# Eiropas Savienības L 157/2023

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 157 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 66. gadagājums2023. gada 20. jūnijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 157

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

66. gadagājums2023. gada 20. jūnijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1182 (2023. gada 14. jūnijs) par īpašiem noteikumiem attiecībā uz cilvēkiem paredzētām zālēm, ko paredzēts laist Ziemeļīrijas tirgū, un ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK (
  1
  ) | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2023/1182 (2023. gada 14. jūnijs) par īpašiem noteikumiem attiecībā uz cilvēkiem paredzētām zālēm, ko paredzēts laist Ziemeļīrijas tirgū, un ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK (
  1
  )

1

1

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) 2023/1183 (2023. gada 19. jūnijs), ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 1183/2005 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā | 8 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/1184 (2023. gada 10. februāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 papildina, izveidojot Savienības metodiku, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanu | 11 |
| | * | Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/1185 (2023. gada 10. februāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 papildina, nosakot siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma minimālo robežvērtību reciklēta oglekļa degvielām un precizējot metodiku, ar kuru novērtē siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām un no reciklēta oglekļa degvielām | 20 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1186 (2023. gada 13. jūnijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Kullings kalvdans (AĢIN)) | 34 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/1187 (2023. gada 19. jūnijs) par Savienības atbalstu Starptautiskās konvencijas par kodolterorisma apkarošanu universalizācijai un efektīvai īstenošanai | 35 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/1188 (2023. gada 19. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2014/386/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, reaģējot uz Krimas un Sevastopoles nelikumīgo aneksiju | 46 |
| | * | Padomes Īstenošanas lēmums (KĀDP) 2023/1189 (2023. gada 19. jūnijs), ar ko īsteno Lēmumu 2010/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā | 47 |

II   Neleģislatīvi akti

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) 2023/1183 (2023. gada 19. jūnijs), ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 1183/2005 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

8

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/1184 (2023. gada 10. februāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 papildina, izveidojot Savienības metodiku, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanu

11

*

Komisijas Deleģētā regula (ES) 2023/1185 (2023. gada 10. februāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 papildina, nosakot siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma minimālo robežvērtību reciklēta oglekļa degvielām un precizējot metodiku, ar kuru novērtē siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām un no reciklēta oglekļa degvielām

20

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/1186 (2023. gada 13. jūnijs) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Kullings kalvdans (AĢIN))

34

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/1187 (2023. gada 19. jūnijs) par Savienības atbalstu Starptautiskās konvencijas par kodolterorisma apkarošanu universalizācijai un efektīvai īstenošanai

35

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2023/1188 (2023. gada 19. jūnijs), ar ko groza Lēmumu 2014/386/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, reaģējot uz Krimas un Sevastopoles nelikumīgo aneksiju

46

*

Padomes Īstenošanas lēmums (KĀDP) 2023/1189 (2023. gada 19. jūnijs), ar ko īsteno Lēmumu 2010/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

47

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 20.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2023/1182

(2023. gada 14. jūnijs)

par īpašiem noteikumiem attiecībā uz cilvēkiem paredzētām zālēm, ko paredzēts laist Ziemeļīrijas tirgū, un ar ko groza Direktīvu 2001/83/EK

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu un 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) Savienības vārdā tika noslēgts ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (3) un stājās spēkā 2020. gada 1. februārī. Izstāšanās līguma 126. pantā minētais pārejas periods, kura laikā saskaņā ar Izstāšanās līguma 127. pantu Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā turpināja piemērot Savienības tiesības, beidzās 2020. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) Savienības vārdā tika noslēgts ar Padomes Lēmumu (ES) 2020/135 (3) un stājās spēkā 2020. gada 1. februārī. Izstāšanās līguma 126. pantā minētais pārejas periods, kura laikā saskaņā ar Izstāšanās līguma 127. pantu Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā turpināja piemērot Savienības tiesības, beidzās 2020. gada 31. decembrī.

| (2) | Protokols par Īriju/Ziemeļīriju (“Protokols”) ir Izstāšanās līguma neatņemama sastāvdaļa. |
| --- | --- |

(2)

Protokols par Īriju/Ziemeļīriju (“Protokols”) ir Izstāšanās līguma neatņemama sastāvdaļa.

| (3) | Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju piemēro arī Protokola 2. pielikumā uzskaitītos Savienības tiesību aktu noteikumus, ievērojot minētā pielikuma nosacījumus. Minētajā sarakstā ir ietverta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 726/2004 (5). Tāpēc zālēm, kuras laiž tirgū Ziemeļīrijā, jāatbilst minētajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem. |
| --- | --- |

(3)

Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju piemēro arī Protokola 2. pielikumā uzskaitītos Savienības tiesību aktu noteikumus, ievērojot minētā pielikuma nosacījumus. Minētajā sarakstā ir ietverta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 726/2004 (5). Tāpēc zālēm, kuras laiž tirgū Ziemeļīrijā, jāatbilst minētajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem.

| (4) | Direktīvā 2001/83/EK ir paredzēti noteikumi par cilvēkiem paredzētām zālēm, un Regulā (EK) Nr. 726/2004 ir noteiktas Savienības procedūras cilvēkiem paredzēto zāļu reģistrācijai. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvā 2001/83/EK ir paredzēti noteikumi par cilvēkiem paredzētām zālēm, un Regulā (EK) Nr. 726/2004 ir noteiktas Savienības procedūras cilvēkiem paredzēto zāļu reģistrācijai.

| (5) | Lai ņemtu vērā Ziemeļīrijas īpašo situāciju, ir lietderīgi pieņemt īpašus noteikumus par cilvēkiem paredzētu zāļu laišanu Ziemeļīrijas tirgū. |
| --- | --- |

(5)

Lai ņemtu vērā Ziemeļīrijas īpašo situāciju, ir lietderīgi pieņemt īpašus noteikumus par cilvēkiem paredzētu zāļu laišanu Ziemeļīrijas tirgū.

| (6) | Ir lietderīgi precizēt, ka Protokola 2. pielikumā uzskaitītos Savienības tiesību aktu noteikumus būtu jāpiemēro cilvēkiem paredzētām zālēm, ko paredzēts laist Ziemeļīrijas tirgū, ja vien šajā regulā nav paredzēti īpaši noteikumi. Ja ir piemērojami šīs regulas īpašie noteikumi un ja pastāv neatbilstības starp šīs regulas īpašajiem noteikumiem un Protokola 2. pielikumā uzskaitītajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, minētajiem šīs regulas īpašajiem noteikumiem vajadzētu būt noteicošiem. |
| --- | --- |

(6)

Ir lietderīgi precizēt, ka Protokola 2. pielikumā uzskaitītos Savienības tiesību aktu noteikumus būtu jāpiemēro cilvēkiem paredzētām zālēm, ko paredzēts laist Ziemeļīrijas tirgū, ja vien šajā regulā nav paredzēti īpaši noteikumi. Ja ir piemērojami šīs regulas īpašie noteikumi un ja pastāv neatbilstības starp šīs regulas īpašajiem noteikumiem un Protokola 2. pielikumā uzskaitītajiem Savienības tiesību aktu noteikumiem, minētajiem šīs regulas īpašajiem noteikumiem vajadzētu būt noteicošiem.

| (7) | Turklāt ir svarīgi nodrošināt, ka šajā regulā paredzēto īpašo noteikumu piemērošana nepalielina risku sabiedrības veselībai iekšējā tirgū. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt ir svarīgi nodrošināt, ka šajā regulā paredzēto īpašo noteikumu piemērošana nepalielina risku sabiedrības veselībai iekšējā tirgū.

| (8) | Īpašajos noteikumos būtu jāiekļauj aizliegums Direktīvā 2001/83/EK minētās drošuma pazīmes norādīt uz tādu cilvēkiem paredzētu zāļu ārējā iesaiņojuma, vai, ja tāda nav, uz tiešā iesaiņojuma, kuras paredzēts laist Ziemeļīrijas tirgū, un aizliegums laist Ziemeļīrijas tirgū jaunas un inovatīvas zāles, kurām piešķirta tirdzniecības atļauja saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 726/2004. Turklāt īpašajos noteikumos vajadzētu iekļaut konkrētas prasības par tādu cilvēkiem paredzētu zāļu marķēšanu, ko paredzēts laist Ziemeļīrijas tirgū. Tāpēc Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/161 (6) nebūtu jāpiemēro cilvēkiem paredzētām zālēm, ko paredzēts laist Ziemeļīrijas tirgū. |
| --- | --- |

(8)

Īpašajos noteikumos būtu jāiekļauj aizliegums Direktīvā 2001/83/EK minētās drošuma pazīmes norādīt uz tādu cilvēkiem paredzētu zāļu ārējā iesaiņojuma, vai, ja tāda nav, uz tiešā iesaiņojuma, kuras paredzēts laist Ziemeļīrijas tirgū, un aizliegums laist Ziemeļīrijas tirgū jaunas un inovatīvas zāles, kurām piešķirta tirdzniecības atļauja saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 726/2004. Turklāt īpašajos noteikumos vajadzētu iekļaut konkrētas prasības par tādu cilvēkiem paredzētu zāļu marķēšanu, ko paredzēts laist Ziemeļīrijas tirgū. Tāpēc Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/161 (6) nebūtu jāpiemēro cilvēkiem paredzētām zālēm, ko paredzēts laist Ziemeļīrijas tirgū.

| (9) | Attiecībā uz jaunām un inovatīvām zālēm, Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai atļaut minētās zāles laist Ziemeļīrijas tirgū ar noteikumu, ka ir izpildīti konkrēti nosacījumi, proti, ir piešķirta atļauja saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem, zāles Ziemeļīrijas tirgū tiek laistas saskaņā ar Apvienotās Karalistes kompetento iestāžu piešķirtās atļaujas noteikumiem, minētās zāles atbilst konkrētām marķēšanas prasībām un Apvienotā Karaliste ir sniegusi rakstiskas garantijas Komisijai. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz jaunām un inovatīvām zālēm, Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai atļaut minētās zāles laist Ziemeļīrijas tirgū ar noteikumu, ka ir izpildīti konkrēti nosacījumi, proti, ir piešķirta atļauja saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem, zāles Ziemeļīrijas tirgū tiek laistas saskaņā ar Apvienotās Karalistes kompetento iestāžu piešķirtās atļaujas noteikumiem, minētās zāles atbilst konkrētām marķēšanas prasībām un Apvienotā Karaliste ir sniegusi rakstiskas garantijas Komisijai.

| (10) | Turklāt Savienībai būtu jāievieš atbilstoši aizsargpasākumi, lai nodrošinātu, ka īpašo noteikumu piemērošana nepalielina risku sabiedrības veselībai iekšējā tirgū. Šādiem aizsargpasākumiem vajadzētu ietvert Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes veiktu pastāvīgu uzraudzību pār tādu cilvēkiem paredzētu zāļu laišanu Ziemeļīrijas tirgū, uz kurām attiecas šajā regulā paredzētie īpašie noteikumi, un pilnīgu aizliegumu uz dalībvalsti nogādāt vai tās tirgū laist zāles, uz kurām attiecas šajā regulā paredzētie īpašie noteikumi. |
| --- | --- |

(10)

Turklāt Savienībai būtu jāievieš atbilstoši aizsargpasākumi, lai nodrošinātu, ka īpašo noteikumu piemērošana nepalielina risku sabiedrības veselībai iekšējā tirgū. Šādiem aizsargpasākumiem vajadzētu ietvert Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes veiktu pastāvīgu uzraudzību pār tādu cilvēkiem paredzētu zāļu laišanu Ziemeļīrijas tirgū, uz kurām attiecas šajā regulā paredzētie īpašie noteikumi, un pilnīgu aizliegumu uz dalībvalsti nogādāt vai tās tirgū laist zāles, uz kurām attiecas šajā regulā paredzētie īpašie noteikumi.

| (11) | Būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz dažu vai visu šajā regulā paredzēto īpašo noteikumu piemērošanas apturēšanu, ja ir pierādījumi, ka Apvienotā Karaliste neveic pienācīgus pasākumus, ar ko vēršas pret nopietniem vai atkārtotiem minēto īpašo noteikumu pārkāpumiem. Šādā gadījumā ir lietderīgi paredzēt oficiālu informēšanas un apspriešanās mehānismu un skaidri noteiktus termiņus, kuros Komisijai būtu jārīkojas. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. |
| --- | --- |

(11)

Būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz dažu vai visu šajā regulā paredzēto īpašo noteikumu piemērošanas apturēšanu, ja ir pierādījumi, ka Apvienotā Karaliste neveic pienācīgus pasākumus, ar ko vēršas pret nopietniem vai atkārtotiem minēto īpašo noteikumu pārkāpumiem. Šādā gadījumā ir lietderīgi paredzēt oficiālu informēšanas un apspriešanās mehānismu un skaidri noteiktus termiņus, kuros Komisijai būtu jārīkojas. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (7). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

| (12) | Ja īpašie noteikumi par cilvēkiem paredzētu zāļu laišanu Ziemeļīrijas tirgū tiek apturēti, uz šādām zālēm būtu atkal jāattiecina attiecīgie Savienības tiesību aktu noteikumi, kas uzskaitīti Protokola 2. pielikumā. |
| --- | --- |

(12)

Ja īpašie noteikumi par cilvēkiem paredzētu zāļu laišanu Ziemeļīrijas tirgū tiek apturēti, uz šādām zālēm būtu atkal jāattiecina attiecīgie Savienības tiesību aktu noteikumi, kas uzskaitīti Protokola 2. pielikumā.

| (13) | Lai nodrošinātu, ka ir iespējams iedarbīgi un ātri reaģēt uz jebkādu paaugstinātu risku sabiedrības veselībai, šajā regulā būtu jāparedz iespēja Komisijai pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar steidzamības procedūru. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu, ka ir iespējams iedarbīgi un ātri reaģēt uz jebkādu paaugstinātu risku sabiedrības veselībai, šajā regulā būtu jāparedz iespēja Komisijai pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar steidzamības procedūru.

| (14) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(14)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet darbības mēroga vai iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (15) | Ir lietderīgi paredzēt pārejas periodu, kurā šajā regulā paredzētos īpašos noteikumus piemērotu cilvēkiem paredzētām zālēm, kas jau ir pieejamas Ziemeļīrijas tirgū. |
| --- | --- |

(15)

Ir lietderīgi paredzēt pārejas periodu, kurā šajā regulā paredzētos īpašos noteikumus piemērotu cilvēkiem paredzētām zālēm, kas jau ir pieejamas Ziemeļīrijas tirgū.

| (16) | Šīs regulas pieņemšanas rezultātā būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2001/83/EK, |
| --- | --- |

(16)

Šīs regulas pieņemšanas rezultātā būtu attiecīgi jāgroza Direktīva 2001/83/EK,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī regula paredz īpašus noteikumus attiecībā uz cilvēkiem paredzētām zālēm, ko paredzēts laist Ziemeļīrijas tirgū saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 6. pantu.

2.   Šī regula paredz arī noteikumus par šajā regulā paredzēto īpašo noteikumu piemērošanas apturēšanu.

3.   Šā panta 1. punktā minēto zāļu laišanai Ziemeļīrijas tirgū piemēro Protokola par Īriju/Ziemeļīriju (“Protokols”) 2. pielikumā uzskaitīto Savienības tiesību aktu noteikumus, ja vien šajā regulā nav paredzēti īpaši noteikumi.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 726/2004 2. pantā noteiktās definīcijas, tostarp Direktīvas 2001/83/EK 1. pantā noteiktās definīcijas.

3. pants

Īpaši noteikumi par 1. panta 1. punktā minētajām zālēm

1.   Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes attiecībā uz Ziemeļīriju var atļaut šīs regulas 1. panta 1. punktā minētās zāles Ziemeļīrijā no citām Apvienotās Karalistes daļām importēt vairumtirdzniecības atļaujas turētājiem, kuriem nav attiecīgās ražošanas atļaujas, ar noteikumu, ka ir izpildīti Direktīvas 2001/83/EK 40. panta 1.a punkta pirmās daļas a) līdz d) apakšpunktā paredzētie nosacījumi.

2.   Uz šīs regulas 1. panta 1. punktā minēto zāļu ārējā iesaiņojuma vai, ja tāda nav, tiešā iesaiņojuma nenorāda Direktīvas 2001/83/EK 54. panta o) punktā minētās drošuma pazīmes.

3.   Ja šīs regulas 1. panta 1. punktā minētajām zālēm ir Direktīvas 2001/83/EK 54. panta o) punktā minētā drošuma pazīmes, šīs pazīmes pilnībā noņem vai aizsedz.

4.   Direktīvas 2001/83/EK 48. pantā minētā kvalificētā persona nodrošina, ka šīs regulas 1. panta 1. punktā minēto zāļu iesaiņojumam nav piestiprinātas minētās direktīvas 54. panta o) punktā minētās drošuma pazīmes.

5.   Vairumtirdzniecības atļaujas turētājiem nav pienākuma:

| a) | šīs regulas 1. panta 1. punktā minētās zāles pārbaudīt saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 80. panta pirmās daļas ca) punktu; |
| --- | --- |

a)

šīs regulas 1. panta 1. punktā minētās zāles pārbaudīt saskaņā ar Direktīvas 2001/83/EK 80. panta pirmās daļas ca) punktu;

| b) | veikt uzskaiti attiecībā uz informāciju, kas minēta Direktīvas 2001/83/EK 80. panta pirmās daļas e) punkta pēdējā ievilkumā. |
| --- | --- |

b)

veikt uzskaiti attiecībā uz informāciju, kas minēta Direktīvas 2001/83/EK 80. panta pirmās daļas e) punkta pēdējā ievilkumā.

6.   Attiecībā uz visām šīs regulas 1. panta 1. punktā minēto zāļu piegādēm personai, kurai atļauts vai kura ir tiesīga piegādāt zāles iedzīvotājiem, kā minēts Direktīvas 2001/83/EK 82. pantā, ciktāl tas attiecas uz Apvienoto Karalisti saistībā ar Ziemeļīriju, pilnvarotajam vairumtirgotājam nav jāpievieno dokuments, kas ļauj pārliecināties par zāļu partijas numuru saskaņā ar minētās direktīvas 82. panta pirmās daļas pēdējo ievilkumu.

4. pants

Īpaši noteikumi par šīs regulas 1. panta 1. punktā minētajām zālēm, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 726/2004 3. panta 1. un 2. punktā minētajās kategorijās

1.   Šīs regulas 1. panta 1. punktā minētās zāles, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 726/2004 3. panta 1. un 2. punktā minētajās kategorijās un kam piešķirta tirdzniecības atļauja saskaņā ar minētās regulas 10. pantu, Ziemeļīrijas tirgū nelaiž.

2.   Neatkarīgi no šā panta 1. punkta, šīs regulas 1. panta 1. punktā minētās zāles, kas ietilpst Regulas (EK) Nr. 726/2004 3. panta 1. un 2. punktā minētajās kategorijās, var laist Ziemeļīrijas tirgū ar noteikumu, ka ir izpildīti visi šie nosacījumi:

| a) | Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes ir atļāvušas zāles laist tirgū saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem un saskaņā ar to piešķirtās atļaujas nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes ir atļāvušas zāles laist tirgū saskaņā ar Apvienotās Karalistes tiesību aktiem un saskaņā ar to piešķirtās atļaujas nosacījumiem;

| b) | šīs zāles ir marķētas saskaņā ar šīs regulas 5. pantu; |
| --- | --- |

b)

šīs zāles ir marķētas saskaņā ar šīs regulas 5. pantu;

| c) | Apvienotā Karaliste ir sniegusi rakstiskas garantijas Komisijai saskaņā ar šīs regulas 8. pantu. |
| --- | --- |

c)

Apvienotā Karaliste ir sniegusi rakstiskas garantijas Komisijai saskaņā ar šīs regulas 8. pantu.

5. pants

Īpaši noteikumi par 1. panta 1. punktā minēto zāļu marķējumu

Uz 1. panta 1. punktā minētajām zālēm ir individuāla etiķete, kas atbilst šādām prasībām:

| a) | tā ir piestiprināta pie zāļu iesaiņojuma skaidri redzamā vietā tā, lai tā būtu viegli pamanāma, skaidri salasāma un neizdzēšama; tā nav nekādā veidā paslēpta, nomaskēta, padarīta nesvarīgāka vai pārtraukta ar jebkādu citu rakstveida vai attēlu formā sniegtu informāciju vai jebkādiem citiem iestarpinājumiem; |
| --- | --- |

a)

tā ir piestiprināta pie zāļu iesaiņojuma skaidri redzamā vietā tā, lai tā būtu viegli pamanāma, skaidri salasāma un neizdzēšama; tā nav nekādā veidā paslēpta, nomaskēta, padarīta nesvarīgāka vai pārtraukta ar jebkādu citu rakstveida vai attēlu formā sniegtu informāciju vai jebkādiem citiem iestarpinājumiem;

| b) | uz tās ir vārdi “UK only”. |
| --- | --- |

b)

uz tās ir vārdi “UK only”.

UK only

6. pants

1. panta 1. punktā minēto zāļu uzraudzība

Apvienotās Karalistes kompetentā iestāde pastāvīgi uzrauga 1. panta 1. punktā minēto zāļu laišanu Ziemeļīrijas tirgū un 3., 4. un 5. pantā paredzēto īpašo noteikumu efektīvu izpildi.

7. pants

Aizliegums uz dalībvalsti nogādāt vai tās tirgū laist 1. panta 1. punktā minētās zāles

1.   Šīs regulas 1. panta 1. punktā minētās zāles no Ziemeļīrijas nedrīkst nogādāt uz kādu dalībvalsti un laist tās tirgū.

2.   Ja netiek ievēroti šajā regulā paredzētie īpašie noteikumi, dalībvalstis piemēro efektīvus, samērīgus un atturošus sodus.

8. pants

Apvienotās Karalistes sniegtās rakstiskās garantijas Komisijai

Apvienotā Karaliste sniedz Komisijai rakstiskas garantijas, ka 1. panta 1. punktā minēto zāļu laišana tirgū nepalielina risku sabiedrības veselībai iekšējā tirgū un ka šādas zāles netiks nogādātas uz dalībvalsti, tostarp garantijas, ka:

| a) | uzņēmēji ievēro 5. pantā noteiktās marķēšanas prasības; |
| --- | --- |

a)

uzņēmēji ievēro 5. pantā noteiktās marķēšanas prasības;

| b) | ir ieviesta 3., 4. un 5. pantā paredzēto īpašo noteikumu efektīva uzraudzība, izpilde un kontrole, ko inter alia īsteno, rīkojot inspekcijas un revīzijas. |
| --- | --- |

b)

ir ieviesta 3., 4. un 5. pantā paredzēto īpašo noteikumu efektīva uzraudzība, izpilde un kontrole, ko inter alia īsteno, rīkojot inspekcijas un revīzijas.

inter alia

9. pants

Regulas 3., 4. un 5. pantā paredzēto īpašo noteikumu apturēšana

1.   Komisija pastāvīgi uzrauga, kā Apvienotā Karaliste piemēro 3., 4. un 5. pantā paredzētos īpašos noteikumus.

2.   Ja ir pierādījumi, ka Apvienotā Karaliste neveic pienācīgus pasākumus, lai vērstos pret nopietniem vai atkārtotiem 3., 4. un 5. pantā paredzēto īpašo noteikumu pārkāpumiem, Komisija informē Apvienoto Karalisti, iesniedzot rakstisku paziņojumu.

Trīs mēnešu laikposmā no pirmajā daļā minētā rakstiskā paziņojuma dienas sāk apspriešanos ar Apvienoto Karalisti, lai labotu situāciju, kas ir bijusi par pamatu minētajam rakstiskajam paziņojumam. Pamatotos gadījumos Komisija var pagarināt minēto termiņu vēl par trim mēnešiem.

3.   Ja šā panta 2. punkta otrajā daļā minētajā laikposmā netiek novērsta situācija, kas ir par pamatu šā panta 2. punkta pirmajā daļā minētajam rakstiskajam paziņojumam, Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 10. un 11. pantu pieņemt deleģēto aktu, lai papildinātu šo regulu, norādot tos šā panta 1. punktā minētos īpašos noteikumus, kuru piemērošanu aptur uz laiku vai pastāvīgi.

4.   Ja ir pieņemts deleģētais akts saskaņā ar šā panta 3. punktu, tad tos 3., 4. un 5. panta īpašos noteikumus, kuri norādīti minētajā deleģētajā aktā, pārtrauc piemērot nākamā mēneša pirmajā dienā pēc minētā deleģētā akta stāšanās spēkā.

5.   Ja situācija, kas bija par pamatu deleģētā akta pieņemšanai saskaņā ar 3. punktu, ir novērsta, Komisija pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 10. un 11. pantu, lai papildinātu šo regulu, norādot tos apturētos 3., 4. vai 5. panta noteikumus, kuri atkal jāpiemēro.

6.   Ja deleģētais akts ir pieņemts saskaņā ar šā panta 5. punktu, tajā norādītos 3., 4. un 5. panta īpašos noteikumus atkal piemēro no nākamā mēneša pirmās dienas pēc minētā deleģētā akta stāšanās spēkā.

10. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 9. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no spēkā stāšanās dienas, kas minēta 14. pantā. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 9. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 9. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

11. pants

Steidzamības procedūra

1.   Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties, un to piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstīgi 2. punktam. Paziņojot deleģēto aktu Eiropas Parlamentam un Padomei, izklāsta iemeslus, kādēļ izmanto steidzamības procedūru.

2.   Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 10. panta 6. punktā minēto procedūru. Šādā gadījumā Komisija atceļ aktu nekavējoties pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojuma par lēmumu izteikt iebildumus.

12. pants

Pārejas noteikumi attiecībā uz aizsargpasākumu prasībām

Zāles, kas likumīgi laistas Ziemeļīrijas tirgū pirms 14. pantā minētās piemērošanas dienas un kas pēc minētās dienas nav pārpakotas vai pārmarķētas, var arī turpmāk darīt pieejamas Ziemeļīrijas tirgū līdz to derīguma termiņa beigām bez pienākuma ievērot 3., 4. un 5. pantā paredzētos īpašos noteikumus.

13. pants

Grozījumi Direktīvā 2001/83/EK

Direktīvas 2001/83/EK 5.a pantu svītro no šīs regulas 14. pantā minētās piemērošanas dienas.

14. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2025. gada 1. janvāra ar noteikumu, ka Apvienotā Karaliste ir sniegusi 8. pantā minētās rakstiskās garantijas un ka Komisija pirms minētās dienas ir publicējusi šā panta piektajā daļā minēto paziņojumu.

Ja minētās rakstiskās garantijas tiek sniegtas pirms 2025. gada 1. janvāra vai pēc tam, šo regulu piemēro no tā mēneša pirmās dienas, kas seko mēnesim, kurā Apvienotā Karaliste šīs rakstiskās garantijas sniegusi.

Viena mēneša laikā pēc minēto rakstisko garantiju saņemšanas Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā novērtē minētās rakstiskās garantijas.

Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot datumu, no kura šo regulu piemēro.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2023. gada 14. jūnijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētāja

R. METSOLA

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J. ROSWALL

---

(1)  
  2023. gada 27. aprīļa atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta 2023. gada 9. maija nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2023. gada 30. maija lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Padomes Lēmums (ES) 2020/135 (2020. gada 30. janvāris) par to, lai noslēgtu Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (OV L 29, 31.1.2020., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/83/EK (2001. gada 6. novembris) par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm (OV L 311, 28.11.2001., 67. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 726/2004 (2004. gada 31. marts), ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Savienības procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru (OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/161 (2015. gada 2. oktobris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/83/EK, noteicot detalizētus noteikumus par drošuma pazīmēm uz cilvēkiem paredzētu zāļu iesaiņojuma (OV L 32, 9.2.2016., 1. lpp.).

