# Az Európai Unió L 179/2023

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 179 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 66. évfolyam2023. július 14. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 179

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

66. évfolyam2023. július 14.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | Tájékoztatás az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a diplomata-, szolgálati vagy hivatali útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodás hatálybalépéséről | 1 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1448 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. május 10.) az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az iskolaprogram keretében teljesített előlegfizetések tekintetében történő módosításáról és az említett rendelet helyesbítéséről | 2 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1449 végrehajtási rendelete (2023. június 12.) az (EU) 2017/39 végrehajtási rendeletnek a támogatás kifizetése, az előirányzatok közötti átcsoportosítások és az adminisztratív ellenőrzések tekintetében történő módosításáról | 5 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1450 végrehajtási rendelete (2023. július 13.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli, kör keresztmetszetű, 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 9 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1451 végrehajtási rendelete (2023. július 13.) az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendeletnek a betegségek bejelentése, valamint a kötelező és önkéntes mentesítési programok jóváhagyása és jelentése céljából és a betegségtől mentes minősítés iránti kérelmekben a tagállamok által benyújtandó információk tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 48 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1452 végrehajtási rendelete (2023. július 13.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 57 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1453 végrehajtási rendelete (2023. július 13.) a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról szóló (EU) 2021/1533 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 90 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1454 végrehajtási rendelete (2023. július 13.) a WESSOCLEAN GOLD LINE egyedi biocid termék 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti uniós engedélyezéséről (
  1
  ) | 93 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1455 végrehajtási rendelete (2023. július 13.) a kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, a kobalt(II)-karbonát, a kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és a kobalt(II)-szulfát-heptahidrát kifejlett bendővel rendelkező kérődzők, lófélék és nyúlfélék takarmány-adalékanyagaként történő sürgős ideiglenes engedélyezéséről (
  1
  ) | 103 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2023/1456 határozata (2023. július 10.) a Számvevőszék egy tagjának kinevezéséről | 113 |
| | * | A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2023/1457 határozata (2023. július 13.) az Indiai-óceán nyugati térségében és a Vörös-tengeren a tengeri védelemhez való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (EUNAVFOR ATALANTA) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2023/311 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023) | 114 |
| | * | A Bizottság (EU) 2023/1458 végrehajtási határozata (2023. július 11.) az afrikai sertéspestis görögországi előfordulásával összefüggő egyes ideiglenes vészhelyzeti intézkedésekről
  (az értesítés a C(2023) 4794. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 116 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodással létrehozott Európai Unió/Svájc Légi Közlekedési Vegyes Bizottság 1/2023. sz. határozata (2023. június 9.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás mellékletének felváltásáról [2023/1459] | 119 |
| | * | Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-Közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikke (1) bekezdésének p) pontjával létrehozott, a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó szakbizottság 2/2023 határozata (2023. június 28.) a késedelmi kamatláb és a pénznemek átváltási árfolyamának meghatározásához referenciaként szolgáló pénzügyi intézmény kijelöléséről, valamint a pénznemek átváltási arányának meghatározásához figyelembe veendő dátumról [2023/1460] | 147 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

Tájékoztatás az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a diplomata-, szolgálati vagy hivatali útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodás hatálybalépéséről

1

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2023/1448 felhatalmazáson alapuló rendelete (2023. május 10.) az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az iskolaprogram keretében teljesített előlegfizetések tekintetében történő módosításáról és az említett rendelet helyesbítéséről

2

*

A Bizottság (EU) 2023/1449 végrehajtási rendelete (2023. június 12.) az (EU) 2017/39 végrehajtási rendeletnek a támogatás kifizetése, az előirányzatok közötti átcsoportosítások és az adminisztratív ellenőrzések tekintetében történő módosításáról

5

*

A Bizottság (EU) 2023/1450 végrehajtási rendelete (2023. július 13.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli, kör keresztmetszetű, 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

