšanai izmantojams faktiskais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū, kā noteikts pamatregulas 2. panta 4. punktā.

| (126) | Normālās vērtības pamatā ir katra ražojuma veida faktiskā cena iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana bijusi rentabla, ja:






  a) | tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kuru pārdod par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un |
| --- | --- | --- |

(126)

Normālās vērtības pamatā ir katra ražojuma veida faktiskā cena iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai šī pārdošana bijusi rentabla, ja:

a)

tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, kuru pārdod par neto pārdošanas cenu, kas vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; un

| b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz. |
| --- | --- |

b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz.

| (127) | Šajā gadījumā normālā vērtība ir visas minētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas, kas veikta IP laikā, cenu vidējā svērtā vērtība. |
| --- | --- |

(127)

Šajā gadījumā normālā vērtība ir visas minētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas, kas veikta IP laikā, cenu vidējā svērtā vērtība.

| (128) | Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas, kas veikta IP laikā, faktiskā cena iekšzemes tirgū, ja:






  a) | attiecīgā ražojuma veida rentablais pārdošanas apjoms ir vienāds ar vai mazāks par 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; vai |
| --- | --- | --- |

(128)

Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas, kas veikta IP laikā, faktiskā cena iekšzemes tirgū, ja:

a)

attiecīgā ražojuma veida rentablais pārdošanas apjoms ir vienāds ar vai mazāks par 80 % no šā ražojuma veida kopējā pārdošanas apjoma; vai

| b) | šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

b)

šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām.

| (129) | Pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū analīzē tika konstatēts, ka [50–70] % no kopējās iekšzemes pārdošanas bija rentabla un vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniedza ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(129)

Pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū analīzē tika konstatēts, ka [50–70] % no kopējās iekšzemes pārdošanas bija rentabla un vidējā svērtā pārdošanas cena pārsniedza ražošanas izmaksas.

| (130) | Ražojuma veidiem, kuru pārdošana kopumā bija rentabla, normālo vērtību aprēķināja vai nu kā visas minētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas, kas veikta IP laikā, cenu vidējo svērto vērtību (126. un 127. apsvērums), vai tikai kā vidējo svērto rentablo pārdošanas apjomu (128. apsvērums) atkarībā no rentablā pārdošanas apjoma. |
| --- | --- |

(130)

Ražojuma veidiem, kuru pārdošana kopumā bija rentabla, normālo vērtību aprēķināja vai nu kā visas minētā ražojuma veida iekšzemes pārdošanas, kas veikta IP laikā, cenu vidējo svērto vērtību (126. un 127. apsvērums), vai tikai kā vidējo svērto rentablo pārdošanas apjomu (128. apsvērums) atkarībā no rentablā pārdošanas apjoma.

| (131) | Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuru 1) pārdošana kopumā nebija rentabla vai 2) pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū nebija vai tas nebija pietiekami liels, un ja nebija konkrētas informācijas par tirgus cenām tiem ražojuma veidiem, kurus Özkan Demir nepārdeva iekšzemes tirgū, Komisija noteica normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. |
| --- | --- |

(131)

Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuru 1) pārdošana kopumā nebija rentabla vai 2) pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū nebija vai tas nebija pietiekami liels, un ja nebija konkrētas informācijas par tirgus cenām tiem ražojuma veidiem, kurus Özkan Demir nepārdeva iekšzemes tirgū, Komisija noteica normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

Özkan Demir

| (132) | Normālā vērtība tika noteikta, pie ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:






  a) | vidējās svērtās PVA izmaksas, kas, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē IP laikā, radušās ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās; un |
| --- | --- | --- |

(132)

Normālā vērtība tika noteikta, pie ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:

a)

vidējās svērtās PVA izmaksas, kas, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē IP laikā, radušās ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās; un

| b) | vidējo svērto peļņu, ko ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, guvuši izmeklēšanas periodā, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajās tirdzniecības operācijās. |
| --- | --- |

b)

vidējo svērto peļņu, ko ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, guvuši izmeklēšanas periodā, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajās tirdzniecības operācijās.

| (133) | Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšējā tirgū netika pārdoti reprezentatīvos daudzumos, tika pieskaitītas šo ražojuma veidu vidējās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta darījumos iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti nemaz, tika pieskaitītas vidējās svērtās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta visos darījumos iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(133)

Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšējā tirgū netika pārdoti reprezentatīvos daudzumos, tika pieskaitītas šo ražojuma veidu vidējās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta darījumos iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē. Attiecībā uz ražojuma veidiem, kuri iekšzemes tirgū netika pārdoti nemaz, tika pieskaitītas vidējās svērtās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta visos darījumos iekšzemes tirgū parastā tirdzniecības apritē.

3.2.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (134) | Ražotājs eksportētājs eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. |
| --- | --- |

(134)

Ražotājs eksportētājs eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā.

| (135) | Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(135)

Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

3.2.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (136) | Komisija normālo vērtību un ražotāja eksportētāja eksporta cenu salīdzināja, balstoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(136)

Komisija normālo vērtību un ražotāja eksportētāja eksporta cenu salīdzināja, balstoties uz EXW cenu.

EXW

| (137) | Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transportēšanas, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas izmaksām, iepakojuma izmaksām, kredīta izmaksām un bankas maksām, komisijas maksām, rabatiem un citām summām. |
| --- | --- |

(137)

Ja tas bija nepieciešams taisnīgai salīdzināšanai, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Korekcijas attiecās uz transportēšanas, apdrošināšanas, apstrādes, iekraušanas izmaksām, iepakojuma izmaksām, kredīta izmaksām un bankas maksām, komisijas maksām, rabatiem un citām summām.

| (138) | Izmeklēšanas periodā Komisija konstatēja problēmas saistībā ar valūtas maiņu. Pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktā ir paredzēts, ka pārdošanas datumam ir jābūt rēķina izrakstīšanas datumam un ka var izmantot līguma noslēgšanas, pirkuma pasūtījuma vai pasūtījuma apstiprinājuma datumu, ja tie labāk parāda pārdošanas darījuma būtiskos nosacījumus. Pirmkārt, Komisija ņēma vērā Turcijas liras maiņas kursa svārstības (un kopumā ievērojamo kritumu attiecībā pret euro (55)). Otrkārt, Komisija ņēma vērā Turcijas ražotāja eksportētāja cenu noteikšanas praksi, saskaņā ar kuru būtiskie pārdošanas nosacījumi tika izpildīti pirkuma pasūtījuma brīdī, nevis rēķina izrakstīšanas dienā, attiecībā gan uz pārdošanu iekšzemes tirgū (56), gan eksportam. Tāpēc Komisija izmantoja maiņas kursu pirkuma pasūtījuma dienā, lai konvertētu normālo vērtību un eksporta cenu Turcijas lirās. |
| --- | --- |

(138)

Izmeklēšanas periodā Komisija konstatēja problēmas saistībā ar valūtas maiņu. Pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktā ir paredzēts, ka pārdošanas datumam ir jābūt rēķina izrakstīšanas datumam un ka var izmantot līguma noslēgšanas, pirkuma pasūtījuma vai pasūtījuma apstiprinājuma datumu, ja tie labāk parāda pārdošanas darījuma būtiskos nosacījumus. Pirmkārt, Komisija ņēma vērā Turcijas liras maiņas kursa svārstības (un kopumā ievērojamo kritumu attiecībā pret euro (55)). Otrkārt, Komisija ņēma vērā Turcijas ražotāja eksportētāja cenu noteikšanas praksi, saskaņā ar kuru būtiskie pārdošanas nosacījumi tika izpildīti pirkuma pasūtījuma brīdī, nevis rēķina izrakstīšanas dienā, attiecībā gan uz pārdošanu iekšzemes tirgū (56), gan eksportam. Tāpēc Komisija izmantoja maiņas kursu pirkuma pasūtījuma dienā, lai konvertētu normālo vērtību un eksporta cenu Turcijas lirās.

55

56

3.2.4.   Dempinga starpība

Dempinga starpība

| (139) | Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(139)

Attiecībā uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (140) | Pamatojoties uz minēto, vidējā svērtā provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 13,6 %. |
| --- | --- |

(140)

Pamatojoties uz minēto, vidējā svērtā provizoriskā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir 13,6 %.

CIF

| (141) | Šajā gadījumā sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksports veidoja visu Turcijas eksportu uz Savienību IP laikā, un izmeklēšanā tika norādīts, ka tas ir vienīgais attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs. Pamatojoties uz to, Komisija atzina par pareizu noteikt ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, dempinga starpību uzņēmuma, kas sadarbojās, līmenī. |
| --- | --- |

(141)

Šajā gadījumā sadarbības līmenis bija augsts, jo ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, eksports veidoja visu Turcijas eksportu uz Savienību IP laikā, un izmeklēšanā tika norādīts, ka tas ir vienīgais attiecīgā ražojuma ražotājs eksportētājs. Pamatojoties uz to, Komisija atzina par pareizu noteikt ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, dempinga starpību uzņēmuma, kas sadarbojās, līmenī.

| (142) | Provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Provizoriskā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş. | 13,6  % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 13,6  % |

(142)

Provizoriskās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

CIF

Uzņēmums

Provizoriskā dempinga starpība

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş.

13,6  %

Visi pārējie uzņēmumi

13,6  %

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

Savienības ražošanas nozares definīcija un Savienības ražošanas apjoms

| (143) | Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju līdz 2020. gadam līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja trīs ražotāji, taču pārējā attiecīgajā periodā un izmeklēšanas periodā – divi. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(143)

Saskaņā ar Komisijai pieejamo informāciju līdz 2020. gadam līdzīgo ražojumu Savienībā ražoja trīs ražotāji, taču pārējā attiecīgajā periodā un izmeklēšanas periodā – divi. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (144) | Komisija nevarēja izpaust datus par importa apjomu, tirgus daļu un cenām importam no ĶTR un Turcijas, jo šī informācija saskaņā ar pamatregulas 19. pantu ir apzīmēta kā tirgus ziņā sensitīva un konfidenciāla, ņemot vērā nelielo personu skaitu, kas darbojas Savienības tirgū (divi Savienības ražotāji, viens Turcijas ražotājs eksportētājs un viens Ķīnas ražotājs eksportētājs). Šīs informācijas izpaušana varētu sniegt personām iespēju aprēķināt konfidenciālus datus par konkrētiem uzņēmumiem. Tāpēc Komisija šo informāciju sniedza diapazonos un indeksos, tādējādi visām ieinteresētajām personām nodrošinot pietiekamu jēgpilnu informāciju, lai tās izprastu Komisijas analīzi un secinājumus un šajā sakarā sniegtu piezīmes. Dati tika sniegti arī jēgpilnu tendenču veidā, lai visas ieinteresētās personas varētu aizstāvēt savas intereses. Komisija nevarēja atklāt diapazonu veidošanas metodiku, jo tas personām sniegtu iespēju izgūt no diapazoniem precīzus skaitļus. |
| --- | --- |

(144)

Komisija nevarēja izpaust datus par importa apjomu, tirgus daļu un cenām importam no ĶTR un Turcijas, jo šī informācija saskaņā ar pamatregulas 19. pantu ir apzīmēta kā tirgus ziņā sensitīva un konfidenciāla, ņemot vērā nelielo personu skaitu, kas darbojas Savienības tirgū (divi Savienības ražotāji, viens Turcijas ražotājs eksportētājs un viens Ķīnas ražotājs eksportētājs). Šīs informācijas izpaušana varētu sniegt personām iespēju aprēķināt konfidenciālus datus par konkrētiem uzņēmumiem. Tāpēc Komisija šo informāciju sniedza diapazonos un indeksos, tādējādi visām ieinteresētajām personām nodrošinot pietiekamu jēgpilnu informāciju, lai tās izprastu Komisijas analīzi un secinājumus un šajā sakarā sniegtu piezīmes. Dati tika sniegti arī jēgpilnu tendenču veidā, lai visas ieinteresētās personas varētu aizstāvēt savas intereses. Komisija nevarēja atklāt diapazonu veidošanas metodiku, jo tas personām sniegtu iespēju izgūt no diapazoniem precīzus skaitļus.

| (145) | Tika noteikts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram [15 000–18 000] tonnu. Komisija noteica Savienības ražošanas apjomu, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju, sūdzībā veiktajiem aprēķiniem un Eurostat statistikas datiem. Kā norādīts 17. apsvērumā, sūdzības iesniedzējs bija vienīgais Savienības ražotājs, kas sadarbojās un pārstāvēja [75–85] % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(145)

Tika noteikts, ka Savienības ražošanas kopējais apjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram [15 000–18 000] tonnu. Komisija noteica Savienības ražošanas apjomu, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju, sūdzībā veiktajiem aprēķiniem un Eurostat statistikas datiem. Kā norādīts 17. apsvērumā, sūdzības iesniedzējs bija vienīgais Savienības ražotājs, kas sadarbojās un pārstāvēja [75–85] % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas apjoma Savienībā izmeklēšanas periodā.

Eurostat

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (146) | Komisija noteica Savienības patēriņu, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo tērauda profila galvas plašu pārdošanas apjomu Savienībā un kopējo importu Savienībā no trešām valstīm. Metodika, kas izmantota, lai noteiktu importu, ir sīki izskaidrota turpmāk 4.3.2. iedaļā. |
| --- | --- |

(146)

Komisija noteica Savienības patēriņu, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo tērauda profila galvas plašu pārdošanas apjomu Savienībā un kopējo importu Savienībā no trešām valstīm. Metodika, kas izmantota, lai noteiktu importu, ir sīki izskaidrota turpmāk 4.3.2. iedaļā.

| (147) | Kā paskaidrots 11. un 12. apsvērumā, attiecīgajā periodā bija trīs Savienības ražotāji: Losal (sūdzības iesniedzējs), Olifer un Laminorul. Olifer izmeklēšanā nesadarbojās, bet Laminorul 2019. gadā iesniedza bankrota pieteikumu. Tāpēc Olifer un Laminorul pārdošanas apjomi Savienībā attiecīgajā periodā tika balstīti uz sūdzībā sniegto aprēķinu (57). Attiecīgajā periodā Laminorul pārdeva tērauda profila galvas plates Savienībā tikai 2019. un 2020. gadā un veidoja attiecīgi aptuveni [18–22] % un [4–7] % no Savienības ražošanas nozares kopējā izmeklējamā ražojuma pārdošanas apjoma minētajos gados. Attiecībā uz pārdošanas apjomiem 2021. gadā un izmeklēšanas periodā visi Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi attiecās uz izmeklējamo ražojumu. Iepriekšējos gados tika uzskatīts, ka 75 % no Laminorul pārdošanas apjoma attiecās uz izmeklējamo ražojumu, bet atlikušie 25 % no pārdošanas apjoma attiecās uz platākām tērauda profila galvas platēm, kas neietilpst ražojuma klāstā. Komisija uzskatīja, ka šie pieņēmumi, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja zināšanām par tirgu, sniedza pamatotu aplēsi, kas bija nepieciešama, lai aprēķinātu Savienības patēriņu. Sūdzības iesniedzēja pārdošanas apjomi tika iegūti no viņa atbildēm uz anketas jautājumiem un pārbaudīti uz vietas. |
| --- | --- |

(147)

Kā paskaidrots 11. un 12. apsvērumā, attiecīgajā periodā bija trīs Savienības ražotāji: Losal (sūdzības iesniedzējs), Olifer un Laminorul. Olifer izmeklēšanā nesadarbojās, bet Laminorul 2019. gadā iesniedza bankrota pieteikumu. Tāpēc Olifer un Laminorul pārdošanas apjomi Savienībā attiecīgajā periodā tika balstīti uz sūdzībā sniegto aprēķinu (57). Attiecīgajā periodā Laminorul pārdeva tērauda profila galvas plates Savienībā tikai 2019. un 2020. gadā un veidoja attiecīgi aptuveni [18–22] % un [4–7] % no Savienības ražošanas nozares kopējā izmeklējamā ražojuma pārdošanas apjoma minētajos gados. Attiecībā uz pārdošanas apjomiem 2021. gadā un izmeklēšanas periodā visi Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi attiecās uz izmeklējamo ražojumu. Iepriekšējos gados tika uzskatīts, ka 75 % no Laminorul pārdošanas apjoma attiecās uz izmeklējamo ražojumu, bet atlikušie 25 % no pārdošanas apjoma attiecās uz platākām tērauda profila galvas platēm, kas neietilpst ražojuma klāstā. Komisija uzskatīja, ka šie pieņēmumi, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja zināšanām par tirgu, sniedza pamatotu aplēsi, kas bija nepieciešama, lai aprēķinātu Savienības patēriņu. Sūdzības iesniedzēja pārdošanas apjomi tika iegūti no viņa atbildēm uz anketas jautājumiem un pārbaudīti uz vietas.

Losal

Olifer

Laminorul

Olifer

Laminorul

Olifer

Laminorul

57

Laminorul

Laminorul

| (148) | Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

  2. tabula


  Patēriņš Savienībā (t) | 2019 | 2020 | 2021 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais patēriņš Savienībā | [70 000 –75 000 ] | [42 000 –46 000 ] | [44 000 –48 000 ] | [47 000 –51 000 ] |
| Indekss (2019. gads = 100) | 100 | 60 | 63 | 68 |
| Avots: | sūdzības iesniedzējs, atbildes uz anketas jautājumiem, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un Eurostat. |

(148)

Patēriņam Savienībā bija šāda dinamika:

2. tabula

2. tabula

Patēriņš Savienībā (t)

Patēriņš Savienībā (t)

2019

2020

2021

Izmeklēšanas periods

Kopējais patēriņš Savienībā

[70 000 –75 000 ]

[42 000 –46 000 ]

[44 000 –48 000 ]

[47 000 –51 000 ]

Indekss (2019. gads = 100)

Indekss (2019. gads = 100)

100

60

63

68

Avots:

Avots:

sūdzības iesniedzējs, atbildes uz anketas jautājumiem, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un Eurostat.

Eurostat

| (149) | Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 32 %. Pēc sākotnējā straujā krituma par 40 % 2020. gadā nākamajos gados patēriņš atkal nedaudz pieauga. Kritums 2020. gadā sakrita ar gadu, kad Savienību vissmagāk skāra Covid-19 pandēmija, un to lielā mērā var saistīt ar pārvietošanās ierobežojumiem, kad uz laiku tika slēgtas gan tērauda profila galvas plašu ražotāju, gan lietotāju rūpnīcas. Turklāt, kā paskaidrots 29. apsvērumā, tērauda profila galvas plates galvenokārt izmanto kuģubūves nozarē. Savienībā lielāko daļu attiecīgā ražojuma izmanto kruīza kuģu un citu luksusa kuģu, kā arī militāro kuģu ražošanā. Viena no Covid-19 pandēmijas sekām bija luksusa kuģu pasūtījumu un ražošanas palēnināšanās, kas spēcīgi ietekmēja tērauda profila galvas plašu ražošanu. Lai gan patēriņš kopš 2020. gada ir pieaudzis, tas joprojām ir tālu no līmeņa, kāds bija pirms pandēmijas. |
| --- | --- |

(149)

Attiecīgajā periodā patēriņš Savienībā samazinājās par 32 %. Pēc sākotnējā straujā krituma par 40 % 2020. gadā nākamajos gados patēriņš atkal nedaudz pieauga. Kritums 2020. gadā sakrita ar gadu, kad Savienību vissmagāk skāra Covid-19 pandēmija, un to lielā mērā var saistīt ar pārvietošanās ierobežojumiem, kad uz laiku tika slēgtas gan tērauda profila galvas plašu ražotāju, gan lietotāju rūpnīcas. Turklāt, kā paskaidrots 29. apsvērumā, tērauda profila galvas plates galvenokārt izmanto kuģubūves nozarē. Savienībā lielāko daļu attiecīgā ražojuma izmanto kruīza kuģu un citu luksusa kuģu, kā arī militāro kuģu ražošanā. Viena no Covid-19 pandēmijas sekām bija luksusa kuģu pasūtījumu un ražošanas palēnināšanās, kas spēcīgi ietekmēja tērauda profila galvas plašu ražošanu. Lai gan patēriņš kopš 2020. gada ir pieaudzis, tas joprojām ir tālu no līmeņa, kāds bija pirms pandēmijas.

4.3.   Imports no attiecīgajām valstīm

Imports no attiecīgajām valstīm

4.3.1.   Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvs novērtējums

Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvs novērtējums

| (150) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes tērauda profila galvas plašu imports būtu jāvērtē kopumā. |
| --- | --- |

(150)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes tērauda profila galvas plašu imports būtu jāvērtē kopumā.

| (151) | Dempinga starpība, kas noteikta attiecībā uz importu no Ķīnas un Turcijas, bija lielāka nekā pamatregulas 9. panta 3. punktā noteiktā de minimis robežvērtība. Importa apjoms no katras attiecīgās valsts nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. Tirgus daļas izmeklēšanas periodā bija attiecīgi [4,0–6,0] % un [53,0–58,0] %. |
| --- | --- |

(151)

Dempinga starpība, kas noteikta attiecībā uz importu no Ķīnas un Turcijas, bija lielāka nekā pamatregulas 9. panta 3. punktā noteiktā de minimis robežvērtība. Importa apjoms no katras attiecīgās valsts nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. Tirgus daļas izmeklēšanas periodā bija attiecīgi [4,0–6,0] % un [53,0–58,0] %.

de minimis

| (152) | Konkurences apstākļi starp importu par dempinga cenām no Ķīnas un Turcijas un līdzīgo ražojumu bija līdzīgi. Konkrētāk, importētie ražojumi konkurēja savā starpā un ar Savienībā ražotajām tērauda profila galvas platēm, jo tiem ir jāatbilst tiem pašiem tehniskajiem standartiem un jābūt sertificētiem vienās un tajās pašās iestādēs, lai tie atbilstu paredzētajam galapatēriņam. Tērauda profila galvas plates no visiem avotiem tiek pārdotas, izmantojot tos pašus pārdošanas kanālus līdzīgām klientu kategorijām. Kuģu būvētāji izmanto vienas un tās pašas tērauda profila galvas plates vienam un tam pašam mērķim, un atšķiras tikai ražojuma tehniskie aspekti (piemēram, platums, garums, tērauda marka utt.), nevis ražojuma izcelsme. |
| --- | --- |

(152)

Konkurences apstākļi starp importu par dempinga cenām no Ķīnas un Turcijas un līdzīgo ražojumu bija līdzīgi. Konkrētāk, importētie ražojumi konkurēja savā starpā un ar Savienībā ražotajām tērauda profila galvas platēm, jo tiem ir jāatbilst tiem pašiem tehniskajiem standartiem un jābūt sertificētiem vienās un tajās pašās iestādēs, lai tie atbilstu paredzētajam galapatēriņam. Tērauda profila galvas plates no visiem avotiem tiek pārdotas, izmantojot tos pašus pārdošanas kanālus līdzīgām klientu kategorijām. Kuģu būvētāji izmanto vienas un tās pašas tērauda profila galvas plates vienam un tam pašam mērķim, un atšķiras tikai ražojuma tehniskie aspekti (piemēram, platums, garums, tērauda marka utt.), nevis ražojuma izcelsme.

| (153) | Tādējādi visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji bija izpildīti, un, lai noteiktu kaitējumu, imports no Ķīnas un Turcijas tika vērtēts kopumā. |
| --- | --- |

(153)

Tādējādi visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji bija izpildīti, un, lai noteiktu kaitējumu, imports no Ķīnas un Turcijas tika vērtēts kopumā.

4.3.2.   Importa apjoms no attiecīgajām valstīm un tā tirgus daļa

Importa apjoms no attiecīgajām valstīm un tā tirgus daļa

| (154) | Komisija noteica importa apjomu no Ķīnas un Turcijas, pamatojoties uz pārbaudītajiem datiem, ko sniedza ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Šo ražotāju sniegtie pārbaudītie dati tika uzskatīti par precīzākiem nekā Eurostat dati, jo Eurostat ziņo par visu importu, ko klasificē ar tērauda profila galvas plašu KN kodu. Šis kods ietver arī tērauda profila galvas plates, kuru izmēri neietilpst šīs izmeklēšanas ražojumu klāstā. |
| --- | --- |

(154)

Komisija noteica importa apjomu no Ķīnas un Turcijas, pamatojoties uz pārbaudītajiem datiem, ko sniedza ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Šo ražotāju sniegtie pārbaudītie dati tika uzskatīti par precīzākiem nekā Eurostat dati, jo Eurostat ziņo par visu importu, ko klasificē ar tērauda profila galvas plašu KN kodu. Šis kods ietver arī tērauda profila galvas plates, kuru izmēri neietilpst šīs izmeklēšanas ražojumu klāstā.