6

(7)  
  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

7

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 20.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/8

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1183

(2023. gada 19. jūnijs),

ar ko īsteno Regulu (EK) Nr. 1183/2005 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1183/2005 (2005. gada 18. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā (1) un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2005. gada 18. jūlijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 1183/2005. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2005. gada 18. jūlijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 1183/2005.

| (2) | Ņemot vērā Vispārējās tiesas lietas T-93/22 (2) un T-94/22 (3), Regulas (EK) Nr. 1183/2005 Ia pielikumā iekļautajā fizisku vai juridisku personu, vienību un struktūru sarakstā būtu jāsvītro divi ieraksti. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā Vispārējās tiesas lietas T-93/22 (2) un T-94/22 (3), Regulas (EK) Nr. 1183/2005 Ia pielikumā iekļautajā fizisku vai juridisku personu, vienību un struktūru sarakstā būtu jāsvītro divi ieraksti.

| (3) | Tādēļ Regula (EK) Nr. 1183/2005 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Regula (EK) Nr. 1183/2005 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1183/2005 Ia pielikumu groza tā, kā izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Luksemburgā, 2023. gada 19. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. BUSCH

---

(1)  
  OV L 193, 23.7.2005., 1. lpp.

1

(2)  Vispārējās tiesas 2023. gada 8. marta spriedums Ramazani Shadary/Padome, T-93/22, ECLI:EU:T:2023:122.

2

Ramazani Shadary

(3)  Vispārējās tiesas 2023. gada 8. marta spriedums Mutondo/Padome, T-94/22, ECLI:EU:T:2023:120.

3

Mutondo

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1183/2005 Ia pielikuma A iedaļā (“Personas”) izklāstītajā sarakstā svītro šādus ierakstus:

| “8. | Emmanuel Ramazani SHADARY; |
| --- | --- |

“8.

Emmanuel Ramazani SHADARY;

| 9. | Kalev MUTONDO.” |
| --- | --- |

9.

Kalev MUTONDO.”

---

| 20.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/11

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2023/1184

(2023. gada 10. februāris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 papildina, izveidojot Savienības metodiku, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (1) un jo īpaši tās 27. panta 3. punkta septīto daļu,

tā kā:

| (1) | Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ir svarīgas atjaunīgās enerģijas īpatsvara palielināšanai tādās nozarēs, kurās paredzams, ka šķidrās un gāzveida degvielas tiks izmantotas ilgtermiņā, piemēram, jūrniecības un aviācijas nozarē. Jāizveido Savienības metodika, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, saskaņā ar kuriem nebioloģiskas izcelsmes šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanā izmantoto elektroenerģiju uzskata par pilnībā atjaunīgu. Šajā nolūkā un ņemot vērā Direktīvas (ES) 2018/2001 vispārējos vidiskos mērķus, ir jānosaka skaidri noteikumi, kuru pamatā ir objektīvi un nediskriminējoši kritēriji. Principā ar elektroenerģiju ražotas nebioloģiskas izcelsmes šķidrās un gāzveida degvielas par atjaunīgām uzskata tikai tad, ja atjaunīga ir elektroenerģija. Šī atjaunīgā elektroenerģija var būt no iekārtas, kas ir tieši savienota ar iekārtu (parasti elektrolīzeru), kura ražo nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas, vai var būt tieši no tīkla. |
| --- | --- |

(1)

Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ir svarīgas atjaunīgās enerģijas īpatsvara palielināšanai tādās nozarēs, kurās paredzams, ka šķidrās un gāzveida degvielas tiks izmantotas ilgtermiņā, piemēram, jūrniecības un aviācijas nozarē. Jāizveido Savienības metodika, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, saskaņā ar kuriem nebioloģiskas izcelsmes šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanā izmantoto elektroenerģiju uzskata par pilnībā atjaunīgu. Šajā nolūkā un ņemot vērā Direktīvas (ES) 2018/2001 vispārējos vidiskos mērķus, ir jānosaka skaidri noteikumi, kuru pamatā ir objektīvi un nediskriminējoši kritēriji. Principā ar elektroenerģiju ražotas nebioloģiskas izcelsmes šķidrās un gāzveida degvielas par atjaunīgām uzskata tikai tad, ja atjaunīga ir elektroenerģija. Šī atjaunīgā elektroenerģija var būt no iekārtas, kas ir tieši savienota ar iekārtu (parasti elektrolīzeru), kura ražo nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas, vai var būt tieši no tīkla.

| (2) | Gandrīz visu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu enerģijas saturs ir balstīts uz atjaunīgo ūdeņradi, kas ražots elektrolīzes ceļā. No fosilās elektroenerģijas ražotā ūdeņraža emisiju intensitāte ir ievērojami augstāka nekā tā ūdeņraža emisiju intensitāte, kas ražots no dabasgāzes tradicionālajos procesos. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt, ka elektroenerģijas pieprasījums nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai tiek apmierināts ar atjaunīgo elektroenerģiju. Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā nepieciešamība Savienībai ātri pāriet uz tīru enerģiju un samazināt Savienības atkarību no fosilā kurināmā importa ir kļuvusi vēl skaidrāka un spēcīgāka. Paziņojumā “RepowerEU” (2) Komisija izklāstīja savu stratēģiju par to, kā kļūt neatkarīgai no Krievijas fosilā kurināmā krietni pirms desmitgades beigām. Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām ir svarīga nozīme šajos centienos, kā arī atkarības no fosilā kurināmā importa samazināšanā kopumā. Tāpēc ir arī svarīgi noteikt kritērijus, kas novērš to, ka elektroenerģijas pieprasījums tā ūdeņraža ražošanai, kas nepieciešams nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām transporta degvielām, palielina elektroenerģijas ražošanai vajadzīgā fosilā kurināmā importu no Krievijas. |
| --- | --- |

(2)

Gandrīz visu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu enerģijas saturs ir balstīts uz atjaunīgo ūdeņradi, kas ražots elektrolīzes ceļā. No fosilās elektroenerģijas ražotā ūdeņraža emisiju intensitāte ir ievērojami augstāka nekā tā ūdeņraža emisiju intensitāte, kas ražots no dabasgāzes tradicionālajos procesos. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt, ka elektroenerģijas pieprasījums nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai tiek apmierināts ar atjaunīgo elektroenerģiju. Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā nepieciešamība Savienībai ātri pāriet uz tīru enerģiju un samazināt Savienības atkarību no fosilā kurināmā importa ir kļuvusi vēl skaidrāka un spēcīgāka. Paziņojumā “RepowerEU” (2) Komisija izklāstīja savu stratēģiju par to, kā kļūt neatkarīgai no Krievijas fosilā kurināmā krietni pirms desmitgades beigām. Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām ir svarīga nozīme šajos centienos, kā arī atkarības no fosilā kurināmā importa samazināšanā kopumā. Tāpēc ir arī svarīgi noteikt kritērijus, kas novērš to, ka elektroenerģijas pieprasījums tā ūdeņraža ražošanai, kas nepieciešams nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām transporta degvielām, palielina elektroenerģijas ražošanai vajadzīgā fosilā kurināmā importu no Krievijas.

| (3) | Šajā regulā izklāstītie noteikumi būtu jāpiemēro neatkarīgi no tā, vai nebioloģiskas izcelsmes šķidrā un gāzveida transporta degviela ir ražota Savienības teritorijā vai ārpus tās. Ja ir atsauce uz tirdzniecības zonu un nebalansa norēķinu periodu (šādas koncepcijas pastāv Savienībā, bet ne visās pārējās valstīs), ir lietderīgi atļaut trešo valstu degvielas ražotājiem balstīties uz līdzvērtīgām koncepcijām, ja šīs regulas mērķis tiek ievērots un noteikums tiek īstenots, pamatojoties uz attiecīgajā trešā valstī eksistējošo visatbilstošāko koncepciju. Tirdzniecības zonu gadījumā šāda koncepcija varētu būt līdzīgs tirgus regulējums, elektrotīkla fiziskās īpašības, it īpaši starpsavienojumu līmenis, vai galējā gadījumā valsts. |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā izklāstītie noteikumi būtu jāpiemēro neatkarīgi no tā, vai nebioloģiskas izcelsmes šķidrā un gāzveida transporta degviela ir ražota Savienības teritorijā vai ārpus tās. Ja ir atsauce uz tirdzniecības zonu un nebalansa norēķinu periodu (šādas koncepcijas pastāv Savienībā, bet ne visās pārējās valstīs), ir lietderīgi atļaut trešo valstu degvielas ražotājiem balstīties uz līdzvērtīgām koncepcijām, ja šīs regulas mērķis tiek ievērots un noteikums tiek īstenots, pamatojoties uz attiecīgajā trešā valstī eksistējošo visatbilstošāko koncepciju. Tirdzniecības zonu gadījumā šāda koncepcija varētu būt līdzīgs tirgus regulējums, elektrotīkla fiziskās īpašības, it īpaši starpsavienojumu līmenis, vai galējā gadījumā valsts.

| (4) | Ūdeņraža nozare, tās vērtības ķēde un tirgus atrodas veidošanās posmā, un tas nozīmē, ka, plānojot un būvējot atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtas, kā arī nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtas, bieži vien ir jāsaskaras ar ievērojamu kavēšanos atļauju piešķiršanas procesos un citiem negaidītiem šķēršļiem, neraugoties uz to, ka ekspluatāciju plānots sākt vienā laikā. Tāpēc praktisku apsvērumu dēļ, nosakot, vai atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta ir nodota ekspluatācijā pēc nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtas vai vienlaikus ar to, ir lietderīgi apsvērt līdz 36 mēnešus ilgu periodu. Atjaunīgās elektroenerģijas izmantošana nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai, izmantojot tiešu pieslēgumu atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtai, kas nav savienota ar tīklu, pierāda, ka elektroenerģija ir ražota šajā iekārtā. Tomēr, ja atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta un ūdeņraža ražošanas iekārta ir ne tikai tieši savienotas, bet arī pieslēgtas tīklam, būtu jāpierāda, ka ūdeņraža ražošanā izmantotā elektroenerģija tiek piegādāta, izmantojot tiešo savienojumu. Iekārtai, kas piegādā elektroenerģiju ūdeņraža ražošanai, izmantojot tiešu pieslēgumu, vienmēr būtu jāpiegādā atjaunīgā elektroenerģija. Ja tā piegādā neatjaunīgu elektroenerģiju, iegūto ūdeņradi nedrīkstētu uzskatīt par atjaunīgu. |
| --- | --- |

(4)

Ūdeņraža nozare, tās vērtības ķēde un tirgus atrodas veidošanās posmā, un tas nozīmē, ka, plānojot un būvējot atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtas, kā arī nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtas, bieži vien ir jāsaskaras ar ievērojamu kavēšanos atļauju piešķiršanas procesos un citiem negaidītiem šķēršļiem, neraugoties uz to, ka ekspluatāciju plānots sākt vienā laikā. Tāpēc praktisku apsvērumu dēļ, nosakot, vai atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta ir nodota ekspluatācijā pēc nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtas vai vienlaikus ar to, ir lietderīgi apsvērt līdz 36 mēnešus ilgu periodu. Atjaunīgās elektroenerģijas izmantošana nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai, izmantojot tiešu pieslēgumu atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtai, kas nav savienota ar tīklu, pierāda, ka elektroenerģija ir ražota šajā iekārtā. Tomēr, ja atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta un ūdeņraža ražošanas iekārta ir ne tikai tieši savienotas, bet arī pieslēgtas tīklam, būtu jāpierāda, ka ūdeņraža ražošanā izmantotā elektroenerģija tiek piegādāta, izmantojot tiešo savienojumu. Iekārtai, kas piegādā elektroenerģiju ūdeņraža ražošanai, izmantojot tiešu pieslēgumu, vienmēr būtu jāpiegādā atjaunīgā elektroenerģija. Ja tā piegādā neatjaunīgu elektroenerģiju, iegūto ūdeņradi nedrīkstētu uzskatīt par atjaunīgu.

| (5) | Tirdzniecības zonās, kurās atjaunīgajai elektroenerģijai jau ir dominējošais īpatsvars, no tīkla ņemtā elektroenerģija būtu jāieskaita kā pilnībā atjaunīga ar nosacījumu, ka nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas pilnas slodzes stundu skaits nepārsniedz atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvaru tirdzniecības zonā, un jebkāda ražošana, kas pārsniedz šo īpatsvaru, ir uzskatāma par neatjaunīgu. Nav nepieciešams pievienot papildu atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtas, ja var pamatoti pieņemt, ka atjaunīgā ūdeņraža ražošana tirdzniecības zonā, kurā atjaunīgās enerģijas īpatsvars pārsniedz 90 %, ļauj izpildīt Direktīvas (ES) 2018/2001 25. panta 2. punktā noteikto 70 % siltumnīcefekta gāzu ietaupījuma kritēriju, un papildu iekārtu pievienošana var radīt problēmas elektroenerģijas sistēmas darbībai. |
| --- | --- |

(5)

Tirdzniecības zonās, kurās atjaunīgajai elektroenerģijai jau ir dominējošais īpatsvars, no tīkla ņemtā elektroenerģija būtu jāieskaita kā pilnībā atjaunīga ar nosacījumu, ka nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas pilnas slodzes stundu skaits nepārsniedz atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvaru tirdzniecības zonā, un jebkāda ražošana, kas pārsniedz šo īpatsvaru, ir uzskatāma par neatjaunīgu. Nav nepieciešams pievienot papildu atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtas, ja var pamatoti pieņemt, ka atjaunīgā ūdeņraža ražošana tirdzniecības zonā, kurā atjaunīgās enerģijas īpatsvars pārsniedz 90 %, ļauj izpildīt Direktīvas (ES) 2018/2001 25. panta 2. punktā noteikto 70 % siltumnīcefekta gāzu ietaupījuma kritēriju, un papildu iekārtu pievienošana var radīt problēmas elektroenerģijas sistēmas darbībai.

| (6) | Arī tirdzniecības zonās, kur elektroenerģijas emisiju intensitāte ir mazāka nekā 18 g CO2 ekv./MJ, nav nepieciešams pievienot vēl citas atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtas, lai panāktu atjaunīgā ūdeņraža 70 % emisiju aiztaupījumu. Šādos gadījumos ir lietderīgi uzskatīt, ka no tīkla ņemtā elektroenerģija ir pilnībā atjaunīga ar nosacījumu, ka elektroenerģijas atjaunīgās īpašības ir pierādītas ar atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumiem un laiciskās un ģeogrāfiskās korelācijas kritērijiem. Šo nosacījumu un kritēriju neievērošana elektroenerģiju, ko izmanto atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai, neļautu uzskatīt par pilnībā atjaunīgu. |
| --- | --- |

(6)

Arī tirdzniecības zonās, kur elektroenerģijas emisiju intensitāte ir mazāka nekā 18 g CO2 ekv./MJ, nav nepieciešams pievienot vēl citas atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtas, lai panāktu atjaunīgā ūdeņraža 70 % emisiju aiztaupījumu. Šādos gadījumos ir lietderīgi uzskatīt, ka no tīkla ņemtā elektroenerģija ir pilnībā atjaunīga ar nosacījumu, ka elektroenerģijas atjaunīgās īpašības ir pierādītas ar atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumiem un laiciskās un ģeogrāfiskās korelācijas kritērijiem. Šo nosacījumu un kritēriju neievērošana elektroenerģiju, ko izmanto atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai, neļautu uzskatīt par pilnībā atjaunīgu.

| (7) | Turklāt laikā, kad nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošana atbalsta atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas integrēšanu elektroenerģijas sistēmā un samazina nepieciešamību pārdispečēt atjaunīgās elektroenerģijas ražošanu, ir lietderīgi uzskatīt, ka no tīkla ņemta elektroenerģija ir pilnībā atjaunīga. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt laikā, kad nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošana atbalsta atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas integrēšanu elektroenerģijas sistēmā un samazina nepieciešamību pārdispečēt atjaunīgās elektroenerģijas ražošanu, ir lietderīgi uzskatīt, ka no tīkla ņemta elektroenerģija ir pilnībā atjaunīga.

| (8) | Visos pārējos gadījumos atjaunīgā ūdeņraža ražošanai būtu jāveicina jaunas atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas jaudas izvēršana, un tā būtu jāveic laikā un vietās, kur ir pieejama atjaunīgā elektroenerģija (laiciskā un ģeogrāfiskā korelācija), lai izvairītos no stimuliem paplašināt fosilās elektroenerģijas ražošanu. Ņemot vērā to, ka atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtu plānošana un būvniecība bieži vien ievērojami kavējas atļauju piešķiršanas procesu dēļ, ir lietderīgi uzskatīt, ka atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta ir jauna, ja tā ir nodota ekspluatācijā ne agrāk kā 36 mēnešus pirms nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtas. |
| --- | --- |

(8)

Visos pārējos gadījumos atjaunīgā ūdeņraža ražošanai būtu jāveicina jaunas atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas jaudas izvēršana, un tā būtu jāveic laikā un vietās, kur ir pieejama atjaunīgā elektroenerģija (laiciskā un ģeogrāfiskā korelācija), lai izvairītos no stimuliem paplašināt fosilās elektroenerģijas ražošanu. Ņemot vērā to, ka atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtu plānošana un būvniecība bieži vien ievērojami kavējas atļauju piešķiršanas procesu dēļ, ir lietderīgi uzskatīt, ka atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta ir jauna, ja tā ir nodota ekspluatācijā ne agrāk kā 36 mēnešus pirms nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtas.

| (9) | Elektroenerģijas pirkuma līgumi ir piemērots instruments jaunas atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas jaudas izvēršanas stimulēšanai ar nosacījumu, ka jaunā atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas jauda nesaņem finansiālu atbalstu, jo atjaunīgais ūdeņradis jau tiek atbalstīts, proti, uz to var attiecināt degvielas piegādātāju pienākumu saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 25. pantu. Alternatīvi, degvielas ražotāji varētu arī saražot atjaunīgās elektroenerģijas daudzumu, kas vajadzīgs nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanai, izmantojot pašu īpašumā esošu atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas jaudu. Elektroenerģijas pirkuma līguma anulēšanai nevajadzētu negatīvi ietekmēt iespēju atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtu joprojām uzskatīt par jaunu iekārtu, ja noslēgts jauns elektroenerģijas pirkuma līgums. Turklāt var uzskatīt, ka jebkādi atjaunīgā ūdeņraža ražošanas iekārtas paplašinājumi, kuru rezultātā palielinās ūdeņraža ražošanas jauda, ekspluatācijā nodoti vienlaikus ar sākotnējo iekārtu. Tas ļautu izvairīties no potenciālas nepieciešamības katrā paplašināšanas reizē slēgt elektroenerģijas pirkuma līgumus ar dažādām iekārtām un tādējādi samazinātu administratīvo slogu. Finansiāls atbalsts, kas tiek atmaksāts, vai atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas kompleksam sniegts finansiālais atbalsts par zemi vai tīkla savienojumiem nebūtu jāuzskata par darbības atbalstu vai investīciju atbalstu. |
| --- | --- |

(9)

Elektroenerģijas pirkuma līgumi ir piemērots instruments jaunas atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas jaudas izvēršanas stimulēšanai ar nosacījumu, ka jaunā atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas jauda nesaņem finansiālu atbalstu, jo atjaunīgais ūdeņradis jau tiek atbalstīts, proti, uz to var attiecināt degvielas piegādātāju pienākumu saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 25. pantu. Alternatīvi, degvielas ražotāji varētu arī saražot atjaunīgās elektroenerģijas daudzumu, kas vajadzīgs nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanai, izmantojot pašu īpašumā esošu atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas jaudu. Elektroenerģijas pirkuma līguma anulēšanai nevajadzētu negatīvi ietekmēt iespēju atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtu joprojām uzskatīt par jaunu iekārtu, ja noslēgts jauns elektroenerģijas pirkuma līgums. Turklāt var uzskatīt, ka jebkādi atjaunīgā ūdeņraža ražošanas iekārtas paplašinājumi, kuru rezultātā palielinās ūdeņraža ražošanas jauda, ekspluatācijā nodoti vienlaikus ar sākotnējo iekārtu. Tas ļautu izvairīties no potenciālas nepieciešamības katrā paplašināšanas reizē slēgt elektroenerģijas pirkuma līgumus ar dažādām iekārtām un tādējādi samazinātu administratīvo slogu. Finansiāls atbalsts, kas tiek atmaksāts, vai atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas kompleksam sniegts finansiālais atbalsts par zemi vai tīkla savienojumiem nebūtu jāuzskata par darbības atbalstu vai investīciju atbalstu.

| (10) | Ņemot vērā dažu atjaunīgo energoresursu, to vidū vēja un saules enerģijas, mainīgo raksturu, kā arī elektrotīkla pārslodzi, atjaunīgā elektroenerģija var nebūt pastāvīgi pieejama atjaunīgā ūdeņraža ražošanai. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt noteikumus, kas nodrošina, ka atjaunīgais ūdeņradis tiek ražots laikā un vietās, kur ir pieejama atjaunīgā elektroenerģija. |
| --- | --- |

(10)

Ņemot vērā dažu atjaunīgo energoresursu, to vidū vēja un saules enerģijas, mainīgo raksturu, kā arī elektrotīkla pārslodzi, atjaunīgā elektroenerģija var nebūt pastāvīgi pieejama atjaunīgā ūdeņraža ražošanai. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt noteikumus, kas nodrošina, ka atjaunīgais ūdeņradis tiek ražots laikā un vietās, kur ir pieejama atjaunīgā elektroenerģija.

| (11) | Lai pierādītu, ka atjaunīgais ūdeņradis tiek ražots tad, kad ir pieejama atjaunīgā elektroenerģija, ūdeņraža ražotājiem būtu jāpierāda, ka atjaunīgā ūdeņraža ražošana notiek tajā pašā kalendārajā mēnesī, kad tiek ražota atjaunīgā elektroenerģija, ka elektrolīzers izmanto uzkrāto atjaunīgo elektroenerģiju vai ka elektrolīzers izmanto elektroenerģiju laikā, kad elektroenerģijas cenas ir tik zemas, ka fosilās elektroenerģijas ražošana nav ekonomiski izdevīga un tāpēc, pamatojoties uz papildu pieprasījumu pēc elektroenerģijas, vairāk tiek ražota atjaunīgā elektroenerģija, nevis palielinās fosilās elektroenerģijas ražošana. Sinhronizācijas kritērijam būtu jākļūst stingrākam, kad kļūst pieejami tirgi, infrastruktūras un tehnoloģijas, kas ļauj ātri pielāgot ūdeņraža ražošanu un sinhronizēt elektroenerģijas ražošanu un ūdeņraža ražošanu. |
| --- | --- |

(11)

Lai pierādītu, ka atjaunīgais ūdeņradis tiek ražots tad, kad ir pieejama atjaunīgā elektroenerģija, ūdeņraža ražotājiem būtu jāpierāda, ka atjaunīgā ūdeņraža ražošana notiek tajā pašā kalendārajā mēnesī, kad tiek ražota atjaunīgā elektroenerģija, ka elektrolīzers izmanto uzkrāto atjaunīgo elektroenerģiju vai ka elektrolīzers izmanto elektroenerģiju laikā, kad elektroenerģijas cenas ir tik zemas, ka fosilās elektroenerģijas ražošana nav ekonomiski izdevīga un tāpēc, pamatojoties uz papildu pieprasījumu pēc elektroenerģijas, vairāk tiek ražota atjaunīgā elektroenerģija, nevis palielinās fosilās elektroenerģijas ražošana. Sinhronizācijas kritērijam būtu jākļūst stingrākam, kad kļūst pieejami tirgi, infrastruktūras un tehnoloģijas, kas ļauj ātri pielāgot ūdeņraža ražošanu un sinhronizēt elektroenerģijas ražošanu un ūdeņraža ražošanu.

| (12) | Tirdzniecības zonas ir projektētas tā, lai novērstu tīkla pārslodzi zonā. Lai nodrošinātu to, ka starp elektrolīzeru, kas ražo atjaunīgo ūdeņradi, un atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtu nepastāv elektrotīkla pārslodze, ir lietderīgi pieprasīt, lai abas iekārtas atrastos vienā tirdzniecības zonā. Ja tās atrodas savstarpēji savienotās tirdzniecības zonās, elektroenerģijas cenai tirdzniecības zonā, kurā atrodas atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta, vajadzētu būt tādai pašai kā tirdzniecības zonā, kurā ražo nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu, vai augstākai, lai tādējādi palīdzētu samazināt pārslodzi; vai arī iekārtai, kas atjaunīgo elektroenerģiju ražo saskaņā ar elektroenerģijas pirkuma līgumu, būtu jāatrodas atkrastes tirdzniecības zonā, kas savstarpēji savienota ar to tirdzniecības zonu, kurā atrodas elektrolīzers. |
| --- | --- |

(12)

Tirdzniecības zonas ir projektētas tā, lai novērstu tīkla pārslodzi zonā. Lai nodrošinātu to, ka starp elektrolīzeru, kas ražo atjaunīgo ūdeņradi, un atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtu nepastāv elektrotīkla pārslodze, ir lietderīgi pieprasīt, lai abas iekārtas atrastos vienā tirdzniecības zonā. Ja tās atrodas savstarpēji savienotās tirdzniecības zonās, elektroenerģijas cenai tirdzniecības zonā, kurā atrodas atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta, vajadzētu būt tādai pašai kā tirdzniecības zonā, kurā ražo nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu, vai augstākai, lai tādējādi palīdzētu samazināt pārslodzi; vai arī iekārtai, kas atjaunīgo elektroenerģiju ražo saskaņā ar elektroenerģijas pirkuma līgumu, būtu jāatrodas atkrastes tirdzniecības zonā, kas savstarpēji savienota ar to tirdzniecības zonu, kurā atrodas elektrolīzers.

| (13) | Lai ņemtu vērā valstu tirdzniecības zonu nacionālās īpatnības un atbalstītu elektroenerģijas un ūdeņraža tīklu integrētu plānošanu, būtu jāļauj dalībvalstīm noteikt papildu kritērijus attiecībā uz elektrolīzeru atrašanās vietu tirdzniecības zonās. |
| --- | --- |

(13)

Lai ņemtu vērā valstu tirdzniecības zonu nacionālās īpatnības un atbalstītu elektroenerģijas un ūdeņraža tīklu integrētu plānošanu, būtu jāļauj dalībvalstīm noteikt papildu kritērijus attiecībā uz elektrolīzeru atrašanās vietu tirdzniecības zonās.

| (14) | Degvielas ražotāji varētu elastīgā veidā apvienot dažādas iespējas tās elektroenerģijas uzskaitei, kuru izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai, ar nosacījumu, ka katram elektroenerģijas pievades blokam tiek piemērota tikai viena iespēja. Lai pārliecinātos, vai noteikumi ir ievēroti pareizi, ir lietderīgi pieprasīt degvielas piegādātājiem rūpīgi dokumentēt, kādas iespējas ir izmantotas tās atjaunīgās elektroenerģijas ieguvei, ko izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai. Paredzams, ka brīvprātīgām shēmām un valstu shēmām būs svarīga nozīme noteikumu īstenošanā un atbilstības apliecināšanā trešās valstīs, jo dalībvalstīm ir pienākums atzīt pierādījumus, kas iegūti no atzītām brīvprātīgām shēmām. |
| --- | --- |