9

*

A Bizottság (EU) 2023/1451 végrehajtási rendelete (2023. július 13.) az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendeletnek a betegségek bejelentése, valamint a kötelező és önkéntes mentesítési programok jóváhagyása és jelentése céljából és a betegségtől mentes minősítés iránti kérelmekben a tagállamok által benyújtandó információk tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

48

*

A Bizottság (EU) 2023/1452 végrehajtási rendelete (2023. július 13.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

57

*

A Bizottság (EU) 2023/1453 végrehajtási rendelete (2023. július 13.) a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról szóló (EU) 2021/1533 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

90

*

A Bizottság (EU) 2023/1454 végrehajtási rendelete (2023. július 13.) a WESSOCLEAN GOLD LINE egyedi biocid termék 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti uniós engedélyezéséről (
  1
  )

1

93

*

A Bizottság (EU) 2023/1455 végrehajtási rendelete (2023. július 13.) a kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, a kobalt(II)-karbonát, a kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és a kobalt(II)-szulfát-heptahidrát kifejlett bendővel rendelkező kérődzők, lófélék és nyúlfélék takarmány-adalékanyagaként történő sürgős ideiglenes engedélyezéséről (
  1
  )

1

103

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2023/1456 határozata (2023. július 10.) a Számvevőszék egy tagjának kinevezéséről

113

*

A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2023/1457 határozata (2023. július 13.) az Indiai-óceán nyugati térségében és a Vörös-tengeren a tengeri védelemhez való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (EUNAVFOR ATALANTA) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2023/311 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023)

114

*

A Bizottság (EU) 2023/1458 végrehajtási határozata (2023. július 11.) az afrikai sertéspestis görögországi előfordulásával összefüggő egyes ideiglenes vészhelyzeti intézkedésekről
  (az értesítés a C(2023) 4794. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2023) 4794. számú dokumentummal történt)

1

116

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodással létrehozott Európai Unió/Svájc Légi Közlekedési Vegyes Bizottság 1/2023. sz. határozata (2023. június 9.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás mellékletének felváltásáról [2023/1459]

119

*

Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-Közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás 8. cikke (1) bekezdésének p) pontjával létrehozott, a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó szakbizottság 2/2023 határozata (2023. június 28.) a késedelmi kamatláb és a pénznemek átváltási árfolyamának meghatározásához referenciaként szolgáló pénzügyi intézmény kijelöléséről, valamint a pénznemek átváltási arányának meghatározásához figyelembe veendő dátumról [2023/1460]

147

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2023.7.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/1

---

Tájékoztatás az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a diplomata-, szolgálati vagy hivatali útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodás hatálybalépéséről

Az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti, a diplomata, szolgálati vagy hivatalos útlevéllel rendelkező személyeknek a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumok alóli mentességéről szóló megállapodást módosító, az Európai Unió és a Brazil Szövetségi Köztársaság közötti megállapodás 2022. október 1-jén hatályba lépett, miután a megállapodás 2. cikkében meghatározott eljárás 2022. április 4-én lezárult.

---

RENDELETEK

| 2023.7.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/2

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1448 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2023. május 10.)

az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az iskolaprogram keretében teljesített előlegfizetések tekintetében történő módosításáról és az említett rendelet helyesbítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. december 2-i (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 44. cikke (5) bekezdésére és 64. cikke (3) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) a kifizető ügynökségekre és más szervekre, a pénzgazdálkodásra, a számlaelszámolásra, a biztosítékokra és az euro használatára vonatkozó szabályokkal egészíti ki az (EU) 2021/2116 rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) a kifizető ügynökségekre és más szervekre, a pénzgazdálkodásra, a számlaelszámolásra, a biztosítékokra és az euro használatára vonatkozó szabályokkal egészíti ki az (EU) 2021/2116 rendeletet.