Eurostat

Eurostat

| (155) | Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz šā importa īpatsvaru no kopējā patēriņa Savienībā. Kā paskaidrots 146. apsvērumā, Savienības patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares tērauda profila galvas plašu pārdošanas apjomu Savienībā un kopējo importu Savienībā no trešām valstīm. Importa apjoms no citām trešām valstīm, kā redzams arī 3. tabulā, tika noteikts, pamatojoties uz Eurostat datiem. Lai novērtētu, kura šī importa daļa bija saistīta ar attiecīgo ražojumu, Komisija izmantoja pieņēmumus, kas paskaidroti sūdzības C.1.1.1. iedaļā. Sūdzības iesniedzējs aprēķināja, ka 2019. un 2020. gadā 25 % importa no Apvienotās Karalistes bija saistīti ar izmeklējamo ražojumu, bet 45 % pārējos gados, kad zināmais ražotājs Apvienotajā Karalistē bija paplašinājis savu tērauda profila galvas plašu ražojumu klāstu. Sūdzības iesniedzējs arī aprēķināja, ka 75 % importa no visām pārējām valstīm bija saistīti ar izmeklējamo ražojumu. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija šos pieņēmumus uzskatīja par pamatotu izmeklējamā ražojuma importa aplēsi. |
| --- | --- |

(155)

Importa tirgus daļa tika noteikta, pamatojoties uz šā importa īpatsvaru no kopējā patēriņa Savienībā. Kā paskaidrots 146. apsvērumā, Savienības patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares tērauda profila galvas plašu pārdošanas apjomu Savienībā un kopējo importu Savienībā no trešām valstīm. Importa apjoms no citām trešām valstīm, kā redzams arī 3. tabulā, tika noteikts, pamatojoties uz Eurostat datiem. Lai novērtētu, kura šī importa daļa bija saistīta ar attiecīgo ražojumu, Komisija izmantoja pieņēmumus, kas paskaidroti sūdzības C.1.1.1. iedaļā. Sūdzības iesniedzējs aprēķināja, ka 2019. un 2020. gadā 25 % importa no Apvienotās Karalistes bija saistīti ar izmeklējamo ražojumu, bet 45 % pārējos gados, kad zināmais ražotājs Apvienotajā Karalistē bija paplašinājis savu tērauda profila galvas plašu ražojumu klāstu. Sūdzības iesniedzējs arī aprēķināja, ka 75 % importa no visām pārējām valstīm bija saistīti ar izmeklējamo ražojumu. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Komisija šos pieņēmumus uzskatīja par pamatotu izmeklējamā ražojuma importa aplēsi.

Eurostat

| (156) | Importam Savienībā no attiecīgajām valstīm bija šāda dinamika:

  3. tabula


  Importa apjoms (t) un tirgus daļa | 2019 | 2020 | 2021 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no ĶTR | [1 200 –1 600 ] | [800 –1 200 ] | [2 800 –3 200 ] | [2 000 –2 400 ] |
| Indekss | 100 | 68 | 204 | 151 |
| Importa apjoms no Turcijas | [37 000 –41 000 ] | [23 000 –27 000 ] | [24 000 –28 000 ] | [24 000 –28 000 ] |
| Indekss | 100 | 65 | 66 | 67 |
| Importa apjoms no attiecīgajām valstīm | [38 200 –42 600 ] | [23 800 –28 200 ] | [26 800 –31 200 ] | [26 000 –30 400 ] |
| Indekss | 100 | 65 | 71 | 70 |
| ĶTR tirgus daļa (%) | [1,1 –3,1 ] | [1,4 –3,4 ] | [6,0 –8,0 ] | [4,0 –6,0 ] |
| Indekss | 100 | 113 | 324 | 223 |
| Turcijas tirgus daļa (%) | [53,0 –58,0 ] | [57,0 –62,0 ] | [55,0 –60,0 ] | [53,0 –58,0 ] |
| Indekss | 100 | 107 | 104 | 99 |
| Tirgus daļa – attiecīgās valstis (%) | [54,1 –61,1 ] | [58,4 –65,4 ] | [61,0 –68,0 ] | [57,0 –64,0 ] |
| Indekss | 100 | 107 | 112 | 104 |
| Avots: | sūdzības iesniedzējs, atbildes uz anketas jautājumiem, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un Eurostat. |

(156)

Importam Savienībā no attiecīgajām valstīm bija šāda dinamika:

3. tabula

3. tabula

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

2019

2020

2021

Izmeklēšanas periods

Importa apjoms no ĶTR

[1 200 –1 600 ]

[800 –1 200 ]

[2 800 –3 200 ]

[2 000 –2 400 ]

Indekss

Indekss

100

100

68

68

204

204

151

151

Importa apjoms no Turcijas

[37 000 –41 000 ]

[23 000 –27 000 ]

[24 000 –28 000 ]

[24 000 –28 000 ]

Indekss

Indekss

100

100

65

65

66

66

67

67

Importa apjoms no attiecīgajām valstīm

[38 200 –42 600 ]

[23 800 –28 200 ]

[26 800 –31 200 ]

[26 000 –30 400 ]

Indekss

Indekss

100

100

65

65

71

71

70

70

ĶTR tirgus daļa (%)

[1,1 –3,1 ]

[1,4 –3,4 ]

[6,0 –8,0 ]

[4,0 –6,0 ]

Indekss

Indekss

100

100

113

113

324

324

223

223

Turcijas tirgus daļa (%)

[53,0 –58,0 ]

[57,0 –62,0 ]

[55,0 –60,0 ]

[53,0 –58,0 ]

Indekss

Indekss

100

100

107

107

104

104

99

99

Tirgus daļa – attiecīgās valstis (%)

[54,1 –61,1 ]

[58,4 –65,4 ]

[61,0 –68,0 ]

[57,0 –64,0 ]

Indekss

Indekss

100

100

107

107

112

112

104

104

Avots:

Avots:

sūdzības iesniedzējs, atbildes uz anketas jautājumiem, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un Eurostat.

Eurostat

| (157) | Laikposmā no 2019. gada līdz IP importa apjoms no attiecīgajām valstīm samazinājās par 30 %, piedzīvojot strauju kritumu 2020. gadā, pirms tas daļēji atguvās līdz izmeklēšanas periodam. Tajā pašā laikā tā tirgus daļa palielinājās par 4 %. Importa apjoma samazināšanās no attiecīgajām valstīm sakrita ar Savienības patēriņa samazināšanos par 32 % tajā pašā periodā, kā paskaidrots 149. apsvērumā. Tā kā attiecīgās valstis spēja saglabāt un pat palielināt savu tirgus daļu laikā, kad patēriņš samazinājās, šis tirgus daļas pieaugums kaitēja citiem tirgus dalībniekiem, jo īpaši Savienības ražošanas nozarei. Izmeklēšanas periodā attiecīgo valstu tirgus daļa atkal samazinājās par astoņiem procentiem salīdzinājumā ar 2021. gadu, bet saglabājās augstākā līmenī nekā to tirgus daļa 2019. gadā. Attiecīgo valstu tirgus daļas samazināšanās lielā mērā bija saistīta ar ievērojamu sūdzības iesniedzēja pārdošanas apjoma pieaugumu vienam svarīgam klientam izmeklēšanas periodā. Tomēr Komisijai pieejamā informācija neliecināja, ka šis pieaugums būtu strukturāls vai ka šī tendence turpināsies pēc izmeklēšanas perioda. |
| --- | --- |

(157)

Laikposmā no 2019. gada līdz IP importa apjoms no attiecīgajām valstīm samazinājās par 30 %, piedzīvojot strauju kritumu 2020. gadā, pirms tas daļēji atguvās līdz izmeklēšanas periodam. Tajā pašā laikā tā tirgus daļa palielinājās par 4 %. Importa apjoma samazināšanās no attiecīgajām valstīm sakrita ar Savienības patēriņa samazināšanos par 32 % tajā pašā periodā, kā paskaidrots 149. apsvērumā. Tā kā attiecīgās valstis spēja saglabāt un pat palielināt savu tirgus daļu laikā, kad patēriņš samazinājās, šis tirgus daļas pieaugums kaitēja citiem tirgus dalībniekiem, jo īpaši Savienības ražošanas nozarei. Izmeklēšanas periodā attiecīgo valstu tirgus daļa atkal samazinājās par astoņiem procentiem salīdzinājumā ar 2021. gadu, bet saglabājās augstākā līmenī nekā to tirgus daļa 2019. gadā. Attiecīgo valstu tirgus daļas samazināšanās lielā mērā bija saistīta ar ievērojamu sūdzības iesniedzēja pārdošanas apjoma pieaugumu vienam svarīgam klientam izmeklēšanas periodā. Tomēr Komisijai pieejamā informācija neliecināja, ka šis pieaugums būtu strukturāls vai ka šī tendence turpināsies pēc izmeklēšanas perioda.

4.3.3.   Importa no attiecīgajām valstīm cenas, cenu samazinājums un cenu apspiešana

Importa no attiecīgajām valstīm cenas, cenu samazinājums un cenu apspiešana

| (158) | Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, ko sniedza ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, saskaņā ar importa apjomu noteikšanas metodiku, kā paskaidrots 154. un 155. apsvērumā. To, cik lielā mērā importa cenas ir zemākas, noteica, pamatojoties uz datiem, ko sniedza ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, un Savienības ražotājs, kurš sadarbojās. |
| --- | --- |

(158)

Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, ko sniedza ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, saskaņā ar importa apjomu noteikšanas metodiku, kā paskaidrots 154. un 155. apsvērumā. To, cik lielā mērā importa cenas ir zemākas, noteica, pamatojoties uz datiem, ko sniedza ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, un Savienības ražotājs, kurš sadarbojās.

| (159) | Vidējā svērtā cena importam Savienībā no attiecīgajām valstīm attīstījās šādi:

  4. tabula


  Importa cenas (EUR/t) | 2019 | 2020 | 2021 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | [800 –900 ] | [800 –900 ] | [850 –1 000 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Indekss | 100 | 95 | 108 | 133 |
| Turcija | [700 –800 ] | [700 –800 ] | [850 –1 000 ] | [1 000 –1 200 ] |
| Indekss | 100 | 92 | 119 | 139 |
| Avots: | ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. |

(159)

Vidējā svērtā cena importam Savienībā no attiecīgajām valstīm attīstījās šādi:

4. tabula

4. tabula

Importa cenas (EUR/t)

Importa cenas (EUR/t)

2019

2020

2021

Izmeklēšanas periods

ĶTR

[800 –900 ]

[800 –900 ]

[850 –1 000 ]

[1 000 –1 200 ]

Indekss

Indekss

100

100

95

95

108

108

133

133

Turcija

[700 –800 ]

[700 –800 ]

[850 –1 000 ]

[1 000 –1 200 ]

Indekss

Indekss

100

100

92

92

119

119

139

139

Avots:

Avots:

ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

| (160) | Ķīnas un Turcijai importa cenas pieauga attiecīgi par 33 % un 39 %. Šo pieaugumu lielā mērā izraisīja izejvielu un enerģijas cenu pieaugums pēc Covid-19 pandēmijas un izmeklēšanas periodā Ukrainā notiekošais karš. Tomēr attiecīgajā periodā Savienības pārdošanas cenas palielinājās vēl vairāk – par 46 %. |
| --- | --- |

(160)

Ķīnas un Turcijai importa cenas pieauga attiecīgi par 33 % un 39 %. Šo pieaugumu lielā mērā izraisīja izejvielu un enerģijas cenu pieaugums pēc Covid-19 pandēmijas un izmeklēšanas periodā Ukrainā notiekošais karš. Tomēr attiecīgajā periodā Savienības pārdošanas cenas palielinājās vēl vairāk – par 46 %.

| (161) | Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  1) | vidējās svērtās pārdošanas cenas katram Savienības ražotāja, kas sadarbojās, ražojuma veidam nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī; un |
| --- | --- | --- |

(161)

Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

1)

vidējās svērtās pārdošanas cenas katram Savienības ražotāja, kas sadarbojās, ražojuma veidam nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas EXW līmenī; un

EXW

| 2) | Ķīnas un Turcijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atbilstošās vidējās svērtās importa cenas katram ražojuma veidam līdz pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, noteiktas izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF) līmenī un atbilstīgi koriģētas, ņemot vērā pēcimporta izmaksas. |
| --- | --- |

2)

Ķīnas un Turcijas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, atbilstošās vidējās svērtās importa cenas katram ražojuma veidam līdz pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, noteiktas izmaksu, apdrošināšanas un vedmaksas (CIF) līmenī un atbilstīgi koriģētas, ņemot vērā pēcimporta izmaksas.

CIF

| (162) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāja, kas sadarbojās, teorētiskā apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas uzrādīja vidējo svērto cenu samazinājuma starpību 6,5 % apmērā Ķīnas un 11,1 % apmērā Turcijas importam Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(162)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāja, kas sadarbojās, teorētiskā apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas uzrādīja vidējo svērto cenu samazinājuma starpību 6,5 % apmērā Ķīnas un 11,1 % apmērā Turcijas importam Savienības tirgū.

| (163) | Turklāt Komisija konstatēja cenu nospiešanas esību. Kā redzams 8. tabulā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas attiecīgajā periodā bija zem ražošanas izmaksām. Ievērojamā cenu spiediena dēļ, ko izraisīja imports par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozare nevarēja paaugstināt pārdošanas cenas, lai panāktu rentablu situāciju, tādējādi radot zaudējumus visā attiecīgajā periodā. Konkrētāk, Komisija konstatēja Ķīnas cenu samazinājumu par 21,7 % un Turcijas cenu samazinājumu par 30,0 %. |
| --- | --- |

(163)

Turklāt Komisija konstatēja cenu nospiešanas esību. Kā redzams 8. tabulā, Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas attiecīgajā periodā bija zem ražošanas izmaksām. Ievērojamā cenu spiediena dēļ, ko izraisīja imports par dempinga cenām, Savienības ražošanas nozare nevarēja paaugstināt pārdošanas cenas, lai panāktu rentablu situāciju, tādējādi radot zaudējumus visā attiecīgajā periodā. Konkrētāk, Komisija konstatēja Ķīnas cenu samazinājumu par 21,7 % un Turcijas cenu samazinājumu par 30,0 %.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (164) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(164)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, tika izvērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (165) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja sniegtajiem datiem un uz pārbaudītiem datiem, ko iesniedza Savienības ražotājs, kas sadarbojās. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem, kas attiecīgajā periodā ražoja un pārdeva attiecīgo ražojumu Savienības tirgū. Kā paskaidrots 147. apsvērumā, attiecīgā perioda sākumā bija trīs Savienības ražotāji, no kuriem izmeklēšanas periodā bija palikuši tikai divi, jo Laminorul bankrotēja. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras saņemtas no Savienības ražotāja, kas sadarbojās. Tika konstatēts, ka abas datu kopas liecina par Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju kopumā, jo īpaši tāpēc, ka Savienības ražotājs, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā ražoja vairāk nekā 75 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(165)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija izvērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja sniegtajiem datiem un uz pārbaudītiem datiem, ko iesniedza Savienības ražotājs, kas sadarbojās. Dati attiecās uz visiem Savienības ražotājiem, kas attiecīgajā periodā ražoja un pārdeva attiecīgo ražojumu Savienības tirgū. Kā paskaidrots 147. apsvērumā, attiecīgā perioda sākumā bija trīs Savienības ražotāji, no kuriem izmeklēšanas periodā bija palikuši tikai divi, jo Laminorul bankrotēja. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras saņemtas no Savienības ražotāja, kas sadarbojās. Tika konstatēts, ka abas datu kopas liecina par Savienības ražošanas nozares ekonomisko situāciju kopumā, jo īpaši tāpēc, ka Savienības ražotājs, kas sadarbojās, izmeklēšanas periodā ražoja vairāk nekā 75 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma.

Laminorul

| (166) | Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga. |
| --- | --- |

(166)

Makroekonomiskie rādītāji ir šādi: ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga.

| (167) | Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vidējās vienības cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas, ienākums no investīcijām un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(167)

Mikroekonomiskie rādītāji ir šādi: vidējās vienības cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas, ienākums no investīcijām un spēja piesaistīt kapitālu.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (168) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas kopapjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

  5. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2019 | 2020 | 2021 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | [25 000 –30 000 ] | [12 500 –15 500 ] | [13 500 –17 000 ] | [15 000 –18 000 ] |
| Indekss | 100 | 51 | 56 | 60 |
| Ražošanas jauda (t) | [65 000 –85 000 ] | [48 000 –63 000 ] | [39 000 –52 000 ] | [39 000 –52 000 ] |
| Indekss | 100 | 74 | 61 | 61 |
| Jaudas izmantojums (%) | [33 –39 ] | [22 –27 ] | [30 –36 ] | [32 –38 ] |
| Indekss | 100 | 69 | 91 | 98 |
| Avots: | sūdzība un pārbaudīti sūdzības iesniedzēja dati. |

(168)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas kopapjomam, ražošanas jaudai un jaudas izmantojumam bija šāda dinamika:

5. tabula

5. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2019

2020

2021

Izmeklēšanas periods

Ražošanas apjoms (tonnas)

[25 000 –30 000 ]

[12 500 –15 500 ]

[13 500 –17 000 ]

[15 000 –18 000 ]

Indekss

Indekss

100

100

51

51

56

56

60

60

Ražošanas jauda (t)

[65 000 –85 000 ]

[48 000 –63 000 ]

[39 000 –52 000 ]

[39 000 –52 000 ]

Indekss

Indekss

100

100

74

74

61

61

61

61

Jaudas izmantojums (%)

[33 –39 ]

[22 –27 ]

[30 –36 ]

[32 –38 ]

Indekss

Indekss

100

100

69

69

91

91

98

98

Avots:

Avots:

sūdzība un pārbaudīti sūdzības iesniedzēja dati.

| (169) | Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās attiecīgajā periodā. Daļēji tas bija saistīts ar iepriekš minēto uzņēmuma Laminorul bankrotu, taču arī divu atlikušo uzņēmumu ražošanas apjomi 2020. gadā strauji samazinājās (58). Lai gan turpmākajos gados ražošanas apjomi atkal pieauga, IP laikā tie joprojām bija daudz mazāki nekā 2019. gadā. Šis samazinājums attiecīgajā periodā atbilst arī patēriņa samazinājumam Savienībā tajos pašos gados. |
| --- | --- |

(169)

Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms samazinājās attiecīgajā periodā. Daļēji tas bija saistīts ar iepriekš minēto uzņēmuma Laminorul bankrotu, taču arī divu atlikušo uzņēmumu ražošanas apjomi 2020. gadā strauji samazinājās (58). Lai gan turpmākajos gados ražošanas apjomi atkal pieauga, IP laikā tie joprojām bija daudz mazāki nekā 2019. gadā. Šis samazinājums attiecīgajā periodā atbilst arī patēriņa samazinājumam Savienībā tajos pašos gados.

Laminorul

58

| (170) | Attiecīgajā periodā Laminorul bankrota dēļ samazinājās arī ražošanas jauda. Divu pārējo uzņēmumu ražošanas jauda attiecīgajā periodā palika stabila. Tomēr jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %, salīdzinot ar straujo kritumu 2020. gadā, ko izraisīja patēriņa un ar to saistītā ražošanas apjoma samazināšanās Covid-19 pandēmijas dēļ, kā paskaidrots 149. apsvērumā. Abu atlikušo uzņēmumu jaudas izmantojums laikposmā no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās vēl vairāk (59). |
| --- | --- |

(170)

Attiecīgajā periodā Laminorul bankrota dēļ samazinājās arī ražošanas jauda. Divu pārējo uzņēmumu ražošanas jauda attiecīgajā periodā palika stabila. Tomēr jaudas izmantojums attiecīgajā periodā samazinājās par 2 %, salīdzinot ar straujo kritumu 2020. gadā, ko izraisīja patēriņa un ar to saistītā ražošanas apjoma samazināšanās Covid-19 pandēmijas dēļ, kā paskaidrots 149. apsvērumā. Abu atlikušo uzņēmumu jaudas izmantojums laikposmā no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam samazinājās vēl vairāk (59).

Laminorul

59

4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (171) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  6. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2019 | 2020 | 2021 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnas) | [25 000 –29 000 ] | [11 000 –15 000 ] | [12 000 –16 000 ] | [15 000 –19 000 ] |
| Indekss | 100 | 47 | 51 | 62 |
| Tirgus daļa (%) | [35 –40 ] | [27 –32 ] | [28 –33 ] | [32 –37 ] |
| Indekss | 100 | 77 | 82 | 91 |
| Avots: | sūdzības iesniedzējs, atbildes uz anketas jautājumiem, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un Eurostat. |

(171)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomam un tirgus daļai attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

6. tabula

6. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2019

2020

2021

Izmeklēšanas periods

Pārdošanas apjoms Savienības tirgū (tonnas)

[25 000 –29 000 ]

[11 000 –15 000 ]

[12 000 –16 000 ]

[15 000 –19 000 ]

Indekss

Indekss

100

100

47

47

51

51

62

62

Tirgus daļa (%)

[35 –40 ]

[27 –32 ]

[28 –33 ]

[32 –37 ]

Indekss

Indekss

100

100

77

77

82

82

91

91

Avots:

Avots:

sūdzības iesniedzējs, atbildes uz anketas jautājumiem, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un Eurostat.

Eurostat

| (172) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 38 %, un pirms daļējas atgūšanās pirms izmeklēšanas perioda tas strauji kritās 2020. gadā. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa tajā pašā periodā samazinājās par 9 %. Pārdošanas apjomu samazināšanās tendence, kaut arī ne tik strauja, ir vērojama arī, aplūkojot vienīgi divus atlikušos uzņēmumus, lai gan 2021. gadā un izmeklēšanas periodā tie atguva zināmu tirgus daļu (60). Tirgus daļas un Savienības pārdošanas apjomu kritums 2020. gadā sakrita ar Laminorul bankrotu. Lai gan Covid-19 pandēmijas ietekmes dēļ 2020. gadā patēriņš, imports un pārdošanas apjomi Savienībā samazinājās, kā paskaidrots 149. apsvērumā, daļa no pārdošanas apjomiem, ko iepriekš attiecināja uz Laminorul, tika aizstāti ar importu, nevis ar citu Savienības ražotāju pārdošanas apjomu. To var konstatēt, aplūkojot datus 3. un 6. tabulā, kas liecina, ka Ķīnas un Turcijas tirgus daļa 2020. gadā palielinājās, taču tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu. Kopš 2020. gada Savienības ražošanas nozare spēja atgūt daļu no zaudētās tirgus daļas, taču tā nav sasniegusi līmeni, kāds bija pirms 2020. gada. |
| --- | --- |

(172)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās par 38 %, un pirms daļējas atgūšanās pirms izmeklēšanas perioda tas strauji kritās 2020. gadā. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa tajā pašā periodā samazinājās par 9 %. Pārdošanas apjomu samazināšanās tendence, kaut arī ne tik strauja, ir vērojama arī, aplūkojot vienīgi divus atlikušos uzņēmumus, lai gan 2021. gadā un izmeklēšanas periodā tie atguva zināmu tirgus daļu (60). Tirgus daļas un Savienības pārdošanas apjomu kritums 2020. gadā sakrita ar Laminorul bankrotu. Lai gan Covid-19 pandēmijas ietekmes dēļ 2020. gadā patēriņš, imports un pārdošanas apjomi Savienībā samazinājās, kā paskaidrots 149. apsvērumā, daļa no pārdošanas apjomiem, ko iepriekš attiecināja uz Laminorul, tika aizstāti ar importu, nevis ar citu Savienības ražotāju pārdošanas apjomu. To var konstatēt, aplūkojot datus 3. un 6. tabulā, kas liecina, ka Ķīnas un Turcijas tirgus daļa 2020. gadā palielinājās, taču tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu. Kopš 2020. gada Savienības ražošanas nozare spēja atgūt daļu no zaudētās tirgus daļas, taču tā nav sasniegusi līmeni, kāds bija pirms 2020. gada.

60

Laminorul

Laminorul

4.4.2.3.   Izaugsme

Izaugsme

| (173) | Kā paskaidrots 169. un 170. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms un jaudas izmantojuma līmenis attiecīgajā periodā samazinājās, tāpēc pieauga fiksētās izmaksas uz vienu ražošanas vienību. Vienlaikus 2020. gadā tērauda profila galvas plašu pieprasījums būtiski samazinājās, taču līdz izmeklēšanas periodam nedaudz atjaunojās. Samazināta patēriņa dēļ Savienības ražošanas nozare zaudēja ievērojamus pārdošanas apjomus un tirgus daļu. Tā spēja daļēji atgūt pārdošanas apjomus un tirgus daļu tikai uz savu pārdošanas cenu rēķina, kas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām, kā paskaidrots 4.4.3.1. iedaļā. Tāpēc Savienības ražošanas nozares izaugsmes perspektīvas arī pasliktinājās. |
| --- | --- |

(173)

Kā paskaidrots 169. un 170. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms un jaudas izmantojuma līmenis attiecīgajā periodā samazinājās, tāpēc pieauga fiksētās izmaksas uz vienu ražošanas vienību. Vienlaikus 2020. gadā tērauda profila galvas plašu pieprasījums būtiski samazinājās, taču līdz izmeklēšanas periodam nedaudz atjaunojās. Samazināta patēriņa dēļ Savienības ražošanas nozare zaudēja ievērojamus pārdošanas apjomus un tirgus daļu. Tā spēja daļēji atgūt pārdošanas apjomus un tirgus daļu tikai uz savu pārdošanas cenu rēķina, kas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām, kā paskaidrots 4.4.3.1. iedaļā. Tāpēc Savienības ražošanas nozares izaugsmes perspektīvas arī pasliktinājās.