(14)

Degvielas ražotāji varētu elastīgā veidā apvienot dažādas iespējas tās elektroenerģijas uzskaitei, kuru izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai, ar nosacījumu, ka katram elektroenerģijas pievades blokam tiek piemērota tikai viena iespēja. Lai pārliecinātos, vai noteikumi ir ievēroti pareizi, ir lietderīgi pieprasīt degvielas piegādātājiem rūpīgi dokumentēt, kādas iespējas ir izmantotas tās atjaunīgās elektroenerģijas ieguvei, ko izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai. Paredzams, ka brīvprātīgām shēmām un valstu shēmām būs svarīga nozīme noteikumu īstenošanā un atbilstības apliecināšanā trešās valstīs, jo dalībvalstīm ir pienākums atzīt pierādījumus, kas iegūti no atzītām brīvprātīgām shēmām.

| (15) | Direktīvas (ES) 2018/2001 7. un 19. pants sniedz pietiekamas garantijas, ka atjaunīgā ūdeņraža ražošanā izmantotās elektroenerģijas atjaunīguma īpašības tiek deklarētas tikai vienreiz un tikai vienā galapatēriņa nozarē. Minētās direktīvas 7. pants nodrošina, ka, aprēķinot atjaunīgo energoresursu kopējo īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas netiek ieskaitītas, jo to ražošanā izmantotā atjaunīgā elektroenerģija jau ir ieskaitīta. Minētās direktīvas 19. pantam būtu jānovērš tas, ka izcelsmes apliecinājumus var saņemt gan atjaunīgās elektroenerģijas ražotājs, gan ar minēto elektroenerģiju ražotu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražotājs, proti, jānodrošina, ka atjaunīgās elektroenerģijas ražotājam izsniegtie izcelsmes apliecinājumi tiek anulēti. |
| --- | --- |

(15)

Direktīvas (ES) 2018/2001 7. un 19. pants sniedz pietiekamas garantijas, ka atjaunīgā ūdeņraža ražošanā izmantotās elektroenerģijas atjaunīguma īpašības tiek deklarētas tikai vienreiz un tikai vienā galapatēriņa nozarē. Minētās direktīvas 7. pants nodrošina, ka, aprēķinot atjaunīgo energoresursu kopējo īpatsvaru enerģijas bruto galapatēriņā, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas netiek ieskaitītas, jo to ražošanā izmantotā atjaunīgā elektroenerģija jau ir ieskaitīta. Minētās direktīvas 19. pantam būtu jānovērš tas, ka izcelsmes apliecinājumus var saņemt gan atjaunīgās elektroenerģijas ražotājs, gan ar minēto elektroenerģiju ražotu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražotājs, proti, jānodrošina, ka atjaunīgās elektroenerģijas ražotājam izsniegtie izcelsmes apliecinājumi tiek anulēti.

| (16) | Laicisko korelāciju ir grūti īstenot īstermiņā, jo pastāv tehnoloģiskie šķēršļi piedāvājuma un pieprasījuma stundas līdzsvara mērīšanai, problēmas saistībā ar elektrolīzeru konstrukciju, kā arī tādas ūdeņraža infrastruktūras trūkums, kas ļautu uzglabāt un transportēt atjaunīgo ūdeņradi galalietotājiem, kuriem nepieciešama pastāvīga ūdeņraža piegāde. Tāpēc, lai kāpinātu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanu, laiciskās korelācijas kritērijiem sākotnējā posmā vajadzētu būt elastīgākiem, tādējādi ļaujot tirgus dalībniekiem ieviest vajadzīgos tehnoloģiskos risinājumus. |
| --- | --- |

(16)

Laicisko korelāciju ir grūti īstenot īstermiņā, jo pastāv tehnoloģiskie šķēršļi piedāvājuma un pieprasījuma stundas līdzsvara mērīšanai, problēmas saistībā ar elektrolīzeru konstrukciju, kā arī tādas ūdeņraža infrastruktūras trūkums, kas ļautu uzglabāt un transportēt atjaunīgo ūdeņradi galalietotājiem, kuriem nepieciešama pastāvīga ūdeņraža piegāde. Tāpēc, lai kāpinātu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanu, laiciskās korelācijas kritērijiem sākotnējā posmā vajadzētu būt elastīgākiem, tādējādi ļaujot tirgus dalībniekiem ieviest vajadzīgos tehnoloģiskos risinājumus.

| (17) | Ņemot vērā laiku, kas vajadzīgs atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtu plānošanai un būvniecībai, un tādu jaunu atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtu trūkumu, kuras nesaņem atbalstu, šīs regulas 5. panta a) un b) punktā noteiktās prasības būtu jāpiemēro tikai vēlākā posmā. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā laiku, kas vajadzīgs atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtu plānošanai un būvniecībai, un tādu jaunu atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtu trūkumu, kuras nesaņem atbalstu, šīs regulas 5. panta a) un b) punktā noteiktās prasības būtu jāpiemēro tikai vēlākā posmā.

| (18) | Paredzams, ka līdz ar Eiropas zaļā kursa īstenošanu atkarība no fosilā kurināmā elektroenerģijas ražošanā laika gaitā samazināsies un atjaunīgo energoresursu enerģijas īpatsvars palielināsies. Komisijai būtu cieši jāuzrauga šīs norises un jānovērtē šajā regulā noteikto prasību – it īpaši noteikumu par laicisko korelāciju pakāpeniskas pastiprināšanas – ietekme uz ražošanas izmaksām, siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu un energosistēmu, un ne vēlāk kā līdz 2028. gada 1. jūlijam jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, |
| --- | --- |

(18)

Paredzams, ka līdz ar Eiropas zaļā kursa īstenošanu atkarība no fosilā kurināmā elektroenerģijas ražošanā laika gaitā samazināsies un atjaunīgo energoresursu enerģijas īpatsvars palielināsies. Komisijai būtu cieši jāuzrauga šīs norises un jānovērtē šajā regulā noteikto prasību – it īpaši noteikumu par laicisko korelāciju pakāpeniskas pastiprināšanas – ietekme uz ražošanas izmaksām, siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu un energosistēmu, un ne vēlāk kā līdz 2028. gada 1. jūlijam jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā ir izklāstīti sīki izstrādāti noteikumi par to, kā noteikt, kad elektroenerģiju, ko izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai, var uzskatīt par pilnībā atjaunīgu. Minētos noteikumus piemēro nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai elektrolīzes ceļā un analoģiski – mazāk izplatītiem ražošanas paņēmieniem.

Tos piemēro neatkarīgi no tā, vai nebioloģiskas izcelsmes šķidrā un gāzveida transporta degviela ir ražota Savienības teritorijā vai ārpus tās.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “tirdzniecības zona” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/943 (3) 2. panta 65. punktā definētā tirdzniecības zona attiecībā uz dalībvalstīm vai līdzvērtīgs jēdziens attiecībā uz trešām valstīm; |
| --- | --- |

1)

“tirdzniecības zona” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/943 (3) 2. panta 65. punktā definētā tirdzniecības zona attiecībā uz dalībvalstīm vai līdzvērtīgs jēdziens attiecībā uz trešām valstīm;

3

| 2) | “tieša līnija” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2019/944 (4) 2. panta 41. punktā definētā tiešā līnija; |
| --- | --- |

2)

“tieša līnija” ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2019/944 (4) 2. panta 41. punktā definētā tiešā līnija;

4

| 3) | “atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta” ir atsevišķi bloki vai bloku grupas, kas vienā vai vairākās vietās ražo elektroenerģiju no viena un tā paša vai dažādiem atjaunīgajiem energoresursiem, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 1. punktā, izņemot blokus, kas elektroenerģiju ražo no biomasas, un akumulācijas blokus; |
| --- | --- |

3)

“atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta” ir atsevišķi bloki vai bloku grupas, kas vienā vai vairākās vietās ražo elektroenerģiju no viena un tā paša vai dažādiem atjaunīgajiem energoresursiem, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 1. punktā, izņemot blokus, kas elektroenerģiju ražo no biomasas, un akumulācijas blokus;

| 4) | “degvielas ražotājs” ir uzņēmējs, kas ražo nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas; |
| --- | --- |

4)

“degvielas ražotājs” ir uzņēmējs, kas ražo nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas;

| 5) | “nodot ekspluatācijā” nozīmē sākt nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu vai atjaunīgās elektroenerģijas ražošanu pirmo reizi vai pēc energoatjaunināšanas [jaudu atjaunināšanas], kas definēta Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 10. punktā un kam vajadzīgas investīcijas, kuras pārsniedz 30 % no līdzīgas jaunas iekārtas būvniecībai vajadzīgajām investīcijām; |
| --- | --- |

5)

“nodot ekspluatācijā” nozīmē sākt nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu vai atjaunīgās elektroenerģijas ražošanu pirmo reizi vai pēc energoatjaunināšanas [jaudu atjaunināšanas], kas definēta Direktīvas (ES) 2018/2001 2. panta 10. punktā un kam vajadzīgas investīcijas, kuras pārsniedz 30 % no līdzīgas jaunas iekārtas būvniecībai vajadzīgajām investīcijām;

| 6) | “viedā uzskaites sistēma” ir Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 23. punktā definētā viedā uzskaites sistēma; |
| --- | --- |

6)

“viedā uzskaites sistēma” ir Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 23. punktā definētā viedā uzskaites sistēma;

| 7) | “nebalansa norēķinu periods” ir Regulas (ES) 2019/943 2. panta 15. punktā definētais nebalansa norēķinu periods Savienībā vai līdzvērtīgs jēdziens attiecībā uz trešām valstīm. |
| --- | --- |

7)

“nebalansa norēķinu periods” ir Regulas (ES) 2019/943 2. panta 15. punktā definētais nebalansa norēķinu periods Savienībā vai līdzvērtīgs jēdziens attiecībā uz trešām valstīm.

3. pants

Noteikumi par to, kā elektroenerģiju, kas ņemta no tieša pieslēguma atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtai, ieskaitīt kā pilnībā atjaunīgu

Lai pierādītu atbilstību Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta 3. punkta piektajā daļā noteiktajiem kritērijiem, saskaņā ar kuriem elektroenerģiju, kas ņemta no tieša pieslēguma atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtai, ieskaita kā pilnībā atjaunīgu, degvielas ražotājs sniedz šādus pierādījumus:

| a) | atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtas tiešā līnijā ir pieslēgtas nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtai vai atjaunīgās elektroenerģijas ražošana un nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošana notiek vienā iekārtā; |
| --- | --- |

a)

atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtas tiešā līnijā ir pieslēgtas nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtai vai atjaunīgās elektroenerģijas ražošana un nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošana notiek vienā iekārtā;

| b) | atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtas nodotas ekspluatācijā ne agrāk kā 36 mēnešus pirms nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtas; ja esošai nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtai pievieno papildu ražošanas jaudu, šo papildu jaudu uzskata par esošās iekārtas daļu ar noteikumu, ka jauda tiek pievienota tajā pašā objektā un pievienošana notiek ne vēlāk kā 36 mēnešus pēc sākotnējās iekārtas nodošanas ekspluatācijā; |
| --- | --- |

b)

atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtas nodotas ekspluatācijā ne agrāk kā 36 mēnešus pirms nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtas; ja esošai nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtai pievieno papildu ražošanas jaudu, šo papildu jaudu uzskata par esošās iekārtas daļu ar noteikumu, ka jauda tiek pievienota tajā pašā objektā un pievienošana notiek ne vēlāk kā 36 mēnešus pēc sākotnējās iekārtas nodošanas ekspluatācijā;

| c) | elektroenerģijas ražošanas iekārta nav pieslēgta tīklam vai elektroenerģijas ražošanas iekārta ir pieslēgta tīklam, taču viedās uzskaites sistēma, kas mēra visas elektroenerģijas plūsmas no tīkla, rāda, ka nolūkā ražot nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu elektroenerģija no tīkla nav ņemta. |
| --- | --- |

c)

elektroenerģijas ražošanas iekārta nav pieslēgta tīklam vai elektroenerģijas ražošanas iekārta ir pieslēgta tīklam, taču viedās uzskaites sistēma, kas mēra visas elektroenerģijas plūsmas no tīkla, rāda, ka nolūkā ražot nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu elektroenerģija no tīkla nav ņemta.

Ja degvielas ražotājs izmanto arī elektroenerģiju no tīkla, tas to var ieskaitīt kā pilnībā atjaunīgu, ja ir izpildīti 4. pantā izklāstītie noteikumi.

4. pants

Vispārīgi noteikumi par to, kā no tīkla ņemtu elektroenerģiju ieskaitīt kā pilnībā atjaunīgu

1.   Degvielas ražotāji no tīkla ņemtu elektroenerģiju var ieskaitīt kā pilnībā atjaunīgu, ja nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārta atrodas tirdzniecības zonā, kurā atjaunīgās elektroenerģijas vidējais īpatsvars iepriekšējā kalendārajā gadā pārsniedza 90 % un nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošana nepārsniedz maksimālo stundu skaitu, kas noteikts attiecībā pret atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvaru tirdzniecības zonā.

Šo maksimālo stundu skaitu aprēķina, kopējo stundu skaitu katrā kalendārajā gadā reizinot ar atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvaru, kas paziņots attiecībā uz tirdzniecības zonu, kurā tiek ražota nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgā šķidrā un gāzveida transporta degviela. Atjaunīgās elektroenerģijas vidējo īpatsvaru nosaka, no atjaunīgajiem energoresursiem iegūtas elektroenerģijas bruto galapatēriņu tirdzniecības zonā, ko aprēķina analoģiski Direktīvas (ES) 2018/2001 7. panta 2. punkta noteikumiem, dalot ar bruto elektroenerģiju, kas saražota no visiem energoresursiem, kuri norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1099/2008 (5) B pielikumā, izņemot ūdeni, kas iepriekš sūknēts kalnup, pieskaitot importu un atņemot elektroenerģijas eksportu uz tirdzniecības zonu. Tiklīdz atjaunīgās elektroenerģijas vidējais īpatsvars kalendārajā gadā pārsniedz 90 %, to turpina uzskatīt par augstāku nekā 90 % nākamajos piecos kalendārajos gados.

2.   Ja 1. punktā izklāstītie nosacījumi nav izpildīti, degvielas ražotāji no tīkla ņemto elektroenerģiju var ieskaitīt kā pilnībā atjaunīgu, ja iekārta, kas ražo nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu, atrodas tirdzniecības zonā, kurā elektroenerģijas emisiju intensitāte ir mazāka nekā 18 g CO2 ekv./MJ, ar noteikumu, ka ir izpildīti šādi kritēriji:

| a) | degvielas ražotāji tieši vai ar starpnieku iesaisti ir noslēguši vienu vai vairākus atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumus ar uzņēmējiem, kas atjaunīgo elektroenerģiju vienā vai vairākās atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtās ražo tādā daudzumā, kas ir vismaz līdzvērtīgs tam elektroenerģijas daudzumam, kurš ir atzīts par pilnībā atjaunīgu, un deklarētā elektroenerģija ir faktiski saražota šajā(-ās) iekārtā(-ās); |
| --- | --- |

a)

degvielas ražotāji tieši vai ar starpnieku iesaisti ir noslēguši vienu vai vairākus atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumus ar uzņēmējiem, kas atjaunīgo elektroenerģiju vienā vai vairākās atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtās ražo tādā daudzumā, kas ir vismaz līdzvērtīgs tam elektroenerģijas daudzumam, kurš ir atzīts par pilnībā atjaunīgu, un deklarētā elektroenerģija ir faktiski saražota šajā(-ās) iekārtā(-ās);

| b) | ir izpildīti nosacījumi par laicisko un ģeogrāfisko korelāciju saskaņā ar 6. un 7. pantu.
  Elektroenerģijas emisiju intensitāti nosaka atbilstoši tīkla elektroenerģijas vidējās oglekļa intensitātes aprēķināšanas pieejai metodikā, ko izmanto, lai noteiktu siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām un no reciklētām oglekļa degvielām, kā noteikts deleģētajā aktā, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 28. panta 5. punktu, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem.
  Tiklīdz elektroenerģijas emisiju intensitāte kalendārajā gadā ir zemāka nekā 18 g CO2 ekv./MJ, elektroenerģijas vidējo emisijas intensitāti turpina uzskatīt par zemāku nekā 18 g CO2 ekv./MJ turpmākos piecus kalendāros gadus. |
| --- | --- |

b)

ir izpildīti nosacījumi par laicisko un ģeogrāfisko korelāciju saskaņā ar 6. un 7. pantu.

Elektroenerģijas emisiju intensitāti nosaka atbilstoši tīkla elektroenerģijas vidējās oglekļa intensitātes aprēķināšanas pieejai metodikā, ko izmanto, lai noteiktu siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgajām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām un no reciklētām oglekļa degvielām, kā noteikts deleģētajā aktā, kas pieņemts saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 28. panta 5. punktu, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem.

Tiklīdz elektroenerģijas emisiju intensitāte kalendārajā gadā ir zemāka nekā 18 g CO2 ekv./MJ, elektroenerģijas vidējo emisijas intensitāti turpina uzskatīt par zemāku nekā 18 g CO2 ekv./MJ turpmākos piecus kalendāros gadus.

3.   Elektroenerģiju, kas ņemta no tīkla un ko izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanai, arī var ieskaitīt kā pilnībā atjaunīgu, ja elektroenerģiju, kas izmantota nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanai, patērē nebalansa norēķinu periodā, kurā degvielas ražotājs, pamatojoties uz valsts pārvades sistēmas operatora pierādījumiem, var pierādīt, ka:

| a) | elektroenerģijas ražošanas iekārtas, kas izmanto atjaunīgos energoresursus, tika pārdispečētas lejupvērsti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 13. pantu; |
| --- | --- |

a)

elektroenerģijas ražošanas iekārtas, kas izmanto atjaunīgos energoresursus, tika pārdispečētas lejupvērsti saskaņā ar Regulas (ES) 2019/943 13. pantu;

| b) | elektroenerģija, kas patērēta nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanai, samazināja vajadzību pēc atbilstoša daudzuma pārdispečēšanas. |
| --- | --- |

b)

elektroenerģija, kas patērēta nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanai, samazināja vajadzību pēc atbilstoša daudzuma pārdispečēšanas.

4.   Ja 1., 2. un 3. punkta nosacījumi nav izpildīti, degvielas ražotāji no tīkla ņemto elektroenerģiju drīkst ieskaitīt kā pilnībā atjaunīgu, ja tā atbilst papildīguma, laiciskās korelācijas un ģeogrāfiskās korelācijas nosacījumiem saskaņā ar 5., 6. un 7. pantu.

5. pants

Papildīgums

Papildīguma nosacījumu, kas minēts 4. panta 4. punkta pirmajā daļā, uzskata par izpildītu, ja degvielas ražotāji savās iekārtās saražo tādu atjaunīgās elektroenerģijas daudzumu, kas ir vismaz līdzvērtīgs tās elektroenerģijas daudzumam, kura ir atzīta par pilnībā atjaunīgu, vai tieši vai ar starpnieku iesaisti ir noslēguši vienu vai vairākus atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumus ar uzņēmējiem, kuri atjaunīgo elektroenerģiju vienā vai vairākās iekārtās saražo tādā daudzumā, kas ir vismaz līdzvērtīgs tās elektroenerģijas daudzumam, kura ir atzīta par pilnībā atjaunīgu, un deklarētā elektroenerģija ir faktiski saražota šajā(-ās) iekārtā(-ās), ar noteikumu, ka ir izpildīti turpmāk norādītie kritēriji.

| a) | Atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta nodota ekspluatācijā ne agrāk kā 36 mēnešus pirms nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtas.
  Ja atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta atbilst šā punkta pirmajā daļā noteiktajām prasībām saskaņā ar atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumu, kurš noslēgts ar degvielas ražotāju un kura termiņš ir beidzies, uzskata, ka tā ir nodota ekspluatācijā vienlaikus ar nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtu saskaņā ar jaunu atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumu.
  Ja esošai nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtai pievieno papildu ražošanas jaudu, uzskata, ka šī papildu jauda ir nodota ekspluatācijā vienlaikus ar sākotnējo iekārtu ar noteikumu, ka jauda tiek pievienota tajā pašā objektā un pievienošana notiek ne vēlāk kā 36 mēnešus pēc sākotnējās iekārtas nodošanas ekspluatācijā. |
| --- | --- |

a)

Atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta nodota ekspluatācijā ne agrāk kā 36 mēnešus pirms nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtas.

Ja atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta atbilst šā punkta pirmajā daļā noteiktajām prasībām saskaņā ar atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumu, kurš noslēgts ar degvielas ražotāju un kura termiņš ir beidzies, uzskata, ka tā ir nodota ekspluatācijā vienlaikus ar nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtu saskaņā ar jaunu atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumu.

Ja esošai nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtai pievieno papildu ražošanas jaudu, uzskata, ka šī papildu jauda ir nodota ekspluatācijā vienlaikus ar sākotnējo iekārtu ar noteikumu, ka jauda tiek pievienota tajā pašā objektā un pievienošana notiek ne vēlāk kā 36 mēnešus pēc sākotnējās iekārtas nodošanas ekspluatācijā.

| b) | Par atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtu nav saņemts atbalsts darbības atbalsta vai investīciju atbalsta veidā, izņemot atbalstu, kas iekārtām piešķirts pirms energoatjaunināšanas, finansiālu atbalstu par zemi vai tīkla savienojumiem, atbalstu, kas nav neto atbalsts, piemēram, atbalstu, kas tiek pilnībā atmaksāts, un atbalstu atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtām, kas apgādā iekārtas, kuras ražo nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu, ko izmanto pētniecībā, testēšanā un demonstrējumos. |
| --- | --- |

b)

Par atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtu nav saņemts atbalsts darbības atbalsta vai investīciju atbalsta veidā, izņemot atbalstu, kas iekārtām piešķirts pirms energoatjaunināšanas, finansiālu atbalstu par zemi vai tīkla savienojumiem, atbalstu, kas nav neto atbalsts, piemēram, atbalstu, kas tiek pilnībā atmaksāts, un atbalstu atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtām, kas apgādā iekārtas, kuras ražo nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu, ko izmanto pētniecībā, testēšanā un demonstrējumos.

6. pants

Laiciskā korelācija

Līdz 2029. gada 31. decembrim 4. panta 2. un 4. punktā minēto laiciskās korelācijas nosacījumu uzskata par izpildītu, ja nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgā šķidrā un gāzveida transporta degviela ir ražota tajā pašā kalendārajā mēnesī, kad atjaunīgā elektroenerģija, kas ražota saskaņā ar atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumu, vai tās ražošanā tiek izmantota atjaunīgā elektroenerģija no jauna akumulācijas bloka, kurš atrodas aiz tā paša tīkla pieslēguma punkta, kur elektrolīzers vai atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta, un kurš uzlādēts tajā pašā kalendārajā mēnesī, kurā ir saražota atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumā noteiktā elektroenerģija.

No 2030. gada 1. janvāra laiciskās korelācijas nosacījumu uzskata par izpildītu, ja nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgā šķidrā un gāzveida transporta degviela ir ražota tajā pašā vienas stundas periodā, kad atjaunīgā elektroenerģija, kas ražota saskaņā ar atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumu, vai tās ražošanā tiek izmantota atjaunīgā elektroenerģija no jauna akumulācijas bloka, kurš atrodas aiz tā paša tīkla pieslēguma punkta, kur elektrolīzers vai atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta, un kurš uzlādēts tajā pašā vienas stundas periodā, kurā ir saražota atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumā noteiktā elektroenerģija. Pēc paziņošanas Komisijai dalībvalstis var piemērot šajā punktā izklāstītos noteikumus no 2027. gada 1. jūlija attiecībā uz to teritorijā ražoto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu.

Laiciskās korelācijas nosacījumu vienmēr uzskata par izpildītu, ja nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgā šķidrā un gāzveida transporta degviela tiek ražota tajā vienas stundas periodā, kurā elektroenerģijas klīringa cena, kas izriet no vienotas nākamās dienas tirgus sasaistīšanas tirdzniecības zonā un norādīta Komisijas Regulas (ES) 2015/1222 (6) 39. panta 2. punkta a) apakšpunktā, ir zemāka par vai vienāda ar 20 EUR par MWh vai zemāka nekā cena, reizināta ar 0,36, par atļauju attiecīgajā periodā emitēt vienu tonnu oglekļa dioksīda ekvivalenta, lai izpildītu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (7) prasības.

6

7

7. pants

Ģeogrāfiskā korelācija

1.   Ģeogrāfiskās korelācijas nosacījumu, kas minēts 4. panta 2. un 4. punktā, uzskata par izpildītu, ja ir izpildīts vismaz viens no šādiem kritērijiem attiecībā uz elektrolīzera atrašanās vietu:

| a) | iekārta, kas atjaunīgo elektroenerģiju ražo saskaņā ar atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumu, atrodas vai laikā, kad tā nodota ekspluatācijā, atradās tajā pašā tirdzniecības zonā, kurā atrodas elektrolīzers; |
| --- | --- |

a)

iekārta, kas atjaunīgo elektroenerģiju ražo saskaņā ar atjaunīgās elektroenerģijas pirkuma līgumu, atrodas vai laikā, kad tā nodota ekspluatācijā, atradās tajā pašā tirdzniecības zonā, kurā atrodas elektrolīzers;

| b) | atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta atrodas savstarpēji savienotā tirdzniecības zonā, arī citā dalībvalstī, un elektroenerģijas cenas attiecīgajā laika periodā 6. pantā minētajā nākamās dienas tirgū savstarpēji savienotajā tirdzniecības zonā ir tādas pašas vai augstākas nekā tirdzniecības zonā, kurā tiek ražota nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgā šķidrā un gāzveida transporta degviela; |
| --- | --- |

b)

atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārta atrodas savstarpēji savienotā tirdzniecības zonā, arī citā dalībvalstī, un elektroenerģijas cenas attiecīgajā laika periodā 6. pantā minētajā nākamās dienas tirgū savstarpēji savienotajā tirdzniecības zonā ir tādas pašas vai augstākas nekā tirdzniecības zonā, kurā tiek ražota nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgā šķidrā un gāzveida transporta degviela;

| c) | iekārta, kas atjaunīgo elektroenerģiju ražo saskaņā ar elektroenerģijas pirkuma līgumu, atrodas atkrastes tirdzniecības zonā, kas ir savstarpēji savienota ar tirdzniecības zonu, kurā atrodas elektrolīzers. |
| --- | --- |

c)

iekārta, kas atjaunīgo elektroenerģiju ražo saskaņā ar elektroenerģijas pirkuma līgumu, atrodas atkrastes tirdzniecības zonā, kas ir savstarpēji savienota ar tirdzniecības zonu, kurā atrodas elektrolīzers.

2.   Neskarot Regulas (ES) 2019/943 14. un 15. pantu, dalībvalstis papildus 1. punktā noteiktajiem kritērijiem var ieviest papildu kritērijus par elektrolīzeru un atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtu atrašanās vietu, lai nodrošinātu jaudas palielinājuma saderību ar ūdeņraža un elektrotīkla nacionālo plānošanu. Nekādi papildu kritēriji nedrīkst negatīvi ietekmēt iekšējā elektroenerģijas tirgus darbību.

8. pants

Vispārīgi noteikumi

Degvielas ražotāji sniedz ticamu informāciju, kas apliecina, ka ir izpildītas visas 3.–7. pantā noteiktās prasības, attiecīgā gadījumā arī par katru stundu:

| a) | nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanā izmantotās elektroenerģijas daudzums, sīkāk norādot šādu informāciju:






  i) | no tīkla ņemtās elektroenerģijas daudzums, ko neieskaita kā pilnībā atjaunīgu, kā arī atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvars; |
| --- | --- | --- |

a)

nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanā izmantotās elektroenerģijas daudzums, sīkāk norādot šādu informāciju:

i)

no tīkla ņemtās elektroenerģijas daudzums, ko neieskaita kā pilnībā atjaunīgu, kā arī atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvars;

| ii) | elektroenerģijas daudzums, ko ieskaita kā pilnībā atjaunīgu, jo elektroenerģija ir ņemta no tieša pieslēguma atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtai, kā noteikts 3. pantā; |
| --- | --- |

ii)

elektroenerģijas daudzums, ko ieskaita kā pilnībā atjaunīgu, jo elektroenerģija ir ņemta no tieša pieslēguma atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtai, kā noteikts 3. pantā;

| iii) | no tīkla ņemtās elektroenerģijas daudzums, ko ieskaita kā pilnībā atjaunīgu saskaņā ar 4. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

iii)

no tīkla ņemtās elektroenerģijas daudzums, ko ieskaita kā pilnībā atjaunīgu saskaņā ar 4. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem;

| iv) | elektroenerģijas daudzums, ko ieskaita kā pilnībā atjaunīgu saskaņā ar 4. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

iv)

elektroenerģijas daudzums, ko ieskaita kā pilnībā atjaunīgu saskaņā ar 4. panta 2. punktā noteiktajiem kritērijiem;

| v) | elektroenerģijas daudzums, ko ieskaita kā pilnībā atjaunīgu saskaņā ar 4. panta 3. punktā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

v)

elektroenerģijas daudzums, ko ieskaita kā pilnībā atjaunīgu saskaņā ar 4. panta 3. punktā noteiktajiem kritērijiem;

| vi) | elektroenerģijas daudzums, ko ieskaita kā pilnībā atjaunīgu saskaņā ar 4. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

vi)

elektroenerģijas daudzums, ko ieskaita kā pilnībā atjaunīgu saskaņā ar 4. panta 4. punktā noteiktajiem kritērijiem;

| b) | atjaunīgās elektroenerģijas daudzums, kas ražots atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtās, neatkarīgi no tā, vai tās ir tieši pieslēgtas elektrolīzeram, un neatkarīgi no tā, vai atjaunīgo elektroenerģiju izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanai vai citiem mērķiem; |
| --- | --- |

b)

atjaunīgās elektroenerģijas daudzums, kas ražots atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtās, neatkarīgi no tā, vai tās ir tieši pieslēgtas elektrolīzeram, un neatkarīgi no tā, vai atjaunīgo elektroenerģiju izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanai vai citiem mērķiem;

| c) | nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās un neatjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas daudzums, ko saražojis degvielas ražotājs. |
| --- | --- |

c)

nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās un neatjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas daudzums, ko saražojis degvielas ražotājs.

9. pants

Atbilstības apliecināšana

Neatkarīgi no tā, vai nebioloģiskas izcelsmes šķidrā un gāzveida transporta degviela ir ražota Savienības teritorijā vai ārpus tās, lai pierādītu atbilstību šīs regulas 3.–7. pantā noteiktajiem kritērijiem, attiecīgā gadījumā saskaņā ar 8. pantu, degvielas ražotāji drīkst izmantot valsts shēmas vai starptautiskas brīvprātīgas shēmas, kuras Komisija atzinusi, ievērojot Direktīvas (ES) 2018/2001 30. panta 4. punktu.

Ja degvielas ražotājs iesniedz pierādījumus vai datus, kas iegūti saskaņā ar shēmu, uz kuru attiecas lēmums saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 30. panta 4. punktu, ciktāl šāds lēmums attiecas uz pierādījumu par shēmas atbilstību minētās direktīvas 27. panta 3. punkta piektās un sestās daļas prasībām, dalībvalsts nepieprasa, lai nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu piegādātāji sniegtu papildu pierādījumus par atbilstību šajā regulā noteiktajiem kritērijiem.

10. pants

Ziņošana

Komisija līdz 2028. gada 1. jūlijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā novērtēta šajā regulā noteikto prasību, arī laiciskās korelācijas, ietekme uz ražošanas izmaksām, siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu un energosistēmu.

11. pants

Pārejas posms

Šīs regulas 5. panta a) un b) punktu līdz 2038. gada 1. janvārim nepiemēro nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanas iekārtām, kuras ekspluatācijā nodotas pirms 2028. gada 1. janvāra. Šo atbrīvojumu nepiemēro jaudai, kas pēc 2028. gada 1. janvāra pievienota nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas ražošanai.

12. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 10. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.

1

(2)  COM(2022) 108 final.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/943 (2019. gada 5. jūnijs) par elektroenerģijas iekšējo tirgu (OV L 158, 14.6.2019., 54. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944 (2019. gada 5. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (OV L 158, 14.6.2019., 125. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1099/2008 (2008. gada 22. oktobris) par enerģētikas statistiku (OV L 304, 14.11.2008., 1. lpp.).

5

(6)  Komisijas Regula (ES) 2015/1222 (2015. gada 24. jūlijs), ar ko izveido jaudas piešķiršanas un pārslodzes vadības vadlīnijas (OV L 197, 25.7.2015., 24. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

7

---

| 20.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/20

---

KOMISIJAS DELEĢĒTĀ REGULA (ES) 2023/1185

(2023. gada 10. februāris),

ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 papildina, nosakot siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma minimālo robežvērtību reciklēta oglekļa degvielām un precizējot metodiku, ar kuru novērtē siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām un no reciklēta oglekļa degvielām

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/2001 (2018. gada 11. decembris) par no atjaunojamajiem energoresursiem iegūtas enerģijas izmantošanas veicināšanu (1) un jo īpaši tās 25. panta 2. punktu un 28. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā nepieciešamību būtiski samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas transporta nozarē un iespēju katrai degvielai panākt ievērojamu siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu, cita starpā piemērojot oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas paņēmienus, un ņemot vērā siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma prasības, kas Direktīvā (ES) 2018/2001 noteiktas citām degvielām, visu veidu reciklēta oglekļa degvielām būtu jānosaka siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma minimālā robežvērtība 70 % apmērā. |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā nepieciešamību būtiski samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas transporta nozarē un iespēju katrai degvielai panākt ievērojamu siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu, cita starpā piemērojot oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas paņēmienus, un ņemot vērā siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma prasības, kas Direktīvā (ES) 2018/2001 noteiktas citām degvielām, visu veidu reciklēta oglekļa degvielām būtu jānosaka siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma minimālā robežvērtība 70 % apmērā.

| (2) | Pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, ir jānosaka skaidri noteikumi nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu un to fosilo degvielu komparatoru siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem, ir jānosaka skaidri noteikumi nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu un to fosilo degvielu komparatoru siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma aprēķināšanai.

| (3) | Siltumnīcefekta gāzu emisiju uzskaites metodikā būtu jāņem vērā visa aprites cikla emisijas, kas rodas nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu ražošanā, un tai būtu jābalstās uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(3)

Siltumnīcefekta gāzu emisiju uzskaites metodikā būtu jāņem vērā visa aprites cikla emisijas, kas rodas nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu ražošanā, un tai būtu jābalstās uz objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem.

| (4) | Nevajadzētu piešķirt kredītus par tāda CO2 uztveršanu, kas jau ir ņemts vērā atbilstoši citiem Savienības tiesību aktu noteikumiem. Tāpēc, nosakot emisijas no ielaižu esošā izmantojuma vai aprites, šāda veida uztvertais CO2 nebūtu jāuzskata par tādu, kura emisijas ir novērstas. |
| --- | --- |

(4)

Nevajadzētu piešķirt kredītus par tāda CO2 uztveršanu, kas jau ir ņemts vērā atbilstoši citiem Savienības tiesību aktu noteikumiem. Tāpēc, nosakot emisijas no ielaižu esošā izmantojuma vai aprites, šāda veida uztvertais CO2 nebūtu jāuzskata par tādu, kura emisijas ir novērstas.

| (5) | Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu ražošanā izmantotā oglekļa izcelsme nav būtiska, lai īstermiņā noteiktu šādu degvielu emisiju aiztaupījumu, jo pašlaik ir pieejami daudzi oglekļa avoti un to var uztvert, vienlaikus panākot progresu dekarbonizācijas jomā. Ekonomikā, kas virzās uz klimatneitralitātes sasniegšanu līdz 2050. gadam, tāda oglekļa avotiem, kuru var uztvert, vidējā termiņā un ilgtermiņā būtu jāsamazinās, arvien vairāk aprobežojoties tikai ar tām CO2 emisijām, kuras ir visgrūtāk mazināt. Turklāt tādu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu, kuras satur oglekli no neilgtspējīgas degvielas, turpmāka izmantošana nav saderīga ar virzību uz klimatneitralitāti līdz 2050. gadam, jo tas nozīmētu neilgtspējīgu degvielu izmantošanas turpināšanu un ar tām saistītās emisijas. Tāpēc, nosakot nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu izmantošanas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu, neilgtspējīgu degvielu emisiju uztveršana nebūtu jāuzskata par emisiju novēršanu uz nenoteiktu laiku. Uztvertās emisijas no neilgtspējīgu degvielu sadedzināšanas elektroenerģijas ražošanai būtu jāuzskata par novērstām emisijām līdz 2035. gadam, jo lielākā daļa emisiju līdz minētajam datumam būtu jāsamazina, savukārt emisijas no citiem neilgtspējīgu degvielu lietojumiem būtu jāuzskata par novērstām emisijām līdz 2040. gadam, jo šīs emisijas saglabāsies ilgāk. Šie datumi tiks pārskatīti, ņemot vērā to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (2) aptvertajās nozarēs tiks īstenots Savienības mēroga klimata mērķrādītājs 2040. gadam. Savienības mēroga klimata mērķrādītājs 2040. gadam Komisijai atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2021/1119 (3) ir jāierosina vēlākais sešu mēnešu laikā pēc pirmās globālās izsvēršanas, ko veic saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Direktīvas 2003/87/EK mērķrādītāja īstenošana vēl vairāk noteiks paredzamo emisiju deficītu katrā nozarē. |
| --- | --- |

(5)

Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu ražošanā izmantotā oglekļa izcelsme nav būtiska, lai īstermiņā noteiktu šādu degvielu emisiju aiztaupījumu, jo pašlaik ir pieejami daudzi oglekļa avoti un to var uztvert, vienlaikus panākot progresu dekarbonizācijas jomā. Ekonomikā, kas virzās uz klimatneitralitātes sasniegšanu līdz 2050. gadam, tāda oglekļa avotiem, kuru var uztvert, vidējā termiņā un ilgtermiņā būtu jāsamazinās, arvien vairāk aprobežojoties tikai ar tām CO2 emisijām, kuras ir visgrūtāk mazināt. Turklāt tādu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu, kuras satur oglekli no neilgtspējīgas degvielas, turpmāka izmantošana nav saderīga ar virzību uz klimatneitralitāti līdz 2050. gadam, jo tas nozīmētu neilgtspējīgu degvielu izmantošanas turpināšanu un ar tām saistītās emisijas. Tāpēc, nosakot nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu izmantošanas radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu, neilgtspējīgu degvielu emisiju uztveršana nebūtu jāuzskata par emisiju novēršanu uz nenoteiktu laiku. Uztvertās emisijas no neilgtspējīgu degvielu sadedzināšanas elektroenerģijas ražošanai būtu jāuzskata par novērstām emisijām līdz 2035. gadam, jo lielākā daļa emisiju līdz minētajam datumam būtu jāsamazina, savukārt emisijas no citiem neilgtspējīgu degvielu lietojumiem būtu jāuzskata par novērstām emisijām līdz 2040. gadam, jo šīs emisijas saglabāsies ilgāk. Šie datumi tiks pārskatīti, ņemot vērā to, kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK (2) aptvertajās nozarēs tiks īstenots Savienības mēroga klimata mērķrādītājs 2040. gadam. Savienības mēroga klimata mērķrādītājs 2040. gadam Komisijai atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2021/1119 (3) ir jāierosina vēlākais sešu mēnešu laikā pēc pirmās globālās izsvēršanas, ko veic saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Direktīvas 2003/87/EK mērķrādītāja īstenošana vēl vairāk noteiks paredzamo emisiju deficītu katrā nozarē.

| (6) | Būtu jānovērš emisijas no darbībām, kas uzskaitītas Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā, proti, no rūpnieciskiem procesiem vai neilgtspējīgu degvielu sadedzināšanas, pat ja tās varētu uztvert un izmantot, lai ražotu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas. Uz šīm emisijām attiecas oglekļa cenas noteikšana, lai pirmām kārtām stimulētu emisiju samazināšanu no neilgtspējīgām degvielām. Tāpēc, ja šādas emisijas netiek ņemtas vērā augšposmā, izmantojot efektīvu oglekļa cenas noteikšanu, šīs emisijas ir jāuzskaita un tās nebūtu jāuzskata par novērstām. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jānovērš emisijas no darbībām, kas uzskaitītas Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā, proti, no rūpnieciskiem procesiem vai neilgtspējīgu degvielu sadedzināšanas, pat ja tās varētu uztvert un izmantot, lai ražotu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas. Uz šīm emisijām attiecas oglekļa cenas noteikšana, lai pirmām kārtām stimulētu emisiju samazināšanu no neilgtspējīgām degvielām. Tāpēc, ja šādas emisijas netiek ņemtas vērā augšposmā, izmantojot efektīvu oglekļa cenas noteikšanu, šīs emisijas ir jāuzskaita un tās nebūtu jāuzskata par novērstām.

| (7) | Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas var ražot dažādos procesos, kuros var iegūt dažāda veida degvielu maisījumus. Tāpēc ar siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu novērtēšanas metodiku vajadzētu spēt noteikt faktiskos emisiju aiztaupījumus, kas gūti minētajos procesos, tostarp procesos, kuros iegūst gan nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas, gan reciklēta oglekļa degvielas. |
| --- | --- |

(7)

Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas var ražot dažādos procesos, kuros var iegūt dažāda veida degvielu maisījumus. Tāpēc ar siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu novērtēšanas metodiku vajadzētu spēt noteikt faktiskos emisiju aiztaupījumus, kas gūti minētajos procesos, tostarp procesos, kuros iegūst gan nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas, gan reciklēta oglekļa degvielas.

| (8) | Lai noteiktu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti, ir jāaprēķina šādu degvielu enerģijas satura īpatsvars procesa izlaidē. Šajā nolūkā katra degvielas veida daļa būtu jānosaka, dalot attiecīgo enerģijas ielaidi attiecīgajam degvielas veidam ar kopējām relevantajām enerģijas ielaidēm procesā. Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanas gadījumā ir jānosaka, vai relevantā elektroenerģijas ielaide būtu uzskatāma par pilnībā atjaunīgu. Relevantā elektroenerģijas ielaide būtu jāuzskata par pilnībā atjaunīgu, ja ir izpildīti Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta 3. punkta piektās un sestās daļas noteikumi. Pretējā gadījumā, lai noteiktu atjaunīgās enerģijas daļu, būtu jāizmanto vidējais atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvars ražošanas valstī, kas mērīts divos attiecīgajam gadam iepriekšējos gados. Reciklēta oglekļa degvielu ražošanas gadījumā tikai tādas neatjaunojamas izcelsmes šķidru vai cietu atkritumu plūsmas, kas nav piemērotas materiālu atgūšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (4) 4. pantu, un neatjaunojamas izcelsmes atkritumu pārstrādes gāzes un izplūdes gāzes, kas neizbēgami un bez nolūka rodas ražošanas procesā rūpnieciskās iekārtās, var uzskatīt par relevantu enerģijas ielaidi reciklēta oglekļa degvielu ražošanai. |
| --- | --- |

(8)

Lai noteiktu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti, ir jāaprēķina šādu degvielu enerģijas satura īpatsvars procesa izlaidē. Šajā nolūkā katra degvielas veida daļa būtu jānosaka, dalot attiecīgo enerģijas ielaidi attiecīgajam degvielas veidam ar kopējām relevantajām enerģijas ielaidēm procesā. Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanas gadījumā ir jānosaka, vai relevantā elektroenerģijas ielaide būtu uzskatāma par pilnībā atjaunīgu. Relevantā elektroenerģijas ielaide būtu jāuzskata par pilnībā atjaunīgu, ja ir izpildīti Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta 3. punkta piektās un sestās daļas noteikumi. Pretējā gadījumā, lai noteiktu atjaunīgās enerģijas daļu, būtu jāizmanto vidējais atjaunīgās elektroenerģijas īpatsvars ražošanas valstī, kas mērīts divos attiecīgajam gadam iepriekšējos gados. Reciklēta oglekļa degvielu ražošanas gadījumā tikai tādas neatjaunojamas izcelsmes šķidru vai cietu atkritumu plūsmas, kas nav piemērotas materiālu atgūšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (4) 4. pantu, un neatjaunojamas izcelsmes atkritumu pārstrādes gāzes un izplūdes gāzes, kas neizbēgami un bez nolūka rodas ražošanas procesā rūpnieciskās iekārtās, var uzskatīt par relevantu enerģijas ielaidi reciklēta oglekļa degvielu ražošanai.

| (9) | Fosilās degvielas komparators nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām un reciklēta oglekļa degvielām būtu jānosaka kā 94 g CO2ekv./MJ saskaņā ar vērtību, kas Direktīvā (ES) 2018/2001 noteikta biodegvielām un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem. |
| --- | --- |

(9)

Fosilās degvielas komparators nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām un reciklēta oglekļa degvielām būtu jānosaka kā 94 g CO2ekv./MJ saskaņā ar vērtību, kas Direktīvā (ES) 2018/2001 noteikta biodegvielām un bioloģiskajiem šķidrajiem kurināmajiem.

| (10) | Reciklēta oglekļa degvielu popularizēšanas galvenais mērķis ir samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, uzlabojot atbalsttiesīgo ievadresursu izmantošanas efektivitāti salīdzinājumā ar pašreizējiem lietojumiem. Ņemot vērā to, ka ievadresurss, ko var izmantot reciklēta oglekļa degvielu ražošanai, jau var būt izmantots enerģijas ražošanai, ir lietderīgi siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada šo neelastīgo ielaižu izmantošanas novirzīšana no to pašreizējā lietojuma, ņemt vērā, aprēķinot siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tam pašam būtu jāattiecas uz neelastīgām ielaidēm, kas iegūtas inkorporētos procesos un ko izmanto, lai ražotu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas. |
| --- | --- |

(10)

Reciklēta oglekļa degvielu popularizēšanas galvenais mērķis ir samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, uzlabojot atbalsttiesīgo ievadresursu izmantošanas efektivitāti salīdzinājumā ar pašreizējiem lietojumiem. Ņemot vērā to, ka ievadresurss, ko var izmantot reciklēta oglekļa degvielu ražošanai, jau var būt izmantots enerģijas ražošanai, ir lietderīgi siltumnīcefekta gāzu emisijas, ko rada šo neelastīgo ielaižu izmantošanas novirzīšana no to pašreizējā lietojuma, ņemt vērā, aprēķinot siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tam pašam būtu jāattiecas uz neelastīgām ielaidēm, kas iegūtas inkorporētos procesos un ko izmanto, lai ražotu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas.

| (11) | Ja elektroenerģiju, ko izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai, ņem no elektrotīkla un to neuzskata par pilnībā atjaunīgu, būtu jāpiemēro tās elektroenerģijas vidējais oglekļietilpīgums, kas patērēta dalībvalstī, kurā degviela tiek ražota, jo tas vislabāk raksturo visa procesa siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti. Alternatīvi uz elektroenerģiju, kas ņemta no elektrotīkla un ko izmanto tādu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu ražošanas procesā, kuras saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta 3. punktu nav pilnībā atjaunīgas, varētu attiecināt siltumnīcefekta gāzu emisiju vērtības atkarībā no pilnas slodzes stundu skaita, kuras darbojas iekārta, kas ražo nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas. Ja elektroenerģiju, kas izmantota nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai, uzskata par pilnībā atjaunīgu saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta noteikumiem, šādai elektroapgādei būtu jāpiemēro nulles oglekļietilpīgums, |
| --- | --- |

(11)

Ja elektroenerģiju, ko izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai, ņem no elektrotīkla un to neuzskata par pilnībā atjaunīgu, būtu jāpiemēro tās elektroenerģijas vidējais oglekļietilpīgums, kas patērēta dalībvalstī, kurā degviela tiek ražota, jo tas vislabāk raksturo visa procesa siltumnīcefekta gāzu emisijas intensitāti. Alternatīvi uz elektroenerģiju, kas ņemta no elektrotīkla un ko izmanto tādu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu ražošanas procesā, kuras saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta 3. punktu nav pilnībā atjaunīgas, varētu attiecināt siltumnīcefekta gāzu emisiju vērtības atkarībā no pilnas slodzes stundu skaita, kuras darbojas iekārta, kas ražo nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas. Ja elektroenerģiju, kas izmantota nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanai, uzskata par pilnībā atjaunīgu saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta noteikumiem, šādai elektroapgādei būtu jāpiemēro nulles oglekļietilpīgums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo regulu nosaka reciklēta oglekļa degvielu siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījuma minimālo robežvērtību un precizē metodiku, kā aprēķināt siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām un no reciklēta oglekļa degvielām.

2. pants

Siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījums no reciklēta oglekļa degvielu izmantošanas ir vismaz 70 %.

3. pants

Siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām un no reciklēta oglekļa degvielām nosaka saskaņā ar pielikumā izklāstīto metodiku.

4. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 10. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OV L 328, 21.12.2018., 82. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1119 (2021. gada 30. jūnijs), ar ko izveido klimatneitralitātes panākšanas satvaru un groza Regulas (EK) Nr. 401/2009 un (ES) 2018/1999 (OV L 243, 9.7.2021., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/98/EK (2008. gada 19. novembris) par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Metodika nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu noteikšanai

A.   METODIKA

| 1. | Siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas rodas nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu vai reciklēta oglekļa degvielu ražošanā un izmantošanā, aprēķina šādi:
  E = e i + e p + e td + e u – e ccs

  kur:







  E | = | kopējās emisijas, ko rada degvielas izmantošana (g CO2ekv./MJ degvielas); |
| --- | --- | --- | --- |
| e i | = | e i
  elastic + e i
  rigid – e ex-use: emisijas no ielaižu piegādes (g CO2ekv./MJ degvielas) |
| e i
  elastic | = | emisijas no elastīgām ielaidēm (g CO2ekv./MJ degvielas), |
| e i
  rigid | = | emisijas no neelastīgām ielaidēm (g CO2ekv./MJ degvielas), |
| e ex-use | = | emisijas no ielaižu esošā izmantojuma vai sadalīšanās (g CO2ekv./MJ degvielas); |
| e p | = | emisijas no pārstrādes (g CO2ekv./MJ degvielas); |
| e td | = | emisijas no transportēšanas un sadales (g CO2ekv./MJ degvielas); |
| e u | = | emisijas no degvielas sadedzināšanas tās galalietojumā (g CO2ekv./MJ degvielas); |
| e ccs | = | emisiju aiztaupījums no oglekļa uztveršanas un ģeoloģiskas uzglabāšanas (g CO2ekv./MJ degvielas). |

1.

E = e i + e p + e td + e u – e ccs

kur:

E

=

kopējās emisijas, ko rada degvielas izmantošana (g CO2ekv./MJ degvielas);

e i

=

e i
  elastic + e i
  rigid – e ex-use: emisijas no ielaižu piegādes (g CO2ekv./MJ degvielas)

e i
  elastic

=

emisijas no elastīgām ielaidēm (g CO2ekv./MJ degvielas),

e i
  rigid

=

emisijas no neelastīgām ielaidēm (g CO2ekv./MJ degvielas),

e ex-use

=

emisijas no ielaižu esošā izmantojuma vai sadalīšanās (g CO2ekv./MJ degvielas);

e p

=

emisijas no pārstrādes (g CO2ekv./MJ degvielas);

e td

=

emisijas no transportēšanas un sadales (g CO2ekv./MJ degvielas);

e u

=

emisijas no degvielas sadedzināšanas tās galalietojumā (g CO2ekv./MJ degvielas);

e ccs

=

emisiju aiztaupījums no oglekļa uztveršanas un ģeoloģiskas uzglabāšanas (g CO2ekv./MJ degvielas).

Iekārtu un aprīkojuma ražošanā radušās emisijas neņem vērā.

Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu vai reciklēta oglekļa degvielu siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti nosaka, dalot procesa, kas aptver katru formulas elementu, kopējās emisijas ar kopējo degvielas daudzumu, kas rodas procesā, un to izsaka gramos CO2 ekvivalenta uz MJ degvielas (g CO2ekv./MJ degvielas). Ja degviela ir nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu, reciklēta oglekļa degvielu un citu degvielu maisījums, uzskata, ka visiem (degvielas) veidiem ir vienāda emisiju intensitāte.

Izņēmums no šā noteikuma ir līdzpārstrāde, kurā nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas tikai daļēji aizstāj konvencionālo ielaidi procesā.

Šādā situācijā, aprēķinot siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti, to proporcionāli nodala, pamatojoties uz šādu ielaižu enerģētiskajām vērtībām:

| — | tā procesa daļa, kuras pamatā ir konvencionālā ielaide, un |
| --- | --- |

—

tā procesa daļa, kuras pamatā ir konvencionālā ielaide, un

| — | tā procesa daļa, kuras pamatā ir nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas, pieņemot, ka citādi procesa daļas ir identiskas. |
| --- | --- |

—

tā procesa daļa, kuras pamatā ir nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas, pieņemot, ka citādi procesa daļas ir identiskas.

Analogu nodalījumu starp procesiem piemēro gadījumos, kad nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas pārstrādā kopā ar biomasu.

Siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti var aprēķināt kā vidējo rādītāju visai degvielu ražošanai, kas notiek laikposmā, kurš nepārsniedz vienu kalendāro mēnesi, bet to var aprēķināt arī īsākiem laika intervāliem. Ja elektroenerģiju, kas ir pilnībā atjaunīga saskaņā ar Direktīvā (ES) 2018/2001 noteikto metodiku, izmanto par ielaidi, kas uzlabo degvielas vai starpproduktu siltumspēju, laika intervāls atbilst prasībām, ko piemēro laiciskajai korelācijai. Attiecīgā gadījumā siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitātes vērtības, kas aprēķinātas atsevišķiem laika intervāliem, var izmantot, lai aprēķinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju vidējo intensitāti laikposmam līdz vienam mēnesim, ar noteikumu, ka atsevišķās vērtības, kas aprēķinātas par katru laika periodu, atbilst minimālajam 70 % aiztaupījuma slieksnim.

| 2. | Siltumnīcefekta gāzu emisiju aiztaupījumu no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām vai reciklēta oglekļa degvielām aprēķina šādi.
  Aiztaupījums = (E F – E)/E F

  kur:







  E | = | kopējās emisijas no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu vai reciklēta oglekļa degvielu izmantošanas; |
| --- | --- | --- | --- |
| E F | = | fosilo degvielu komparatora kopējās emisijas. |

2.

Aiztaupījums = (E F – E)/E F

kur:

E

=

kopējās emisijas no nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu vai reciklēta oglekļa degvielu izmantošanas;

E F

=

fosilo degvielu komparatora kopējās emisijas.