4.4.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

| (174) | Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  7. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2019 | 2020 | 2021 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | [250 –300 ] | [130 –160 ] | [130 –160 ] | [130 –160 ] |
| Indekss | 100 | 53 | 54 | 52 |
| Ražīgums (tonnas uz vienu darbinieku) | [100 –110 ] | [95 –105 ] | [103 –113 ] | [115 –125 ] |
| Indekss | 100 | 97 | 103 | 115 |
| Avots: | sūdzība, pārbaudīti sūdzības iesniedzēja un Orbis van Dijk
   () dati. |

(174)

Nodarbinātībai un ražīgumam attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

7. tabula

7. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2019

2020

2021

Izmeklēšanas periods

Nodarbināto skaits

[250 –300 ]

[130 –160 ]

[130 –160 ]

[130 –160 ]

Indekss

Indekss

100

100

53

53

54

54

52

52

Ražīgums (tonnas uz vienu darbinieku)

[100 –110 ]

[95 –105 ]

[103 –113 ]

[115 –125 ]

Indekss

Indekss

100

100

97

97

103

103

115

115

Avots:

Avots:

sūdzība, pārbaudīti sūdzības iesniedzēja un Orbis van Dijk
   () dati.

Orbis van Dijk

| (175) | Nodarbinātības līmenis šajā nozarē sekoja tādai pašai tendencei kā ražošana un patēriņš Savienības tirgū un attiecīgajā periodā krasi samazinājās par 48 %. To galvenokārt izraisīja Laminorul bankrots, taču arī sūdzības iesniedzēja darbinieku skaits samazinājās, lai gan līdz izmeklēšanas periodam tas nedaudz atguvās no zemākā punkta 2020. gadā (62). Šis samazinājums sekoja 2020. gadā novērotajai Savienības patēriņa samazināšanās tendencei un ierobežotajai patēriņa atveseļošanai līdz izmeklēšanas periodam. |
| --- | --- |

(175)

Nodarbinātības līmenis šajā nozarē sekoja tādai pašai tendencei kā ražošana un patēriņš Savienības tirgū un attiecīgajā periodā krasi samazinājās par 48 %. To galvenokārt izraisīja Laminorul bankrots, taču arī sūdzības iesniedzēja darbinieku skaits samazinājās, lai gan līdz izmeklēšanas periodam tas nedaudz atguvās no zemākā punkta 2020. gadā (62). Šis samazinājums sekoja 2020. gadā novērotajai Savienības patēriņa samazināšanās tendencei un ierobežotajai patēriņa atveseļošanai līdz izmeklēšanas periodam.

62

| (176) | Vienlaikus laikposmā no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam ražīgums palielinājās par 15 %. Tomēr šo rādītāju ietekmē tas, ka Laminorul 2019. gadā bija atlaidis lielu daļu darbinieku, taču 2019. gadā un mazākā mērā 2020. gadā joprojām veica pārdošanu. Divu atlikušo Savienības ražotāju ražīgums attiecīgajā periodā samazinājās (63). Divu atlikušo Savienības ražotāju ražīguma samazināšanās liecina par palielinātām darbaspēka izmaksām uz vienu saražoto tērauda profila galvas plašu tonnu. |
| --- | --- |

(176)

Vienlaikus laikposmā no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam ražīgums palielinājās par 15 %. Tomēr šo rādītāju ietekmē tas, ka Laminorul 2019. gadā bija atlaidis lielu daļu darbinieku, taču 2019. gadā un mazākā mērā 2020. gadā joprojām veica pārdošanu. Divu atlikušo Savienības ražotāju ražīgums attiecīgajā periodā samazinājās (63). Divu atlikušo Savienības ražotāju ražīguma samazināšanās liecina par palielinātām darbaspēka izmaksām uz vienu saražoto tērauda profila galvas plašu tonnu.

Laminorul

63

4.4.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (177) | Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā importa no attiecīgajām valstīm apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska. |
| --- | --- |

(177)

Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā importa no attiecīgajām valstīm apjomu un cenas, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

de minimis

| (178) | Šī ir pirmā antidempinga izmeklēšana par attiecīgo ražojumu. Tādēļ nebija pieejami dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu iespējamu iepriekšēju dempingu. |
| --- | --- |

(178)

Šī ir pirmā antidempinga izmeklēšana par attiecīgo ražojumu. Tādēļ nebija pieejami dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu iespējamu iepriekšēju dempingu.

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Cenas un faktori, kas tās ietekmē

Cenas un faktori, kas tās ietekmē

| (179) | Savienības ražotāja, kas sadarbojās, vidējo vienības pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienībā dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  8. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā | 2019 | 2020 | 2021 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t) | [850 –950 ] | [850 –950 ] | [1 000 –1 150 ] | [1 200 –1 400 ] |
| Indekss | 100 | 100 | 118 | 146 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | [950 –1 050 ] | [950 –1 050 ] | [1 100 –1 250 ] | [1 300 –1 500 ] |
| Indekss | 100 | 100 | 121 | 141 |
| Avots: | pārbaudīti sūdzības iesniedzēja dati. |

(179)

Savienības ražotāja, kas sadarbojās, vidējo vienības pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienībā dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

8. tabula

8. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā

Pārdošanas cenas Savienībā

2019

2020

2021

Izmeklēšanas periods

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)

[850 –950 ]

[850 –950 ]

[1 000 –1 150 ]

[1 200 –1 400 ]

Indekss

Indekss

100

100

100

100

118

118

146

146

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

[950 –1 050 ]

[950 –1 050 ]

[1 100 –1 250 ]

[1 300 –1 500 ]

Indekss

Indekss

100

100

100

100

121

121

141

141

Avots:

Avots:

pārbaudīti sūdzības iesniedzēja dati.

| (180) | Savienības ražotāja, kurš sadarbojās, vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %, savukārt ražošanas vienības izmaksas tajā pašā periodā palielinājās nedaudz mazākā mērā – par 41 %. Tomēr visā attiecīgajā periodā pārdošanas cenas pastāvīgi bija zemākas par vidējām ražošanas izmaksām. Tas nozīmēja, ka Savienības ražotājs nevarēja paaugstināt pārdošanas cenas līdz līmenim, kas nosegtu ražošanas izmaksu pieaugumu. |
| --- | --- |

(180)

Savienības ražotāja, kurš sadarbojās, vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %, savukārt ražošanas vienības izmaksas tajā pašā periodā palielinājās nedaudz mazākā mērā – par 41 %. Tomēr visā attiecīgajā periodā pārdošanas cenas pastāvīgi bija zemākas par vidējām ražošanas izmaksām. Tas nozīmēja, ka Savienības ražotājs nevarēja paaugstināt pārdošanas cenas līdz līmenim, kas nosegtu ražošanas izmaksu pieaugumu.

| (181) | Līdzīga ražojuma pārdošana Savienības tirgū notika vai nu saskaņā ar pamatlīgumiem ar klientiem, kuros noteica daudzumus un cenas nākamajam periodam (no gada līdz dažiem mēnešiem), vai arī pamatojoties uz piedāvājumiem un aktuālajām cenām. Tāpēc Savienības ražotājam, kas sadarbojās, bija iespēja palielināt pārdošanas cenas saistībā ar izejvielu un enerģijas cenu pieaugumu laikā, kad tika pārskatīti līgumi vai piedāvātas cenas. Tomēr attiecīgajā periodā tam neizdevās to izdarīt vajadzīgajā apjomā, jo importa radītais cenu spiediens joprojām bija liels. Tādēļ Savienības ražotājs, kas sadarbojās, pastāvīgi cieta zaudējumus, kā paskaidrots turpmāk 4.4.3.4. iedaļā. |
| --- | --- |

(181)

Līdzīga ražojuma pārdošana Savienības tirgū notika vai nu saskaņā ar pamatlīgumiem ar klientiem, kuros noteica daudzumus un cenas nākamajam periodam (no gada līdz dažiem mēnešiem), vai arī pamatojoties uz piedāvājumiem un aktuālajām cenām. Tāpēc Savienības ražotājam, kas sadarbojās, bija iespēja palielināt pārdošanas cenas saistībā ar izejvielu un enerģijas cenu pieaugumu laikā, kad tika pārskatīti līgumi vai piedāvātas cenas. Tomēr attiecīgajā periodā tam neizdevās to izdarīt vajadzīgajā apjomā, jo importa radītais cenu spiediens joprojām bija liels. Tādēļ Savienības ražotājs, kas sadarbojās, pastāvīgi cieta zaudējumus, kā paskaidrots turpmāk 4.4.3.4. iedaļā.

4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

| (182) | Savienības ražotāja, kas sadarbojās, vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  9. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto | 2019 | 2020 | 2021 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | [48 000 –53 000 ] | [45 000 –50 000 ] | [45 000 –50 000 ] | [53 000 –58 000 ] |
| Indekss | 100 | 94 | 94 | 112 |
| Avots: | pārbaudīti sūdzības iesniedzēja dati. |

(182)

Savienības ražotāja, kas sadarbojās, vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

9. tabula

9. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto

2019

2020

2021

Izmeklēšanas periods

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

[48 000 –53 000 ]

[45 000 –50 000 ]

[45 000 –50 000 ]

[53 000 –58 000 ]

Indekss

Indekss

100

100

94

94

94

94

112

112

Avots:

Avots:

pārbaudīti sūdzības iesniedzēja dati.

| (183) | Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %. Tas bija saistīts ar darbinieku skaita samazināšanos bez līdzīga fiksēto izmaksu samazinājuma. |
| --- | --- |

(183)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku attiecīgajā periodā palielinājās par 12 %. Tas bija saistīts ar darbinieku skaita samazināšanos bez līdzīga fiksēto izmaksu samazinājuma.

4.4.3.3.   Krājumi

Krājumi

| (184) | Savienības ražotāja, kas sadarbojās, krājumu līmeņa dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  10. tabula


  Krājumi | 2019 | 2020 | 2021 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | [2 000 –2 500 ] | [1 600 –2 100 ] | [2 000 –2 500 ] | [2 300 –2 800 ] |
| Indekss | 100 | 82 | 104 | 117 |
| Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma | [11 –14 ] | [14 –17 ] | [15 –18 ] | [16 –19 ] |
| Indekss | 100 | 129 | 136 | 141 |
| Avots: | pārbaudīti sūdzības iesniedzēja dati. |

(184)

Savienības ražotāja, kas sadarbojās, krājumu līmeņa dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

10. tabula

10. tabula

Krājumi

Krājumi

2019

2020

2021

Izmeklēšanas periods

Krājumi perioda beigās (t)

[2 000 –2 500 ]

[1 600 –2 100 ]

[2 000 –2 500 ]

[2 300 –2 800 ]

Indekss

Indekss

100

100

82

82

104

104

117

117

Krājumi perioda beigās, procentos no ražošanas apjoma

[11 –14 ]

[14 –17 ]

[15 –18 ]

[16 –19 ]

Indekss

Indekss

100

100

129

129

136

136

141

141

Avots:

Avots:

pārbaudīti sūdzības iesniedzēja dati.

| (185) | Krājumi vispirms samazinājās par 18 % 2020. gadā, pēc tam pieauga pārējā attiecīgajā periodā, sasniedzot līmeni, kas ir par 17 % augstāks nekā 2019. gadā. Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma pieauga visā attiecīgajā periodā un sasniedza 16–19 % no gada ražošanas apjoma. Šī situācija negatīvi ietekmēja Savienības ražotāja, kas sadarbojās, finanšu stāvokli. |
| --- | --- |

(185)

Krājumi vispirms samazinājās par 18 % 2020. gadā, pēc tam pieauga pārējā attiecīgajā periodā, sasniedzot līmeni, kas ir par 17 % augstāks nekā 2019. gadā. Krājumi perioda beigās procentos no ražošanas apjoma pieauga visā attiecīgajā periodā un sasniedza 16–19 % no gada ražošanas apjoma. Šī situācija negatīvi ietekmēja Savienības ražotāja, kas sadarbojās, finanšu stāvokli.

4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas, ienākums no investīcijām un spēja piesaistīt kapitālu

Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas, ienākums no investīcijām un spēja piesaistīt kapitālu

| (186) | Savienības ražotāja, kas sadarbojās, rentabilitātes, naudas plūsmas, investīciju un ienākuma no investīcijām dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  11. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas un ienākums no investīcijām | 2019 | 2020 | 2021 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | [no (–11 ) līdz (–7 )] | [no (–10,5 ) līdz(–6,5 )] | [no (–10 ) līdz (–6 )] | [no (–6 ) līdz (–3 )] |
| Indekss | – 100 | –94 | –91 | –46 |
| Naudas plūsma (EUR) | [700 000 – 800 000 ] | [(– 700 000 )–(– 600 000 )] | [(–1 700 000 )–(–1 400 000 )] | [25 000 – 30 000 ] |
| Indekss | 100 | –84 | – 208 | 4 |
| Investīcijas (EUR) | [1 000 000 – 1 200 000 ] | [1 250 000 – 1 450 000 ] | [600 000 – 700 000 ] | [650 000 – 750 000 ] |
| Indekss | 100 | 122 | 60 | 64 |
| Ienākums no investīcijām (%) | [no (–51 ) līdz(–46 )] | [no (–28 ) līdz(–23 )] | [no (–26 ) līdz(–21 )] | [no (–18 ) līdz (–13 )] |
| Indekss | – 100 | –53 | –51 | –35 |
| Avots: | pārbaudīti sūdzības iesniedzēja dati. |

(186)

Savienības ražotāja, kas sadarbojās, rentabilitātes, naudas plūsmas, investīciju un ienākuma no investīcijām dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

11. tabula

11. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas un ienākums no investīcijām

Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas un ienākums no investīcijām

2019

2020

2021

Izmeklēšanas periods

Nesaistītiem klientiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

[no (–11 ) līdz (–7 )]

[no (–10,5 ) līdz(–6,5 )]

[no (–10 ) līdz (–6 )]

[no (–6 ) līdz (–3 )]

Indekss

Indekss

– 100

– 100

–94

–94

–91

–91

–46

–46

Naudas plūsma (EUR)

[700 000 – 800 000 ]

[(– 700 000 )–(– 600 000 )]

[(–1 700 000 )–(–1 400 000 )]

[25 000 – 30 000 ]

Indekss

Indekss

100

100

–84

–84

– 208

– 208

4

4

Investīcijas (EUR)

[1 000 000 – 1 200 000 ]

[1 250 000 – 1 450 000 ]

[600 000 – 700 000 ]

[650 000 – 750 000 ]

Indekss

Indekss

100

100

122

122

60

60

64

64

Ienākums no investīcijām (%)

[no (–51 ) līdz(–46 )]

[no (–28 ) līdz(–23 )]

[no (–26 ) līdz(–21 )]

[no (–18 ) līdz (–13 )]

Indekss

Indekss

– 100

– 100

–53

–53

–51

–51

–35

–35

Avots:

Avots:

pārbaudīti sūdzības iesniedzēja dati.

| (187) | Komisija noteica Savienības ražotāja, kas sadarbojās, rentabilitāti, neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražotājam, kas sadarbojās, attiecīgajā periodā izdevās samazināt savus zaudējumus, taču visā periodā tas strādāja ar zaudējumiem. Tas, ka tas izmeklēšanas periodā samazināja savus zaudējumus salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, lielā mērā bija saistīts ar tā palielināto spēju pielāgot tirdzniecības stratēģiju, pārskatīt un pielāgot cenas pieaugošajām enerģijas un izejvielu izmaksām. Tomēr, ņemot vērā pastāvīgo cenu spiedienu, ko radīja imports par zemām cenām no attiecīgajām valstīm, kurām attiecīgajā periodā pat izdevās palielināt savu jau tā ļoti lielo tirgus daļu, Savienības ražotājs, kas sadarbojās, nevarēja atspoguļot visas izmaksas saviem klientiem paredzētajās cenās. |
| --- | --- |

(187)

Komisija noteica Savienības ražotāja, kas sadarbojās, rentabilitāti, neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem klientiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražotājam, kas sadarbojās, attiecīgajā periodā izdevās samazināt savus zaudējumus, taču visā periodā tas strādāja ar zaudējumiem. Tas, ka tas izmeklēšanas periodā samazināja savus zaudējumus salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem, lielā mērā bija saistīts ar tā palielināto spēju pielāgot tirdzniecības stratēģiju, pārskatīt un pielāgot cenas pieaugošajām enerģijas un izejvielu izmaksām. Tomēr, ņemot vērā pastāvīgo cenu spiedienu, ko radīja imports par zemām cenām no attiecīgajām valstīm, kurām attiecīgajā periodā pat izdevās palielināt savu jau tā ļoti lielo tirgus daļu, Savienības ražotājs, kas sadarbojās, nevarēja atspoguļot visas izmaksas saviem klientiem paredzētajās cenās.

| (188) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence attīstījās lejupejošā virzienā līdz izmeklēšanas periodam, un 2020. un 2021. gadā naudas plūsma bija negatīva, taču atkal pieauga izmeklēšanas periodā, sasniedzot kopējo samazinājumu par 96 % visā attiecīgajā periodā. Šī negatīvā tendence liecināja, ka Savienības ražotājam, kas sadarbojās, bija grūtības pašam finansēt savas darbības, kas liecināja par tā finanšu stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(188)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašiem finansēt savu darbību. Neto naudas plūsmas tendence attīstījās lejupejošā virzienā līdz izmeklēšanas periodam, un 2020. un 2021. gadā naudas plūsma bija negatīva, taču atkal pieauga izmeklēšanas periodā, sasniedzot kopējo samazinājumu par 96 % visā attiecīgajā periodā. Šī negatīvā tendence liecināja, ka Savienības ražotājam, kas sadarbojās, bija grūtības pašam finansēt savas darbības, kas liecināja par tā finanšu stāvokļa pasliktināšanos.

| (189) | Ienākums no investīcijām ir peļņa, kas izteikta procentos no investīciju uzskaites neto vērtības. Savienības ražotājs, kas sadarbojās, nepārtraukti veica investīcijas, lai uzlabotu savu ražošanas iekārtu efektivitāti, piemēram, iegādājās jaunas skrošu strūklas un krāsošanas iekārtas, lai varētu veikt uz vietas tās ražošanas procesa daļas, kuras iepriekš tika nodotas ārpakalpojumu sniedzējiem, tādējādi uzlabojot efektivitāti un samazinot sagatavošanās laiku. Tomēr tā spēja veikt investīcijas bija ierobežota, jo tas pastāvīgi cieta zaudējumus. Turklāt, neraugoties uz uzlabošanos visā attiecīgajā periodā, ienākums no investīcijām, saglabājās negatīvs visā periodā. Tāpēc Savienības ražotājs, kas sadarbojās, nespēja gūt pietiekamu peļņu savu investīciju segšanai. |
| --- | --- |

(189)

Ienākums no investīcijām ir peļņa, kas izteikta procentos no investīciju uzskaites neto vērtības. Savienības ražotājs, kas sadarbojās, nepārtraukti veica investīcijas, lai uzlabotu savu ražošanas iekārtu efektivitāti, piemēram, iegādājās jaunas skrošu strūklas un krāsošanas iekārtas, lai varētu veikt uz vietas tās ražošanas procesa daļas, kuras iepriekš tika nodotas ārpakalpojumu sniedzējiem, tādējādi uzlabojot efektivitāti un samazinot sagatavošanās laiku. Tomēr tā spēja veikt investīcijas bija ierobežota, jo tas pastāvīgi cieta zaudējumus. Turklāt, neraugoties uz uzlabošanos visā attiecīgajā periodā, ienākums no investīcijām, saglabājās negatīvs visā periodā. Tāpēc Savienības ražotājs, kas sadarbojās, nespēja gūt pietiekamu peļņu savu investīciju segšanai.

| (190) | Savienības ražotāja, kas sadarbojās, finanšu stāvokļa pasliktināšanās ietekmēja tā spēju piesaistīt kapitālu. Pastāvīgie zaudējumi un neto naudas plūsma radīja nopietnas bažas par tā likviditāti un spēju piesaistīt kapitālu, lai finansētu savu pamatdarbību un nepieciešamās investīcijas. |
| --- | --- |

(190)

Savienības ražotāja, kas sadarbojās, finanšu stāvokļa pasliktināšanās ietekmēja tā spēju piesaistīt kapitālu. Pastāvīgie zaudējumi un neto naudas plūsma radīja nopietnas bažas par tā likviditāti un spēju piesaistīt kapitālu, lai finansētu savu pamatdarbību un nepieciešamās investīcijas.

4.4.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (191) | Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts kaitējums visā attiecīgajā periodā. Savienības ražošanas nozare cieta pastāvīgus zaudējumus, kas visā šajā periodā sakrita ar būtisku importa apjomu no attiecīgajām valstīm par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām. Kā minēts 4.3.3. iedaļā, Savienības ražošanas nozares cenas bija daudz zemākas, un tās apspieda imports no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(191)

Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts kaitējums visā attiecīgajā periodā. Savienības ražošanas nozare cieta pastāvīgus zaudējumus, kas visā šajā periodā sakrita ar būtisku importa apjomu no attiecīgajām valstīm par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām. Kā minēts 4.3.3. iedaļā, Savienības ražošanas nozares cenas bija daudz zemākas, un tās apspieda imports no attiecīgajām valstīm.

| (192) | Laikā, kad Savienības patēriņš kopumā samazinājās, un pēc tam, kad tērauda profila galvas plašu pārdošanas apjoma zināmas atveseļošanās pēc sākotnējā ievērojamā pārdošanas apjoma krituma Savienībā 2020. gadā, importa apjoma pieaugums no attiecīgajām valstīm pārsniedza Savienības pārdošanas apjoma pieaugumu Savienības tirgū. Pēc sākotnējā krituma par 35 % 2020. gadā importa apjoms no attiecīgajām valstīm pieauga līdz 70 % no importa apjoma 2019. gadā. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms sākotnēji samazinājās par 53 % un atguvās līdz tikai 62 % no pārdošanas apjoma 2019. gadā. |
| --- | --- |

(192)

Laikā, kad Savienības patēriņš kopumā samazinājās, un pēc tam, kad tērauda profila galvas plašu pārdošanas apjoma zināmas atveseļošanās pēc sākotnējā ievērojamā pārdošanas apjoma krituma Savienībā 2020. gadā, importa apjoma pieaugums no attiecīgajām valstīm pārsniedza Savienības pārdošanas apjoma pieaugumu Savienības tirgū. Pēc sākotnējā krituma par 35 % 2020. gadā importa apjoms no attiecīgajām valstīm pieauga līdz 70 % no importa apjoma 2019. gadā. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms sākotnēji samazinājās par 53 % un atguvās līdz tikai 62 % no pārdošanas apjoma 2019. gadā.

| (193) | Tajā pašā laikā pieauga gan Savienības ražošanas nozares, gan abu attiecīgo valstu pārdošanas cenas. Tomēr, lai gan Savienības ražošanas nozare pastāvīgi nespēja paaugstināt savu cenu līmeni, lai panāktu rentablu situāciju, Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu un abu attiecīgo valstu importa cenu starpība palielinājās. Savienības cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %, savukārt ĶTR importa cenas tajā pašā periodā palielinājās par 33 %, bet Turcijas – par 39 %. Tas nozīmēja, ka, neraugoties uz to, ka pieauga gan importa, gan Savienības pārdošanas cenas, abu attiecīgo valstu importa cenas radīja arvien lielāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tādēļ, lai gan Savienības ražošanas nozare bija spiesta turpināt pārdošanu ar zaudējumiem, laikposmā no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam tā zaudēja tirgus daļu attiecīgajām valstīm. Lai gan izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare atguva daļu savas zaudētās tirgus daļas, tā nav sasniegusi 2019. gada līmeni. Kā paskaidrots 157. apsvērumā, tirgus daļas pieaugums izmeklēšanas periodā bija nevis strukturāls, bet gan lielā mērā saistīts ar īslaicīgu konkrēta klienta pasūtījumu pieaugumu. |
| --- | --- |

(193)

Tajā pašā laikā pieauga gan Savienības ražošanas nozares, gan abu attiecīgo valstu pārdošanas cenas. Tomēr, lai gan Savienības ražošanas nozare pastāvīgi nespēja paaugstināt savu cenu līmeni, lai panāktu rentablu situāciju, Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenu un abu attiecīgo valstu importa cenu starpība palielinājās. Savienības cenas attiecīgajā periodā palielinājās par 46 %, savukārt ĶTR importa cenas tajā pašā periodā palielinājās par 33 %, bet Turcijas – par 39 %. Tas nozīmēja, ka, neraugoties uz to, ka pieauga gan importa, gan Savienības pārdošanas cenas, abu attiecīgo valstu importa cenas radīja arvien lielāku cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Tādēļ, lai gan Savienības ražošanas nozare bija spiesta turpināt pārdošanu ar zaudējumiem, laikposmā no 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam tā zaudēja tirgus daļu attiecīgajām valstīm. Lai gan izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare atguva daļu savas zaudētās tirgus daļas, tā nav sasniegusi 2019. gada līmeni. Kā paskaidrots 157. apsvērumā, tirgus daļas pieaugums izmeklēšanas periodā bija nevis strukturāls, bet gan lielā mērā saistīts ar īslaicīgu konkrēta klienta pasūtījumu pieaugumu.

| (194) | Gandrīz visi kaitējuma rādītāji liecināja par vispārēju negatīvu tendenci visā attiecīgajā periodā. Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums pasliktinājās līdz ar pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanos. Sākotnēji 2020. gadā rādītāji pasliktinājās galvenokārt Covid-19 pandēmijas un Laminorul bankrota dēļ, kā skaidrots 149., 160., 170. un 172. apsvērumā. Kopš 2020. gada Savienība spēja zināmā mērā atgūties, jo pēc Covid-19 pandēmijas atkal pieauga tērauda profila galvas plašu pieprasījums un Savienības patēriņš. Tomēr, lai gan kopš 2020. gada kaitējuma rādītāji liecināja par situācijas uzlabošanos, izmeklēšanas periodā tie visi joprojām bija daudz zemāki nekā periodā līdz 2020. gadam. Tā kā importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm apjoms un tirgus daļa joprojām ir lieli un cenas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām, Savienības ražošanas nozare nav spējusi atgūties tik lielā mērā, lai panāktu stabilu un rentablu finanšu situāciju. |
| --- | --- |

(194)

Gandrīz visi kaitējuma rādītāji liecināja par vispārēju negatīvu tendenci visā attiecīgajā periodā. Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums pasliktinājās līdz ar pārdošanas apjoma un tirgus daļas samazināšanos. Sākotnēji 2020. gadā rādītāji pasliktinājās galvenokārt Covid-19 pandēmijas un Laminorul bankrota dēļ, kā skaidrots 149., 160., 170. un 172. apsvērumā. Kopš 2020. gada Savienība spēja zināmā mērā atgūties, jo pēc Covid-19 pandēmijas atkal pieauga tērauda profila galvas plašu pieprasījums un Savienības patēriņš. Tomēr, lai gan kopš 2020. gada kaitējuma rādītāji liecināja par situācijas uzlabošanos, izmeklēšanas periodā tie visi joprojām bija daudz zemāki nekā periodā līdz 2020. gadam. Tā kā importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm apjoms un tirgus daļa joprojām ir lieli un cenas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām, Savienības ražošanas nozare nav spējusi atgūties tik lielā mērā, lai panāktu stabilu un rentablu finanšu situāciju.

Laminorul

| (195) | Attiecīgajā periodā neto investīcijas samazinājās par 36 %, bet peļņa no investīcijām saglabājās negatīva. Naudas plūsma attiecīgajā periodā krasi svārstījās un kopš 2020. gada lielākoties bija negatīva vai tuvu nullei. Tas ietekmēja Savienības ražošanas nozares spēju pašai finansēt darbības. |
| --- | --- |

(195)

Attiecīgajā periodā neto investīcijas samazinājās par 36 %, bet peļņa no investīcijām saglabājās negatīva. Naudas plūsma attiecīgajā periodā krasi svārstījās un kopš 2020. gada lielākoties bija negatīva vai tuvu nullei. Tas ietekmēja Savienības ražošanas nozares spēju pašai finansēt darbības.

| (196) | Tajā pašā periodā nodarbināto skaits samazinājās par 48 %, ko lielā mērā ietekmēja Laminorul bankrots 2020. gadā, taču citi Savienības ražotāji arī novēroja līdzīgu lejupejošu tendenci. Vienlaikus ražīgums samazinājās (ja neņem vērā Laminorul pārdošanu, kā paskaidrots 176. apsvērumā), tādēļ palielinājās darbaspēka izmaksas uz tonnu tērauda profila galvas plašu. |
| --- | --- |

(196)

Tajā pašā periodā nodarbināto skaits samazinājās par 48 %, ko lielā mērā ietekmēja Laminorul bankrots 2020. gadā, taču citi Savienības ražotāji arī novēroja līdzīgu lejupejošu tendenci. Vienlaikus ražīgums samazinājās (ja neņem vērā Laminorul pārdošanu, kā paskaidrots 176. apsvērumā), tādēļ palielinājās darbaspēka izmaksas uz tonnu tērauda profila galvas plašu.

Laminorul

Laminorul

| (197) | Kā norādīts iepriekš, ekonomiskie rādītāji, piemēram, rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no investīcijām, attiecīgajā periodā būtiski pasliktinājās. Tas negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares spēju pašai finansēt darbības, veikt nepieciešamās investīcijas un piesaistīt kapitālu, un tādējādi tika kavēta izaugsme un pat radīti draudi nozares izdzīvošanai. |
| --- | --- |

(197)

Kā norādīts iepriekš, ekonomiskie rādītāji, piemēram, rentabilitāte, naudas plūsma un ienākums no investīcijām, attiecīgajā periodā būtiski pasliktinājās. Tas negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares spēju pašai finansēt darbības, veikt nepieciešamās investīcijas un piesaistīt kapitālu, un tādējādi tika kavēta izaugsme un pat radīti draudi nozares izdzīvošanai.

| (198) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(198)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (199) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports no attiecīgajām valstīm par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši arī citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko varētu būtu izraisījuši citi faktori, kuri nav imports no attiecīgās valsts par dempinga cenām, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Šie faktori bija imports no citām trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, Covid-19 pandēmija, kas ietekmēja Savienības patēriņu, enerģijas cenu pieaugums un iespējamais ražojumu dažādības trūkums. |
| --- | --- |

(199)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports no attiecīgajām valstīm par dempinga cenām ir nodarījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija pārbaudīja, vai kaitējumu Savienības ražošanas nozarei vienlaikus varētu būt izraisījuši arī citi zināmi faktori. Komisija nodrošināja, lai iespējamais kaitējums, ko varētu būtu izraisījuši citi faktori, kuri nav imports no attiecīgās valsts par dempinga cenām, netiktu attiecināts uz importu par dempinga cenām. Šie faktori bija imports no citām trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji, Covid-19 pandēmija, kas ietekmēja Savienības patēriņu, enerģijas cenu pieaugums un iespējamais ražojumu dažādības trūkums.

5.1.   Importa par dempinga cenām ietekme

Importa par dempinga cenām ietekme

| (200) | Komisija pārbaudīja importa apjoma no attiecīgajām valstīm attīstību un tā ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, kā noteikts pamatregulas 3. panta 6. punktā. |
| --- | --- |

(200)

Komisija pārbaudīja importa apjoma no attiecīgajām valstīm attīstību un tā ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, kā noteikts pamatregulas 3. panta 6. punktā.

5.1.1.   No attiecīgajām valstīm par dempinga cenām veiktā importa apjoms un tirgus daļa

No attiecīgajām valstīm par dempinga cenām veiktā importa apjoms un tirgus daļa

| (201) | Attiecīgajā periodā importa apjomi no attiecīgajām valstīm samazinājās par 30 %. Kā paskaidrots 157. apsvērumā, šis samazinājums sakrita ar līdzīgu patēriņa samazināšanos Savienībā, ko galvenokārt izraisīja Covid-19 pandēmija, un no tā izrietošo kuģubūves un ar to saistīto izejmateriālu, piemēram, tērauda profila galvas plašu, pieprasījuma samazināšanos. Tomēr, kā paskaidrots 192. un 193. apsvērumā, novērotais importa apjomu pieaugums pēc 2020. gada bija lielāks nekā Savienības pārdošanas apjomu pieaugums tajā pašā periodā. |
| --- | --- |

(201)

Attiecīgajā periodā importa apjomi no attiecīgajām valstīm samazinājās par 30 %. Kā paskaidrots 157. apsvērumā, šis samazinājums sakrita ar līdzīgu patēriņa samazināšanos Savienībā, ko galvenokārt izraisīja Covid-19 pandēmija, un no tā izrietošo kuģubūves un ar to saistīto izejmateriālu, piemēram, tērauda profila galvas plašu, pieprasījuma samazināšanos. Tomēr, kā paskaidrots 192. un 193. apsvērumā, novērotais importa apjomu pieaugums pēc 2020. gada bija lielāks nekā Savienības pārdošanas apjomu pieaugums tajā pašā periodā.

| (202) | Savienības ražošanas nozare 2020. gadā zaudēja tirgus daļu, galvenokārt tādēļ, ka Laminorul pārtrauca savu darbību. Kā redzams 3. un 6. tabulā, tirgus daļa, kas iepriekš piederēja Laminorul, daļēji pārgāja Turcijai un Ķīnai. Laikposmā no 2019. līdz 2021. gadam attiecīgās valstis pastāvīgi palielināja savu tirgus daļu. Izmeklēšanas periodā attiecīgās valstis atkal zaudēja daļu no tirgus daļas, ko tās bija ieguvušas iepriekšējos gados, un Savienības ražošanas nozares to ieguva. Tomēr, lai gan Savienības ražošanas nozare spēja atgūt daļu no tirgus daļas, ko tā bija zaudējusi 2020. gadā, tai vēl ir jāsasniedz līmenis, kāds bija līdz 2020. gadam. Importa tirgus daļa no attiecīgajām valstīm palielinājās no [54,1–61,1] % 2019. gadā līdz [57,0–64,0] % IP, proti, par 4 %, savukārt Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu tajā pašā periodā. Līdz ar to ir būtiski palielinājies imports par dempinga cenām pamatregulas 3. panta 3. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(202)

Savienības ražošanas nozare 2020. gadā zaudēja tirgus daļu, galvenokārt tādēļ, ka Laminorul pārtrauca savu darbību. Kā redzams 3. un 6. tabulā, tirgus daļa, kas iepriekš piederēja Laminorul, daļēji pārgāja Turcijai un Ķīnai. Laikposmā no 2019. līdz 2021. gadam attiecīgās valstis pastāvīgi palielināja savu tirgus daļu. Izmeklēšanas periodā attiecīgās valstis atkal zaudēja daļu no tirgus daļas, ko tās bija ieguvušas iepriekšējos gados, un Savienības ražošanas nozares to ieguva. Tomēr, lai gan Savienības ražošanas nozare spēja atgūt daļu no tirgus daļas, ko tā bija zaudējusi 2020. gadā, tai vēl ir jāsasniedz līmenis, kāds bija līdz 2020. gadam. Importa tirgus daļa no attiecīgajām valstīm palielinājās no [54,1–61,1] % 2019. gadā līdz [57,0–64,0] % IP, proti, par 4 %, savukārt Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu tajā pašā periodā. Līdz ar to ir būtiski palielinājies imports par dempinga cenām pamatregulas 3. panta 3. punkta nozīmē.

Laminorul

Laminorul

5.1.2.   Cena importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un cenas ietekme

Cena importam par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un cenas ietekme

| (203) | Turklāt šis imports visā attiecīgajā periodā notika par cenām, kas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Lai gan visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare varēja paaugstināt cenas, lai daļēji kompensētu izejvielu un izejmateriālu cenas, tā nespēja paaugstināt cenas tiktāl, cik tas bija nepieciešams, lai segtu ražošanas izmaksas. Vienlaikus, lai gan attiecīgajā periodā cenas importam gan no Ķīnas, gan no Turcijas palielinājās, tas notika lēnāk nekā Savienības ražošanas nozares cenas un importa cenu sākotnējais līmenis bija zemāks. Visā attiecīgajā periodā vidējā cena importam gan no Ķīnas, gan no Turcijas pastāvīgi bija zemāka par Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(203)

Turklāt šis imports visā attiecīgajā periodā notika par cenām, kas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. Lai gan visā attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozare varēja paaugstināt cenas, lai daļēji kompensētu izejvielu un izejmateriālu cenas, tā nespēja paaugstināt cenas tiktāl, cik tas bija nepieciešams, lai segtu ražošanas izmaksas. Vienlaikus, lai gan attiecīgajā periodā cenas importam gan no Ķīnas, gan no Turcijas palielinājās, tas notika lēnāk nekā Savienības ražošanas nozares cenas un importa cenu sākotnējais līmenis bija zemāks. Visā attiecīgajā periodā vidējā cena importam gan no Ķīnas, gan no Turcijas pastāvīgi bija zemāka par Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām.

| (204) | Cenu spiediens, ko radīja imports par zemām cenām gan no Ķīnas, gan no Turcijas, nozīmēja, ka Savienības ražošanas nozarei nebija citas izvēles, kā vien izmantot šo cenu noteikšanas mehānisku un mēģināt atgūt daļu no pārdošanas apjoma, ko tā zaudēja 2020. gadā – periodā, kad samazinājās patēriņš un palielinājās ražošanas izmaksas. Lai gan izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt pārdošanas apjomus pēc 2020. gada līdz 62 % no 2019. gada līmeņa, tā nespēja to izdarīt tādā mērā, kādā pieauga patēriņš Savienībā (kas izmeklēšanas periodā bija 68 % no 2019. gada līmeņa) un imports no attiecīgajām valstīm (70 % no 2019. gada līmeņa). Tas savukārt radīja pastāvīgus zaudējumus visā attiecīgajā periodā Savienības ražotājam, kurš sadarbojās. Tajā pašā periodā citi finanšu rādītāji, piemēram, ienākums no investīcijām un naudas plūsma, uzrādīja līdzīgu negatīvu tendenci. Lai gan attiecīgajā periodā ienākums no investīcijām uzlabojās, tas visu laiku saglabājās negatīvs, savukārt naudas plūsma izmeklēšanas periodā atjaunojās tikai līdz 4 % no 2019. gada līmeņa. |
| --- | --- |

(204)

Cenu spiediens, ko radīja imports par zemām cenām gan no Ķīnas, gan no Turcijas, nozīmēja, ka Savienības ražošanas nozarei nebija citas izvēles, kā vien izmantot šo cenu noteikšanas mehānisku un mēģināt atgūt daļu no pārdošanas apjoma, ko tā zaudēja 2020. gadā – periodā, kad samazinājās patēriņš un palielinājās ražošanas izmaksas. Lai gan izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozarei izdevās palielināt pārdošanas apjomus pēc 2020. gada līdz 62 % no 2019. gada līmeņa, tā nespēja to izdarīt tādā mērā, kādā pieauga patēriņš Savienībā (kas izmeklēšanas periodā bija 68 % no 2019. gada līmeņa) un imports no attiecīgajām valstīm (70 % no 2019. gada līmeņa). Tas savukārt radīja pastāvīgus zaudējumus visā attiecīgajā periodā Savienības ražotājam, kurš sadarbojās. Tajā pašā periodā citi finanšu rādītāji, piemēram, ienākums no investīcijām un naudas plūsma, uzrādīja līdzīgu negatīvu tendenci. Lai gan attiecīgajā periodā ienākums no investīcijām uzlabojās, tas visu laiku saglabājās negatīvs, savukārt naudas plūsma izmeklēšanas periodā atjaunojās tikai līdz 4 % no 2019. gada līmeņa.

5.1.3.   Cēloniskā saikne starp importu par dempinga cenām no Ķīnas un Turcijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu

Cēloniskā saikne starp importu par dempinga cenām no Ķīnas un Turcijas un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu

| (205) | Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanās sakrita ar būtisku importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Tirgus sarukšanas apstākļos pieaugošā importa tirgus daļa no attiecīgajām valstīm kopā ar zemajām vidējām pārdošanas cenām negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares finanšu stāvokli. Lai gan līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozare spēja zināmā mērā atgūties no pārdošanas apjomu un tirgus daļas samazināšanās, kas notika 2020. gadā, tā nespēja palielināt savas pārdošanas cenas pietiekami, lai pilnībā segtu ievērojami pieaugušās ražošanas izmaksas, jo palielinājās attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Tādējādi imports par zemām cenām no attiecīgajām valstīm izraisīja cenu pazemināšanos. |
| --- | --- |

(205)

Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanās sakrita ar būtisku importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Tirgus sarukšanas apstākļos pieaugošā importa tirgus daļa no attiecīgajām valstīm kopā ar zemajām vidējām pārdošanas cenām negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares finanšu stāvokli. Lai gan līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozare spēja zināmā mērā atgūties no pārdošanas apjomu un tirgus daļas samazināšanās, kas notika 2020. gadā, tā nespēja palielināt savas pārdošanas cenas pietiekami, lai pilnībā segtu ievērojami pieaugušās ražošanas izmaksas, jo palielinājās attiecīgā ražojuma imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Tādējādi imports par zemām cenām no attiecīgajām valstīm izraisīja cenu pazemināšanos.

| (206) | Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija provizoriski konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē izraisīja imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Minētais kaitējums tika nodarīts gan apjoma, gan arī cenu ziņā. |
| --- | --- |

(206)

Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija provizoriski konstatēja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē izraisīja imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Minētais kaitējums tika nodarīts gan apjoma, gan arī cenu ziņā.

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| (207) | Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

  12. tabula


  Imports no trešām valstīm











  Valsts | | 2019 | 2020 | 2021 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apvienotā Karaliste | Apjoms (tonnās) | [2 000 – 2 400 ] | [2 800 – 3 200 ] | [1 000 – 1 400 ] | [1 700 – 2 100 ] |
| | Indekss | 100 | 140 | 51 | 84 |
| | Tirgus daļa (%) | [2,0 –4,0 ] | [5,0 –7,0 ] | [1,5 –3,5 ] | [2,5 –4,5 ] |
| | Vidējā cena | [700 – 800 ] | [650 – 750 ] | [800 – 950 ] | [1 150 – 1 350 ] |
| | Indekss | 100 | 93 | 110 | 167 |
| Citas trešās valstis | Apjoms (tonnās) | [0 –10 ] | [300 – 600 ] | [200 – 500 ] | [100 – 400 ] |
| | Indekss | 100 | 11 295 | 8 086 | 6 324 |
| | Tirgus daļa (%) | [0,0 –0,5 ] | [1,0 –1,5 ] | [0,5 –1,0 ] | [0,3 –0,8 ] |
| | Vidējā cena | [1 100 – 1 200 ] | [1 100 – 1 200 ] | [700 – 850 ] | [1 100 – 1 300 ] |
| | Indekss | 100 | 101 | 73 | 104 |
| Kopā no visām trešām valstīm, izņemot attiecīgās valstis | Apjoms (tonnās) | [2 000 – 2 400 ] | [3 100 – 3 800 ] | [1 200 – 1 900 ] | [1 800 – 2 500 ] |
| | Indekss | 100 | 162 | 66 | 97 |
| | Tirgus daļa (%) | [2,0 –4,5 ] | [6,0 –8,5 ] | [2,0 –4,5 ] | [2,8 –5,3 ] |
| | Vidējā cena | [700 – 800 ] | [700 – 800 ] | [800 – 950 ] | [1 150 – 1 350 ] |
| | Indekss | 100 | 100 | 109 | 165 |
| Avots: | sūdzības iesniedzējs, atbildes uz anketas jautājumiem, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un Eurostat. |

(207)

Importa apjomam no citām trešām valstīm attiecīgajā periodā bija šāda dinamika:

12. tabula

12. tabula

Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

Valsts

2019

2020

2021

Izmeklēšanas periods

Apvienotā Karaliste

Apjoms (tonnās)

[2 000 – 2 400 ]

[2 800 – 3 200 ]

[1 000 – 1 400 ]

[1 700 – 2 100 ]

Indekss

Indekss

100

100

140

140

51

51

84

84

Tirgus daļa (%)

[2,0 –4,0 ]

[5,0 –7,0 ]

[1,5 –3,5 ]

[2,5 –4,5 ]

Vidējā cena

[700 – 800 ]

[650 – 750 ]

[800 – 950 ]

[1 150 – 1 350 ]

Indekss

Indekss

100

100

93

93

110

110

167

167

Citas trešās valstis

Apjoms (tonnās)

[0 –10 ]

[300 – 600 ]

[200 – 500 ]

[100 – 400 ]

Indekss

Indekss

100

100

11 295

11 295

8 086

8 086

6 324

6 324

Tirgus daļa (%)

[0,0 –0,5 ]

[1,0 –1,5 ]

[0,5 –1,0 ]

[0,3 –0,8 ]

Vidējā cena

[1 100 – 1 200 ]

[1 100 – 1 200 ]

[700 – 850 ]

[1 100 – 1 300 ]

Indekss

Indekss

100

100

101

101

73

73

104

104

Kopā no visām trešām valstīm, izņemot attiecīgās valstis

Apjoms (tonnās)

[2 000 – 2 400 ]

[3 100 – 3 800 ]

[1 200 – 1 900 ]

[1 800 – 2 500 ]

Indekss

Indekss

100

100

162

162

66

66

97

97

Tirgus daļa (%)

[2,0 –4,5 ]

[6,0 –8,5 ]

[2,0 –4,5 ]

[2,8 –5,3 ]

Vidējā cena

[700 – 800 ]

[700 – 800 ]

[800 – 950 ]

[1 150 – 1 350 ]

Indekss

Indekss

100

100

100

100

109

109

165

165

Avots:

Avots:

sūdzības iesniedzējs, atbildes uz anketas jautājumiem, ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un Eurostat.

Eurostat

| (208) | Attiecīgajā periodā vienīgā trešā valsts, no kuras Savienībā tika importēts ievērojams daudzums tērauda profila galvas plašu, bija Apvienotā Karaliste. Tomēr Apvienotajā Karalistē ražotās tērauda profila galvas plates tikai daļēji bija izmeklējamais ražojums. British Steel, vienīgais zināmais tērauda profila galvas plašu ražotājs Apvienotajā Karalistē, 2019. gadā ražoja tikai 200 mm platas un platākas tērauda profila galvas plates, no 2020. gada – 180 mm platas un platākas, un pašlaik tas ražo arī 160 mm un platākas tērauda profila galvas plates (64). Kā paskaidrots 154. apsvērumā, statistikas informācijā par tērauda profila galvas platēm, kas pieejama Eurostat par attiecīgo periodu, ietverts ne tikai izmeklējamais ražojums, bet arī visu izmēru tērauda profila galvas plates. Pamatojoties uz sūdzībā sniegto informāciju, Komisija aprēķināja Eurostat reģistrēto importa apjoma daļu, kas bija saistīta ar attiecīgo ražojumu dažādos gados. |
| --- | --- |

(208)

Attiecīgajā periodā vienīgā trešā valsts, no kuras Savienībā tika importēts ievērojams daudzums tērauda profila galvas plašu, bija Apvienotā Karaliste. Tomēr Apvienotajā Karalistē ražotās tērauda profila galvas plates tikai daļēji bija izmeklējamais ražojums. British Steel, vienīgais zināmais tērauda profila galvas plašu ražotājs Apvienotajā Karalistē, 2019. gadā ražoja tikai 200 mm platas un platākas tērauda profila galvas plates, no 2020. gada – 180 mm platas un platākas, un pašlaik tas ražo arī 160 mm un platākas tērauda profila galvas plates (64). Kā paskaidrots 154. apsvērumā, statistikas informācijā par tērauda profila galvas platēm, kas pieejama Eurostat par attiecīgo periodu, ietverts ne tikai izmeklējamais ražojums, bet arī visu izmēru tērauda profila galvas plates. Pamatojoties uz sūdzībā sniegto informāciju, Komisija aprēķināja Eurostat reģistrēto importa apjoma daļu, kas bija saistīta ar attiecīgo ražojumu dažādos gados.