Visām nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgām šķidrajām un gāzveida transporta degvielām un reciklēta oglekļa degvielām fosilās degvielas komparatora kopējās emisijas ir 94 g CO2ekv./MJ.

| 3. | Ja procesa izlaide nav pilnībā kvalificējama kā atjaunīgas nebioloģiskas izcelsmes šķidrās un gāzveida transporta degvielas vai reciklēta oglekļa degviela, to attiecīgos īpatsvarus kopējā izlaidē nosaka šādi:






  a) | nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu frakciju nosaka, attiecīgo atjaunīgās enerģijas ielaidi procesā dalot ar kopējām attiecīgajām enerģijas ielaidēm procesā; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu frakciju nosaka, attiecīgo atjaunīgās enerģijas ielaidi procesā dalot ar kopējām attiecīgajām enerģijas ielaidēm procesā;

| b) | reciklēta oglekļa degvielas frakciju nosaka, attiecīgo enerģijas ielaidi procesā, kas kvalificējama kā avots reciklēta oglekļa degvielas ražošanai, dalot ar kopējām attiecīgajām enerģijas ielaidēm procesā. |
| --- | --- |

b)

reciklēta oglekļa degvielas frakciju nosaka, attiecīgo enerģijas ielaidi procesā, kas kvalificējama kā avots reciklēta oglekļa degvielas ražošanai, dalot ar kopējām attiecīgajām enerģijas ielaidēm procesā.

Attiecīgā enerģija materiālu ielaidēm ir tā materiāla ielaides zemākā siltumspēja, kas nonāk degvielas molekulārajā struktūrā (1).

Elektroenerģijas ielaidēm, ko izmanto degvielas vai starpproduktu siltumspējas palielināšanai, attiecīgā enerģija ir elektroenerģijas enerģija.

Industriālajām izdalgāzēm tā ir enerģija izdalgāzēs, pamatojoties uz to zemāko siltumspēju. Tā siltuma gadījumā, ko izmanto degvielas vai starpprodukta siltumspējas palielināšanai, attiecīgā enerģija ir lietderīgā enerģija siltumā, ko izmanto degvielas sintēzei. Lietderīgais siltums ir kopējā siltumenerģija, kas reizināta ar Karno cikla lietderības koeficientu, kā definēts Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļas 1. punkta b) apakšpunktā. Citas ielaides ņem vērā tikai, nosakot degvielas emisiju intensitāti.

| 4. | Nosakot ielaižu piegādes emisijas, nodala elastīgās ielaides un neelastīgās ielaides. Neelastīgas ielaides ir tās, kuru piegādes nevar palielināt, lai apmierinātu papildu pieprasījumu. Tādējādi visas ielaides, kas kvalificējamas kā oglekļa avots reciklēta oglekļa degvielas ražošanai, ir neelastīgas, kā arī izlaides fiksētā attiecībā inkorporētā procesā (2) un kas veido mazāk nekā 10 % no izlaides ekonomiskās vērtības. Ja tās veido 10 % vai vairāk no ekonomiskās vērtības, tās uzskata par elastīgām. Principā elastīgas ielaides ir tās, kuru piegādes var palielināt, lai apmierinātu papildu pieprasījumu. Šajā kategorijā ietilpst naftas produkti no pārstrādes rūpnīcām, jo naftas pārstrādes rūpnīcas var mainīt savu produktu attiecību. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Elektroenerģijas, kas kvalificējama kā pilnībā atjaunīga saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta 3. punktu, siltumnīcefekta gāzu emisijām piešķir nulles vērtību. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lai siltumnīcefekta gāzu emisiju vērtības attiecinātu uz elektroenerģiju, kas ņemta no elektrotīkla, nav pilnībā atjaunīga saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta 3. punktu un kuru izmanto, lai ražotu nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidras un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas, katrā kalendārajā gadā izmanto vienu no šādām trim alternatīvām metodēm:






  a) | siltumnīcefekta gāzu emisiju vērtības attiecina saskaņā ar šā pielikuma C daļu. Tas neskar novērtējumu saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

siltumnīcefekta gāzu emisiju vērtības attiecina saskaņā ar šā pielikuma C daļu. Tas neskar novērtējumu saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem;

| b) | siltumnīcefekta gāzu emisiju vērtības attiecina atkarībā no pilnas slodzes stundu skaita, kuras darbojas iekārta, kas ražo nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas. Ja pilnas slodzes stundu skaits ir vienāds ar vai mazāks par stundu skaitu, kurās iepriekšējā kalendārajā gadā, par ko ir pieejami ticami dati, elektroenerģijas robežcenu noteica atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtas vai kodolelektrostacijas, uz tīkla elektroenerģiju, ko izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu ražošanas procesā, attiecina siltumnīcefekta gāzu emisiju vērtību, kas ir nulle g CO2ekv./MJ. Ja šis pilnas slodzes stundu skaits ir pārsniegts, uz tīkla elektroenerģiju, ko izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu ražošanas procesā, attiecina siltumnīcefekta gāzu emisiju vērtību 183 g CO2ekv./MJ vai |
| --- | --- |

b)

siltumnīcefekta gāzu emisiju vērtības attiecina atkarībā no pilnas slodzes stundu skaita, kuras darbojas iekārta, kas ražo nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas un reciklēta oglekļa degvielas. Ja pilnas slodzes stundu skaits ir vienāds ar vai mazāks par stundu skaitu, kurās iepriekšējā kalendārajā gadā, par ko ir pieejami ticami dati, elektroenerģijas robežcenu noteica atjaunīgās elektroenerģijas ražošanas iekārtas vai kodolelektrostacijas, uz tīkla elektroenerģiju, ko izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu ražošanas procesā, attiecina siltumnīcefekta gāzu emisiju vērtību, kas ir nulle g CO2ekv./MJ. Ja šis pilnas slodzes stundu skaits ir pārsniegts, uz tīkla elektroenerģiju, ko izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu ražošanas procesā, attiecina siltumnīcefekta gāzu emisiju vērtību 183 g CO2ekv./MJ vai

| c) | var izmantot siltumnīcefekta gāzu emisiju vērtību robežiekārtai, kas ražo elektroenerģiju nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanas laikā tirdzniecības zonā, ja šī informācija ir publiski pieejama no valsts pārvades sistēmas operatora. |
| --- | --- |

c)

var izmantot siltumnīcefekta gāzu emisiju vērtību robežiekārtai, kas ražo elektroenerģiju nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu ražošanas laikā tirdzniecības zonā, ja šī informācija ir publiski pieejama no valsts pārvades sistēmas operatora.

Ja izmanto b) apakšpunktā noteikto metodi, to piemēro arī elektroenerģijai, ko izmanto nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu un reciklēta oglekļa degvielu ražošanai un kas ir pilnībā atjaunīga saskaņā ar Direktīvas (ES) 2018/2001 27. panta 3. punktu.

| 7. | Elastīgu ielaižu SEG emisijas, kas rodas inkorporētā procesā, nosaka, pamatojoties uz datiem par faktisko procesu, kurā tās rodas. Tas ietver visas emisijas, kas rodas visā piegādes ķēdē (tostarp emisijas, kas rodas, iegūstot primāro enerģiju, kura vajadzīga ielaides veikšanai, ielaides apstrādei un ielaides transportēšanai). Neietver sadedzināšanas emisijas, kas saistītas ar oglekļa saturu degvielu ielaidēs (3).
  Tomēr SEG emisijas no elastīgajām ielaidēm, kas nerodas inkorporētā procesā, nosaka, pamatojoties uz šā pielikuma B daļā iekļautajām vērtībām. Ja ielaide nav iekļauta sarakstā, informāciju par emisiju intensitāti var iegūt no JEC-WTW ziņojuma jaunākās versijas, datubāzes ECOINVENT, oficiāliem avotiem, piemēram, IPCC, IEA vai valdības, citiem recenzētiem avotiem, piemēram, datubāzes E3 un GEMIS, un zinātniski recenzētām publikācijām. |
| --- | --- |

7.

Tomēr SEG emisijas no elastīgajām ielaidēm, kas nerodas inkorporētā procesā, nosaka, pamatojoties uz šā pielikuma B daļā iekļautajām vērtībām. Ja ielaide nav iekļauta sarakstā, informāciju par emisiju intensitāti var iegūt no JEC-WTW ziņojuma jaunākās versijas, datubāzes ECOINVENT, oficiāliem avotiem, piemēram, IPCC, IEA vai valdības, citiem recenzētiem avotiem, piemēram, datubāzes E3 un GEMIS, un zinātniski recenzētām publikācijām.

| 8. | Katras ielaides piegādātājs, izņemot tās, kuru vērtības ņemtas no šā pielikuma B daļas, aprēķina ielaides emisiju intensitāti (4) saskaņā ar šajā dokumentā noteiktajām procedūrām un paziņo vērtību nākamajam ražošanas posmam vai galīgās degvielas ražotājam. Tas pats noteikums attiecas uz ielaižu piegādātājiem tālāk atpakaļ piegādes ķēdē. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Emisijas no neelastīgām ielaidēm ietver emisijas, kas rodas, pārvirzot šīs ielaides no iepriekšēja vai alternatīva lietojuma. Šajās emisijās ņem vērā elektroenerģijas, siltuma vai produktu, kas iepriekš ražoti, izmantojot šo ielaidi, ražošanas zudumu, kā arī visas emisijas, ko rada ielaides papildu apstrāde un transports. Piemēro šādus noteikumus:






  a) | emisijas, kas attiecināmas uz neelastīgu ielaides resursu piegādi, nosaka, reizinot zaudēto elektroenerģijas, siltuma vai citu produktu ražošanu ar attiecīgo emisijas faktoru. Zaudētas elektroenerģijas ražošanas gadījumā emisijas faktori, kas jāņem vērā, attiecas uz tīkla elektroenerģijas ražošanu valstī, kurā notikusi pārvirze, un noteikti saskaņā ar attiecīgo metodiku, kas izklāstīta 5. vai 6. punktā. Pārvirzīta materiāla gadījumā emisijas, kas attiecināmas uz aizstājējmateriālu, šajā metodikā aprēķina tāpat kā materiālu ielaidei. Pirmos 20 gadus pēc nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu vai reciklēta oglekļa degvielu ražošanas uzsākšanas elektroenerģijas, siltuma un materiālu ražošanas zaudējumu nosaka, pamatojoties uz vidējo elektroenerģijas un siltuma daudzumu, kas no neelastīgās ielaides tika saražots pēdējo trīs gadu laikā pirms nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu vai reciklēta oglekļa degvielu ražošanas uzsākšanas. Pēc 20 ražošanas gadiem elektroenerģijas, siltuma vai citu produktu ražošanas zaudējumu nosaka, pamatojoties uz minimālajiem energosnieguma standartiem, kas pieņemti attiecīgajos labāko pieejamo tehnoloģiju (LPT) secinājumos. Ja uz procesu neattiecas LPT, zaudētās produkcijas aplēses pamatā ir salīdzināms process, kurā izmanto progresīvu tehnoloģiju; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

emisijas, kas attiecināmas uz neelastīgu ielaides resursu piegādi, nosaka, reizinot zaudēto elektroenerģijas, siltuma vai citu produktu ražošanu ar attiecīgo emisijas faktoru. Zaudētas elektroenerģijas ražošanas gadījumā emisijas faktori, kas jāņem vērā, attiecas uz tīkla elektroenerģijas ražošanu valstī, kurā notikusi pārvirze, un noteikti saskaņā ar attiecīgo metodiku, kas izklāstīta 5. vai 6. punktā. Pārvirzīta materiāla gadījumā emisijas, kas attiecināmas uz aizstājējmateriālu, šajā metodikā aprēķina tāpat kā materiālu ielaidei. Pirmos 20 gadus pēc nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu vai reciklēta oglekļa degvielu ražošanas uzsākšanas elektroenerģijas, siltuma un materiālu ražošanas zaudējumu nosaka, pamatojoties uz vidējo elektroenerģijas un siltuma daudzumu, kas no neelastīgās ielaides tika saražots pēdējo trīs gadu laikā pirms nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu vai reciklēta oglekļa degvielu ražošanas uzsākšanas. Pēc 20 ražošanas gadiem elektroenerģijas, siltuma vai citu produktu ražošanas zaudējumu nosaka, pamatojoties uz minimālajiem energosnieguma standartiem, kas pieņemti attiecīgajos labāko pieejamo tehnoloģiju (LPT) secinājumos. Ja uz procesu neattiecas LPT, zaudētās produkcijas aplēses pamatā ir salīdzināms process, kurā izmanto progresīvu tehnoloģiju;

| b) | attiecībā uz neelastīgām ielaidēm, kas ir starpplūsmas rūpnieciskos procesos, piemēram, koksa gāzi, domnas gāzi tēraudlietuvē vai naftas pārstrādes gāzi naftas pārstrādes rūpnīcā, ja ietekmi, ko rada to pārvirzīšana uz degvielas ražošanu, nevar tieši izmērīt, emisijas, ko rada ielaides pārvirzīšana, nosaka, pamatojoties uz iekārtas darbības simulācijām pirms un pēc tās pārveidošanas, lai ražotu reciklēta oglekļa degvielas. Ja iekārtas pārveidošanas rezultātā ir samazinājusies dažu produktu izlaide, emisijas, ko attiecina uz neelastīgo ielaidi, ietver emisijas, kas saistītas ar zaudēto produktu aizstāšanu; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz neelastīgām ielaidēm, kas ir starpplūsmas rūpnieciskos procesos, piemēram, koksa gāzi, domnas gāzi tēraudlietuvē vai naftas pārstrādes gāzi naftas pārstrādes rūpnīcā, ja ietekmi, ko rada to pārvirzīšana uz degvielas ražošanu, nevar tieši izmērīt, emisijas, ko rada ielaides pārvirzīšana, nosaka, pamatojoties uz iekārtas darbības simulācijām pirms un pēc tās pārveidošanas, lai ražotu reciklēta oglekļa degvielas. Ja iekārtas pārveidošanas rezultātā ir samazinājusies dažu produktu izlaide, emisijas, ko attiecina uz neelastīgo ielaidi, ietver emisijas, kas saistītas ar zaudēto produktu aizstāšanu;

| c) | ja procesā izmanto neelastīgas ielaides no jaunām iekārtām, piemēram, jaunas tēraudlietuves, kas izmanto domnas gāzi reciklēta oglekļa degvielu ražošanai, ņem vērā ietekmi, ko rada ielaides pārvirzīšana no visekonomiskākā alternatīvā izmantojuma. Pēc tam emisiju sekas aprēķina saskaņā ar minimālajiem energosnieguma standartiem, kas pieņemti attiecīgajos LPT secinājumos. Attiecībā uz rūpnieciskiem procesiem, uz kuriem neattiecas LPT, aiztaupītās emisijas aprēķina, pamatojoties uz salīdzināmo procesu, kurā izmanto progresīvu tehnoloģiju. |
| --- | --- |

c)

ja procesā izmanto neelastīgas ielaides no jaunām iekārtām, piemēram, jaunas tēraudlietuves, kas izmanto domnas gāzi reciklēta oglekļa degvielu ražošanai, ņem vērā ietekmi, ko rada ielaides pārvirzīšana no visekonomiskākā alternatīvā izmantojuma. Pēc tam emisiju sekas aprēķina saskaņā ar minimālajiem energosnieguma standartiem, kas pieņemti attiecīgajos LPT secinājumos. Attiecībā uz rūpnieciskiem procesiem, uz kuriem neattiecas LPT, aiztaupītās emisijas aprēķina, pamatojoties uz salīdzināmo procesu, kurā izmanto progresīvu tehnoloģiju.

| 10. | Emisijas no pašreizējās izmantošanas vai sadalīšanās ietver visas ielaides pašreizējā izmantojuma vai aprites emisijas, kuras tiek novērstas, ja ielaidi izmanto degvielas ražošanai. Šajās emisijās ietver tā degvielas ķīmiskajā sastāvā ietvertā oglekļa CO2 ekvivalentu, kurš citādi būtu ticis emitēts atmosfērā kā CO2. Tas ietver CO2, kas ticis uztverts un ietverts degvielā, ja ir izpildīts vismaz viens no šādiem nosacījumiem:






  a) | CO2 ir ticis uztverts no darbības, kas uzskaitīta Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā, ir ņemts vērā efektīvas oglekļa cenas noteikšanas sistēmas augšposmā un pirms 2036. gada ir ietverts degvielas ķīmiskajā sastāvā. Šo termiņu pagarina līdz 2041. gadam, izņemot gadījumos, kad CO2 rodas, sadedzinot degvielas elektroenerģijas ražošanai, vai |
| --- | --- | --- |

10.

a)

CO2 ir ticis uztverts no darbības, kas uzskaitīta Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā, ir ņemts vērā efektīvas oglekļa cenas noteikšanas sistēmas augšposmā un pirms 2036. gada ir ietverts degvielas ķīmiskajā sastāvā. Šo termiņu pagarina līdz 2041. gadam, izņemot gadījumos, kad CO2 rodas, sadedzinot degvielas elektroenerģijas ražošanai, vai

| b) | kad CO2 uztverts no gaisa, vai |
| --- | --- |

b)

kad CO2 uztverts no gaisa, vai

| c) | ja uztvertais CO2 rodas, ražojot vai sadedzinot biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos vai biomasas kurināmos, kas atbilst ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma kritērijiem, un CO2 uztveršana nav saņēmusi kredītus par CO2 uztveršanas un aizstāšanas radītajiem emisiju aiztaupījumiem, kas noteikti Direktīvas (ES) 2018/2001 V un VI pielikumā; vai |
| --- | --- |

c)

ja uztvertais CO2 rodas, ražojot vai sadedzinot biodegvielas, bioloģiskos šķidros kurināmos vai biomasas kurināmos, kas atbilst ilgtspējas un siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma kritērijiem, un CO2 uztveršana nav saņēmusi kredītus par CO2 uztveršanas un aizstāšanas radītajiem emisiju aiztaupījumiem, kas noteikti Direktīvas (ES) 2018/2001 V un VI pielikumā; vai

| d) | ja uztvertais CO2 rodas, sadedzinot nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas vai reciklēta oglekļa degvielas, kas atbilst siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma kritērijiem, kuri noteikti Direktīvas (ES) 2018/2001 25. panta 2. punktā un 28. panta 5. punktā un šajā regulā; vai |
| --- | --- |

d)

ja uztvertais CO2 rodas, sadedzinot nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas vai reciklēta oglekļa degvielas, kas atbilst siltumnīcefekta gāzu aiztaupījuma kritērijiem, kuri noteikti Direktīvas (ES) 2018/2001 25. panta 2. punktā un 28. panta 5. punktā un šajā regulā; vai

| e) | ja uztvertais CO2 rodas no ģeoloģiska CO2 avota un iepriekš CO2 izdalījās dabiski. |
| --- | --- |

e)

ja uztvertais CO2 rodas no ģeoloģiska CO2 avota un iepriekš CO2 izdalījās dabiski.

Neietver uztvertu CO2, kas rodas no degvielas, kas tiek apzināti sadedzināta konkrētam CO2 radīšanas mērķim, un CO2, kura uztveršanai ir piešķirts emisiju kredīts saskaņā ar citiem tiesību aktu noteikumiem.

Ar ielaidi saistīto emisiju aprēķinā iekļauj emisijas, kas saistītas ar tādām ielaidēm kā elektroenerģija, siltums un patērējamie materiāli, ko izmanto CO2 uztveršanas procesā.

| 11. | 10. punkta a) apakšpunktā noteiktie datumi tiks pārskatīti, ņemot vērā to, kā Direktīvas 2003/87/EK aptvertajās nozarēs tiks īstenots Savienības mēroga klimata mērķrādītājs 2040. gadam, kas noteikts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1119 4. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Pārstrādes emisijas ietver tiešās emisijas atmosfērā no pašas pārstrādes, no atkritumu apstrādes un noplūdēm. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Emisijas no degvielas sadedzināšanas attiecas uz izmantojamās degvielas kopējām sadedzināšanas emisijām. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Siltumnīcefekta gāzes, ko ņem vērā emisiju aprēķinos, un to oglekļa dioksīda ekvivalenti ir tādi paši, kā norādīts Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļas 4. punktā. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Ja procesā iegūst vairākus līdzproduktus, piemēram, degvielas vai ķimikālijas, kā arī enerģijas līdzproduktus, piemēram, siltumu, elektroenerģiju vai mehānisko enerģiju, ko eksportē no rūpnīcas, siltumnīcefekta gāzu emisijas šiem līdzproduktiem iedala, izmantojot šādas pieejas:






  a) | iedalīšanu veic tā procesa beigās, kurā rodas līdzprodukti. Iedalītās emisijas ietver paša procesa emisijas, kā arī emisijas, kas attiecināmas uz procesa ielaidēm; |
| --- | --- | --- |

15.

a)

iedalīšanu veic tā procesa beigās, kurā rodas līdzprodukti. Iedalītās emisijas ietver paša procesa emisijas, kā arī emisijas, kas attiecināmas uz procesa ielaidēm;

| b) | iedalāmās emisijas ir e i
  plus visas e p
  , e td
  un e ccs
  frakcijas, kas rodas līdz un ieskaitot procesa posmu, kurā ražo līdzproduktus. Ja ielaide procesā pati par sevi ir cita procesa līdzprodukts, vispirms veic iedalīšanu otrajā procesā, lai noteiktu emisijas, kas attiecināmas uz ielaidi; |
| --- | --- |

b)

iedalāmās emisijas ir e i
  plus visas e p
  , e td
  un e ccs
  frakcijas, kas rodas līdz un ieskaitot procesa posmu, kurā ražo līdzproduktus. Ja ielaide procesā pati par sevi ir cita procesa līdzprodukts, vispirms veic iedalīšanu otrajā procesā, lai noteiktu emisijas, kas attiecināmas uz ielaidi;

| c) | ja kāda iekārta projekta robežās apstrādā tikai vienu no projekta līdzproduktiem, tad emisijas no šīs iekārtas pilnībā attiecina uz šo līdzproduktu; |
| --- | --- |

c)

ja kāda iekārta projekta robežās apstrādā tikai vienu no projekta līdzproduktiem, tad emisijas no šīs iekārtas pilnībā attiecina uz šo līdzproduktu;

| d) | ja process ļauj mainīt saražoto līdzproduktu attiecību, iedalīšanu veic, pamatojoties uz fizisko cēloņsakarību, nosakot ietekmi uz procesa emisijām, ko rada tikai viena līdzprodukta izlaides palielināšana, vienlaikus saglabājot nemainīgas pārējās izlaides; |
| --- | --- |

d)

ja process ļauj mainīt saražoto līdzproduktu attiecību, iedalīšanu veic, pamatojoties uz fizisko cēloņsakarību, nosakot ietekmi uz procesa emisijām, ko rada tikai viena līdzprodukta izlaides palielināšana, vienlaikus saglabājot nemainīgas pārējās izlaides;

| e) | ja produktu attiecība ir nemainīga un visi līdzprodukti ir degvielas, elektroenerģija vai siltumenerģija, iedalīšanu veic pēc enerģijas satura. Ja iedale attiecas uz eksportēto siltumu, pamatojoties uz enerģijas saturu, drīkst ņemt vērā tikai siltuma lietderīgo daļu, kā noteikts Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļas 16. punktā; |
| --- | --- |

e)

ja produktu attiecība ir nemainīga un visi līdzprodukti ir degvielas, elektroenerģija vai siltumenerģija, iedalīšanu veic pēc enerģijas satura. Ja iedale attiecas uz eksportēto siltumu, pamatojoties uz enerģijas saturu, drīkst ņemt vērā tikai siltuma lietderīgo daļu, kā noteikts Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļas 16. punktā;

| f) | ja produktu attiecība ir nemainīga un daži līdzprodukti ir materiāli bez enerģijas satura, iedalīšanu veic pēc līdzproduktu ekonomiskās vērtības. Vērā ņemamā ekonomiskā vērtība ir ražojumu vidējā rūpnīcas vērtība pēdējo trīs gadu laikā. Ja šādi dati nav pieejami, vērtību aplēš no preču cenām, no kurām atskaitītas transportēšanas un uzglabāšanas izmaksas (5). |
| --- | --- |

f)

ja produktu attiecība ir nemainīga un daži līdzprodukti ir materiāli bez enerģijas satura, iedalīšanu veic pēc līdzproduktu ekonomiskās vērtības. Vērā ņemamā ekonomiskā vērtība ir ražojumu vidējā rūpnīcas vērtība pēdējo trīs gadu laikā. Ja šādi dati nav pieejami, vērtību aplēš no preču cenām, no kurām atskaitītas transportēšanas un uzglabāšanas izmaksas (5).

| 16. | Transporta un izplatīšanas emisijās iekļauj emisijas no gatavo degvielu uzglabāšanas un izplatīšanas. Emisijas, kas attiecināmas uz ielaidēm e i
  , ietver emisijas, kas saistītas ar to transportēšanu un uzglabāšanu. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Ja process nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgu šķidro un gāzveida transporta degvielu vai reciklēta oglekļa degvielu ražošanai rada oglekļa emisijas, kas tiek pastāvīgi uzglabātas saskaņā ar Direktīvu 2009/31/EK par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu, to var kreditēt procesa produktiem kā emisiju samazinājumu saskaņā ar e ccs
  . Saskaņā ar e p
  būs jāņem vērā arī emisijas, kas rodas uzglabāšanas darbības rezultātā (tostarp oglekļa dioksīda transportēšana). |
| --- | --- |

17.

B.   “STANDARTVĒRTĪBAS” ELASTĪGO IELAIŽU SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJU INTENSITĀTĒM

Ielaižu, kas nav elektroenerģija, SEG intensitāte ir norādīta šajā tabulā:

| | Kopējās emisijas
  g CO2ekv./MJ | Augšposma emisijas
  g CO2ekv./MJ | Sadedzināšanas emisijas
  g CO2ekv./MJ |
| --- | --- | --- | --- |
| Dabasgāze | 66,0 | 9,7 | 56,2 |
| Dīzeļdegviela | 95,1 | 21,9 | 73,2 |
| Benzīns | 93,3 | 19,9 | 73,4 |
| Smagā degvieleļļa | 94,2 | 13,6 | 80,6 |
| Metanols | 97,1 | 28,2 | 68,9 |
| Akmeņogles | 112,3 | 16,2 | 96,1 |
| Lignīts | 116,7 | 1,7 | 115,0 |

Kopējās emisijas

g CO2ekv./MJ

Augšposma emisijas

g CO2ekv./MJ

Sadedzināšanas emisijas

g CO2ekv./MJ

Dabasgāze

66,0

9,7

56,2

Dīzeļdegviela

95,1

21,9

73,2

Benzīns

93,3

19,9

73,4

Smagā degvieleļļa

94,2

13,6

80,6

Metanols

97,1

28,2

68,9

Akmeņogles

112,3

16,2

96,1

Lignīts

116,7

1,7

115,0

| | g CO2ekv./kg |
| --- | --- |
| Amonjaks | 2 351,3 |
| Kalcija hlorīds (CaCl2) | 38,8 |
| Cikloheksāns | 723,0 |
| Sālsskābe (HCl) | 1 061,1 |
| Smērvielas | 947,0 |
| Magnija sulfāts (MgSO4) | 191,8 |
| Slāpeklis | 56,4 |
| Fosforskābe (H3PO4) | 3 124,7 |
| Kālija hidroksīds (KOH) | 419,1 |
| Tīrs CaO tehnoloģiskajiem procesiem | 1 193,2 |
| Nātrija karbonāts (Na2CO3) | 1 245,1 |
| Nātrija hlorīds (NaCl) | 13,3 |
| Nātrija hidroksīds (NaOH) | 529,7 |
| Nātrija metoksīds (Na(CH3O)) | 2 425,5 |
| SO2 | 53,3 |
| Sērskābe (H2SO4) | 217,5 |
| Karbamīds | 1 846,6 |

g CO2ekv./kg

Amonjaks

2 351,3

Kalcija hlorīds (CaCl2)

38,8

Cikloheksāns

723,0

Sālsskābe (HCl)

1 061,1

Smērvielas

947,0

Magnija sulfāts (MgSO4)

191,8

Slāpeklis

56,4

Fosforskābe (H3PO4)

3 124,7

Kālija hidroksīds (KOH)

419,1

Tīrs CaO tehnoloģiskajiem procesiem

1 193,2

Nātrija karbonāts (Na2CO3)

1 245,1

Nātrija hlorīds (NaCl)

13,3

Nātrija hidroksīds (NaOH)

529,7

Nātrija metoksīds (Na(CH3O))

2 425,5

SO2

53,3

Sērskābe (H2SO4)

217,5

Karbamīds

1 846,6

C.   ELEKTROENERĢIJAS SEG EMISIJU INTENSITĀTE

Elektroenerģijas siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti nosaka valstu vai tirdzniecības zonu līmenī. Elektroenerģijas siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti drīkst noteikt tikai tirdzniecības zonu līmenī, ja nepieciešamie dati ir publiski pieejami. Aprēķinot elektroenerģijas oglekļietilpīgumu, kas izteikts kā g CO2ekv./kWh elektroenerģijas, ņem vērā visus potenciālos primārās enerģijas avotus elektroenerģijas ražošanai, iekārtas veidu, pārveidošanas lietderības koeficientu un elektroenerģijas pašpatēriņu elektrostacijā.