British Steel

64

Eurostat

Eurostat

| (209) | Kā norādīts 157. un 172. apsvērumā, imports no attiecīgajām valstīm, kā arī Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi 2020. gadā ievērojami samazinājās, bet nākamajos gados tie daļēji atjaunojās. Vienlaikus imports no Apvienotās Karalistes 2020. gadā palielinājās par 40 %, 2021. gadā samazinājās vien līdz pusei no 2019. gada apjoma un atkal palielinājās līdz 16 % zem 2019. gada apjoma. Lietotājs, kas sadarbojās, paskaidroja, ka ražotājs Apvienotajā Karalistē ražo tērauda profila galvas plates (un eksportē) neregulāri un tikai tad, ja tas nepiešķir savu ražošanas jaudu citiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(209)

Kā norādīts 157. un 172. apsvērumā, imports no attiecīgajām valstīm, kā arī Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomi 2020. gadā ievērojami samazinājās, bet nākamajos gados tie daļēji atjaunojās. Vienlaikus imports no Apvienotās Karalistes 2020. gadā palielinājās par 40 %, 2021. gadā samazinājās vien līdz pusei no 2019. gada apjoma un atkal palielinājās līdz 16 % zem 2019. gada apjoma. Lietotājs, kas sadarbojās, paskaidroja, ka ražotājs Apvienotajā Karalistē ražo tērauda profila galvas plates (un eksportē) neregulāri un tikai tad, ja tas nepiešķir savu ražošanas jaudu citiem ražojumiem.

| (210) | Novērotais importa no Apvienotās Karalistes apjoma pieaugums un samazinājums neatbilda paralēlam importa no attiecīgajām valstīm vai Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumam un pieaugumam. Turklāt cenas importam no Apvienotās Karalistes bija krietni augstākas par cenām tērauda profila galvas plašu importam no attiecīgajām valstīm un bija tuvas Savienības ražošanas nozares cenām izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(210)

Novērotais importa no Apvienotās Karalistes apjoma pieaugums un samazinājums neatbilda paralēlam importa no attiecīgajām valstīm vai Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazinājumam un pieaugumam. Turklāt cenas importam no Apvienotās Karalistes bija krietni augstākas par cenām tērauda profila galvas plašu importam no attiecīgajām valstīm un bija tuvas Savienības ražošanas nozares cenām izmeklēšanas periodā.

| (211) | Ņemot vērā iepriekš minēto un lielo importa apjomu par zemām cenām no attiecīgajām valstīm, salīdzinot ar importu no citām trešām valstīm, Komisija provizoriski secināja, ka imports no citām trešām valstīm nemazināja cēlonisko saikni starp kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei, un importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(211)

Ņemot vērā iepriekš minēto un lielo importa apjomu par zemām cenām no attiecīgajām valstīm, salīdzinot ar importu no citām trešām valstīm, Komisija provizoriski secināja, ka imports no citām trešām valstīm nemazināja cēlonisko saikni starp kaitējumu, kas nodarīts Savienības ražošanas nozarei, un importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm.

5.2.2.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (212) | Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

  13. tabula


  Savienības ražotāju eksporta rādītāji | 2019 | 2020 | 2021 | Izmeklēšanas periods |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms (t) | [1 700 –2 100 ] | [1 600 –2 000 ] | [800 –1 000 ] | [300 –500 ] |
| Indekss | 100 | 93 | 46 | 17 |
| Vidējā cena (EUR/t) | [800 –900 ] | [700 –800 ] | [1 200 –1 350 ] | 0  (*1) |
| Indekss | 100 | 94 | 161 | 0
   (*1) |
| Avots: | Eurostat, sūdzība un pārbaudīti sūdzības iesniedzēja dati par eksporta apjomiem, sūdzības iesniedzēja vidējā cena. |

(212)

Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms attiecīgajā periodā attīstījās šādi:

13. tabula

13. tabula

Savienības ražotāju eksporta rādītāji

Savienības ražotāju eksporta rādītāji

2019

2020

2021

Izmeklēšanas periods

Eksporta apjoms (t)

[1 700 –2 100 ]

[1 600 –2 000 ]

[800 –1 000 ]

[300 –500 ]

Indekss

Indekss

100

100

93

93

46

46

17

17

Vidējā cena (EUR/t)

[800 –900 ]

[700 –800 ]

[1 200 –1 350 ]

0  (*1)

*1

Indekss

Indekss

100

100

94

94

161

161

0
   (*1)

0

*1

Avots:

Avots:

Eurostat, sūdzība un pārbaudīti sūdzības iesniedzēja dati par eksporta apjomiem, sūdzības iesniedzēja vidējā cena.

Eurostat

| (213) | Kopš 2019. gada Savienības ražošanas nozares eksports nepārtraukti samazinājās, sasniedzot niecīgu apjomu izmeklēšanas periodā. Savienības ražošanas nozare norādīja uz patēriņa samazinājumu visā pasaulē pēc Covid-19 pandēmijas, kas to izraisīja, kā arī uz konkurenci jo īpaši ar Turcijas zemo cenu eksportu, kas notika ne tikai vietējā tirgū, bet arī trešo valstu tirgos. |
| --- | --- |

(213)

Kopš 2019. gada Savienības ražošanas nozares eksports nepārtraukti samazinājās, sasniedzot niecīgu apjomu izmeklēšanas periodā. Savienības ražošanas nozare norādīja uz patēriņa samazinājumu visā pasaulē pēc Covid-19 pandēmijas, kas to izraisīja, kā arī uz konkurenci jo īpaši ar Turcijas zemo cenu eksportu, kas notika ne tikai vietējā tirgū, bet arī trešo valstu tirgos.

| (214) | Eksports veidoja tikai nelielu daļu no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma jeb [5–9] % no tās produkcijas 2019. gadā un samazinājās līdz [3–1] % izmeklēšanas periodā. Tāpēc, lai gan eksporta rādītāju samazināšanās varēja palielināt Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, kā savās piezīmēs par procedūras sākšanu apgalvoja arī Turcijas valdība, Komisija provizoriski secināja, ka, ņemot vērā Savienības pārdošanas lielo daļu salīdzinājumā ar eksporta apjomu visā attiecīgajā periodā, eksporta apjomu samazināšanās nemazināja cēlonisko saikni starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(214)

Eksports veidoja tikai nelielu daļu no Savienības ražošanas nozares kopējā pārdošanas apjoma jeb [5–9] % no tās produkcijas 2019. gadā un samazinājās līdz [3–1] % izmeklēšanas periodā. Tāpēc, lai gan eksporta rādītāju samazināšanās varēja palielināt Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, kā savās piezīmēs par procedūras sākšanu apgalvoja arī Turcijas valdība, Komisija provizoriski secināja, ka, ņemot vērā Savienības pārdošanas lielo daļu salīdzinājumā ar eksporta apjomu visā attiecīgajā periodā, eksporta apjomu samazināšanās nemazināja cēlonisko saikni starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.2.3.   Covid-19 pandēmija un samazināts patēriņš

Covid-19 pandēmija un samazināts patēriņš

| (215) | Savās piezīmēs par procedūras sākšanu Turcijas valdība, Özkan un Fincantieri norādīja uz Covid-19 pandēmiju un paralēlo patēriņa samazināšanos, jo tie ir veicinājuši vai radījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Kā redzams 2. tabulā, attiecīgajā periodā tērauda profila galvas plašu patēriņš Savienībā samazinājās par 32 %, kas patiešām bija galvenokārt saistīts ar Covid-19 pandēmiju, kā norādīts 149. apsvērumā. Tomēr tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās vēl vairāk – par 38 %. Turklāt situācija, kas radīja zaudējumus, ko izraisīja būtisks importa apjoms par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām, jau pastāvēja 2019. gadā, savukārt Covid-19 pandēmijas ietekme sākās tikai 2020. gadā. Tāpēc Covid-19 pandēmija un no tā izrietošais tērauda profila galvas plašu patēriņa samazinājums Savienībā būtu jāuzskata par pastiprinošu faktoru 2020. gadā, nevis Savienības ražošanas nozares situācijas, kas radīja zaudējumus, cēloni. |
| --- | --- |

(215)

Savās piezīmēs par procedūras sākšanu Turcijas valdība, Özkan un Fincantieri norādīja uz Covid-19 pandēmiju un paralēlo patēriņa samazināšanos, jo tie ir veicinājuši vai radījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Kā redzams 2. tabulā, attiecīgajā periodā tērauda profila galvas plašu patēriņš Savienībā samazinājās par 32 %, kas patiešām bija galvenokārt saistīts ar Covid-19 pandēmiju, kā norādīts 149. apsvērumā. Tomēr tajā pašā laikā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū samazinājās vēl vairāk – par 38 %. Turklāt situācija, kas radīja zaudējumus, ko izraisīja būtisks importa apjoms par cenām, kas bija zemākas par Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksām, jau pastāvēja 2019. gadā, savukārt Covid-19 pandēmijas ietekme sākās tikai 2020. gadā. Tāpēc Covid-19 pandēmija un no tā izrietošais tērauda profila galvas plašu patēriņa samazinājums Savienībā būtu jāuzskata par pastiprinošu faktoru 2020. gadā, nevis Savienības ražošanas nozares situācijas, kas radīja zaudējumus, cēloni.

Özkan

Fincantieri

| (216) | Pamatojoties uz to, Komisija provizoriski secināja, ka Savienības patēriņa izmaiņas nemazināja cēlonisko saikni starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(216)

Pamatojoties uz to, Komisija provizoriski secināja, ka Savienības patēriņa izmaiņas nemazināja cēlonisko saikni starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.2.4.   Enerģijas cenu pieaugums

Enerģijas cenu pieaugums

| (217) | Turcijas valdība apgalvoja, ka enerģijas cenu pieaugums kopš 2021. gada beigām un jo īpaši 2022. gadā, ko izraisīja Krievijas Federācijas militārā agresija pret Ukrainu, ietekmēja sūdzības iesniedzēja situāciju, kas radīja zaudējumus, un nav attiecināms uz importu no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(217)

Turcijas valdība apgalvoja, ka enerģijas cenu pieaugums kopš 2021. gada beigām un jo īpaši 2022. gadā, ko izraisīja Krievijas Federācijas militārā agresija pret Ukrainu, ietekmēja sūdzības iesniedzēja situāciju, kas radīja zaudējumus, un nav attiecināms uz importu no attiecīgajām valstīm.

| (218) | Tomēr, kā redzams 8. tabulā, laikposmā no 2021. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozare spēja palielināt pārdošanas cenas no [1 000–1 150] euro līdz [1 200–1 400] euro. Šis pieaugums par aptuveni 24 % pārsniedza ražošanas izmaksu pieaugumu tajā pašā periodā, norādot uz to, ka izmaksu vai enerģijas cenu pieaugumu var pārnest uz klientiem. Tomēr Savienības ražošanas nozare joprojām nevarēja paaugstināt pārdošanas cenas, lai pilnībā segtu kopējās ražošanas izmaksas, jo joprojām pastāvēja zemo cenu imports no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(218)

Tomēr, kā redzams 8. tabulā, laikposmā no 2021. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozare spēja palielināt pārdošanas cenas no [1 000–1 150] euro līdz [1 200–1 400] euro. Šis pieaugums par aptuveni 24 % pārsniedza ražošanas izmaksu pieaugumu tajā pašā periodā, norādot uz to, ka izmaksu vai enerģijas cenu pieaugumu var pārnest uz klientiem. Tomēr Savienības ražošanas nozare joprojām nevarēja paaugstināt pārdošanas cenas, lai pilnībā segtu kopējās ražošanas izmaksas, jo joprojām pastāvēja zemo cenu imports no attiecīgajām valstīm.

| (219) | Kā paskaidrots iepriekš 163., 180. un 181. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare nevarēja pienācīgi pielāgot pārdošanas cenas un visā attiecīgajā periodā panākt rentablu situāciju. Tā kā šī tendence tika novērota ilgu laiku, to nevarēja izskaidrot tikai ar enerģijas izmaksu pieaugumu izmeklēšanas periodā. Šīs neiespējamības pielāgot pārdošanas cenas laiks sakrīt ar laiku, kad līdz ievērojamam cenu samazinājuma līmenim palielinājās importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm tirgus daļa, nospiežot Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei atgriezties rentablā situācijā. |
| --- | --- |

(219)

Kā paskaidrots iepriekš 163., 180. un 181. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare nevarēja pienācīgi pielāgot pārdošanas cenas un visā attiecīgajā periodā panākt rentablu situāciju. Tā kā šī tendence tika novērota ilgu laiku, to nevarēja izskaidrot tikai ar enerģijas izmaksu pieaugumu izmeklēšanas periodā. Šīs neiespējamības pielāgot pārdošanas cenas laiks sakrīt ar laiku, kad līdz ievērojamam cenu samazinājuma līmenim palielinājās importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm tirgus daļa, nospiežot Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei atgriezties rentablā situācijā.

| (220) | Tādēļ Komisija provizoriski secināja, ka enerģijas cenu izmaiņas vien nevarēja radīt Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(220)

Tādēļ Komisija provizoriski secināja, ka enerģijas cenu izmaiņas vien nevarēja radīt Savienības ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

5.2.5.   Ražojumu dažādošana

Ražojumu dažādošana

| (221) | Özkan apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu daļēji izraisīja tas, ka kuģubūves nozarē ir vispārēja prakse konkrētam projektam no viena un tā paša avota iegādāties dažāda izmēra un veida tērauda profila galvas plates, lai atvieglotu izsekojamību. Kā apgalvo Özkan, tā kā Savienības ražošanas nozare ražoja tikai līdz 204 mm platas tērauda profila galvas plates, tai nebija konkurences priekšrocību, kāda bija Özkan, jo tas ražoja visu izmēru tērauda profila galvas plates. |
| --- | --- |

(221)

Özkan apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu daļēji izraisīja tas, ka kuģubūves nozarē ir vispārēja prakse konkrētam projektam no viena un tā paša avota iegādāties dažāda izmēra un veida tērauda profila galvas plates, lai atvieglotu izsekojamību. Kā apgalvo Özkan, tā kā Savienības ražošanas nozare ražoja tikai līdz 204 mm platas tērauda profila galvas plates, tai nebija konkurences priekšrocību, kāda bija Özkan, jo tas ražoja visu izmēru tērauda profila galvas plates.

Özkan

Özkan

Özkan

| (222) | Tomēr Komisija neguva pierādījumus par iespējamo kuģubūvētāju praksi pirkt visas tērauda profila galvas plates no viena avota, un arī Özkan nesniedza šādus pierādījumus. Gluži pretēji, gan lietotājs, kas sadarbojās, gan nesaistīts importētājs iesniedza apsvērumus, kuros norādīja uz nepieciešamību nodrošināt daudzveidīgu piegādes avotu, nevis paļauties tikai uz vienu piegādātāju. Lietotājs arī norādīja, ka tas parasti iegādājas tērauda profila galvas plates, ņemot vērā krājumus, ka visas vienāda izmēra tērauda profila galvas plates var savstarpēji aizvietot neatkarīgi no to avota un ka pirkumi nebija saistīti ar konkrētu projektu. |
| --- | --- |

(222)

Tomēr Komisija neguva pierādījumus par iespējamo kuģubūvētāju praksi pirkt visas tērauda profila galvas plates no viena avota, un arī Özkan nesniedza šādus pierādījumus. Gluži pretēji, gan lietotājs, kas sadarbojās, gan nesaistīts importētājs iesniedza apsvērumus, kuros norādīja uz nepieciešamību nodrošināt daudzveidīgu piegādes avotu, nevis paļauties tikai uz vienu piegādātāju. Lietotājs arī norādīja, ka tas parasti iegādājas tērauda profila galvas plates, ņemot vērā krājumus, ka visas vienāda izmēra tērauda profila galvas plates var savstarpēji aizvietot neatkarīgi no to avota un ka pirkumi nebija saistīti ar konkrētu projektu.

Özkan

| (223) | Turklāt pēdējos gados Savienības ražošanas nozare investēja produktu dažādošanā, attiecīgajā periodā paplašinot savu tērauda profila galvas plašu izmēru klāstu. Šajā saistībā Fincantieri savās piezīmēs norādīja uz sūdzības fragmentu, kurā sūdzības iesniedzējs norādīja, ka “ir lētāk ražot līdz 180 mm nominālajam platumam”. Tāpēc Fincantieri apšaubīja sūdzības iesniedzēja lēmumu investēt lielāku izmēru ražošanā un apgalvoja, ka tas bija iemesls Savienības ražošanas nozares mazajai peļņai. |
| --- | --- |

(223)

Turklāt pēdējos gados Savienības ražošanas nozare investēja produktu dažādošanā, attiecīgajā periodā paplašinot savu tērauda profila galvas plašu izmēru klāstu. Šajā saistībā Fincantieri savās piezīmēs norādīja uz sūdzības fragmentu, kurā sūdzības iesniedzējs norādīja, ka “ir lētāk ražot līdz 180 mm nominālajam platumam”. Tāpēc Fincantieri apšaubīja sūdzības iesniedzēja lēmumu investēt lielāku izmēru ražošanā un apgalvoja, ka tas bija iemesls Savienības ražošanas nozares mazajai peļņai.

Fincantieri

ir lētāk ražot līdz 180 mm nominālajam platumam

Fincantieri

| (224) | Taču pretēji iepriekšminētajam gan sūdzība, gan sūdzības iesniedzēja pārbaudītie dati liecināja, ka lielāka izmēra tērauda profila galvas plašu ražošana ir ekonomiskāka, jo ir nepieciešams mazāk velmēt un tā ir efektīvāka laika ziņā. Sūdzības 1.3. punktā tas norādīja, ka “jo mazāka ir profila galvas plate, jo lielākas ir izmaksas”. Tas nozīmē, ka iepriekš Savienības ražošanas nozares dažādošanas stratēģija būtu labvēlīgi ietekmējusi tās rentabilitāti, nevis veicinātu kaitējumu. |
| --- | --- |

(224)

Taču pretēji iepriekšminētajam gan sūdzība, gan sūdzības iesniedzēja pārbaudītie dati liecināja, ka lielāka izmēra tērauda profila galvas plašu ražošana ir ekonomiskāka, jo ir nepieciešams mazāk velmēt un tā ir efektīvāka laika ziņā. Sūdzības 1.3. punktā tas norādīja, ka “jo mazāka ir profila galvas plate, jo lielākas ir izmaksas”. Tas nozīmē, ka iepriekš Savienības ražošanas nozares dažādošanas stratēģija būtu labvēlīgi ietekmējusi tās rentabilitāti, nevis veicinātu kaitējumu.

jo mazāka ir profila galvas plate, jo lielākas ir izmaksas

| (225) | Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka Savienības ražošanas nozares iespējamais tērauda profila galvas plašu dažādības trūkums nav tāds, kas mazinātu cēlonisko saikni starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(225)

Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka Savienības ražošanas nozares iespējamais tērauda profila galvas plašu dažādības trūkums nav tāds, kas mazinātu cēlonisko saikni starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (226) | No 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis kopumā pasliktinājās. Īpaši izteikta šī pasliktināšanās bija 2020. gadā, taču pēc tam situācija zināmā mērā uzlabojās līdz izmeklēšanas periodam. Tomēr attiecīgā perioda beigās Savienības ražošanas nozare joprojām cieta zaudējumus un joprojām nebija spējusi atgūties līdz līmenim, kāds bija pirms 2020. gada. Šie negatīvie apstākļi laikā sakrita ar tērauda profila galvas plašu importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm tirgus daļas pieaugumu, kas attiecīgajā periodā bija vērojams, taču mazāks nekā Savienības ražošanas nozares tirgus daļas pieaugums, kā minēts iepriekš 5.1. iedaļā. |
| --- | --- |

(226)

No 2019. gada līdz izmeklēšanas periodam Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklis kopumā pasliktinājās. Īpaši izteikta šī pasliktināšanās bija 2020. gadā, taču pēc tam situācija zināmā mērā uzlabojās līdz izmeklēšanas periodam. Tomēr attiecīgā perioda beigās Savienības ražošanas nozare joprojām cieta zaudējumus un joprojām nebija spējusi atgūties līdz līmenim, kāds bija pirms 2020. gada. Šie negatīvie apstākļi laikā sakrita ar tērauda profila galvas plašu importa par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm tirgus daļas pieaugumu, kas attiecīgajā periodā bija vērojams, taču mazāks nekā Savienības ražošanas nozares tirgus daļas pieaugums, kā minēts iepriekš 5.1. iedaļā.

| (227) | Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no tā kaitējuma, kuru izraisījis imports par dempinga cenām. Importam no citām trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem, Covid-19 pandēmijai, kas ietekmēja Savienības patēriņu, enerģijas cenu pieaugumam un iespējamam ražojumu dažādības trūkumam bija tikai ierobežota ietekme uz Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma, pārdošanas cenu un rentabilitātes negatīvajām izmaiņām. |
| --- | --- |

(227)

Komisija nošķīra un nodalīja visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no tā kaitējuma, kuru izraisījis imports par dempinga cenām. Importam no citām trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītājiem, Covid-19 pandēmijai, kas ietekmēja Savienības patēriņu, enerģijas cenu pieaugumam un iespējamam ražojumu dažādības trūkumam bija tikai ierobežota ietekme uz Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoma, pārdošanas cenu un rentabilitātes negatīvajām izmaiņām.

| (228) | Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija šajā posmā secināja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un pārējie faktori, atsevišķi vai kopā, nebija pietiekami, lai mazinātu cēlonisko saikni starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(228)

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Komisija šajā posmā secināja, ka imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un pārējie faktori, atsevišķi vai kopā, nebija pietiekami, lai mazinātu cēlonisko saikni starp importu par dempinga cenām un būtisko kaitējumu.

6.   PASĀKUMU LĪMENIS

PASĀKUMU LĪMENIS

| (229) | Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija pārbaudīja, vai par dempinga starpību mazāks maksājums būtu pietiekams, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei ir radījis imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(229)

Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija pārbaudīja, vai par dempinga starpību mazāks maksājums būtu pietiekams, lai novērstu kaitējumu, ko Savienības ražošanas nozarei ir radījis imports par dempinga cenām.

6.1.   Kaitējuma apmērs

Kaitējuma apmērs

| (230) | Kaitējums tiktu likvidēts, ja Savienības ražošanas nozare varētu gūt mērķa peļņu, pārdodot par mērķa cenu pamatregulas 7. panta 2.c punkta un 7. panta 2.d punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(230)

Kaitējums tiktu likvidēts, ja Savienības ražošanas nozare varētu gūt mērķa peļņu, pārdodot par mērķa cenu pamatregulas 7. panta 2.c punkta un 7. panta 2.d punkta nozīmē.

| (231) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu, lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā šādus faktorus: rentabilitātes līmeni, pirms palielinājās imports no attiecīgajām valstīm; rentabilitātes līmeni, kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un investīcijas, pētniecību, izstrādi un inovāciju; rentabilitātes līmeni, kas sagaidāms normālos konkurences apstākļos. Šādam peļņas normai nevajadzētu būt mazākai par 6 %. |
| --- | --- |

(231)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu, lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija ņēma vērā šādus faktorus: rentabilitātes līmeni, pirms palielinājās imports no attiecīgajām valstīm; rentabilitātes līmeni, kas vajadzīgs, lai segtu visas izmaksas un investīcijas, pētniecību, izstrādi un inovāciju; rentabilitātes līmeni, kas sagaidāms normālos konkurences apstākļos. Šādam peļņas normai nevajadzētu būt mazākai par 6 %.

| (232) | Savienības ražotājs, kas sadarbojās, strādāja ar zaudējumiem visā attiecīgajā periodā. Sūdzības iesniedzējs ierosināja mērķa peļņu 7,4 % apmērā, pamatojoties uz peļņu, kas gūta no citām ražojuma līnijām 2019. gadā. Tomēr Komisija uzskatīja, ka pārējās ražojumu līnijas attiecas uz automobiļu eņģēm un īpašiem profiliem, kas ir dārgāki, sarežģītāki un konkrētiem klientiem paredzēti ražojumi. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu peļņas norma tika provizoriski noteikta 6 % apmērā. |
| --- | --- |

(232)

Savienības ražotājs, kas sadarbojās, strādāja ar zaudējumiem visā attiecīgajā periodā. Sūdzības iesniedzējs ierosināja mērķa peļņu 7,4 % apmērā, pamatojoties uz peļņu, kas gūta no citām ražojuma līnijām 2019. gadā. Tomēr Komisija uzskatīja, ka pārējās ražojumu līnijas attiecas uz automobiļu eņģēm un īpašiem profiliem, kas ir dārgāki, sarežģītāki un konkrētiem klientiem paredzēti ražojumi. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2.c punktu peļņas norma tika provizoriski noteikta 6 % apmērā.

| (233) | Pamatojoties uz to, cena, kas nerada kaitējumu, ir [1 300]–[1 600] euro par tonnu tērauda profila galvas plašu, kas izriet no iepriekš minētās peļņas normas 6 % apmērā piemērošanas Savienības ražotāja, kurš sadarbojās, ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(233)

Pamatojoties uz to, cena, kas nerada kaitējumu, ir [1 300]–[1 600] euro par tonnu tērauda profila galvas plašu, kas izriet no iepriekš minētās peļņas normas 6 % apmērā piemērošanas Savienības ražotāja, kurš sadarbojās, ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā.

| (234) | Tad Komisija noteica kaitējuma starpības līmeni, attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar Savienības ražotāja izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto kaitējumu neizraisošo cenu. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no importa vidējās svērtās CIF vērtības. |
| --- | --- |

(234)

Tad Komisija noteica kaitējuma starpības līmeni, attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar Savienības ražotāja izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto kaitējumu neizraisošo cenu. Šā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no importa vidējās svērtās CIF vērtības.

CIF

| (235) | Kaitējuma novēršanas līmenis “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir noteikts tādā pašā veidā kā dempinga starpība minētajiem uzņēmumiem (sk. 120. apsvērumu ĶTR, 141. apsvērumu Turcijai).








  Valsts | Uzņēmums | Provizoriskā dempinga starpība (%) | Provizoriskā kaitējuma starpība (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. | 14,7 | 21,7 |
| | Visi pārējie uzņēmumi | 14,7 | 21,7 |
| Turcija | Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş. | 13,6 | 30,0 |
| | Visi pārējie uzņēmumi | 13,6 | 30,0 |

(235)

Kaitējuma novēršanas līmenis “visiem pārējiem uzņēmumiem” ir noteikts tādā pašā veidā kā dempinga starpība minētajiem uzņēmumiem (sk. 120. apsvērumu ĶTR, 141. apsvērumu Turcijai).

Valsts

Uzņēmums

Provizoriskā dempinga starpība (%)

Provizoriskā kaitējuma starpība (%)

ĶTR

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

14,7

21,7

Visi pārējie uzņēmumi

14,7

21,7

Turcija

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş.

13,6

30,0

Visi pārējie uzņēmumi

13,6

30,0

6.2.   Secinājums par pasākumu līmeni

Secinājums par pasākumu līmeni

| (236) | Atbilstīgi minētajam vērtējumam būtu jānosaka šādi pagaidu antidempinga maksājumi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu:







  Valsts | Uzņēmums | Pagaidu antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. | 14,7  % |
| | Visi pārējie uzņēmumi | 14,7  % |
| Turcija | Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş. | 13,6  % |
| | Visi pārējie uzņēmumi | 13,6  % |

(236)

Atbilstīgi minētajam vērtējumam būtu jānosaka šādi pagaidu antidempinga maksājumi saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu:

Valsts

Uzņēmums

Pagaidu antidempinga maksājums

Ķīnas Tautas Republika

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

14,7  %

Visi pārējie uzņēmumi

14,7  %

Turcija

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş.

13,6  %

Visi pārējie uzņēmumi

13,6  %

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (237) | Komisija, nolēmusi piemērot pamatregulas 7. panta 2. punktu, pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 21. pantu var izdarīt nepārprotamu secinājumu, ka šajā lietā pieņemt pasākumus nav Savienības interesēs, lai gan ir konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(237)

Komisija, nolēmusi piemērot pamatregulas 7. panta 2. punktu, pārbaudīja, vai tā saskaņā ar pamatregulas 21. pantu var izdarīt nepārprotamu secinājumu, ka šajā lietā pieņemt pasākumus nav Savienības interesēs, lai gan ir konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās iesaistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

7.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (238) | Savienībā ir divi uzņēmumi, kas ražo tērauda profila galvas plates. Tie tieši nodarbina [130–160] strādniekus un atrodas Spānijā un Itālijā. 2019. gadā bija vēl viens Savienības ražotājs, kas atradās Rumānijā. Līdz ar to 2019. gadā tērauda profila galvas plašu ražošana tieši nodarbināto skaits bija gandrīz divas reizes lielāka par darbinieku skaitu izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(238)

Savienībā ir divi uzņēmumi, kas ražo tērauda profila galvas plates. Tie tieši nodarbina [130–160] strādniekus un atrodas Spānijā un Itālijā. 2019. gadā bija vēl viens Savienības ražotājs, kas atradās Rumānijā. Līdz ar to 2019. gadā tērauda profila galvas plašu ražošana tieši nodarbināto skaits bija gandrīz divas reizes lielāka par darbinieku skaitu izmeklēšanas periodā.

| (239) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izmeklēšanas periodā izraisīja imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei saglabāt savu tirgus daļu, palielināt ražošanu un jaudas izmantojumu, paaugstināt cenas, lai segtu ražošanas izmaksas, un sasniegt tādu rentabilitātes līmeni, kāds būtu sagaidāms parastos konkurences apstākļos. Tas ļautu Savienības ražošanas nozarei atjaunot ilgtspēju un nākotnē veikt investīcijas. |
| --- | --- |

(239)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izmeklēšanas periodā izraisīja imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei saglabāt savu tirgus daļu, palielināt ražošanu un jaudas izmantojumu, paaugstināt cenas, lai segtu ražošanas izmaksas, un sasniegt tādu rentabilitātes līmeni, kāds būtu sagaidāms parastos konkurences apstākļos. Tas ļautu Savienības ražošanas nozarei atjaunot ilgtspēju un nākotnē veikt investīcijas.

| (240) | Pasākumu nepiemērošana, visticamāk, izraisītu turpmāku tirgus daļas samazināšanos un rentabilitātes pasliktināšanos, kas jau tā visā attiecīgajā periodā bija negatīva. Tas varētu izraisīt ražošanas iekārtu turpmāku slēgšanu un darbinieku atlaišanu, tādējādi apdraudot Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju. Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā to, ka pašlaik ir palikuši tikai divi Savienības ražotāji un tie ir mazi un vidēji uzņēmumi. |
| --- | --- |

(240)

Pasākumu nepiemērošana, visticamāk, izraisītu turpmāku tirgus daļas samazināšanos un rentabilitātes pasliktināšanos, kas jau tā visā attiecīgajā periodā bija negatīva. Tas varētu izraisīt ražošanas iekārtu turpmāku slēgšanu un darbinieku atlaišanu, tādējādi apdraudot Savienības ražošanas nozares dzīvotspēju. Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā to, ka pašlaik ir palikuši tikai divi Savienības ražotāji un tie ir mazi un vidēji uzņēmumi.

| (241) | Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka pagaidu antidempinga pasākumu noteikšana attiecīgo valstu izcelsmes tērauda profila galvas plašu importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(241)

Tāpēc Komisija provizoriski secināja, ka pagaidu antidempinga pasākumu noteikšana attiecīgo valstu izcelsmes tērauda profila galvas plašu importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

7.2.   Lietotāju un nesaistīto importētāju intereses

Lietotāju un nesaistīto importētāju intereses

| (242) | Izmeklēšanas laikā pieteicās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem tikai viens nesaistīts importētājs – Baglietto. Diemžēl, neraugoties uz to, ka atbildes uz anketas jautājumiem tika vairākkārt pārskatītas, informācijas apjoms, kas palika nepilnīgs, ieskaitot atbildes paskaidrojuma daļu, bija tāds, ka atbilde bija pārāk nepilnīga, lai to varētu izmantot izmeklēšanā. Tā vietā importētājs piekrita iesniegt apsvērumus par kaitējumu un Savienības interesēm. Savos apsvērumos Baglietto iebilda pret antidempinga pasākumiem, apgalvojot, ka šādi pasākumi ierobežotu tērauda profila galvas plašu pieejamību Savienībā un tādējādi faktiski Savienības tirgū varētu radīt duopola vai monopola situāciju. |
| --- | --- |

(242)

Izmeklēšanas laikā pieteicās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem tikai viens nesaistīts importētājs – Baglietto. Diemžēl, neraugoties uz to, ka atbildes uz anketas jautājumiem tika vairākkārt pārskatītas, informācijas apjoms, kas palika nepilnīgs, ieskaitot atbildes paskaidrojuma daļu, bija tāds, ka atbilde bija pārāk nepilnīga, lai to varētu izmantot izmeklēšanā. Tā vietā importētājs piekrita iesniegt apsvērumus par kaitējumu un Savienības interesēm. Savos apsvērumos Baglietto iebilda pret antidempinga pasākumiem, apgalvojot, ka šādi pasākumi ierobežotu tērauda profila galvas plašu pieejamību Savienībā un tādējādi faktiski Savienības tirgū varētu radīt duopola vai monopola situāciju.

Baglietto

Baglietto

| (243) | Arī divi lietotāji pieteicās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Viena lietotāja atbilde bija pārāk nepilnīga, lai to varētu izmantot izmeklēšanā, savukārt lietotāja Fincantieri atbilde tika pieņemta un pārbaudīta uz vietas. Fincantieri ir lielākais kuģubūves uzņēmums Savienībā un tāpēc viens no svarīgākajiem izmeklējamā ražojuma lietotājiem. |
| --- | --- |

(243)

Arī divi lietotāji pieteicās un sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Viena lietotāja atbilde bija pārāk nepilnīga, lai to varētu izmantot izmeklēšanā, savukārt lietotāja Fincantieri atbilde tika pieņemta un pārbaudīta uz vietas. Fincantieri ir lielākais kuģubūves uzņēmums Savienībā un tāpēc viens no svarīgākajiem izmeklējamā ražojuma lietotājiem.

Fincantieri

Fincantieri

| (244) | Fincantieri apgalvoja, pirmkārt, ka antidempinga pasākumu noteikšana praktiski slēgtu tirgu tērauda profila galvas plašu importam un radītu piegādes deficītu, jo īpaši attiecībā uz 160–200 mm platām tērauda profila galvas platēm, ko ražo tikai viens Savienības ražotājs. Otrkārt, lietotājs iebilda, ka pasākumu noteikšana saasinātu nepietiekamo pieejamību Savienības tirgū. Kā norādīja Fincantieri, Savienības ražošanas nozarei nav pietiekamas jaudas, lai apmierinātu visas kuģubūves nozares vajadzības. Turklāt Savienības ražošanas nozares piegādes izmeklēšanas periodā kavējās un piedzīvoja loģistikas problēmām, kuru dēļ Fincantieri bija jāizmanto imports no attiecīgajām valstīm. Treškārt, Fincantieri norādīja, ka, izņemot attiecīgās valstis, nav citu uzticamu alternatīvu tērauda profila galvas plašu piegādātāju. |
| --- | --- |

(244)

Fincantieri apgalvoja, pirmkārt, ka antidempinga pasākumu noteikšana praktiski slēgtu tirgu tērauda profila galvas plašu importam un radītu piegādes deficītu, jo īpaši attiecībā uz 160–200 mm platām tērauda profila galvas platēm, ko ražo tikai viens Savienības ražotājs. Otrkārt, lietotājs iebilda, ka pasākumu noteikšana saasinātu nepietiekamo pieejamību Savienības tirgū. Kā norādīja Fincantieri, Savienības ražošanas nozarei nav pietiekamas jaudas, lai apmierinātu visas kuģubūves nozares vajadzības. Turklāt Savienības ražošanas nozares piegādes izmeklēšanas periodā kavējās un piedzīvoja loģistikas problēmām, kuru dēļ Fincantieri bija jāizmanto imports no attiecīgajām valstīm. Treškārt, Fincantieri norādīja, ka, izņemot attiecīgās valstis, nav citu uzticamu alternatīvu tērauda profila galvas plašu piegādātāju.

Fincantieri

Fincantieri

Fincantieri

Fincantieri

| (245) | Papildus importētājam un lietotājam arī Turcijas valdība apgalvoja, ka antidempinga pasākumu noteikšana Savienības tirgū radītu monopola stāvokli. Vienlaikus Turcijas valdība norādīja uz spēkā esošajiem tērauda ražojumu, tostarp tērauda profila galvas plašu, importa aizsardzības pasākumiem, kas, pēc tās domām, jau pietiekamā mērā aizsargā Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(245)

Papildus importētājam un lietotājam arī Turcijas valdība apgalvoja, ka antidempinga pasākumu noteikšana Savienības tirgū radītu monopola stāvokli. Vienlaikus Turcijas valdība norādīja uz spēkā esošajiem tērauda ražojumu, tostarp tērauda profila galvas plašu, importa aizsardzības pasākumiem, kas, pēc tās domām, jau pietiekamā mērā aizsargā Savienības ražošanas nozari.

| (246) | Būtībā visi galvenie argumenti, ko izvirzīja lietotājs, importētājs un Turcijas valdība, ir saistīti ar to, ka šīs personas baidās no nepietiekamas piegādes riska un monopola stāvokļa Savienības tirgus, ja antidempinga pasākumi tiks noteikti. Tomēr antidempinga pasākumu noteikšanas mērķis un paredzētā ietekme nekādā gadījumā nav slēgt Savienības tirgu importam no trešām valstīm. Mērķis ir novērst dempinga radīto kaitējumu tirdzniecībai un tādējādi atjaunot konkurenci un vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības ražotājiem. Tas, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā nedarbojās ar pilnu jaudu, liecina, ka Savienības ražotāji Savienības tirgū varētu pārdot vairāk tērauda profila galvas plašu. |
| --- | --- |

(246)

Būtībā visi galvenie argumenti, ko izvirzīja lietotājs, importētājs un Turcijas valdība, ir saistīti ar to, ka šīs personas baidās no nepietiekamas piegādes riska un monopola stāvokļa Savienības tirgus, ja antidempinga pasākumi tiks noteikti. Tomēr antidempinga pasākumu noteikšanas mērķis un paredzētā ietekme nekādā gadījumā nav slēgt Savienības tirgu importam no trešām valstīm. Mērķis ir novērst dempinga radīto kaitējumu tirdzniecībai un tādējādi atjaunot konkurenci un vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības ražotājiem. Tas, ka Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā nedarbojās ar pilnu jaudu, liecina, ka Savienības ražotāji Savienības tirgū varētu pārdot vairāk tērauda profila galvas plašu.

| (247) | Turklāt nekas neliecināja, ka importētāji vai lietotāji nespēs absorbēt cenu pieaugumu, kas rastos antidempinga pasākumu noteikšanas dēļ. Baglietto sniegtā informācija neļāva noteikt, vai importētāji varēs absorbēt ierosināto antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(247)

Turklāt nekas neliecināja, ka importētāji vai lietotāji nespēs absorbēt cenu pieaugumu, kas rastos antidempinga pasākumu noteikšanas dēļ. Baglietto sniegtā informācija neļāva noteikt, vai importētāji varēs absorbēt ierosināto antidempinga maksājumu.

Baglietto

| (248) | Tomēr pārbaudītie dati un lietotāja, kurš sadarbojās, paziņojumi skaidri liecināja, ka tērauda profila galvas plašu izmaksu pieaugums nekaitēs lietotājiem. Tērauda profila galvas plašu imports no attiecīgajām valstīm veidoja mazāk nekā 10 % no tērauda profila galvas plašu apjoma, ko lietotājs iepirkta izmeklēšanas periodā. Turklāt tērauda profila galvas plašu izmaksas veidoja niecīgu daļu no Fincantieri kopējām ražošanas izmaksām (mazāk nekā 0,5 %) visiem ražojumiem, kuros izmanto tērauda profila galvas plates. Tāpēc sagaidāms, ka tērauda profila galvas plašu izmaksu pieauguma ietekme uz Fincantieri ievērojamo peļņas normu būs ļoti ierobežota. |
| --- | --- |

(248)

Tomēr pārbaudītie dati un lietotāja, kurš sadarbojās, paziņojumi skaidri liecināja, ka tērauda profila galvas plašu izmaksu pieaugums nekaitēs lietotājiem. Tērauda profila galvas plašu imports no attiecīgajām valstīm veidoja mazāk nekā 10 % no tērauda profila galvas plašu apjoma, ko lietotājs iepirkta izmeklēšanas periodā. Turklāt tērauda profila galvas plašu izmaksas veidoja niecīgu daļu no Fincantieri kopējām ražošanas izmaksām (mazāk nekā 0,5 %) visiem ražojumiem, kuros izmanto tērauda profila galvas plates. Tāpēc sagaidāms, ka tērauda profila galvas plašu izmaksu pieauguma ietekme uz Fincantieri ievērojamo peļņas normu būs ļoti ierobežota.

Fincantieri

Fincantieri

| (249) | Turklāt attiecībā uz iespējamu piegādes avotu trūkumu, ja antidempinga pasākumi netiktu noteikti, tas kaitētu Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklim un varētu likt diviem pārējiem Savienības ražotājiem pārvērtēt savas investīciju stratēģijas un koncentrēties uz citām, pašlaik ienesīgākajām ražošanas līnijām, faktiski pārtraucot tērauda profila galvas plašu ražošanu Savienībā. |
| --- | --- |

(249)

Turklāt attiecībā uz iespējamu piegādes avotu trūkumu, ja antidempinga pasākumi netiktu noteikti, tas kaitētu Savienības ražošanas nozares finanšu stāvoklim un varētu likt diviem pārējiem Savienības ražotājiem pārvērtēt savas investīciju stratēģijas un koncentrēties uz citām, pašlaik ienesīgākajām ražošanas līnijām, faktiski pārtraucot tērauda profila galvas plašu ražošanu Savienībā.

| (250) | Šādos apstākļos Savienības tērauda profila galvas plašu importētāji un lietotāji kļūtu pilnībā atkarīgi no importa no trešām valstīm, kuras, pēc visu personu domām, faktiski ir vienīgi Ķīna un Turcija. Lai nerastos atkarība no importa tikai no ļoti ierobežota skaita trešo valstu piegādātāju, joprojām ir nepieciešami daudzveidīgi piegādes avoti, tostarp piegādes avoti Savienībā. Antidempinga maksājumu noteikšana, kas atjaunotu konkurenci un vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības ražotājiem, nodrošinātu dažādošanu un iespēju izvēlēties piegādes avotu, ko lūdza visas personas. |
| --- | --- |

(250)

Šādos apstākļos Savienības tērauda profila galvas plašu importētāji un lietotāji kļūtu pilnībā atkarīgi no importa no trešām valstīm, kuras, pēc visu personu domām, faktiski ir vienīgi Ķīna un Turcija. Lai nerastos atkarība no importa tikai no ļoti ierobežota skaita trešo valstu piegādātāju, joprojām ir nepieciešami daudzveidīgi piegādes avoti, tostarp piegādes avoti Savienībā. Antidempinga maksājumu noteikšana, kas atjaunotu konkurenci un vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības ražotājiem, nodrošinātu dažādošanu un iespēju izvēlēties piegādes avotu, ko lūdza visas personas.

| (251) | Ņemot vērā iepriekš minēto, apgalvojumi par iespējamu piegādes avotu trūkumu un iespējamu duopola/monopola situāciju tika provizoriski noraidīti. |
| --- | --- |

(251)

Ņemot vērā iepriekš minēto, apgalvojumi par iespējamu piegādes avotu trūkumu un iespējamu duopola/monopola situāciju tika provizoriski noraidīti.

| (252) | Kā minēts 245. apsvērumā, Turcijas valdība izvirzīja papildu argumentu, ka Savienības ražošanas nozare jau ir aizsargāta ar pašlaik spēkā esošajiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz tērauda ražojumiem, tostarp tērauda profila galvas platēm (65). Tomēr aizsardzības pasākumi ir pagaidu pasākumi, un tiem ir atšķirīgs pamatojums un mērķis nekā antidempinga pasākumiem. Tāpēc šis apgalvojums saistībā ar aizsardzības pasākumiem tika provizoriski noraidīts. |
| --- | --- |

(252)

Kā minēts 245. apsvērumā, Turcijas valdība izvirzīja papildu argumentu, ka Savienības ražošanas nozare jau ir aizsargāta ar pašlaik spēkā esošajiem aizsardzības pasākumiem attiecībā uz tērauda ražojumiem, tostarp tērauda profila galvas platēm (65). Tomēr aizsardzības pasākumi ir pagaidu pasākumi, un tiem ir atšķirīgs pamatojums un mērķis nekā antidempinga pasākumiem. Tāpēc šis apgalvojums saistībā ar aizsardzības pasākumiem tika provizoriski noraidīts.

65

7.3.   Secinājumi par Savienības interesēm

Secinājumi par Savienības interesēm

| (253) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana Ķīnas un Turcijas izcelsmes tērauda profila galvas plašu importam nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(253)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija secināja, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā izmeklēšanas posmā liecinātu par to, ka pasākumu noteikšana Ķīnas un Turcijas izcelsmes tērauda profila galvas plašu importam nav Savienības interesēs.

8.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (254) | Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību, pasākumu līmeni un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(254)

Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību, pasākumu līmeni un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko varētu izraisīt imports par dempinga cenām.

| (255) | Pagaidu antidempinga pasākumi būtu jānosaka Ķīnas Tautas Republikas un Turcijas izcelsmes tērauda profila galvas plašu importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām (sk. iepriekš 229.–236. apsvērumu). Maksājumu apmērs tika noteikts dempinga starpības vai kaitējuma starpības līmenī atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(255)

Pagaidu antidempinga pasākumi būtu jānosaka Ķīnas Tautas Republikas un Turcijas izcelsmes tērauda profila galvas plašu importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām (sk. iepriekš 229.–236. apsvērumu). Maksājumu apmērs tika noteikts dempinga starpības vai kaitējuma starpības līmenī atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (256) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām:







  Valsts | Uzņēmums | Pagaidu antidempinga maksājums |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. | 14,7  % |
| | Visi pārējie uzņēmumi | 14,7  % |
| Turcija | Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş. | 13,6  % |
| | Visi pārējie uzņēmumi | 13,6  % |

(256)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmēm, kas izteiktas kā CIF cena ar piegādi līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, vajadzētu būt šādām:

CIF

Valsts

Uzņēmums

Pagaidu antidempinga maksājums

Ķīnas Tautas Republika

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

14,7  %

Visi pārējie uzņēmumi

14,7  %

Turcija

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş.

13,6  %

Visi pārējie uzņēmumi

13,6  %

| (257) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kurš noteikts visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne tikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī attiecībā uz ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(257)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu, antidempinga maksājums, kurš noteikts visiem pārējiem uzņēmumiem, būtu jāpiemēro ne tikai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī attiecībā uz ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Savienību.

9.   INFORMĀCIJA PAGAIDU POSMĀ

INFORMĀCIJA PAGAIDU POSMĀ

| (258) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu informēja ieinteresētās personas par pagaidu maksājumu plānoto noteikšanu. Šī informācija tika arī publiskota Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Ieinteresētajām personām tika dotas trīs darbdienas, lai sniegtu piezīmes par to, vai konkrēti tām izpaustie aprēķini ir pareizi. |
| --- | --- |

(258)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 19.a pantu informēja ieinteresētās personas par pagaidu maksājumu plānoto noteikšanu. Šī informācija tika arī publiskota Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. Ieinteresētajām personām tika dotas trīs darbdienas, lai sniegtu piezīmes par to, vai konkrēti tām izpaustie aprēķini ir pareizi.

| (259) | Turcijas ražotājs eksportētājs Özkan Demir savās piezīmēs norādīja, ka iekšzemes pārdošanas apjomi ir kļūdaini noapaļoti, tādējādi radot augstāku dempinga starpību. Pēc analīzes Komisija pieņēma šo apgalvojumu un izlaboja kļūdu, izmantojot nenoapaļotus skaitļus. Tādējādi provizoriskā antidempinga starpība tika mainīta no 14,3 % uz 13,6 %. |
| --- | --- |

(259)

Turcijas ražotājs eksportētājs Özkan Demir savās piezīmēs norādīja, ka iekšzemes pārdošanas apjomi ir kļūdaini noapaļoti, tādējādi radot augstāku dempinga starpību. Pēc analīzes Komisija pieņēma šo apgalvojumu un izlaboja kļūdu, izmantojot nenoapaļotus skaitļus. Tādējādi provizoriskā antidempinga starpība tika mainīta no 14,3 % uz 13,6 %.

Özkan Demir

| (260) | Arī Ķīnas ražotājs eksportētājs Changshu Longteng iesniedza piezīmes, taču tās nebija saistītas ar aprēķinu precizitāti. Tāpēc šīs piezīmes tiks izskatītas izmeklēšanas galīgajā posmā. |
| --- | --- |

(260)

Arī Ķīnas ražotājs eksportētājs Changshu Longteng iesniedza piezīmes, taču tās nebija saistītas ar aprēķinu precizitāti. Tāpēc šīs piezīmes tiks izskatītas izmeklēšanas galīgajā posmā.

Changshu Longteng

10.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (261) | Pareizas pārvaldības nolūkos Komisija aicinās ieinteresētās personas konkrētā termiņā sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(261)

Pareizas pārvaldības nolūkos Komisija aicinās ieinteresētās personas konkrētā termiņā sniegt rakstiskas piezīmes un/vai lūgt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (262) | Konstatējumi, kas attiecas uz pagaidu maksājumu noteikšanu, ir provizoriski un izmeklēšanas galīgajā posmā var tikt grozīti, |
| --- | --- |

(262)

Konstatējumi, kas attiecas uz pagaidu maksājumu noteikšanu, ir provizoriski un izmeklēšanas galīgajā posmā var tikt grozīti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ķīnas Tautas Republikas un Turcijas izcelsmes neleģētā tērauda profila galvas plašu, kuras ir līdz 204 mm platas un kuras patlaban klasificē ar KN kodu ex 7216 50 91 (Taric kods 7216509110), importam tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas turpmāk sarakstā norādīto uzņēmumu ražotā 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šādas:

| Valsts | Uzņēmums | Pagaidu antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| Ķīnas Tautas Republika | Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd. | 14,7  % | 899J |
| Ķīnas Tautas Republika | Visi pārējie uzņēmumi | 14,7  % | 8999 |
| Turcija | Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş. | 13,6  % | 899 % |
| Turcija | Visi pārējie uzņēmumi | 13,6  % | 8999 |

Valsts

Uzņēmums

Pagaidu antidempinga maksājums

Taric papildu kods

Ķīnas Tautas Republika

Changshu Longteng Special Steel Co., Ltd.