Aprēķinā ņem vērā visas oglekļa ekvivalenta emisijas, kas saistītas ar elektroenerģijas ražošanā izmantoto degvielu sadedzināšanu un piegādi. Tas ir atkarīgs no dažādu degvielu daudzuma, ko izmanto elektroenerģijas ražošanas iekārtās, un no degvielu sadedzināšanas emisijas faktoriem un augšupējiem degvielas emisijas faktoriem.

Siltumnīcefekta gāzes, kas nav CO2, pārrēķina CO2ekv., reizinot to globālās sasilšanas potenciālu (GSP) attiecībā pret CO2 100 gadu laikposmā, kā noteikts Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļas 4. punktā. Biomasas degvielu sadedzināšanas radītās CO2 emisijas to biogēnās izcelsmes dēļ netiek ņemtas vērā, bet ir jāuzskaita CH4 un N2O emisijas.

Lai aprēķinātu SEG emisijas no degvielu sadedzināšanas, izmanto IPCC standarta emisijas faktorus stacionārai sadedzināšanai enerģētikas nozarē (IPCC 2006). Augšposma emisijās ietver emisijas no visiem procesiem un posmiem, kas vajadzīgi, lai degvielu padarītu gatavu elektroenerģijas ražošanai; tās rodas elektroenerģijas ražošanā izmantotās degvielas ieguves, rafinēšanas un transportēšanas rezultātā.

Turklāt ņem vērā visas augšposma emisijas no biomasas audzēšanas, novākšanas, savākšanas, pārstrādes un transportēšanas. Kūdru un fosilas izcelsmes atkritumu materiālu sastāvdaļas uzskata par fosilo kurināmo.

Degvielas, ko izmanto bruto elektroenerģijas ražošanai iekārtās, kurās ražo tikai elektroenerģiju, nosaka, pamatojoties uz elektroenerģijas ražošanu un pārveidošanas elektroenerģijā efektivitāti. Koģenerācijas (CHP) gadījumā degvielas, ko izmanto CHP saražotajam siltumam, uzskaita, ņemot vērā alternatīvu siltuma ražošanu ar vidējo kopējo efektivitāti 85 %, bet pārējo attiecina uz elektroenerģijas ražošanu.

Attiecībā uz kodolelektrostacijām pieņem, ka kodolsiltumnerģijas pārveidošanas lietderības koeficients ir 33 %, vai izmanto Eurostat vai līdzīga akreditēta avota sniegtus datus.

Nevienu degvielu neasociē ar elektroenerģijas ražošanu no atjaunīgiem energoresursiem, kas ietver hidroenerģiju, saules enerģiju, vēja enerģiju un ģeotermālo enerģiju. Emisijas, ko rada elektroenerģijas ražošanas iekārtu būvniecība un ekspluatācijas izbeigšana, un atkritumu apsaimniekošana, netiek ņemtas vērā. Tādējādi oglekļa ekvivalenta emisijas, kas saistītas ar atjaunīgās elektroenerģijas (vēja, saules, hidroenerģijas un ģeotermālās enerģijas) ražošanu, uzskata par vienādām ar nulli.

CO2 ekvivalenta emisijas, ko rada bruto elektroenerģijas ražošana, ietver augšposma emisijas no JEC WTW v5 (Prussi et al, 2020), kas uzskaitītas 3. tabulā, un standarta emisijas faktorus stacionārai sadedzināšanai saskaņā ar IPCC vadlīnijām par nacionālajiem siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas pārskatiem (IPCC 2006), kas uzskaitīti 1. un 2. tabulā. Augšposma emisijas izmantotās degvielas piegādei aprēķina, piemērojot JEC WTW v5 augšposma emisijas faktorus (Prussi et al, 2020).

Elektroenerģijas oglekļietilpīgumu aprēķina pēc šādas formulas:

Formula

| kur: | e

  gross_prod | = | CO2 ekvivalenta emisijas |
| --- | --- | --- | --- |
| | = | augšposma CO2 ekvivalenta emisijas faktori |
| | = | CO2 ekvivalenta emisijas faktori no degvielu sadedzināšanas |
| B

  i | = | degvielas patēriņš elektroenerģijas ražošanai |
| | = | elektroenerģijas ražošanā izmantotās degvielas. |

kur:

e

  gross_prod

=

CO2 ekvivalenta emisijas
  Formula

Formula

=

augšposma CO2 ekvivalenta emisijas faktori
  Formula

Formula

=

CO2 ekvivalenta emisijas faktori no degvielu sadedzināšanas
  Formula

B

  i

=

degvielas patēriņš elektroenerģijas ražošanai
  Formula

Formula

=

elektroenerģijas ražošanā izmantotās degvielas.

Neto saražotās elektroenerģijas apjomu nosaka bruto saražotā elektroenerģija, elektroenerģijas pašpatēriņš elektrostacijā un elektroenerģijas zudumi hidroakumulācijā.

Formula

| kur: | E

  net | = | neto saražotā elektroenerģija |
| --- | --- | --- | --- |
| E

  gross | = | bruto saražotā elektroenerģija |
| E

  own | = | elektroenerģijas iekšējais pašpatēriņš elektrostacijā |
| E

  pump | = | elektroenerģija sūknēšanai |

kur:

E

  net

=

neto saražotā elektroenerģija
  Formula

E

  gross

=

bruto saražotā elektroenerģija
  Formula

E

  own

=

elektroenerģijas iekšējais pašpatēriņš elektrostacijā
  Formula

E

  pump

=

elektroenerģija sūknēšanai
  Formula

Neto saražotās elektroenerģijas oglekļietilpīgums ir kopējās bruto SEG emisijas neto elektroenerģijas ražošanai vai izmantošanai:

Formula

kur: CI = CO2 ekvivalenta emisijas, ko rada elektroenerģijas ražošana
  Formula

Elektroenerģijas ražošanas un degvielas patēriņa dati

Datus par elektroenerģijas ražošanu un degvielas patēriņu iegūst no IEA datiem un statistikas (piemēram, no IEA tīmekļvietnes datu un statistikas iedaļas Energy Statistics Data Browser), kas sniedz datus par enerģijas bilancēm un elektroenerģiju, kura saražota, izmantojot dažādas degvielas (6).

Attiecībā uz ES dalībvalstīm Eurostat dati ir detalizētāki, un tos var izmantot IEA datu vietā. Ja siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti nosaka tirdzniecības zonu līmenī, izmanto datus no oficiālās valsts statistikas, kuriem ir tāds pats detalizācijas līmenis kā IEA datiem. Degvielas patēriņa dati ietver visdetalizētākos nacionālajās statistikās pieejamos datus: cietais fosilais kurināmais, rūpnieciskās gāzes, kūdra un kūdras produkti, degslāneklis un naftas smiltis, nafta un naftas produkti, dabasgāze, atjaunīgie energoresursi un biodegvielas, neatjaunīgie atkritumi un kodolenerģija. Atjaunīgie energoresursi un biodegvielas ietver biodegvielas, atjaunojamos sadzīves atkritumus, hidroenerģiju, okeānu enerģiju, ģeotermālo, vēja, saules enerģiju un siltumsūkņus.

Ielaides dati no literatūras avotiem

1. tabula

Standarta emisijas faktori stacionārai sadedzināšanai (g/MJ degvielas ar zemāko siltumspēju)

| Degviela | CO2 | CH4 | N2O |
| --- | --- | --- | --- |
| Cietais fosilais kurināmais | | | |
| Antracīts | 98,3 | 0,001 | 0,0015 |
| Koksa ogles | 94,6 | 0,001 | 0,0015 |
| Citas bitumenogles | 94,6 | 0,001 | 0,0015 |
| Pusbitumenogles | 96,1 | 0,001 | 0,0015 |
| Lignīts | 101 | 0,001 | 0,0015 |
| Akmeņogļu briketes | 97,5 | 0,001 | 0,0015 |
| Koksa krāsns kokss | 107 | 0,001 | 0,0015 |
| Gāzes kokss | 107 | 0,001 | 0,0001 |
| Akmeņogļu darva | 80,7 | 0,001 | 0,0015 |
| Brūnogļu briketes | 97,5 | 0,001 | 0,0015 |
| Rūpnieciskās gāzes | | | |
| Gāzes rūpnīcu gāze | 44,4 | 0,001 | 0,0001 |
| Koksa gāze | 44,4 | 0,001 | 0,0001 |
| Domnas gāze | 260 | 0,001 | 0,0001 |
| Citas reģenerētās gāzes | 182 | 0,001 | 0,0001 |
| Kūdra un kūdras produkti | 106 | 0,001 | 0,0015 |
| Degslāneklis un naftas smiltis | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Nafta un naftas produkti | | | |
| Jēlnafta | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Dabasgāzes kondensāti | 64,2 | 0,003 | 0,0006 |
| Naftas pārstrādes izejvielas | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Piedevas un skābekļa savienojumi | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Citi ogļūdeņraži | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Naftas pārstrādes gāze | 57,6 | 0,001 | 0,0001 |
| Etāns | 61,6 | 0,001 | 0,0001 |
| Sašķidrinātas naftas gāzes | 63,1 | 0,001 | 0,0001 |
| Motorbenzīns | 69,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Aviācijas benzīns | 70 | 0,003 | 0,0006 |
| Benzīna tipa reaktīvo dzinēju degviela | 70 | 0,003 | 0,0006 |
| Petrolejas tipa reaktīvo dzinēju degviela | 71,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Citi petrolejas veidi | 71,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Jēlbenzīns | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Gāzeļļa un dīzeļdegviela | 74,1 | 0,003 | 0,0006 |
| Degvieleļļa | 77,4 | 0,003 | 0,0006 |
| Lakbenzīns un SBP | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Smērvielas | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Bitumens | 80,7 | 0,003 | 0,0006 |
| Naftas kokss | 97,5 | 0,003 | 0,0006 |
| Parafīna vaski | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Citi naftas produkti | 73,3 | 0,003 | 0,0006 |
| Dabasgāze | 56,1 | 0,001 | 0,0001 |
| Atkritumi | | | |
| Rūpnieciskie atkritumi (neatjaunojami) | 143 | 0,03 | 0,004 |
| Neatjaunojami sadzīves atkritumi | 91,7 | 0,03 | 0,004 |
| Piezīme. | Vērtības jāreizina ar GSP koeficientiem, kas noteikti Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļas 4. punktā. |

Degviela

CO2

CH4

N2O

Cietais fosilais kurināmais

Antracīts

98,3

0,001

0,0015

Koksa ogles

94,6

0,001

0,0015

Citas bitumenogles

94,6

0,001

0,0015

Pusbitumenogles

96,1

0,001

0,0015

Lignīts

101

0,001

0,0015

Akmeņogļu briketes

97,5

0,001

0,0015

Koksa krāsns kokss

107

0,001

0,0015

Gāzes kokss

107

0,001

0,0001

Akmeņogļu darva

80,7

0,001

0,0015

Brūnogļu briketes

97,5

0,001

0,0015

Rūpnieciskās gāzes

Gāzes rūpnīcu gāze

44,4

0,001

0,0001

Koksa gāze

44,4

0,001

0,0001

Domnas gāze

260

0,001

0,0001

Citas reģenerētās gāzes

182

0,001

0,0001

Kūdra un kūdras produkti

106

0,001

0,0015

Degslāneklis un naftas smiltis

73,3

0,003

0,0006

Nafta un naftas produkti

Jēlnafta

73,3

0,003

0,0006

Dabasgāzes kondensāti

64,2

0,003

0,0006

Naftas pārstrādes izejvielas

73,3

0,003

0,0006

Piedevas un skābekļa savienojumi

73,3

0,003

0,0006

Citi ogļūdeņraži

73,3

0,003

0,0006

Naftas pārstrādes gāze

57,6

0,001

0,0001

Etāns

61,6

0,001

0,0001

Sašķidrinātas naftas gāzes

63,1

0,001

0,0001

Motorbenzīns

69,3

0,003

0,0006

Aviācijas benzīns

70

0,003

0,0006

Benzīna tipa reaktīvo dzinēju degviela

70

0,003

0,0006

Petrolejas tipa reaktīvo dzinēju degviela

71,5

0,003

0,0006

Citi petrolejas veidi

71,5

0,003

0,0006

Jēlbenzīns

73,3

0,003

0,0006

Gāzeļļa un dīzeļdegviela

74,1

0,003

0,0006

Degvieleļļa

77,4

0,003

0,0006

Lakbenzīns un SBP

73,3

0,003

0,0006

Smērvielas

73,3

0,003

0,0006

Bitumens

80,7

0,003

0,0006

Naftas kokss

97,5

0,003

0,0006

Parafīna vaski

73,3

0,003

0,0006

Citi naftas produkti

73,3

0,003

0,0006

Dabasgāze

56,1

0,001

0,0001

Atkritumi

Rūpnieciskie atkritumi (neatjaunojami)

143

0,03

0,004

Neatjaunojami sadzīves atkritumi

91,7

0,03

0,004

Piezīme.

Vērtības jāreizina ar GSP koeficientiem, kas noteikti Direktīvas (ES) 2018/2001 V pielikuma C daļas 4. punktā.

| Avots: | IPCC, 2006. |
| --- | --- |

Avots:

IPCC, 2006.

2. tabula

Standarta emisijas faktori biomasas izcelsmes degvielu stacionārai sadedzināšanai (g/MJ degvielas ar zemāko siltumspēju)

| Degviela | CO2 | CH4 | N2O |
| --- | --- | --- | --- |
| Primārās cietās biodegvielas | 0 | 0,03 | 0,004 |
| Kokogles | 0 | 0,2 | 0,004 |
| Biogāzes | 0 | 0,001 | 0,0001 |
| Atjaunojami sadzīves atkritumi | 0 | 0,03 | 0,004 |
| Tīrs biobenzīns | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Biobenzīna maisījums | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Tīras biodīzeļdegvielas | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Bodīzeļdegvielu maisījums | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Tīra reaktīvo dzinēju biopetroleja | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Reaktīvo dzinēju biopetrolejas maisījums | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Citas šķidrās biodegvielas | 0 | 0,003 | 0,0006 |
| Avots: | IPCC, 2006. |

Degviela

CO2

CH4

N2O

Primārās cietās biodegvielas

0

0,03

0,004

Kokogles

0

0,2

0,004

Biogāzes

0

0,001

0,0001

Atjaunojami sadzīves atkritumi

0

0,03

0,004

Tīrs biobenzīns

0

0,003

0,0006

Biobenzīna maisījums

0

0,003

0,0006

Tīras biodīzeļdegvielas

0

0,003

0,0006

Bodīzeļdegvielu maisījums

0

0,003

0,0006

Tīra reaktīvo dzinēju biopetroleja

0

0,003

0,0006

Reaktīvo dzinēju biopetrolejas maisījums

0

0,003

0,0006

Citas šķidrās biodegvielas

0

0,003

0,0006

Avots:

IPCC, 2006.

3. tabula

Degvielas augšposma emisiju faktori (g CO2ekv./MJ degvielas pie zemākās siltumspējas)

| Degviela | Emisijas faktors |
| --- | --- |
| Akmeņogles | 15,9 |
| Brūnogles | 1,7 |
| Kūdra | 0 |
| Ogļu gāzes | 0 |
| Naftas produkti | 11,6 |
| Dabasgāze | 12,7 |
| Cietās biodegvielas | 0,7 |
| Šķidrās biodegvielas | 46,8 |
| Rūpnieciskie atkritumi | 0 |
| Sadzīves atkritumi | 0 |
| Biogāzes | 13,7 |
| Kodolatkritumi | 1,2 |
| Avots: | JEC WTW v5. |

Degviela

Emisijas faktors

Akmeņogles

15,9

Brūnogles

1,7

Kūdra

0

Ogļu gāzes

0

Naftas produkti

11,6

Dabasgāze

12,7

Cietās biodegvielas

0,7

Šķidrās biodegvielas

46,8

Rūpnieciskie atkritumi

0

Sadzīves atkritumi

0

Biogāzes

13,7

Kodolatkritumi

1,2

Avots:

JEC WTW v5.

A tabulā ir iekļautas elektroenerģijas SEG emisiju intensitātes vērtības valstu līmenī Eiropas Savienībā. Ja elektroenerģijas siltumnīcefekta gāzu emisiju intensitāti nosaka valsts līmenī, šīs vērtības Eiropas Savienībā iegūtai elektroenerģijai izmanto, līdz kļūst pieejami jaunākie dati elektroenerģijas emisiju intensitātes noteikšanai (7).

A tabula

Elektroenerģijas emisiju intensitāte Eiropas Savienībā 2020. gadā

| Valsts | Saražotās elektroenerģijas emisiju intensitāte (g CO2ekv./MJ) |
| --- | --- |
| Austrija | 39,7 |
| Beļģija | 56,7 |
| Bulgārija | 119,2 |
| Kipra | 206,6 |
| Čehija | 132,5 |
| Vācija | 99,3 |
| Dānija | 27,1 |
| Igaunija | 139,8 |
| Grieķija | 125,2 |
| Spānija | 54,1 |
| Somija | 22,9 |
| Francija | 19,6 |
| Horvātija | 55,4 |
| Ungārija | 72,9 |
| Īrija | 89,4 |
| Itālija | 92,3 |
| Latvija | 39,4 |
| Lietuva | 57,7 |
| Luksemburga | 52,0 |
| Malta | 133,9 |
| Nīderlande | 99,9 |
| Polija | 196,5 |
| Portugāle | 61,6 |
| Rumānija | 86,1 |
| Slovākija | 45,6 |
| Slovēnija | 70,1 |
| Zviedrija | 4,1 |
| Avots: | JRC, 2022. |

Valsts

Saražotās elektroenerģijas emisiju intensitāte (g CO2ekv./MJ)

Austrija

39,7

Beļģija

56,7

Bulgārija

119,2

Kipra

206,6

Čehija

132,5

Vācija

99,3

Dānija

27,1

Igaunija

139,8

Grieķija

125,2

Spānija

54,1

Somija

22,9

Francija

19,6

Horvātija

55,4

Ungārija

72,9

Īrija

89,4

Itālija

92,3

Latvija

39,4

Lietuva

57,7

Luksemburga

52,0

Malta

133,9

Nīderlande

99,9

Polija

196,5

Portugāle

61,6

Rumānija

86,1

Slovākija

45,6

Slovēnija

70,1

Zviedrija

4,1

Avots:

JRC, 2022.

---

(1)  Attiecībā uz ūdeni saturošām materiālu ielaidēm par zemāko siltumspēju pieņem materiāla ielaides sausās daļas zemāko siltumspēju (t. i., neņemot vērā enerģiju, kas vajadzīga ūdens iztvaicēšanai). Nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgās šķidrās un gāzveida transporta degvielas, ko izmanto par starpproduktiem konvencionālo degvielu ražošanā, neņem vērā.

(2)  Inkorporēti procesi ietver procesus, kas notiek vienā un tajā pašā rūpnieciskajā kompleksā vai kas piegādā ielaidi, izmantojot specializētu piegādes infrastruktūru, vai kas piegādā vairāk nekā pusi no visu ielaižu enerģijas nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgas šķidrās un gāzveida transporta degvielas vai reciklēta oglekļa degvielas ražošanai.

(3)  Ja oglekļietilpīgumus ņem no tabulas B daļā, sadedzināšanas emisijas neņem vērā. Tas tāpēc, ka sadedzināšanas emisijas tiek ieskaitītas galīgās degvielas pārstrādē vai sadedzināšanas emisijās.

(4)  Saskaņā ar 6. iedaļu emisiju intensitāte neietver emisijas, kas iegultas piegādātās ielaides oglekļa saturā.

(5)  Jāņem vērā, ka svarīgas ir līdzproduktu relatīvās vērtības, tāpēc vispārējā inflācija nav svarīga.

(6)  Piemērs: https://www.iea.org/data-and-statistics/data-tools/energy-statistics-data-browser?country=GERMANY&energy=Coal&year=202.

(7)  Eiropas Komisija regulāri darīs pieejamus atjauninātus datus.

---

| 20.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/34

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2023/1186

(2023. gada 13. jūnijs)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (“Kullings kalvdans” (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 (2012. gada 21. novembris) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (1) un jo īpaši tās 52. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Zviedrijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Kullings kalvdans”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Zviedrijas pieteikums, kurā lūgts reģistrēt nosaukumu “Kullings kalvdans”, ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens pamatots iebildumu paziņojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Kullings kalvdans” būtu jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens pamatots iebildumu paziņojums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 51. pantu, tāpēc nosaukums “Kullings kalvdans” būtu jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Nosaukums “Kullings kalvdans” (AĢIN) ar šo tiek ierakstīts reģistrā.

Pirmajā daļā minētais nosaukums apzīmē produktu, kas pieder pie 1.4. grupas “Citi dzīvnieku izcelsmes produkti (olas, medus, dažādi piena produkti, izņemot sviestu u. c.)” saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 668/2014 (3) XI pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2023. gada 13. jūnijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājas vārdā –

Komisijas loceklis

Janusz WOJCIECHOWSKI

---

(1)  
  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  
  OV C 55, 14.2.2023., 14. lpp.

2

(3)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 668/2014 (2014. gada 13. jūnijs), ar ko paredz noteikumus par to, kā piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV L 179, 19.6.2014., 36. lpp.).

3

---

LĒMUMI

| 20.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/35 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/35

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2023/1187

(2023. gada 19. jūnijs)

par Savienības atbalstu Starptautiskās konvencijas par kodolterorisma apkarošanu universalizācijai un efektīvai īstenošanai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 28. panta 1. punktu un 31. panta 1. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“stratēģija”), kurā teikts, ka neizplatīšana, atbruņošanās un ieroču kontrole var sniegt būtisku ieguldījumu globālajā cīņā pret terorismu, samazinot risku, ka nevalstiski aktori iegūtu piekļuvi masu iznīcināšanas ieročiem, radioaktīviem materiāliem un nogādes līdzekļiem. Stratēģijas III nodaļā ir iekļauts to pasākumu saraksts, kas jāveic gan Savienībā, gan trešās valstīs, lai apkarotu šādu izplatīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadome 2003. gada 12. decembrī pieņēma ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai (“stratēģija”), kurā teikts, ka neizplatīšana, atbruņošanās un ieroču kontrole var sniegt būtisku ieguldījumu globālajā cīņā pret terorismu, samazinot risku, ka nevalstiski aktori iegūtu piekļuvi masu iznīcināšanas ieročiem, radioaktīviem materiāliem un nogādes līdzekļiem. Stratēģijas III nodaļā ir iekļauts to pasākumu saraksts, kas jāveic gan Savienībā, gan trešās valstīs, lai apkarotu šādu izplatīšanu.

| (2) | Savienība aktīvi īsteno stratēģiju un veic III nodaļā uzskaitītos pasākumus, jo īpaši strādājot pie universalizācijas un vajadzības gadījumā pastiprinot galvenos līgumus, nolīgumus un pārbaudes mehānismus atbruņošanās un neizplatīšanas jomā, un novirzot finanšu līdzekļus konkrētu projektu atbalstam, kurus īsteno daudzpusējas iestādes, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Narkotiku un noziedzības novēršanas birojs (UNODC) un ANO Terorisma apkarošanas birojs (UNOCT). |
| --- | --- |

(2)

Savienība aktīvi īsteno stratēģiju un veic III nodaļā uzskaitītos pasākumus, jo īpaši strādājot pie universalizācijas un vajadzības gadījumā pastiprinot galvenos līgumus, nolīgumus un pārbaudes mehānismus atbruņošanās un neizplatīšanas jomā, un novirzot finanšu līdzekļus konkrētu projektu atbalstam, kurus īsteno daudzpusējas iestādes, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Narkotiku un noziedzības novēršanas birojs (UNODC) un ANO Terorisma apkarošanas birojs (UNOCT).

| (3) | ANO Ģenerālā Asambleja 2005. gada 13. aprīlī pieņēma Starptautisko konvenciju par kodolterorisma apkarošanu, un 2005. gada 14. septembrī tā tika atvērta parakstīšanai. |
| --- | --- |

(3)

ANO Ģenerālā Asambleja 2005. gada 13. aprīlī pieņēma Starptautisko konvenciju par kodolterorisma apkarošanu, un 2005. gada 14. septembrī tā tika atvērta parakstīšanai.

| (4) | ANO Ģenerālsekretārs savā atbruņošanās programmā “Mūsu kopīgās nākotnes nodrošināšana”, ar kuru viņš nāca klajā 2018. gada 24. maijā, norādīja, ka kodolriski ir nepieņemami un tie pieaug. |
| --- | --- |

(4)

ANO Ģenerālsekretārs savā atbruņošanās programmā “Mūsu kopīgās nākotnes nodrošināšana”, ar kuru viņš nāca klajā 2018. gada 24. maijā, norādīja, ka kodolriski ir nepieņemami un tie pieaug.

| (5) | Padome 2018. gada 10. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/1939 (1). |
| --- | --- |

(5)

Padome 2018. gada 10. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2018/1939 (1).

| (6) | Padome 2021. gada 7. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2021/919 (2), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2018/1939 un pagarina tā īstenošanu līdz 2022. gada 30. novembrim to izaicinājumu turpināšanās dēļ, kuri izriet no Covid-19 pandēmijas. |
| --- | --- |

(6)

Padome 2021. gada 7. jūnijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2021/919 (2), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2018/1939 un pagarina tā īstenošanu līdz 2022. gada 30. novembrim to izaicinājumu turpināšanās dēļ, kuri izriet no Covid-19 pandēmijas.

| (7) | Padome 2022. gada 8. novembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/2185 (3), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2018/1939 un vēlreiz pagarina tā īstenošanu līdz 2023. gada 30. jūnijam, ņemot vērā to, ka Covid-19 pandēmijas ietekmes dēļ joprojām kavējas Lēmumā (KĀDP) 2018/1939 paredzēto projekta darbību īstenošana. |
| --- | --- |

(7)

Padome 2022. gada 8. novembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/2185 (3), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2018/1939 un vēlreiz pagarina tā īstenošanu līdz 2023. gada 30. jūnijam, ņemot vērā to, ka Covid-19 pandēmijas ietekmes dēļ joprojām kavējas Lēmumā (KĀDP) 2018/1939 paredzēto projekta darbību īstenošana.

| (8) | 2022. gada Stratēģiskais kompass drošībai un aizsardzībai attiecas uz pastāvīgajiem draudiem, ko rada masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšana, un pauž Savienības mērķi pastiprināt konkrētas darbības atbruņošanās, neizplatīšanas un ieroču kontroles mērķu atbalstam. Tajā kā pastāvīga problēma minēta arī transnacionāli terorisma draudi un Savienības griba stiprināt tās reakciju, lai labāk novērstu un apkarotu terorismu. |
| --- | --- |

(8)

2022. gada Stratēģiskais kompass drošībai un aizsardzībai attiecas uz pastāvīgajiem draudiem, ko rada masu iznīcināšanas ieroču un to nogādes līdzekļu izplatīšana, un pauž Savienības mērķi pastiprināt konkrētas darbības atbruņošanās, neizplatīšanas un ieroču kontroles mērķu atbalstam. Tajā kā pastāvīga problēma minēta arī transnacionāli terorisma draudi un Savienības griba stiprināt tās reakciju, lai labāk novērstu un apkarotu terorismu.

| (9) | Šā lēmuma tehniskā īstenošana būtu jāuztic UNODC un UNOCT ANO Terorisma apkarošanas centram (UNCCT). |
| --- | --- |

(9)

Šā lēmuma tehniskā īstenošana būtu jāuztic UNODC un UNOCT ANO Terorisma apkarošanas centram (UNCCT).

| (10) | Šis lēmums būtu jāīsteno saskaņā ar Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu, ko Eiropas Komisija un ANO noslēgušas attiecībā uz to finanšu ieguldījumu pārvaldību, kurus Savienība veikusi ANO vadītās programmās vai projektos, |
| --- | --- |

(10)

Šis lēmums būtu jāīsteno saskaņā ar Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu, ko Eiropas Komisija un ANO noslēgušas attiecībā uz to finanšu ieguldījumu pārvaldību, kurus Savienība veikusi ANO vadītās programmās vai projektos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Lai īstenotu ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas novēršanai, ES Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju un Stratēģisko kompasu drošībai un aizsardzībai, Savienība ar operacionālu darbību turpina atbalstīt Starptautiskās konvencijas par kodolterorisma apkarošanu (ICSANT) universalizāciju un efektīvu īstenošanu.

2.   Šā panta 1. punktā minētās darbības mērķi ir:

| a) | palielināt to valstu skaitu, kuras uzsāk procesu, lai kļūtu par ICSANT pusēm, un vairot informētību un zināšanas par ICSANT starp saņēmējiem, piemēram, valsts politikas veidotājiem un lēmumu pieņēmējiem, un starptautiskos forumos; |
| --- | --- |

a)

palielināt to valstu skaitu, kuras uzsāk procesu, lai kļūtu par ICSANT pusēm, un vairot informētību un zināšanas par ICSANT starp saņēmējiem, piemēram, valsts politikas veidotājiem un lēmumu pieņēmējiem, un starptautiskos forumos;

| b) | uzlabot valsts tiesību aktus un krimināljustīcijas amatpersonu un citu attiecīgu valstu ieinteresēto personu spējas saistībā ar to lietu izmeklēšanu, kriminālvajāšanu par tām un iztiesāšanu, kurās nozīme ir ICSANT; |
| --- | --- |

b)

uzlabot valsts tiesību aktus un krimināljustīcijas amatpersonu un citu attiecīgu valstu ieinteresēto personu spējas saistībā ar to lietu izmeklēšanu, kriminālvajāšanu par tām un iztiesāšanu, kurās nozīme ir ICSANT;

| c) | stiprināt politiku, praksi un procedūras nolūkā novērst, atklāt un reaģēt uz draudiem, ko rada nevalstiski aktori, tostarp teroristi, kas iegūst, tur īpašumā un/vai izmanto kodolmateriālu vai citu radioaktīvu materiālu; |
| --- | --- |

c)

stiprināt politiku, praksi un procedūras nolūkā novērst, atklāt un reaģēt uz draudiem, ko rada nevalstiski aktori, tostarp teroristi, kas iegūst, tur īpašumā un/vai izmanto kodolmateriālu vai citu radioaktīvu materiālu;

| d) | uzlabot zināšanas un izpratni par draudiem, ko rada radioloģiskais un kodolterorisms un cita noziedzīga rīcība, kas saistīta ar šādiem materiāliem; |
| --- | --- |

d)

uzlabot zināšanas un izpratni par draudiem, ko rada radioloģiskais un kodolterorisms un cita noziedzīga rīcība, kas saistīta ar šādiem materiāliem;

| e) | stiprināt valsts mēroga un starptautisko sadarbību, tostarp informācijas apmaiņu, valstīs, kas ir Puses, un starp tām efektīvu un praktisku pasākumu izstrādē un pieņemšanā, lai efektīvi īstenotu Konvenciju. |
| --- | --- |

e)

stiprināt valsts mēroga un starptautisko sadarbību, tostarp informācijas apmaiņu, valstīs, kas ir Puses, un starp tām efektīvu un praktisku pasākumu izstrādē un pieņemšanā, lai efektīvi īstenotu Konvenciju.

3.   Detalizēts 1. punktā minētās darbības apraksts ir izklāstīts pielikumā.

2. pants

1.   Par šā lēmuma īstenošanu atbild Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos (“Augstais pārstāvis”).

2.   Lēmuma 1. pantā minētās darbības tehnisko īstenošanu veic UNODC un UNOCT.

3.   UNODC un UNOCT minēto uzdevumu veic Augstā pārstāvja atbildībā. Šim nolūkam Augstais pārstāvis slēdz vajadzīgās vienošanās ar UNODC un UNOCT.

3. pants

1.   Finanšu atsauces summa 1. pantā minētās Savienības finansētās darbības īstenošanai ir 4 000 000,82 EUR.

2.   Izdevumus, ko finansē no 1. punktā noteiktās atsauces summas, pārvalda saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas piemērojamas Savienības vispārējam budžetam.

3.   Komisija uzrauga to izdevumu pareizu pārvaldību, ko finansē no 1. punktā minētās atsauces summas. Šajā nolūkā tā noslēdz finansējuma nolīgumus ar UNODC un UNOCT. Finansējuma nolīgumos paredz, ka UNODC un UNOCT jānodrošina Savienības ieguldījuma atpazīstamība, kas atbilst tā apjomam.

4.   Komisija cenšas noslēgt 3. punktā minētos nolīgumus cik drīz vien iespējams pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Tā informē Padomi par jebkādām grūtībām minētajā procesā un par nolīgumu noslēgšanas dienu.

4. pants

1.   Augstais pārstāvis ziņo Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz UNODC un UNOCT regulāriem ziņojumiem. Padome veic izvērtēšanu, pamatojoties uz šiem regulārajiem ziņojumiem.

2.   Komisija sniedz informāciju par 1. pantā minētās darbības īstenošanas finansiālajiem aspektiem.

5. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Šis lēmums zaudē spēku pēc 36 mēnešiem pēc 3. panta 3. punktā minētā nolīguma noslēgšanas dienas. Tomēr, ja minētajā laikposmā nolīgums nav noslēgts, šis lēmums zaudē spēku sešus mēnešus pēc stāšanās spēkā.

Luksemburgā, 2023. gada 19. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. BUSCH

---

(1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2018/1939 (2018. gada 10. decembris) par Savienības atbalstu Starptautiskās konvencijas par kodolterorisma apkarošanu universalizācijai un efektīvai īstenošanai (OV L 314, 11.12.2018., 41. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2021/919 (2021. gada 7. jūnijs), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2018/1939 par Savienības atbalstu Starptautiskās konvencijas par kodolterorisma apkarošanu universalizācijai un efektīvai īstenošanai (OV L 201, 8.6.2021., 27. lpp.).

2

(3)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2022/2185 (2022. gada 8. novembris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2018/1939 par Savienības atbalstu Starptautiskās konvencijas par kodolterorisma apkarošanu universalizācijai un efektīvai īstenošanai (OV L 288, 9.11.2022., 80. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Atbalsts Starptautiskās konvencijas par kodolterorisma apkarošanu universalizācijai un efektīvai īstenošanai

Kopsavilkums

Vispārīga informācija

2005. gada Starptautiskā konvencija par kodolterorisma apkarošanu (ICSANT) ir viens no 19 starptautiskajiem juridiskajiem instrumentiem cīņai pret terorismu, kuri ir būtiski starptautiskajam mieram un drošībai. 2023. gada martā ICSANT bija 120 puses, kas nozīmē, ka konvencija vēl neaizsargā vairāk nekā trešdaļu pasaules. Lai pilnībā izmantotu ICSANT potenciālu un nepieļautu drošas patveršanās vietas un juridiskas nepilnības, universalizācija joprojām ir viens no svarīgākajiem mērķiem. Tomēr kļūšana par konvencijas pusi ir tikai pirmais nepieciešamais solis, un būtiska ir arī efektīva īstenošana (leģislatīva un tehniska).

Pievienošanās ICSANT nozīmē, ka ir jāpieņem vajadzīgie valsts īstenošanas tiesību akti, lai nodrošinātu, ka visas konvencijā noteiktās prasības tiek pienācīgi transponētas valstu tiesību sistēmās. Tas nodrošina visaptverošu tiesisko aptveri attiecībā uz noziegumiem, kas saistīti ar kodolmateriālu vai citu radioaktīvu materiālu, tostarp terora aktiem, kā arī mehānismus šādas rīcības novēršanai un reaģēšanai uz to.

Pirmais projekts starp Eiropas Savienību un Apvienoto Nāciju Organizāciju par Starptautiskās konvencijas par kodolterorisma apkarošanu universalizācijas un efektīvas īstenošanas veicināšanu sākās 2019. gadā un tiks pabeigts 2023. gada jūnijā. Šis projekts ir svarīga daudzpusēja drošības partnerība, kas kalpo tam, lai pievērstos pastāvošajam apdraudējumam saistībā ar to, ka nevalstiski aktori iegūst vai izmanto kodolmateriālu vai citu radioaktīvu materiālu terorisma vai citiem noziedzīgiem mērķiem. Tas ir īpaši svarīgi laikā, kad kodoldrošības jautājumam visā pasaulē tiek pievērsta lielāka politiskā uzmanība.

Projekta pamatojums

ICSANT joprojām ir ļoti svarīga ne tikai tām valstīm, kam ir kodolmateriāls un kodolenerģijas programmas, bet arī visām citām valstīm, ņemot vērā, ka ICSANT attiecas arī uz citu radioaktīvo materiālu, ko parasti izmanto citā starpā medicīnā, rūpniecībā un lauksaimniecībā. Tāpēc ir jāturpina veicināt un atbalstīt konvencijas universalizāciju un efektīvu īstenošanu, parādot ieguvumus, ko visām valstīm dod tas, ka tās pievienojas līgumam un novērš un aizliedz nevalstisku aktoru teroristisku un citu noziedzīgu rīcību, kas saistīta ar kodolmateriālu vai citu radioaktīvu materiālu. Šajā sakarā Eiropas Savienība un Apvienoto Nāciju Organizācija atkal būs partneres jaunā projektā Atbalsts Starptautiskās konvencijas par kodolterorisma apkarošanu universalizācijai un efektīvai īstenošanai.

Projekta mērķis

Projekta mērķis ir, atbalstot ICSANT universalizāciju un efektīvu īstenošanu, nodrošināt, ka nav drošas patveršanās vietas tiem, kuri veic vai cenšas veikt terora aktus vai citas noziedzīgas darbības, kas saistītas ar kodolmateriālu vai citu radioaktīvu materiālu.

Projekta ilgums

2023. gada 1. jūlijs – 2026. gada 30. jūnijs (36 mēneši)

Projekta ģeogrāfiskais tvērums

Globāls, reģionāls, valsts

Projekta pieeja

Šo projektu īstenos ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) Terorisma novēršanas nodaļa (TPB), izmantojot CBRN terorisma novēršanas programmu, un ANO Terorisma apkarošanas birojs (UNOCT), izmantojot ANO Terorisma apkarošanas centra (UNCCT) programmu masu iznīcināšanas ieroču/ķīmiskā, bioloģiskā, radioloģiskā un kodolterorisma (MII/CBRN) novēršanai un reaģēšanai uz tiem, ciešā kopdarbībā ar attiecīgiem vietējiem birojiem, kā arī attiecīgā gadījumā starptautiskām un nevalstiskām organizācijām, tostarp Eiropas Savienības delegācijām, Eiropas Savienības CBRN riska mazināšanas izcilības centru (ES CBRN CoE) iniciatīvu, Starptautisko Atomenerģijas aģentūru (IAEA), ANO Starpreģionālo noziedzības un tieslietu pētniecības institūtu (UNICRI), ANO Atbruņošanās lietu biroju (UNODA) un ANO Drošības padomes komitejas, kas izveidota, ievērojot ANO DP Rezolūciju 1540 (2004), ekspertu grupu.

Projekts tiks sadalīts divos komponentos, no kuriem vienu īstenos UNODC un otru – UNOCT/UNCCT saskaņā ar savām pilnvarām un speciālajām zināšanām. Tādējādi dažus iznākumus un darbības īstenos UNODC, savukārt citus īstenos UNOCT/UNCCT. Dažos gadījumos tiks iesaistītas abas struktūras.

Projekta pamatā būs Padomes Lēmumā (KĀDP) 2018/1939 (2018. gada 10. decembris) paredzētā projekta norises laikā veiktās darbības un izstrādātie rīki.

To īstenos saskaņā ar attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām un ANO Globālo terorisma apkarošanas stratēģiju (GCTS), kurās stingri uzsvērts, ka visiem terorisma apkarošanas pasākumiem ir jāatbilst starptautiskajām saistībām cilvēktiesību jomā. Projektā tiks integrētas esošās starptautiskās cilvēktiesību normas un standarti (kas ietverti līgumos, paražu tiesībās un citos instrumentos).

Projekts tiks īstenots dzimumsensitīvā veidā, iekļaujot dzimumperspektīvu visā projektā. Projekts veicinās dzimumperspektīvu, un dzimumu dimensija tiks integrēta tā metodikā, un, ciktāl iespējams, sieviešu un vīriešu dzimuma amatpersonām tiks nodrošinātas vienlīdzīgas iespējas piedalīties visos projekta pasākumos, uzsverot ieguvumus, ko sniedz valsts ierēdņu, kuras ir sievietes, iekļaušana valsts institūcijās. Visas atsauksmes, kas saņemtas aptaujās un testos pirms un pēc darbsemināra, tiks sadalītas pēc dzimuma, lai nodrošinātu, ka projekta ietvaros iespējams uztvert sieviešu amatpersonu skatījumu un ziņot par to. Projekta rādītājos dati tiks vākti un paziņoti sadalījumā pēc dzimuma.

UNODC un UNOCT attiecīgā gadījumā koordinēs savu attiecīgo darbību īstenošanu.

Vienmēr, kad darbību īstenošanai būs nepieciešamas ārējas speciālās zināšanas, UNODC un UNOCT centīsies iesaistīt ekspertus no Eiropas Savienības dalībvalstīm.

Projekts ietvers sadarbību ar starptautisko sabiedrību un valstu iestādēm, tostarp parlamentiem, tieslietu ministrijām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai veicinātu ICSANT universalizāciju, pamanāmāk uzsvērtu, cik svarīgi ir to ievērot, un veidotu spējas tās efektīvai īstenošanai.

Projekta rezultāti

Rezultāts Nr. 1: lielāks to valstu skaits, kuras apsver/uzsāk procesu, lai kļūtu par ICSANT pusēm, un labāka informētība un zināšanas par ICSANT starp saņēmējiem (valsts politikas veidotājiem un lēmumu pieņēmējiem, tostarp parlamentāriešiem) un starptautiskos forumos; attiecīgā gadījumā tiek izmantotas sinerģijas ar citiem attiecīgiem starptautiskiem juridiskiem instrumentiem (CPPNM, ACPPNM, ANO DP Rezolūciju 1540).

Rezultāts Nr. 2: uzlaboti valsts tiesību akti un krimināljustīcijas amatpersonu un citu attiecīgu valstu ieinteresēto personu spējas saņēmējvalstīs saistībā ar to lietu izmeklēšanu, kriminālvajāšanu par tām un iztiesāšanu, kurās nozīme būtu ICSANT.

Rezultāts Nr. 3: labāka politika, prakse un procedūras nolūkā novērst un atklāt tādus apdraudējumus un reaģēt uz tiem, ko rada nevalstiski aktori, tostarp teroristi, kuri iegūst, tur īpašumā un/vai izmanto kodolmateriālu vai citu radioaktīvu materiālu, un labākas zināšanas un izpratne par apdraudējumiem, ko rada radioloģiskais un kodolterorisms un cita noziedzīga rīcība, kura saistīta ar šādiem materiāliem.

Rezultāts Nr. 4: pastiprināta valsts mēroga un starptautiska sadarbība, tostarp informācijas apmaiņa, valstīs, kas ir konvencijas puses, un starp tām efektīvu un praktisku pasākumu izstrādē un pieņemšanā, lai efektīvi īstenotu konvenciju.

Projekta iznākumi un darbības

Rezultāts Nr. 1: lielāks to valstu skaits, kuras apsver/uzsāk procesu, lai kļūtu par ICSANT pusēm, un labāka informētība un zināšanas par ICSANT starp saņēmējiem (valsts politikas veidotājiem un lēmumu pieņēmējiem, tostarp parlamentāriešiem) un starptautiskos forumos; attiecīgā gadījumā tiek izmantotas sinerģijas ar citiem attiecīgiem starptautiskiem juridiskiem instrumentiem (CPPNM, ACPPNM, ANO DP Rezolūciju 1540).

Iznākums Nr. 1.1.:   tiek popularizēts, cik svarīga ir ICSANT universalizācija un efektīva īstenošana, nodrošinot attiecīgo pasākumu pamanāmību, iestāšanos par tiem un ieguldījumu tajos

Darbība Nr. 1.1.1.:   projekta uzsākšana un iepazīstināšana ar iepriekšējo darbību rezultātiem (UNODC/UNOCT)

UNODC un UNOCT/UNCCT projekta uzsākšanu organizēs attiecīgi Vīnē un Ņujorkā, uzaicinot vietējās dalībvalstu pastāvīgās misijas. Īstenotāji centīsies iekļaut svarīgāko dalībvalstu pārstāvību – gan no Eiropas Savienības, gan no mērķreģionu dalībvalstīm –, lai rosinātu interesi un radītu impulsu šim otrajam projektam un atvieglotu īstenošanu valstu un reģionālā līmenī. Šie pasākumi arī dos iespēju dalīties ar iepriekšējā projektā gūtajiem rezultātiem un atziņām.

Darbība Nr. 1.1.2.:   pētījuma popularizēšana – pētījums par iemesliem un izaicinājumiem, kuru dēļ ANO dalībvalstis nekļūst par ICSANT pusēm, un ICSANT efektīvas īstenošanas instrumentiem (UNOCT)

UNOCT/UNCCT organizēs trīs (3) sesijas, lai popularizētu un izplatītu pētījumu par iemesliem un izaicinājumiem, kuru dēļ ANO dalībvalstis nekļūst par ICSANT pusēm, un ICSANT efektīvas īstenošanas instrumentiem, kurš izstrādāts ICSANT projekta norises laikā, kas noslēgsies 2023. gada jūnijā. Pētījums sniedz dziļāku izpratni par iemesliem un izaicinājumiem, kuru dēļ dalībvalstis nekļūst par ICSANT pusēm, un sniedz vairākus ieteikumus par to, kā panākt plašāku ievērošanu un efektīvu īstenošanu. Jo īpaši, UNOCT/UNOCT veiks turpmākus pasākumus ar tām svarīgākajām dalībvalstīm, kuras varētu gūt labumu no pētījuma rezultātiem un norādījumiem.

Darbība Nr. 1.1.3.:   citu organizāciju rīkotu pasākumu, kas saistīti ar ICSANT, pamanāmība, iestāšanās par tiem un ieguldījums tajos (UNODC/UNOCT)

Saskaņā ar savām attiecīgajām pilnvarām un attiecīgā gadījumā UNODC un UNOCT/UNCCT sniegs speciālās zināšanas un popularizēs ICSANT un savu darbu projekta ietvaros attiecīgos starptautiskos forumos, piemēram, pasākumos, kuri saistīti ar šādiem jautājumiem vai kuru organizatori ir:

| — | starptautiskais tiesiskais regulējums, tostarp, bet ne tikai, Konvencija par kodolmateriālu fizisko aizsardzību un tās grozījums, Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcija 1540 (2004), Kodolieroču neizplatīšanas līgums, |
| --- | --- |

—

starptautiskais tiesiskais regulējums, tostarp, bet ne tikai, Konvencija par kodolmateriālu fizisko aizsardzību un tās grozījums, Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcija 1540 (2004), Kodolieroču neizplatīšanas līgums,

| — | starptautiskas organizācijas, tostarp, bet ne tikai, IAEA, Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija (Interpols), UNICRI, ANO Atbruņošanās pētniecības institūts (UNIDIR), UNODA, ANO Juridisko jautājumu birojs (OLA), |
| --- | --- |

—

starptautiskas organizācijas, tostarp, bet ne tikai, IAEA, Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija (Interpols), UNICRI, ANO Atbruņošanās pētniecības institūts (UNIDIR), UNODA, ANO Juridisko jautājumu birojs (OLA),

| — | pilsoniskā sabiedrība, tostarp nevalstiskas organizācijas, |
| --- | --- |

—

pilsoniskā sabiedrība, tostarp nevalstiskas organizācijas,

| — | starptautiskas iniciatīvas, tostarp, bet ne tikai, ES CBRN CoE, Globālā partnerība pret masu iznīcināšanas ieroču un materiālu izplatīšanu, iniciatīva kodolapdraudējumu jomā un ANO Globālais terorisma apkarošanas koordinācijas pakts. |
| --- | --- |

—

starptautiskas iniciatīvas, tostarp, bet ne tikai, ES CBRN CoE, Globālā partnerība pret masu iznīcināšanas ieroču un materiālu izplatīšanu, iniciatīva kodolapdraudējumu jomā un ANO Globālais terorisma apkarošanas koordinācijas pakts.

Iznākums Nr. 1.2.:   tiek veicināta un palielināta ICSANT ievērošana un sinerģijas ar citiem attiecīgiem starptautiskiem juridiskiem instrumentiem

Darbība Nr. 1.2.1.:   ievērošanas veicināšana, ko īsteno, izmantojot valstu apmeklējumus (UNODC)

Pamatojoties uz UNODC veikto apjomīgo informēšanu par universalizāciju un tās plašo vietējo biroju tīklu, UNODC organizēs astoņus (8) valstu apmeklējumus valstīs, kuras vēl nav ICSANT puses un kuras, pamatojoties uz UNODC analīzi un iepriekšējo iesaisti, gūtu vislielāko labumu no klātienes konsultācijām galvaspilsētā. UNODC valstu apmeklējumos attiecīgā gadījumā iesaistīs attiecīgās valsts ieinteresētās personas, tostarp parlamenta deputātus.

Darbība Nr. 1.2.2.:   ievērošanas veicināšana, ko īsteno, iesaistoties ar to dalībvalstu parlamentiem, kas nav ICSANT puses (UNOCT)

UNOCT/UNCCT organizēs trīs (3) valstu pasākumus, kuru mērķis būs kopīgi vērsties pie to dalībvalstu parlamentiem, kas vēl nav konvencijas puses. Brīfingā tiks aicinātas piedalīties arī citas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp ārlietu ministrija, tieslietu ministrija, kodolenerģijas regulatīvās iestādes, tiesībaizsardzības aģentūras. Valstu pasākumos galvenā uzmanība tiks pievērsta ICSANT nozīmīgumam kodoldrošības uzlabošanā, papildināmībai un sinerģijām ar citiem starptautiskiem juridiskiem instrumentiem, priekšrocībām, ko sniedz ievērošana, un neievērošanas riskam, īstenošanas labai praksei un terorisma draudiem, kas saistīti ar kodolmateriālu un radioaktīvu materiālu. UNOCT/UNCCT kopdarbībā ar UNOCT programmas par parlamentāro iesaisti terorisma novēršanā un apkarošanā programmas biroju Dohā cieši strādās kopā ar starptautiskām un reģionālām parlamentārām organizācijām, lai veicinātu konvencijas ievērošanu.

Darbība Nr. 1.2.3.:   ievērošanas veicināšana, ko īsteno, izmantojot reģionālus darbseminārus (UNODC)

Lai uzlabotu pirmā ES ICSANT projekta ietvaros veikto universalizācijas centienu ilgtspēju, UNODC organizēs četrus (4) turpmākus virtuālus reģionālus, starpreģionālus un apakšreģionālus darbseminārus politikas veidotājiem un lēmumu pieņēmējiem valstīs, kas vēl nav ICSANT puses (trīs (3) angļu valodā, vienu (1) franču valodā).

Lai nodrošinātu ilgtspēju, virtuālo darbsemināru pamatā būs darbības, kas veiktas saskaņā ar iepriekšējo Padomes lēmumu. Attiecīgā gadījumā pirms semināriem un to norises laikā tiks izmantoti projekta ietvaros izstrādātie attiecīgie materiāli, piemēram, e-apmācība un mācību rokasgrāmatas, kā arī elektroniskie informētības veicināšanas materiāli (kas jau ir pieejami visās sešās ANO oficiālajās valodās). Papildus galvenajam uzsvaram uz ICSANT darbsemināros pievērsīsies sinerģijām ar Konvenciju par kodolmateriālu fizisko aizsardzību un tās grozījumu, kā arī ar ANO DP Rezolūciju 1540 (2004) un attiecīgā gadījumā iesaistīs attiecīgās ieinteresētās personas (piemēram, IAEA). UNODC mudinās valstis virtuālo semināru kandidātu vidū iekļaut parlamenta deputātus.

Darbība Nr. 1.2.4.:   otrais kopīgais IAEA un UNODC seminārs ar mērķi veicināt ICSANT un CPPNM grozījuma universalizāciju (UNODC)

Pamatojoties uz sekmīgo pirmo kopīgo pasākumu, kas notika 2021. gada 11. un 12. novembrī, UNODC kopā ar IAEA organizēs otro šāda veida pasākumu. Pasākums notiks Vīnē, Austrijā.

Darbība Nr. 1.2.5.:   ievērošanas veicināšana, ko īsteno, rīkojot augsta līmeņa pasākumu līdztekus 2024. gada IAEA starptautiskajai konferencei par kodoldrošību (UNODC)

Pamatojoties uz sekmīgo paralēlo pasākumu, ko UNODC rīkoja 2020. gadā līdztekus IAEA starptautiskajai konferencei par kodoldrošību (ICONS), UNODC 2024. gadā rīkos augsta līmeņa pasākumu nākamajā ICONS Vīnē, Austrijā. Konference ir svarīga pulcēšanās kodoldrošības jomā, kas ietver ministru sanāksmi un zinātnisku un tehnisku programmu, tādējādi iekļaujot augsta līmeņa politikas diskusijas un paralēlas tehniskas sesijas. Iepriekšējo konferenci 2020. gadā apmeklēja vairāk nekā 57 ministri un vairāk nekā 2 000 ekspertu no vairāk nekā 130 valstīm un 35 starptautiskām organizācijām.