14,7  %

899J

Ķīnas Tautas Republika

Visi pārējie uzņēmumi

14,7  %

8999

Turcija

Türkiye Özkan Demir Çelik Sanayi A.Ş.

13,6  %

899 %

Turcija

Visi pārējie uzņēmumi

13,6  %

8999

3.   Laižot 1. punktā minēto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ieinteresētajām personām rakstiskās piezīmes par šo regulu jāiesniedz Komisijai 15 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

2.   Ieinteresētās personas, kas to vēlas, uzklausīšanu Komisijā pieprasa piecās kalendārajās dienās no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

3.   Ieinteresētās personas, kas vēlas pieprasīt uzklausīšanu pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas, ir aicinātas to izdarīt piecu kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Uzklausīšanas amatpersona var izskatīt arī pēc šā termiņa iesniegtos pieprasījumus un attiecīgā gadījumā var lemt par šo pieprasījumu apmierināšanu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 11. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.

1

(2)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas un Turcijas izcelsmes profila galvas plašu importu (OV C 431, 14.11.2022., 11. lpp.).

2

(3)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2640

3

(4)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/2068 (2022. gada 26. oktobris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktam, nosaka galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importam (OV L 277, 27.10.2022., 149. lpp.); Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/191 (2022. gada 16. februāris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs vai tērauda savienotājelementu importam (OV L 36, 17.2.2022., 1. lpp.); Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/95 (2022. gada 24. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam, attiecinot to arī uz tādu konkrētu dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importu, kas nosūtīti no Taivānas, Indonēzijas, Šrilankas un Filipīnām, neatkarīgi no tā, vai šiem savienotājelementiem ir deklarēta šo valstu izcelsme (OV L 16, 25.1.2022., 36. lpp.); Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/2239 (2021. gada 15. decembris), ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes komerciālo vējturbīnu torņu no tērauda importam (OV L 450, 16.12.2021., 59. lpp.); Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/635 (2021. gada 16. aprīlis), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Baltkrievijas, Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas izcelsmes metinātu dzelzs vai neleģēta tērauda cauruļu un cauruļvadu importam (OV L 132, 19.4.2021., 145. lpp.).

4

(5)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2022/2068 80. apsvērumu; Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 208. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/95 59. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 67.–74. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 149. un 150. apsvērumu.

5

(6)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2022/2068 64. apsvērumu; Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 192. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/95 46. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 67.–74. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 115.–118. apsvērumu.

6

(7)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2022/2068 66. apsvērumu; Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 193. un 194. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/95 47. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 67.–74. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 119.–122. apsvērumu. Var uzskatīt, ka Ķīnas tiesību aktos paredzētās attiecīgo valsts iestāžu tiesības iecelt un atcelt no amata VU galveno vadību atspoguļo atbilstīgās īpašuma tiesības, turklāt ĶKP pirmorganizācijas gan valsts, gan privātā īpašumā esošos uzņēmumos ir vēl viens nozīmīgs kanāls, caur kuru valsts var iejaukties darījumdarbības lēmumu pieņemšanā. Saskaņā ar ĶTR uzņēmumu tiesībām ĶKP organizācija ir jāizveido ikvienā uzņēmumā (ar vismaz trim ĶKP biedriem, kā noteikts ĶKP konstitūcijā) un uzņēmuma pienākums ir nodrošināt partijas organizācijas darbībai vajadzīgos apstākļus. Izrādās, ka pagātnē šī prasība ne vienmēr tika ievērota vai stingri izpildīta. Tomēr vismaz kopš 2016. gada ĶKP politiska principa veidā ir pastiprinājusi pretenzijas uz darījumdarbības lēmumu kontroli valsts īpašumā esošajos uzņēmumos. Tiek ziņots arī, ka ĶKP izdara spiedienu uz privātiem uzņēmumiem, lai tie priekšplānā izvirzītu “patriotismu” un ievērotu partijas disciplīnu. Ir saņemta informācija, ka 2017. gadā partijas pirmorganizācijas bija 70 % no aptuveni 1,86 miljoniem privātā īpašumā esošo uzņēmumu un pieaug spiediens nodrošināt, lai ĶKP organizācijām būtu izšķirīga ietekme darījumdarbības lēmumu pieņemšanā attiecīgajos uzņēmumos. Minētie noteikumi ir vispārēji piemērojami visā Ķīnas ekonomikā – visās nozarēs, arī attiecībā uz izmeklējamā ražojuma ražotājiem un to izejresursu piegādātājiem.

7

(8)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2022/2068 68. apsvērumu; Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 195.–201. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/95 48.–52. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 67.–74. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 123.–129. apsvērumu.

8

(9)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2022/2068 74. apsvērumu; Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 202. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/95 53. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 67.–74. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 130.–133. apsvērumu.

9

(10)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2022/2068 75. apsvērumu; Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 203. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/95 54. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 67.–74. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 134. un 135. apsvērumu.

10

(11)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2022/2068 76. apsvērumu; Īstenošanas regulas (ES) 2022/191 204. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2022/95 55. apsvērumu, Īstenošanas regulas (ES) 2021/2239 67.–74. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 136.–145. apsvērumu.

11

(12)  Komisijas dienestu darba dokuments SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017., pieejams vietnē https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SWD(2017)483&lang = lv.

12

(13)  
  Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd. (n. d.). Baidu, pieejams vietnē https://baike.baidu.com/item/%E6%B2%B3%E5%8C%97%E5%90%89%E6%B3%B0%E7%89%B9%E9%92%A2%E9%9B%86%E5%9B%A2%E6%9C%89%E9%99%90%E5%85%AC%E5%8F%B8/4599958 (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

13

Hebei Jitai Special Steel Group Co., Ltd.

Baidu

(14)  Izpētiet simtgadīgo partijas vēsturi un ejiet uz priekšu ar paceltu galvu, Tangshan Baigong Industrial Development Co., Ltd. Apmeklēja Li Dazhao piemiņas zāli. (2021. gada 17. jūnijs). Tsuniversal, pieejams vietnē https://www.tsuniversal.com/news/74.html (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

14

Tangshan Baigong Industrial Development Co., Ltd.

Tsuniversal

(15)  
  Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd. (N. d.). QCC, pieejams vietnē https://www.qcc.com/firm/e466e01d6e0994f2d8c8736a6d7e4da7.html (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

15

Suqian Nangang Jinxin Rolling Co., Ltd.

QCC

(16)  
  Jingye Group partijas komiteja atzinīgi novērtēja 2022. gadā progresīvās partijas nodaļas un priekšzīmīgos partijas biedrus. (2023. gada 3. marts). Jingye Group, pieejams vietnē http://www.hbjyjt.com/content/?2085.html (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

16

Jingye Group

Jingye Group

(17)  Sk., piemēram, ĶKP konstitūcijas 33. pantu, Ķīnas Uzņēmējdarbības likuma 19. pantu vai ĶKP Galvenā biroja 2020. gada pamatnostādnes par aktīvāku privātā sektora darbu vienotajā frontē ceļā uz jauno laikmetu.

17

(18)  Pieejams vietnē http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=5b2ddec5eba936fba45d7bd801b09f6ff30d867762906011672eaeda213c54ac&columnId=0227750914a0f2a722c5b71b220e0aa19ceb0ee2cd7a7e325a35f6591cdbf66a (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

18

(19)  Sk. https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

19

https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

(20)  Sk. IV sadaļas 3. apakšsadaļu 14. piecgadu plānā par izejvielu nozares attīstību.

20

(21)  Sk. II iedaļas 1. apakšiedaļu tērauda lūžņu nozares attīstības 14. piecgades plānā.

21

(22)  S. Šaņdunas provinces 14. piecgades plānu par kuģubūves un kuģu inženiertehnisko iekārtu izstrādi, pieejams vietnē http://gxt.shandong.gov.cn/art/2022/3/29/art_103885_10301690.html (informācija iegūta 2023. gada 4. aprīlī) un Dzjansu provinces 14. piecgades plānu par kuģubūves un kuģu inženiertehnisko iekārtu izstrādi Dzjansu provincē, pieejams vietnē https://gxt.jiangsu.gov.cn/art/2022/3/22/art_6197_10385582.html (informācija iegūta 2023. gada 4. aprīlī).

22

(23)  Sk. Hebei provinces trīs gadu rīcības plānu par klasteru izveidi tērauda rūpniecības ķēdē, I nodaļas 3. iedaļu; pieejams vietnē https://huanbao.bjx.com.cn/news/20200717/1089773.shtml (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

23

(24)  
  Tangšaņas tautas pašvaldība izdeva Tangšaņas tērauda nozares “1 + 3” rīcības plānu. (2022. gada 6. jūnijs). Ķīnas Dzelzs un tērauda ražotāju apvienība, pieejams vietnē http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=e2bb5519aa49b566863081d57aea9dfdd59e1a4f482bb7acd243e3ae7657c70b&columnId=3683d857cc4577e4cb75f76522b7b82cda039ef70be46ee37f9385ed3198f68a (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

24

Tangšaņas tautas pašvaldība izdeva Tangšaņas tērauda nozares “1 + 3” rīcības plānu

(25)  Sk. Henaņas īstenošanas plānu tērauda rūpniecības pārveidošanai un modernizācijai, 14. piecgades plāna II nodaļas 3. iedaļa, pieejams vietnē https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211210/1192881.shtml (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

25

(26)  
  Liming C. (2018. gada 2. decembris). Intervija ar Ji Bingyuan, Longteng Special Steel priekšsēdētāju, ģenerāldirektoru un partijas sekretāru.

26

Liming C.

Ji Bingyuan

Longteng Special Steel

(27)  
  Longteng Special Steel un Huaneng Jiangsu vienojās par stratēģisku sadarbību. (2021. gada 22. jūnijs). Sina Finance App. https://finance.sina.com.cn/money/future/indu/2021-06-22/doc-ikqcfnca2450921.shtml (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

27

Longteng Special Steel

Huaneng Jiangsu

Sina Finance App.

(28)  
  Export-Import Bank of China Dzjansu filiāle noslēdza “Sadarbības padziļināšanas līgumu” ar Čangšu tautas pašvaldību. (2021. gada 26. marts). JSCHINA, pieejams vietnē https://jsnews.jschina.com.cn/xhh/news/202103/t20210326_2753645.shtml (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

28

Export-Import Bank of China

JSCHINA

(29)  Transporta biroja Partijas komiteja un Longteng Special Steel organizēja ceremoniju, kurā parakstīja vienošanos par partijas veidošanu. (2020. gada 5. augusts). Čangšu pašvaldība, pieejams vietnē http://www.changshu.gov.cn/zgcs/c100297/202008/03d86105d1b24c0093db89f968f834f7.shtml (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

29

Longteng Special Steel

(30)  
  Huang Yixin. (n. d.). Aiqicha Baidu, pieejams vietnē https://aiqicha.baidu.com/person?personId=4736c00788016f6251d98eb690072596 (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

30

Huang Yixin

Aiqicha Baidu

(31)  Ziņojums, III daļa, 14. nodaļa, 346. lpp. un nākamās lpp.

31

(32)  Sk. Ķīnas Tautas Republikas 14. piecgades plānu par ekonomikas un sociālo attīstību un ilgtermiņa mērķus 2035. gadam, III daļu, VIII pantu, pieejams vietnē https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

32

(33)  Skatīt jo īpaši I un II iedaļu izejvielu rūpniecības attīstības 14. piecgades plānā.

33

(34)  Skatīt izejvielu rūpniecības attīstības 14. piecgades plānu, 22. lpp.

34

(35)  Skatīt Hebejas Tangšaņas pašvaldības dzelzs un tērauda 1 + 3 rīcības plānu 2022. gadam, 4. nodaļas 2. iedaļa; pieejams vietnē http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=e2bb5519aa49b566863081d57aea9dfdd59e1a4f482bb7acd243e3ae7657c70b&columnId=3683d857cc4577e4cb75f76522b7b82cda039ef70be46ee37f9385ed3198f68a (informācija iegūta 2023. gada 3. aprīlī).

35

(36)  Sk. Īstenošanas regulas (ES) 2021/635 134. un 135. apsvērumu un Īstenošanas regulas (ES) 2020/508 143. un 144. apsvērumu.

36

(37)  
  World Bank Open Data – Upper Middle Income: https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

37

World Bank Open Data – Upper Middle Income

(38)  
  OV L 450, 16.12.2021., 59. lpp.

38

(39)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/687 (2019. gada 2. maijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam (OV L 116, 3.5.2019., 5. lpp.).

39

(40)  https://www.gtis.com/gta

40

(41)  https://xml.metalbulletin.com/mb-index.html

41

(42)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Labour-Cost-Statistics-2020-37495

42

(43)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-202245567

43

(44)  https://www.izsu.gov.tr/YuklenenDosyalar/AtikSuTarifeleri

44

(45)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/353 (2020. gada 3. marts), ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kurš noteikts Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes tērauda riteņu importam (OV L 65, 4.3.2020., 9. lpp.).

45

(46)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2020/1408 (2020. gada 6. oktobris), ar kuru nosaka galīgu antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Indonēzijas, Ķīnas Tautas Republikas un Taivānas izcelsmes karsti velmētu nerūsējošā tērauda lokšņu un ruļļu importam (OV L 325, 7.10.2020., 26. lpp.).

46

(47)  
  OV L 450, 16.12.2021., 59. lpp.

47

(48)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/687 (2019. gada 2. maijs), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kas veikta, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar organisku pārklājumu pārklātu tērauda izstrādājumu importam (OV L 116, 3.5.2019., 5. lpp.).

48

(49)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/95 (2022. gada 24. janvāris), ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas, kura veikta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1036 11. panta 2. punktu, nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importam, attiecinot to arī uz tādu konkrētu dzelzs un tērauda cauruļu savienotājelementu importu, kas nosūtīti no Taivānas, Indonēzijas, Šrilankas un Filipīnām, neatkarīgi no tā, vai šiem savienotājelementiem ir deklarēta šo valstu izcelsme (OV L 16, 25.1.2022., 36. lpp.).

49

(50)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/755 (2015. gada 29. aprīlis) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (OV L 123, 19.5.2015., 33. lpp.). Pamatregulas 2. panta 7. punktā atzīts, ka normālās vērtības noteikšanai nevar izmantot iekšzemes cenas šajās valstīs.

50

(51)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Labour-Cost-Statistics-2020-37495

51

(52)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Consumer-Price-Index-January-2023-49655

52

(53)  https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-I:-January-June,-2022-45567

53

(54)  https://www.izsu.gov.tr/YuklenenDosyalar/AtikSuTarifeleri/Tarifeler_01092022.jpg

54

(55)  No 1 euro = 10,6809 Turcijas liras IP pirmajā mēnesī (2021. gada oktobrī) uz 1 euro = 18,1465 Turcijas liras IP pēdējā mēnesī (t. i., pavisam +70 %). Avoti: Eiropas Centrālā banka, Budžeta ĢD, Pacific Exchange Rate Service.

55

Pacific Exchange Rate Service

(56)  Pārdošana iekšzemes tirgū notika ārvalstu valūtā.

56

(57)  Sūdzības F.7.9. un H.9.1. pielikums.

57

(58)  Šo tendenci apstiprināja arī 5. tabula sūdzības iesniedzēja atbildēs uz Savienības ražotājiem paredzētās anketas jautājumiem tādā versijā, ko var pārbaudīt ieinteresētās personas (Tron dokuments t22.006788).

58

Tron

(59)  Šo tendenci apstiprināja arī 7. tabula sūdzības iesniedzēja atbildēs uz Savienības ražotājiem paredzētās anketas jautājumiem tādā versijā, ko var pārbaudīt ieinteresētās personas (Tron dokuments t22.006788).

59

Tron

(60)  Šo tendenci apstiprināja arī 12. tabula sūdzības iesniedzēja atbildēs uz Savienības ražotājiem paredzētās anketas jautājumiem tādā versijā, ko var pārbaudīt ieinteresētās personas (Tron dokuments t22.006788).

60

Tron

(61)  
  Orbis datubāze, ko nodrošina Bureau Van Dijk (https://orbis.bvdinfo.com).

61

Orbis

Bureau Van Dijk

(62)  Šo tendenci apstiprināja arī 29. tabula sūdzības iesniedzēja atbildēs uz Savienības ražotājiem paredzētās anketas jautājumiem tādā versijā, ko var pārbaudīt ieinteresētās personas (Tron dokuments t22.006788).

62

Tron

(63)  Šo tendenci apstiprināja arī kopsavilkuma tabula sūdzības iesniedzēja atbildēs uz Savienības ražotājiem paredzētās anketas jautājumiem tādā versijā, ko var pārbaudīt ieinteresētās personas (Tron dokuments t22.006788).

63

Tron

(64)  Sk. sūdzības pielikumu F.7.8, pieejams atvērtā failā un British Steel brošūrā par profila galvas platēm, pieejama vietnē https://britishsteel.co.uk/what-we-do/special-profiles/bulb-flats/ (informācija pēdējo reizi iegūta 2023. gada 14. aprīlī).

64

British Steel

(*1)  Izmeklēšanas periodā sūdzības iesniedzējs neveica eksportu.

*1

(65)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/978 (2022. gada 23. jūnijs), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2019/159, ar ko nosaka galīgo aizsardzības pasākumu konkrētu tērauda ražojumu importam (OV L 167, 24.6.2022., 58. lpp.).

65

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 12.7.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 177/107 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 177/107

---

AR EIROPAS UN VIDUSJŪRAS REĢIONA VALSTU AVIĀCIJAS NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN TĀS DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES, UN IZRAĒLAS VALSTS VALDĪBU, NO OTRAS PUSES, IZVEIDOTĀS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2023

(2023. gada 4. jūlijs)

par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses, IV pielikuma aizstāšanu [2023/1445]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību (1), un jo īpaši tā 27. panta 6. punktu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses, IV pielikums no 2023. gada 1. augusta tiek aizstāts ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

Telavivā, 2023. gada 4. jūlijā

Apvienotās komitejas vārdā –

Eiropas Savienības delegācijas vadītājs

Klaus GEIL

Izraēlas valdības delegācijas vadītājs

Ishay DON-YEHIYA

---

(1)  
  OV L 208, 2.8.2013., 3. lpp.

1

---

PIELIKUMS

“IV PIELIKUMS

NOTEIKUMI PAR CIVILO AVIĀCIJU

Šajā nolīgumā minētās regulatīvās prasības un standartus, kam jābūt līdzvērtīgiem Eiropas Savienības tiesību aktiem, pieņem, pamatojoties uz tālāk norādītajiem aktiem. Gadījumos, kad atsevišķi tiesību akti ir īpaši jāpielāgo, tas ir attiecīgi norādīts. Līdzvērtīgās regulatīvās prasības un standartus piemēro saskaņā ar VI pielikumu, izņemot gadījumus, kad šajā pielikumā vai II pielikumā attiecībā uz pārejas noteikumiem norādīts citādi.

A.   AVIĀCIJAS DROŠUMS

A.1.   To gaisa pārvadātāju saraksts, kam noteikts darbības aizliegums

Izraēla pēc iespējas nekavējoties pieņem pasākumus, kas atbilst ES dalībvalstu pieņemtajiem pasākumiem, pamatojoties uz to gaisa pārvadātāju sarakstu, kam drošības apsvērumu dēļ piemērots darbības aizliegums.

Pasākumus pieņem, ievērojot attiecīgos noteikumus par to gaisa pārvadātāju saraksta sagatavošanu un publicēšanu, kam piemērots darbības aizliegums, un prasību informēt gaisa transporta pasažierus par viņu lidojumu apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti, kā noteikts šādos ES tiesību aktos:

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2111/2005 (2005. gada 14. decembris) par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi un gaisa transporta pasažieru informēšanu par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti un par Direktīvas 2004/36/EK 9. panta atcelšanu (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 344, 27.12.2005., 15. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | 2018. gada 4. jūlija Regulu (ES) 2018/1139 (OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

2018. gada 4. jūlija Regulu (ES) 2018/1139 (OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.),

| — | 2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1243 (OV L 198, 25.7.2019., 241. lpp. |
| --- | --- |

—

2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1243 (OV L 198, 25.7.2019., 241. lpp.

Attiecīgie noteikumi: 1.–13. pants, pielikums.

Komisijas Regula (EK) Nr. 473/2006 (2006. gada 22. marts), ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas sarakstam, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 84, 23.3.2006., 8. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: 1.–6. pants, A–C pielikums.

Komisijas Regula (EK) Nr. 474/2006 (2006. gada 22. marts) par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 84, 23.3.2006., 14. lpp.), kurā grozījumi regulāri izdarīti ar Komisijas regulām, II nodaļā.

Attiecīgie noteikumi: 1.–3. pants, A un B pielikums.

Ja kāds pasākums Izraēlai sagādā nopietnas problēmas, Izraēla var apturēt tā piemērošanu, bet tai bez nepamatotas kavēšanās ir jāvēršas ar šo jautājumu Apvienotajā komitejā atbilstoši šā nolīguma 22. panta 11. punkta f) apakšpunktam.

A.2.   Nelaimes gadījumu/incidentu izmeklēšana un ziņošana par notikumiem

A.2.1.   Regula (ES) Nr. 996/2010

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 996/2010 (2010. gada 20. oktobris) par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā un ar ko atceļ Direktīvu 94/56/EK (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 295, 12.11.2010., 35. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu (ES) Nr. 376/2014 (2014. gada 3. aprīlis) (OV L 122, 24.4.2014., 18. lpp.), |
| --- | --- |

—

Regulu (ES) Nr. 376/2014 (2014. gada 3. aprīlis) (OV L 122, 24.4.2014., 18. lpp.),

| — | Regulu (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) (OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Regulu (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) (OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: 1.–5. pants, 8. pants – 18. panta 2. punkts, 20., 21., 23. pants, pielikums.

NB!

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/1128 (2019. gada 1. jūlijs) par tiesībām piekļūt Eiropas Centrālajā repozitorijā glabātajām drošības rekomendācijām un atbildes pasākumiem un par Lēmuma 2012/780/ES atcelšanu (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 177, 2.7.2019., 112. lpp.).

A.2.2.   Regula (ES) Nr. 376/2014

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 376/2014 (2014. gada 3. aprīlis) par ziņošanu, analīzi un turpmākajiem pasākumiem attiecībā uz atgadījumiem civilajā aviācijā un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 996/2010 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/42/EK, Komisijas Regulas (EK) Nr. 1321/2007 un (EK) Nr. 1330/2007 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 122, 24.4.2014., 18. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) (OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Regulu (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) (OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: 1.–7. pants, 9. panta 3. punkts, 10. panta 2.–4. punkts, 11. panta 1. un 7. punkts, 13. pants, izņemot 9. punktu, 14.–16. pants, 21.–23. pants, 24. panta 3. punkts, I–III pielikums.

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2020/2034 (2020. gada 6. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 376/2014 papildina attiecībā uz Eiropas vienoto riska klasifikācijas shēmu (Dokuments attiecas uz EEZ), (OV L 416, 11.12.2020., 1. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1018 (2015. gada 29. jūnijs), ar ko nosaka sarakstu, kurā klasificēti atgadījumi civilajā aviācijā, par kuriem obligāti jāziņo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 376/2014 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 163, 30.6.2015., 1. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: 1.–2. pants, I–V pielikums.

B.   GAISA SATIKSMES PĀRVALDĪBA

PAMATREGULAS

A iedaļa

B.1.   Regula (EK) Nr. 549/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 549/2004 (2004. gada 10. marts), ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula) (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 96, 31.3.2004., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1070/2009 (2009. gada 21. oktobris) (OV L 300, 14.11.2009., 34. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1070/2009 (2009. gada 21. oktobris) (OV L 300, 14.11.2009., 34. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: 1. panta 1.–3. punkts, 2. pants, 4. panta 1.–4. punkts, 9. un 10. pants, 11. panta 1. un 2. punkts, 3. punkta b) un d) apakšpunkts, 4.–6. punkts, 13. pants.