Darbība Nr. 1.2.6.:   ievērošanas veicināšana, ko īsteno, rīkojot augsta līmeņa pasākumu līdztekus Terorisma apkarošanas nedēļai Ņujorkā (UNOCT)

UNOCT/UNCCT organizēs augsta līmeņa pasākumu Terorisma apkarošanas nedēļas laikā Apvienoto Nāciju Organizācijā Ņujorkā, kas ir plaši atpazīstama dalībvalstu un starptautisko terorisma apkarošanas partneru pulcēšanās, kura notiek reizi divos gados.

Darbība Nr. 1.2.7.:   paralēls pasākums par cilvēktiesību aspektiem ICSANT īstenošanā (UNODC/UNOCT)

UNODC un UNOCT rīkos paralēlu pasākumu par ICSANT cilvēktiesību noteikumiem. Uzaicināto runātāju vidū būs īpašais referents jautājumos par cilvēktiesību un pamatbrīvību veicināšanu un aizsardzību terorisma apkarošanā un citu starpvaldību un nevalstisko organizāciju pārstāvji. Pasākuma pamatā cita starpā būs UNODC terorisma apkarošanas juridiskās apmācības programma Nr. 4 par cilvēktiesībām un krimināljustīcijas reakciju uz terorismu, kā arī UNODC terorisma apkarošanas apmācības programma Nr. 1 par terorisma apkarošanu starptautisko tiesību kontekstā.

Rezultāts Nr. 2: uzlaboti valsts tiesību akti un krimināljustīcijas amatpersonu un citu attiecīgu valstu ieinteresēto personu spējas saņēmējvalstīs saistībā ar to lietu izmeklēšanu, kriminālvajāšanu par tām un iztiesāšanu, kurās nozīme būtu ICSANT.

Iznākums Nr. 2.1.:   valstīm, kas to lūdz, tiek sniegta palīdzība likumdošanas jomā

Darbība Nr. 2.1.1.:   attiecīgā palīdzība likumdošanas jomā, kas vajadzīga, lai īstenotu ICSANT noteikumus un lai priekšposteņa darbinieki, tiesībaizsardzības iestādes, prokurori un tiesu iestādes varētu piemērot tiesību aktus (UNODC)

UNODC pēc pieprasījuma un attiecīgā gadījumā, pamatojoties uz UNODC un IAEA kopīgajiem paraugnoteikumiem par kriminālatbildības noteikšanu kodolterorisma jomā, valstīm, kas to lūdz, sniegs attiecīgu palīdzību likumdošanas jomā, izmantojot UNODC izstrādāto un UNODC ICSANT tīmekļa vietnē mitināto pašnovērtējuma anketu, UNODC rokasgrāmatu par savstarpējo tiesisko palīdzību un izdošanu un UNODC savstarpējās tiesiskās palīdzības pieprasījumu rakstisko rīku, labu praksi, kas apzināta UNODC apkopojumā par ICSANT 2. pantā minētajiem valstu īstenošanas tiesību aktiem, kā arī rīkus, kas UNODC jāizstrādā saskaņā ar iznākumu Nr. 2.3. UNODC piedāvās saņēmējiem iespēju ierosinātos tiesību aktu grozījumus iesniegt parlamentāriešiem.

Iznākums Nr. 2.2.:   tiek uzlabota valstu krimināljustīcijas sistēmu spēja novērst, atklāt, apkarot un izmeklēt ar ICSANT saistītus nodarījumus, veikt kriminālvajāšanu par tiem un iztiesāt tos

UNODC organizēs piecus (5) valstu seminārus tiesiskās izglītības un apmācības centru absolventiem un desmit (10) tīmekļseminārus par dažādiem ICSANT piemērošanas aspektiem. UNODC paļausies uz ilglaicīgām, pierādītām attiecīgās jomas speciālajām zināšanām, kas iegūtas tā CBRN terorisma novēršanas programmas ietvaros saskaņā ar pilnvarām, ko UNODC piešķīrusi ANO Ģenerālā asambleja.

Darbība Nr. 2.2.1.:   valstu semināri tiesiskās izglītības un apmācības centriem (UNODC)

UNODC rīkos piecus (5) seminārus tiesiskās izglītības un apmācības centriem valstīs, kas ir konvencijas puses, lai uzlabotu to spējas efektīvi īstenot ICSANT un palielinātu informētību par konvenciju. Semināros cita starpā tiks prezentēta rokasgrāmata, kurā ietverti fiktīvi gadījumi saistībā ar ICSANT pārkāpumiem, un citi UNODC izstrādāti materiāli, tostarp tie, kas izstrādāti saskaņā ar iznākumu Nr. 2.3., un, lai nodrošinātu ilgtspēju, tiks izmantota apmācītāju apmācīšanas metodika.

Darbība Nr. 2.2.2.:   tīmekļsemināru cikls (UNODC)

UNODC rīkos desmit (10) tīmekļseminārus par dažādiem svarīgiem ICSANT aspektiem, piemēram, cita starpā jurisdikciju, izdošanu, cilvēktiesībām un pierādījumu saglabāšanu. Tīmekļsemināri notiks vairākās valodās. Tiks uzaicinātas citas starptautiskas struktūras, piemēram, cita starpā IAEA, Interpols, ES CBRN CoE un 1540 komiteja. Lai nodrošinātu ilgtspēju, tīmekļsemināru ieraksti būs pieejami tiešsaistē. Pastāvīgajām misijām nosūtītajos ielūgumos tiks mudināta attiecīgo valstu ieinteresēto personu, tostarp parlamentāriešu, dalība.

Iznākums Nr. 2.3.:   tiek izstrādāti, atjaunināti, paplašināti un/vai specializēti tehniskās palīdzības rīki

Darbība Nr. 2.3.1.:   
  ICSANT tīmekļa vietne (UNODC)

UNODC ICSANT tīmekļa vietne (unodc.org/icsant) ir kļuvusi par atsauces punktu praktiķiem visā pasaulē, jo tā ietver visus pieejamos resursus par konvenciju, tostarp tās procesuālo vēsturi, ievērošanas statusu, analītiskos rakstus, valstu īstenošanas tiesību aktu apkopojumu, spēju veidošanas rīkus un saistīto UNODC tehnisko palīdzību un palīdzību likumdošanas jomā. Kopš tīmekļa vietnes darbības uzsākšanas 2021. gada septembrī to ir apmeklējuši vairāk nekā 10 000 lietotāju. UNODC tīmekļa vietni uzturēs, regulāri atjauninās un vēl vairāk papildinās visās ANO oficiālajās valodās (angļu, arābu, franču, krievu, ķīniešu un spāņu valodā). Piemēram, tīmekļa vietnē tiks mitināti visi jaunie izstrādātie rīki, ziņojumi par pasākumiem un papildu valsts tiesību akti, ar kuriem īsteno ICSANT 2. pantu.

Turklāt tīmekļa vietnē tiks mitināta ICSANT norīkoto iestāžu datubāze (saskaņā ar iznākumu Nr. 4.1.).

Darbība Nr. 2.3.2.:   specializēti tehniskās palīdzības rīki (UNODC)

UNODC izstrādās papildu un specializētus tehniskās palīdzības rīkus ICSANT jomā visās sešās ANO oficiālajās valodās un publicēs tos drukātā versijā un elektroniskā versijā UNODC ICSANT tīmekļa vietnē (unodc.org/icsant). Materiāli ietvers:

| — | rīkkopas par dažādiem ICSANT aspektiem (piemēram, jurisdikcija, cilvēktiesības, tādu materiālu izņemšana un aizsardzība, kam nepiemēro regulatīvo kontroli, un starptautiskā sadarbība); |
| --- | --- |

—

rīkkopas par dažādiem ICSANT aspektiem (piemēram, jurisdikcija, cilvēktiesības, tādu materiālu izņemšana un aizsardzība, kam nepiemēro regulatīvo kontroli, un starptautiskā sadarbība);

| — | rīkkopu par sinerģijām ar Konvenciju par kodolmateriālu fizisko aizsardzību (CPPNM) un tās grozījumu; |
| --- | --- |

—

rīkkopu par sinerģijām ar Konvenciju par kodolmateriālu fizisko aizsardzību (CPPNM) un tās grozījumu;

| — | rīkkopu par sinerģijām ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1540 (2004); |
| --- | --- |

—

rīkkopu par sinerģijām ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1540 (2004);

| — | rīkkopu par paraugnoteikumiem krimināltiesību jomā, kas aptver ICSANT, CPPNM un tās grozījumu un ko kopīgi izstrādājušas IAEA un UNODC. |
| --- | --- |

—

rīkkopu par paraugnoteikumiem krimināltiesību jomā, kas aptver ICSANT, CPPNM un tās grozījumu un ko kopīgi izstrādājušas IAEA un UNODC.

Darbība Nr. 2.3.3.:   videomateriāls par ICSANT procesuālo vēsturi un galvenajiem noteikumiem (UNODC)

UNODC sagatavos videomateriālu, kurā būs izskaidrota ICSANT procesuālā vēsture un galvenie noteikumi. Videomateriālā būs iekļautas vairāku valstu, kas ir konvencijas puses, un citu ieinteresēto personu liecības, nodrošinot ģeogrāfisko un dzimumu līdzsvaru un uzsverot ICSANT nozīmi. Videomateriāls būs pieejams visās sešās ANO oficiālajās valodās UNODC ICSANT tīmekļa vietnē (unodc.org/icsant).

Rezultāts Nr. 3: labāka politika, prakse un procedūras nolūkā novērst un atklāt tādus apdraudējumus un reaģēt uz tiem, ko rada nevalstiski aktori, tostarp teroristi, kuri iegūst, tur īpašumā un/vai izmanto kodolmateriālu vai citu radioaktīvu materiālu, un labākas zināšanas un izpratne par apdraudējumiem, ko rada radioloģiskais un kodolterorisms un cita noziedzīga rīcība, kura saistīta ar šādiem materiāliem.

Iznākums Nr. 3.1.:   tiek stiprināta dalībvalstu spēja novērst un atklāt kodolmateriāla vai cita radioaktīva materiāla iegādi, turēšanu īpašumā un/vai izmantošanu un reaģēt uz to

UNOCT/UNCCT organizēs četrus (4) reģionālus darbseminārus un teorētiskas mācības, lai veidotu dalībvalstu spējas apkarot kodolterorismu Āfrikā, Vidusāzijā un Kaukāzā, kā arī Dienvidaustrumeiropā un Austrumeiropā. Reģionālie darbsemināri un teorētiskas mācības uzlabos dalībvalstu spējas radioloģiskā un kodolterorisma atklāšanā, kriminālistikā, reaģēšanā un mazināšanā, tostarp, izmantojot pielāgotu metodiku, lai palīdzētu valstu iestādēm efektīvi īstenot ICSANT un uzlabot starptautisko sadarbību, parādot, cik svarīgi ir būt konvencijas pusei. Darbsemināri mudinās apzināt reģionālos līderus un dienvidu-dienvidu labas prakses apmaiņu. Turklāt valstu atlases pamatā cita starpā būs konstatējumi un secinājumi, kas gūti kopīgajā UNOCT/UNCCT un Interpola globālajā apdraudējumu novērtējumā par nevalstiskiem aktoriem un to potenciālu izmantot CBRNE materiālus.

Darbība Nr. 3.1.1.:   reģionāli darbsemināri un teorētiskas mācības nolūkā veidot dalībvalstu spējas kodolterorisma apkarošanā (UNOCT)

UNOCT/UNCCT organizēs četrus (4) reģionālus darbseminārus un teorētiskas mācības spēju veidošanai šādās jomās:

radioloģiskā un kodolterorisma apkarošana ar galveno uzsvaru uz atklāšanu nolūkā veidot spējas atklāšanas jomā, galveno uzmanību pievēršot tam, lai apzinātu un piemērotu labu praksi radioloģiskā/kodolmateriāla atklāšanā, izmantojot informāciju un instrumentus, kas veicina spēju veidošanu radioloģiskā un kodolterorisma apkarošanā, ciktāl tas saistīts ar robežu drošības pārvaldību;

radioloģiskā un kodolterorisma apkarošana ar galveno uzsvaru uz kriminālistiku nolūkā veidot spējas kriminālistikas jomā, galveno uzmanību pievēršot tam, ka tiek parādīts, cik svarīga radioloģiskā un kodolterorisma apkarošanā ir kodolkriminālistika, aģentūru koordinācija, ieguldījums spēju veidošanā;

radioloģiskā un kodolterorisma apkarošana ar galveno uzsvaru uz reaģēšanu un seku mazināšanu nolūkā veidot reaģēšanas un seku mazināšanas spējas, galveno uzmanību pievēršot spējai efektīvi, savlaicīgi un koordinēti reaģēt uz terorisma incidentiem, kas saistīti ar kodolmateriālu vai citu radioaktīvu materiālu, kā būtisku kodoldrošības sistēmas elementu.

Iznākums Nr. 3.2.:   tiek uzlabotas dalībvalstu zināšanas un izpratne par apdraudējumiem, ko rada radioloģiskais un kodolterorisms

UNOCT/UNCCT organizēs četras (4) mērķorientētas valstu apmācības klātienē četrās (4) dalībvalstīs, lai veidotu spējas apkarot radioloģisko un kodolterorismu. Apmācības uzlabos dalībvalstu spējas cita starpā izprast risku un apdraudējumu, izstrādāt pretpasākumus, praktizēties reaģēšanā uz incidentiem un apzināt un aizsargāt kritisko infrastruktūru un svarīgākos resursus. Šīm darbībām UNOCT/UNCCT izmantos plašo pieredzi, ko ietver apmācības klāts, kas izstrādāta un īstenota saistībā ar tās Globālo programmu masu iznīcināšanas ieroču (MII)/ķīmiskā, bioloģiskā, radioloģiskā un kodolterorisma (CBRN) novēršanai un reaģēšanai uz tiem, kuras ietvaros tika apmācītas vairāk nekā 1 500 amatpersonas.

Darbība Nr. 3.2.1.:   valstu klātienes apmācība par R/N terorisma apkarošanu (UNOCT)

UNOCT/UNCCT strādās ar dalībvalstīm pie tā, lai apzinātu piemērotas terorisma apkarošanas apmācības atbilstoši to prioritātēm un vajadzībām, kā norādīts turpmāk:

valstu apmācība – pamatkursi par radioloģiskajiem un kodolapdraudējumiem, kuri personālam ļauj efektīvi reaģēt uz radioloģisko un kodolainu un kuros sniedz ieteikumus palīdzības sniedzējiem, lai viņi varētu strādāt vidē, kurā ir potenciāli bīstami radioloģiski un kodolaģenti;

valstu apmācība – vidēja līmeņa kursi par radioloģiskajiem un kodolapdraudējumiem, kuros ietverti attiecīgie temati, kas saistīti ar radioloģiskajiem un kolodapdraudējumiem; tajos būs iekļautas praktiskas demonstrācijas un mācības, un to kulminācija būs reālistiski scenāriji, kas ietver radioloģiskas tirdzniecības atklāšanu un aizliegšanu, radioloģiska vai kodolmateriāla identificēšanu nozieguma vietā un radioloģiskās un kodolbīstamības un pierādījumu atpazīšanu;

valstu apmācība – padziļināti kursi par radioloģiskajiem un kodolapdraudējumiem, kas detalizētāk aptver radioloģiskos un kodolapdraudējumus, īpašu uzmanību pievēršot radiācijas izplatīšanas ierīcēm un improvizētām kodolierīcēm;

valstu apmācība – kursi par radioloģiskajiem un kodolpretpasākumiem, kuros iepazīstina ar daudzaģentūru pieeju, kas vērsta uz radioloģisko un kodolapdraudējumu pretpasākumu izstrādi un uz kopīgu reakciju uz radioloģiskajiem un kodolincidentiem un ko īsteno svarīgākās valstu aģentūras, tostarp tiesībaizsardzības iestādes, muita, drošības aģentūras, ātrās reaģēšanas dienesti, izlūkdienesti, sabiedrības veselības dienesti, regulatīvās iestādes, industrija u. c.;

valstu apmācība – kursi par kritiskās infrastruktūras aizsardzību, kuros galvenā uzmanība pievērsta sektoriem, kuriem var tieši uzbrukt, piemēram, kodolelektrostacijām, kodolpētniecības reaktoriem, vietām, kurās atrodas radioviļņu avoti, transporta mezgliem, kā arī sektoriem, pret kuriem nevalstiski aktori var vērsties, lai iegūtu sensitīvas un kontrolētas tehnoloģijas.

Rezultāts Nr. 4: pastiprināta valsts mēroga un starptautiska sadarbība, tostarp informācijas apmaiņa, valstīs, kas ir konvencijas puses, un starp tām efektīvu un praktisku pasākumu izstrādē un pieņemšanā, lai efektīvi īstenotu konvenciju.

Iznākums Nr. 4.1.:   tiek atvieglota informācijas apmaiņa, kā tas prasīts ICSANT

Ar 2022. gada 3. oktobri ANO Juridisko jautājumu birojs (OLA) kā šīs konvencijas ģenerālsekretāra depozitāra funkciju izpildītājs oficiāli uzdeva UNODC, ņemot vērā tā pilnvaras, lomu un speciālās zināšanas par ICSANT, saņemt un izplatīt paziņojumus par to, ka valstis, kas ir konvencijas puses, ir norīkojušas iestādes saskaņā ar 7. panta 4. punktu. Tādējādi visus šāda veida paziņojumus nosūta uz šādu e-pasta adresi: unodc-icsant@un.org. Saņemtie paziņojumi ir jāpublicē UNODC ICSANT tīmekļa vietnē un, ja UNODC tos tālāk pārsūta OLA, – ANO Līgumu apkopojuma tīmekļa vietnē.

Darbība Nr. 4.1.1.:   kampaņa, kuras mērķis ir mudināt ICSANT dalībvalstis norīkot kompetento iestādi un koordinācijas punktu, ievērojot konvencijas 7. panta 4. punktu (UNODC)

UNODC veiks informētības veicināšanas darbības, kuru mērķis ir mudināt valstis, kas jau ir ICSANT puses, izpildīt 7. panta 4. punktā noteikto pienākumu, kas paredz, ka konvencijas dalībvalstīm jāinformē ANO par savām kompetentajām iestādēm un koordinācijas punktiem, kuri ir atbildīgi par tādas informācijas nosūtīšanu un saņemšanu, kas ir saistīta ar ICSANT. Darbības ietvers vēstuļu nosūtīšanu attiecīgajām pastāvīgajām misijām, lūdzot tām izpildīt savu pienākumu saskaņā ar 7. panta 4. punktu; divpusēju sanāksmju rīkošanu; bukletu un citu informatīvu materiālu izstrādi visās sešās ANO oficiālajās valodās.

Darbība Nr. 4.1.2.:   
  ICSANT valstu kompetento iestāžu un koordinācijas punktu sanāksme (UNODC)

UNODC projekta trešajā gadā organizēs šādu kompetento iestāžu un koordinācijas punktu pirmo sanāksmi Vīnē, Austrijā. Sanāksme cita starpā ietvers arī inscenētu koordinācijas pasākumu un apmācību par to, kā kļūt par efektīvu 7. panta 4. punktā minēto koordinācijas punktu. Sanāksmes mērķauditorija būs valstu koordinācijas punkti un citas attiecīgas valsts ieinteresētās personas.

Darbība Nr. 4.1.3.:   
  ICSANT virtuāli brīfingi UNODC esošajiem tiesu iestāžu un drošības tīkliem (UNODC)

Pamatojoties uz ilglaicīgajiem sadarbības tīkliem, ko veido drošības un tiesu iestāžu kontaktpunkti, kurus UNODC ir izveidojis dažādos pasaules reģionos (piemēram, Sāhelā, Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā un Indijas okeāna reģionā), UNODC tiešsaistē sniegs tehniskus brīfingus un virtuāli strādās kopā ar šiem tīkliem, izmantojot apmācītāju apmācīšanas metodiku. Šo ilglaicīgo tīklu kontaktpunkti regulāri sadarbojas, analizējot operatīvos izaicinājumus, apmainoties ar labu praksi saistībā ar reakciju uz šiem izaicinājumiem un apspriežot attiecīgus gadījumus.

Iznākums Nr. 4.2.:   paraugpraksi un pieredzi, kas gūta saistībā ar pievienošanos ICSANT un tās īstenošanu, izmanto mērķauditorija reģionālā līmenī, lai uzlabotu ICSANT efektīvu īstenošanu un kodoldrošību

Darbība Nr. 4.2.1.:   praktiķu kopienu sanāksmes (UNOCT)

UNOCT/UNCCT organizēs četras (4) sanāksmes ar mērķi veicināt sadarbību starp valstu praktiķiem radioloģiskā un kodolterorisma jomā un terorisma apkarošanas jomā, lai uzlabotu informācijas un izlūkdatu apmaiņu, kā arī koordināciju starp aģentūrām. Šajās sanāksmēs tiksies praktiķu kopienas un pārstāvji no terorisma apkarošanas aģentūrām, muitas, ātrās reaģēšanas dienestiem, izlūkdienestiem, tiesu iestādēm, tiesībaizsardzības iestādēm, politikas veidošanas/lēmumu pieņemšanas struktūrām, sabiedrības veselības dienestiem, kodolenerģijas regulatīvajām iestādēm u. c. Sanāksmes ļaus praktiķu kopienām apzināt trūkumus, izaicinājumus un gūto pieredzi, kā arī dalīties paraugpraksē saistībā ar informācijas apmaiņu, izlūkdatu apmaiņu un starptautisko sadarbību. Šīs kopienas veicinās to ieinteresēto personu sadarbību un koordināciju, kas ir svarīgas ICSANT un kodoldrošības efektīvai īstenošanai, un tās varēs izmantot UNOCT platformu Connect & Learn. Šis inovatīvais tiešsaistes spēju veidošanas rīks, kas sāka darbību 2021. gada oktobrī, apvieno dalībvalstis, privāto sektoru, akadēmiskās aprindas, domnīcas, pētniecības institūtus un pilsonisko sabiedrību, lai pastiprinātu tehniskās palīdzības sniegšanu klātienē. Platforma ir unikāls virtuāls rīks, kas pārvar tādus šķēršļus kā izmaksas, ģeogrāfiskie attālumi un pandēmijas ierobežojumi, padarot terorisma apkarošanas un vardarbīga ekstrēmisma novēršanas un apkarošanas resursus pieejamus visām ieinteresētajām personām un praktiķiem jebkurā laikā un jebkurā vietā.

---

| 20.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/46 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/46

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2023/1188

(2023. gada 19. jūnijs),

ar ko groza Lēmumu 2014/386/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, reaģējot uz Krimas un Sevastopoles nelikumīgo aneksiju

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2014. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumu 2014/386/KĀDP (1). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2014. gada 23. jūnijā pieņēma Lēmumu 2014/386/KĀDP (1).

| (2) | Savienība neatzīst un turpina nosodīt Krievijas Federācijas veikto Krimas un Sevastopoles nelikumīgo aneksiju kā starptautisko tiesību pārkāpumu. Savienība joprojām stingri iestājas par Ukrainas suverenitāti un teritoriālo integritāti tās starptautiski atzītajās robežās un saglabā apņēmību pilnībā īstenot savu neatzīšanas politiku. |
| --- | --- |

(2)

Savienība neatzīst un turpina nosodīt Krievijas Federācijas veikto Krimas un Sevastopoles nelikumīgo aneksiju kā starptautisko tiesību pārkāpumu. Savienība joprojām stingri iestājas par Ukrainas suverenitāti un teritoriālo integritāti tās starptautiski atzītajās robežās un saglabā apņēmību pilnībā īstenot savu neatzīšanas politiku.

| (3) | Pamatojoties uz Lēmuma 2014/386/KĀDP pārskatīšanu, tajā noteiktie ierobežojošie pasākumi būtu jāatjaunina līdz 2024. gada 23. jūnijam. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz Lēmuma 2014/386/KĀDP pārskatīšanu, tajā noteiktie ierobežojošie pasākumi būtu jāatjaunina līdz 2024. gada 23. jūnijam.

| (4) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2014/386/KĀDP, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2014/386/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2014/386/KĀDP 5. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Šo lēmumu piemēro līdz 2024. gada 23. jūnijam.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2023. gada 19. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. BUSCH

---

(1)  Padomes Lēmums 2014/386/KĀDP (2014. gada 23. jūnijs) par ierobežojošiem pasākumiem, reaģējot uz Krimas un Sevastopoles nelikumīgo aneksiju (OV L 183, 24.6.2014., 70. lpp.).

1

---

| 20.6.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 157/47 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 157/47

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (KĀDP) 2023/1189

(2023. gada 19. jūnijs),

ar ko īsteno Lēmumu 2010/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 31. panta 2. punktu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/788/KĀDP (2010. gada 20. decembris) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Kongo Demokrātiskajā Republikā (1) un jo īpaši tā 6. panta 2. punktu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2010. gada 20. decembrī pieņēma Lēmumu 2010/788/KĀDP. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2010. gada 20. decembrī pieņēma Lēmumu 2010/788/KĀDP.

| (2) | Padome, reaģējot uz vēlēšanu procesa kavēšanu un cilvēktiesību pārkāpumiem Kongo Demokrātiskajā Republikā, 2016. gada 12. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/2231 (2). Ar Lēmumu (KĀDP) 2016/2231 tika grozīts Lēmums 2010/788/KĀDP un tā 3. panta 2. punktā tika ieviesti autonomi ierobežojošie pasākumi. |
| --- | --- |

(2)

Padome, reaģējot uz vēlēšanu procesa kavēšanu un cilvēktiesību pārkāpumiem Kongo Demokrātiskajā Republikā, 2016. gada 12. decembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2016/2231 (2). Ar Lēmumu (KĀDP) 2016/2231 tika grozīts Lēmums 2010/788/KĀDP un tā 3. panta 2. punktā tika ieviesti autonomi ierobežojošie pasākumi.

| (3) | Ņemot vērā Vispārējās tiesas lietas T-93/22 (3) un T-94/22 (4), Padome uzskata, ka Lēmuma 2010/788/KĀDP II pielikumā iekļautajā fizisku vai juridisku personu, vienību un struktūru sarakstā būtu jāsvītro divi ieraksti. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā Vispārējās tiesas lietas T-93/22 (3) un T-94/22 (4), Padome uzskata, ka Lēmuma 2010/788/KĀDP II pielikumā iekļautajā fizisku vai juridisku personu, vienību un struktūru sarakstā būtu jāsvītro divi ieraksti.

| (4) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2010/788/KĀDP, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums 2010/788/KĀDP,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2010/788/KĀDP II pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Luksemburgā, 2023. gada 19. jūnijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

E. BUSCH

---

(1)  
  OV L 336, 21.12.2010., 30. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/2231 (2016. gada 12. decembris), ar ko groza Lēmumu 2010/788/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Kongo Demokrātisko Republiku (OV L 336 I, 12.12.2016., 7. lpp.).

2

(3)  Vispārējās tiesas 2023. gada 8. marta spriedums Ramazani Shadary/Padome, T-93/22, ECLI:EU:T:2023:122.

3

Ramazani Shadary

(4)  Vispārējās tiesas 2023. gada 8. marta spriedums Mutondo/Padome, T-94/22, ECLI:EU:T:2023:120.

4

Mutondo

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2010/788/KĀDP II pielikuma A iedaļā (“Personas”) izklāstītajā sarakstā svītro šādus ierakstus:

| “8. | Emmanuel Ramazani SHADARY; |
| --- | --- |

“8.

| 9. | Kalev MUTONDO.” |
| --- | --- |

9.

---