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 549/2004 11. panta prasības, Izraēla izstrādā un īsteno valsts darbības uzlabošanas sistēmu, kurā ietverti:

| — | valsts darbības uzlabošanas mērķi galvenajās darbības jomās “drošums”, “vide”, “veiktspēja” un “izmaksu efektivitāte”. Mērķus nosaka valdības mehānisms, ņemot vērā valsts uzraudzības iestādes ieguldījumu, |
| --- | --- |

—

valsts darbības uzlabošanas mērķi galvenajās darbības jomās “drošums”, “vide”, “veiktspēja” un “izmaksu efektivitāte”. Mērķus nosaka valdības mehānisms, ņemot vērā valsts uzraudzības iestādes ieguldījumu,

| — | darbības uzlabošanas plāns, kas saskanīgas ar darbības uzlabošanas mērķiem un ietver informāciju par ieguldījumiem ATM, jo īpaši tiem, kas attiecas uz saskaņošanu ar SESAR ieviešanas plāniem, tostarp kopējiem projektiem. Darbības uzlabošanas plānu izstrādā aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs pēc apspriešanās ar gaisa telpas lietotājiem. |
| --- | --- |

—

darbības uzlabošanas plāns, kas saskanīgas ar darbības uzlabošanas mērķiem un ietver informāciju par ieguldījumiem ATM, jo īpaši tiem, kas attiecas uz saskaņošanu ar SESAR ieviešanas plāniem, tostarp kopējiem projektiem. Darbības uzlabošanas plānu izstrādā aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējs pēc apspriešanās ar gaisa telpas lietotājiem.

Darbības uzlabošanas plāna atbilstību valsts darbības uzlabošanas mērķiem novērtē valsts uzraudzības iestāde, kura neatbilstības gadījumā var pieņemt lēmumu sniegt ieteikumu, ka aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam jāiesaka pārskatīti darbības uzlabošanas mērķi un attiecīgi pasākumi. Ja valsts uzraudzības iestāde konstatē, ka pārskatītie darbības uzlabošanas mērķi nav adekvāti, tā var nolemt, ka aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējam jāveic koriģējoši pasākumi.

Darbības uzlabošanas shēmas atsauces periodu nosaka Izraēla un paziņo Apvienotajai komitejai.

Valsts uzraudzības iestāde regulāri izvērtē darbības uzlabošanas mērķu panākumus.

B.2.   Regula (EK) Nr. 550/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 550/2004 (2004. gada 10. marts) par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula) (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 96, 31.3.2004., 10. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1070/2009 (2009. gada 21. oktobris) (OV L 300, 14.11.2009., 34. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1070/2009 (2009. gada 21. oktobris) (OV L 300, 14.11.2009., 34. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: 2. panta 1., 2. un 4.–6. punkts, 4. pants, 7. panta 1., 2., 4.–5. un 7. punkts, 8. panta 1., 3. un 4. punkts, 9., 10. un 11. pants, 12. panta 1.–4. punkts, 18. panta 1. un 2. punkts, II pielikums.

B.3.   Regula (EK) Nr. 551/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 551/2004 (2004. gada 10. marts) par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Gaisa telpas regula) (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 96, 31.3.2004., 20. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1070/2009 (2009. gada 21. oktobris) (OV L 300, 14.11.2009., 34. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1070/2009 (2009. gada 21. oktobris) (OV L 300, 14.11.2009., 34. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: 1. pants, 3.a pants, 4. pants, 6. panta 1.–5. punkts un 7. punkts, 7. panta 1. un 3. punkts, 8. pants.

B.4.   Regula (EK) Nr. 552/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 552/2004 (2004. gada 10. marts) par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (Savietojamības regula) (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 96, 31.3.2004., 26. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1070/2009 (2009. gada 21. oktobris) (OV L 300, 14.11.2009., 34. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1070/2009 (2009. gada 21. oktobris) (OV L 300, 14.11.2009., 34. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: 1.–3. pants, 4. panta 2. punkts, 5.–6.a pants, 7. panta 1. punkts, 8. pants, I–V pielikums.

NB! Šī regula (552/2004) no 2018. gada 11. septembra ir atcelta ar Regulu (ES) 2018/1139. Tomēr minētās regulas 4., 5., 6., 6.a un 7. pantu un III un IV pielikumu turpina piemērot līdz šīs regulas 47. pantā minēto deleģēto aktu piemērošanas dienai un tādā mērā, kādā minētie akti aptver Regulas (EK) Nr. 552/2004 attiecīgo noteikumu priekšmetu, un nekādā gadījumā ne vēlāk kā 2023. gada 12. septembrī.

Regulas (EK) Nr. 549/2004 līdz (EK) Nr. 552/2004, kurās grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1070/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 549/2004, (EK) Nr. 550/2004, (EK) Nr. 551/2004 un (EK) Nr. 552/2004, lai uzlabotu Eiropas aviācijas sistēmas darbību un ilgtspēju.

B.5.   Regula (ES) 2018/1139

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2021/1087 (2021. gada 7. aprīlis) (OV L 236, 5.7.2021., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2021/1087 (2021. gada 7. aprīlis) (OV L 236, 5.7.2021., 1. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: 1.–3. pants, 40.–54. pants, VIII pielikums.

B iedaļa

B.2.   Regula (EK) Nr. 550/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 550/2004 (2004. gada 10. marts) par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula) (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 96, 31.3.2004., 10. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1070/2009 (2009. gada 21. oktobris) (OV L 300, 14.11.2009., 34. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1070/2009 (2009. gada 21. oktobris) (OV L 300, 14.11.2009., 34. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: 2. panta 3. punkts, 7. panta 6. un 8. punkts, 8. panta 2. un 5. punkts, 9.a panta 1.–5. punkts, 13. pants.

B.3.   Regula (EK) Nr. 551/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 551/2004 (2004. gada 10. marts) par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Gaisa telpas regula) (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 96, 31.3.2004., 20. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1070/2009 (OV L 300, 14.11.2009., 34. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1070/2009 (OV L 300, 14.11.2009., 34. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: 3. pants, 6. panta 6. punkts.

Regulas (EK) Nr. 549/2004 līdz (EK) Nr. 552/2004, kurās grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1070/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko groza Regulas (EK) Nr. 549/2004, (EK) Nr. 550/2004, (EK) Nr. 551/2004 un (EK) Nr. 552/2004, lai uzlabotu Eiropas aviācijas sistēmas darbību un ilgtspēju.

B.5.   Regula (ES) 2018/1139

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/1139 (2018. gada 4. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un ar ko izveido Eiropas Savienības Aviācijas drošības aģentūru, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005, (EK) Nr. 1008/2008, (ES) Nr. 996/2010, (ES) Nr. 376/2014 un Direktīvas 2014/30/ES un 2014/53/ES un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 552/2004 un (EK) Nr. 216/2008 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 3922/91 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 212, 22.8.2018., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2021/1087 (2021. gada 7. aprīlis) (OV L 236, 5.7.2021., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2021/1087 (2021. gada 7. aprīlis) (OV L 236, 5.7.2021., 1. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: 1.–3. pants, 40.–54. pants, VIII pielikums.

ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI

Tālāk norādītie tiesību akti ir piemērojami un saistoši, izņemot gadījumus, ja VI pielikumā noteikts citādi attiecībā uz līdzvērtīgām regulatīvajām prasībām un standartiem saistībā ar pamatregulām:

Pakalpojumu sniegšana (Regula (EK) Nr. 550/2004)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/373 (2017. gada 1. marts), ar ko nosaka kopīgas prasības gaisa satiksmes pārvaldības/aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un citu gaisa satiksmes pārvaldības tīkla funkciju nodrošinātājiem un to uzraudzībai, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 482/2008, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1034/2011, (ES) Nr. 1035/2011 un (ES) 2016/1377 un groza Regulu (ES) Nr. 677/2011 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 62, 8.3.2017., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/469 (2020. gada 14. februāris) (OV L 104, 3.4.2020., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar: |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/469 (2020. gada 14. februāris) (OV L 104, 3.4.2020., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1177 (2020. gada 7. augusts) (OV L 259, 10.8.2020., 12. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1177 (2020. gada 7. augusts) (OV L 259, 10.8.2020., 12. lpp.),

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/1338 (2021. gada 11. augusts) (OV L 289, 12.8.2021., 12. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/1338 (2021. gada 11. augusts) (OV L 289, 12.8.2021., 12. lpp.),

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/938 (2022. gada 26. jūlijs) (OV L 209, 10.8.2022., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/938 (2022. gada 26. jūlijs) (OV L 209, 10.8.2022., 1. lpp.).

Izraēla var saglabāt savu meteoroloģisko pakalpojumu sniedzēju kā valsts iestādi.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 409/2013 (2013. gada 3. maijs) par kopprojektu definēšanu, pārvaldības izveidi un tādu stimulu apzināšanu, kuri atbalsta Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna īstenošanu (Dokuments attiecas uz EEZ), OV L 123, 4.5.2013., 1. lpp., kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/116 (2021. gada 1. februāris) (OV L 36, 2.2.2021., 10. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/116 (2021. gada 1. februāris) (OV L 36, 2.2.2021., 10. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/116 (2021. gada 1. februāris) par pirmā kopprojekta izveidi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 550/2004 paredzētā Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna īstenošanas atbalstam, ar ko groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 409/2013 un atceļ Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 716/2014 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 36, 2.2.2021., 10. lpp.).

Gaisa telpa (Regula (EK) Nr. 551/2004)

Komisijas Regula (ES) Nr. 255/2010 (2010. gada 25. marts), ar ko nosaka kopējus gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības noteikumus (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 80, 26.3.2010., 10. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012 (2012. gada 26. septembris) (OV L 281, 13.10.2012., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/886 (2020. gada 26. jūnijs) (OV L 205, 29.6.2020., 14. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012 (2012. gada 26. septembris) (OV L 281, 13.10.2012., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/886 (2020. gada 26. jūnijs) (OV L 205, 29.6.2020., 14. lpp.),

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/469 (2020. gada 14. februāris) (OV L 104, 3.4.2020., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1177 (2020. gada 7. augusts) (OV L 259, 10.8.2020., 12. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/469 (2020. gada 14. februāris) (OV L 104, 3.4.2020., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1177 (2020. gada 7. augusts) (OV L 259, 10.8.2020., 12. lpp.),

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1006 (2016. gada 22. jūnijs) (OV L 165, 23.6.2016., 8. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1006 (2016. gada 22. jūnijs) (OV L 165, 23.6.2016., 8. lpp.),

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2159 (2017. gada 20. novembris) (OV L 304, 21.11.2017., 45. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/2159 (2017. gada 20. novembris) (OV L 304, 21.11.2017., 45. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 923/2012 (2012. gada 26. septembris), ar ko nosaka vienotus lidojumu noteikumus un ekspluatācijas normas aeronavigācijas pakalpojumiem un procedūrām un ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1035/2011 un Regulas (EK) Nr. 1265/2007, (EK) Nr. 1794/2006, (EK) Nr. 730/2006, (EK) Nr. 1033/2006 un (ES) Nr. 255/2010 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 281, 13.10.2012., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (ES) 2015/340 (2015. gada 20. februāris) (OV L 63, 6.3.2015., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) 2015/340 (2015. gada 20. februāris) (OV L 63, 6.3.2015., 1. lpp.),

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1185 (2016. gada 20. jūlijs) (OV L 196, 21.7.2016., 3. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/1185 (2016. gada 20. jūlijs) (OV L 196, 21.7.2016., 3. lpp.),

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/469 (2020. gada 14. februāris) (OV L 104, 3.4.2020., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1177 (2020. gada 7. augusts) (OV L 259, 10.8.2020., 12. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/469 (2020. gada 14. februāris) (OV L 104, 3.4.2020., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1177 (2020. gada 7. augusts) (OV L 259, 10.8.2020., 12. lpp.),

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/886 (2020. gada 26. jūnijs) (OV L 205, 29.6.2020., 14. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/886 (2020. gada 26. jūnijs) (OV L 205, 29.6.2020., 14. lpp.).

Komisijas Regula (EK) Nr. 2150/2005 (2005. gada 23. decembris), ar ko nosaka kopīgus noteikumus gaisa telpas elastīgai izmantošanai (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 342, 24.12.2005., 20. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2019/123 (2019. gada 24. janvāris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 677/2011 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 28, 31.1.2019., 1. lpp.).

Savietojamības Regula (EK) Nr. 552/2004

Komisijas Regula (EK) Nr. 262/2009 (2009. gada 30. marts), ar ko nosaka prasības S režīma pieprasītāja kodu koordinētai piešķiršanai un izmantošanai Eiropas vienotajā gaisa telpā (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 84, 31.3.2009., 20. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2345 (2016. gada 14. decembris) (OV L 348, 21.12.2016., 11. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2345 (2016. gada 14. decembris) (OV L 348, 21.12.2016., 11. lpp.).

Komisijas Regula (EK) Nr. 633/2007 (2007. gada 7. jūnijs), ar ko nosaka prasības attiecībā uz to, kā piemērot lidojuma ziņojumu nodošanas protokolu, ko izmanto lidojumu paziņošanai, koordinēšanai un nodošanai starp gaisa satiksmes vadības struktūrvienībām (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 146, 8.6.2007., 7. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 283/2011 (2011. gada 22. marts) (OV L 77, 23.3.2011., 23. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 283/2011 (2011. gada 22. marts) (OV L 77, 23.3.2011., 23. lpp.).

Komisijas Regula (EK) Nr. 1033/2006 (2006. gada 4. jūlijs), ar ko nosaka prasības attiecībā uz lidojuma plānu sastādīšanas procedūrām lidojuma sagatavošanas fāzē vienotajā Eiropas gaisa telpā (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 186, 7.7.2006., 46. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012 (2012. gada 26. septembris) (OV L 281, 13.10.2012., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/886 (2020. gada 26. jūnijs) (OV L 205, 29.6.2020., 14. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012 (2012. gada 26. septembris) (OV L 281, 13.10.2012., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/886 (2020. gada 26. jūnijs) (OV L 205, 29.6.2020., 14. lpp.),

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/469 (2020. gada 14. februāris) (OV L 104, 3.4.2020., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:






  — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1177 (2020. gada 7. augusts) (OV L 259, 10.8.2020., 12. lpp.), |
| --- | --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/469 (2020. gada 14. februāris) (OV L 104, 3.4.2020., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1177 (2020. gada 7. augusts) (OV L 259, 10.8.2020., 12. lpp.),

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 428/2013 (2013. gada 8. maijs) (OV L 127, 9.5.2013., 23. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 428/2013 (2013. gada 8. maijs) (OV L 127, 9.5.2013., 23. lpp.),

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2120 (2016. gada 2. decembris) (OV L 329, 3.12.2016., 70. lpp.), |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/2120 (2016. gada 2. decembris) (OV L 329, 3.12.2016., 70. lpp.),

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/139 (2018. gada 29. janvāris) (OV L 25, 30.1.2018., 4. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2018/139 (2018. gada 29. janvāris) (OV L 25, 30.1.2018., 4. lpp.).

Komisijas Regula (EK) Nr. 1032/2006 (2006. gada 6. jūlijs), ar ko nosaka prasības lidojuma datu apmaiņas automātiskajām sistēmām, lai paziņotu, koordinētu un nodotu lidojumus starp gaisa satiksmes vadības vienībām (Dokuments atteicas uz EEZ) (OV L 186, 7.7.2006., 27. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| Komisijas Regulu (EK) Nr. 30/2009 (2009. gada 16. janvāris) (OV L 13, 17.1.2009., 20. lpp.). |
| --- |

Komisijas Regulu (EK) Nr. 30/2009 (2009. gada 16. janvāris) (OV L 13, 17.1.2009., 20. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1206/2011 (2011. gada 22. novembris), ar ko nosaka prasības gaisa kuģa identifikācijai uzraudzības nolūkos Eiropas vienotajā gaisa telpā (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 305, 23.11.2011., 23. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/587 (2020. gada 29. aprīlis) (OV L 138, 30.4.2020., 1. lpp.). |
| --- |

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/587 (2020. gada 29. aprīlis) (OV L 138, 30.4.2020., 1. lpp.).

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1207/2011 (2011. gada 22. novembris), ar ko nosaka prasības uzraudzības veiktspējai un savstarpējai savietojamībai Eiropas vienotajā gaisa telpā (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 305, 23.11.2011., 35. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1028/2014 (2014. gada 26. septembris) (OV L 284, 30.9.2014., 7. lpp.), |
| --- |

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1028/2014 (2014. gada 26. septembris) (OV L 284, 30.9.2014., 7. lpp.),

| Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/386 (2017. gada 6. marts) (OV L 59, 7.3.2017., 34. lpp.), |
| --- |

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2017/386 (2017. gada 6. marts) (OV L 59, 7.3.2017., 34. lpp.),

| Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/587 (2020. gada 29. aprīlis) (OV L 138, 30.4.2020., 1. lpp.). |
| --- |

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/587 (2020. gada 29. aprīlis) (OV L 138, 30.4.2020., 1. lpp.).

Komisijas Regula (EK) Nr. 29/2009 (2009. gada 16. janvāris), ar ko nosaka prasības datu pārraides pakalpojumu sniegšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 13, 17.1.2009., 3. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/310 (2015. gada 26. februāris) (OV L 56, 27.2.2015., 30. lpp.), |
| --- |

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/310 (2015. gada 26. februāris) (OV L 56, 27.2.2015., 30. lpp.),

| Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/1170 (2019. gada 8. jūlijs) (OV L 183, 9.7.2019., 6. lpp.), |
| --- |

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2019/1170 (2019. gada 8. jūlijs) (OV L 183, 9.7.2019., 6. lpp.),

| Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/2012 (2019. gada 29. novembris) (OV L 312, 3.12.2019., 95. lpp.), |
| --- |

Komisijas Īstenošanas lēmumu (ES) 2019/2012 (2019. gada 29. novembris) (OV L 312, 3.12.2019., 95. lpp.),

| Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/208 (2020. gada 14. februāris) (OV L 43, 17.2.2020., 72. lpp.). |
| --- |

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/208 (2020. gada 14. februāris) (OV L 43, 17.2.2020., 72. lpp.).

Apvienotā komiteja pieņem lēmumu par datumu, no kura sākot Izraēlai jāpiemēro prasības un standarti, kas līdzvērtīgi Regulai (EK) Nr. 29/2009. Līdz šāda Apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanai Regulu (EK) Nr. 29/2009 neuzskata par šā pielikuma daļu II pielikuma 5. punkta minētās izvērtēšanas nolūkā.

ATM/ANS prasības, kas izriet no Regulas (ES) 2018/1139

Komisijas Regula (ES) 2015/340 (2015. gada 20. februāris), ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa satiksmes vadības dispečeru licencēm un sertifikātiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008, groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012 un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 805/2011 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 63, 6.3.2015., 1. lpp.).

Izraēlai netiek prasīts izveidot aviācijas medicīnas centrus kā iestādes. Līdzvērtības novērtējums pievērš uzmanību faktiskajām prasībām aviācijas medicīnas ekspertiem un medicīnas standartiem.

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2017/373 (2017. gada 1. marts), ar ko nosaka kopīgas prasības gaisa satiksmes pārvaldības/aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un citu gaisa satiksmes pārvaldības tīkla funkciju nodrošinātājiem un to uzraudzībai, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 482/2008, Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1034/2011, (ES) Nr. 1035/2011 un (ES) 2016/1377 un groza Regulu (ES) Nr. 677/2011 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 62, 8.3.2017., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/469 (2020. gada 14. februāris) (OV L 104, 3.4.2020., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:





  Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1177 (2020. gada 7. augusts) (OV L 259, 10.8.2020., 12. lpp.), |
| --- |

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/469 (2020. gada 14. februāris) (OV L 104, 3.4.2020., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2020/1177 (2020. gada 7. augusts) (OV L 259, 10.8.2020., 12. lpp.),

| Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/1338 (2021. gada 11. augusts) (OV L 289, 12.8.2021., 12. lpp.). |
| --- |

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/1338 (2021. gada 11. augusts) (OV L 289, 12.8.2021., 12. lpp.).

| Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/938 (2022. gada 26. jūlijs) (OV L 209, 10.8.2022., 1. lpp.). |
| --- |

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2022/938 (2022. gada 26. jūlijs) (OV L 209, 10.8.2022., 1. lpp.).

Izraēlai netiek prasīts izveidot Sakaru, navigācijas vai novērošanas pakalpojumu (CNS) sniedzēju, kas ir neatkarīgs no citu aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēja(-iem) (ANSP), un to sertificēt neatkarīgi no citiem ANSP. Sertificējot ANSP, kurš ir atbildīgs arī par CNS sniegšanu, Izraēla apliecina, ka ir ievērotas prasības, kas noteiktas Regulas (ES) 2017/373 6.a–c pantā un VIII pielikumā, un tai netiek prasīts apliecināt CNS sniedzēja neatkarību no citu aeronavigācijas pakalpojumu siedzējiem.

C.   VIDE

C.1.   Regula (ES) Nr. 598/2014

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 598/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par noteikumu un procedūru noteikšanu attiecībā uz tādu ekspluatācijas ierobežojumu, kas saistīti ar troksni, ieviešanu Savienības lidostās, izmantojot līdzsvarotu pieeju, un par Direktīvas 2002/30/EK atcelšanu (OV L 173, 12.6.2014., 65. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: 3., 4., 5., 6., 8., 10. pants, I un II pielikums

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. jūnija
  Direktīva 2002/49/EK par vides trokšņa novērtēšanu un pārvaldību (OV L 189, 18.7.2002., 12. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| 2008. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1137/2008 (OV L 311, 21.11.2008., 1. lpp.), |
| --- |

2008. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1137/2008 (OV L 311, 21.11.2008., 1. lpp.),

| Komisijas 2015. gada 19. maija Direktīvu (ES) 2015/996 (OV L 168, 1.7.2015., 1. lpp.), |
| --- |

Komisijas 2015. gada 19. maija Direktīvu (ES) 2015/996 (OV L 168, 1.7.2015., 1. lpp.),

| 2019. gada 5. jūnija Regulu (ES) 2019/1010 (OV L 170, 25.6.2019., 115. lpp.), |
| --- |

2019. gada 5. jūnija Regulu (ES) 2019/1010 (OV L 170, 25.6.2019., 115. lpp.),

| 2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1243 (OV L 198, 25.7.2019., 241. lpp.), |
| --- |

2019. gada 20. jūnija Regulu (ES) 2019/1243 (OV L 198, 25.7.2019., 241. lpp.),

| Komisijas 2020. gada 4. marta Direktīvu (ES) 2020/367 (OV L 67, 5.3.2020., 132. lpp.). |
| --- |

Komisijas 2020. gada 4. marta Direktīvu (ES) 2020/367 (OV L 67, 5.3.2020., 132. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: tā, kā nepieciešams pareizai Regulas (ES) Nr. 598/2014 piemērošanai.

C.2.   Direktīva 2006/93/EK

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/93/EK (2006. gada 12. decembris) par to lidaparātu ekspluatācijas regulēšanu, uz kuriem attiecas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 16. pielikuma otrā izdevuma (1988) 1. sējuma 3. nodaļas II daļa (kodificēta versija) (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 374, 27.12.2006., 1. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: 1.–3. pants, 5. pants.

D.   GAISA PĀRVADĀTĀJU ATBILDĪBA

D.1.   Padomes Regula (EK) Nr. 2027/97

Padomes Regula (EK) Nr. 2027/97 (1997. gada 9. oktobris) par gaisa pārvadātāju atbildību, veicot pasažieru un viņu bagāžas gaisa pārvadājumus (OV L 285, 17.10.1997., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar:

| 2002. gada 13. maija Regulu (EK) Nr. 889/2002 (OV L 140, 30.5.2002., 2. lpp.). |
| --- |

2002. gada 13. maija Regulu (EK) Nr. 889/2002 (OV L 140, 30.5.2002., 2. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: 2. panta 1. punkta a) un c)–g) apakšpunkts, 3.–6. pants.

E.   PATĒRĒTĀJU TIESĪBAS UN PERSONDATU AIZSARDZĪBA

E.2.   Regula (ES) 2016/679

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: kur attiecas uz civilo aviāciju.

E.3.   Regula (EK) Nr. 261/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 261/2004 (2004. gada 11. februāris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91 (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 46, 17.2.2004., 1. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: 1.–16. pants.

E.4.   Regula (EK) Nr. 1107/2006

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2006 (2006. gada 5. jūlijs) par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 204, 26.7.2006., 1. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: 1. panta 1. punkts, 2.–16. pants, I–II pielikums.

F.   SOCIĀLIE ASPEKTI

F.1.   Padomes Direktīva 2000/79/EK

Padomes Direktīva 2000/79/EK (2000. gada 27. novembris) par Eiropas Nolīgumu par civilās aviācijas mobilo darba ņēmēju darba laika organizēšanu, kas noslēgts starp Eiropas Aviokompāniju asociāciju (AEA), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF), Eiropas Lidotāju asociāciju (ECA), Eiropas Reģionālo aviokompāniju asociāciju (ERA) un Starptautisko aviosabiedrību asociāciju (IACA) (Teksts attiecas uz EEZ) (OV L 302, 1.12.2000., 57. lpp.).

Attiecīgie noteikumi: pielikuma 1. noteikuma 1. punkts un 2.–9. noteikums.

---