| (2) | Az (EU) 2021/2116 rendelet 44. cikkének (3b) bekezdésével összhangban a tagállamok dönthetnek úgy, hogy előleget fizetnek az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) II. része I. címe II. fejezetének 1. szakaszában meghatározott támogatási program keretében a 2023/2024-es tanévre és az azt követő tanévekre odaítélt támogatás tekintetében. A következetes és megkülönböztetésmentes előlegfizetés biztosítása, valamint az uniós alapok védelmének garantálása érdekében helyénvaló konkrét feltételeket megállapítani az előlegfizetésre vonatkozóan, nevezetesen az előleg mértékének a kérelmező számára odaítélt támogatás maximális százalékos arányában történő rögzítése, valamint a támogatást kérelmezők biztosíték letétbe helyezésére való kötelezése révén. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/2116 rendelet 44. cikkének (3b) bekezdésével összhangban a tagállamok dönthetnek úgy, hogy előleget fizetnek az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) II. része I. címe II. fejezetének 1. szakaszában meghatározott támogatási program keretében a 2023/2024-es tanévre és az azt követő tanévekre odaítélt támogatás tekintetében. A következetes és megkülönböztetésmentes előlegfizetés biztosítása, valamint az uniós alapok védelmének garantálása érdekében helyénvaló konkrét feltételeket megállapítani az előlegfizetésre vonatkozóan, nevezetesen az előleg mértékének a kérelmező számára odaítélt támogatás maximális százalékos arányában történő rögzítése, valamint a támogatást kérelmezők biztosíték letétbe helyezésére való kötelezése révén.

| (3) | Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikke meghatározza azokat a konkrét helyzeteket, amelyekben az illetékes hatóság mentesítést adhat a biztosíték nyújtására vonatkozó kötelezettség alól. Tekintettel arra, hogy az iskolaprogram keretében teljesítendő kötelezettségek be nem tartásának kockázata alacsony abban az esetben, ha a támogatást kérelmezők állami hatóságok, helyénvaló lehetővé tenni az illetékes hatóság számára, hogy a támogatást igénylők említett kategóriájának esetében is mentességet adjon a biztosíték nyújtására vonatkozó követelmény alól. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikke meghatározza azokat a konkrét helyzeteket, amelyekben az illetékes hatóság mentesítést adhat a biztosíték nyújtására vonatkozó kötelezettség alól. Tekintettel arra, hogy az iskolaprogram keretében teljesítendő kötelezettségek be nem tartásának kockázata alacsony abban az esetben, ha a támogatást kérelmezők állami hatóságok, helyénvaló lehetővé tenni az illetékes hatóság számára, hogy a támogatást igénylők említett kategóriájának esetében is mentességet adjon a biztosíték nyújtására vonatkozó követelmény alól.

| (4) | Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 28. cikkében a címnek a biztosítékok lehívására is utalnia kell, és az egyértelműség érdekében ugyanazon cikk (2) bekezdését ki kell egészíteni az (EU) 2022/128 bizottsági végrehajtási rendeletnek (4) a biztosíték lehívására vonatkozó eljárást meghatározó 56. cikkére való hivatkozással. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 28. cikkében a címnek a biztosítékok lehívására is utalnia kell, és az egyértelműség érdekében ugyanazon cikk (2) bekezdését ki kell egészíteni az (EU) 2022/128 bizottsági végrehajtási rendeletnek (4) a biztosíték lehívására vonatkozó eljárást meghatározó 56. cikkére való hivatkozással.

| (5) | Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani és helyesbíteni kell, |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani és helyesbíteni kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet módosítása

Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet IIIa. fejezete a következő cikkel egészül ki:

„15b. cikk

Az (EU) 2021/2116 rendelet 44. cikkének (3b) bekezdésében említett előlegfizetésre vonatkozó konkrét feltételek

(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 44. cikkének (3b) bekezdésében említett előlegfizetés mértéke nem haladhatja meg annak a támogatásnak a 80 %-át, amelyet a támogatást kérelmezők a következő tevékenységek közül egynek vagy többnek a tanév során történő végrehajtásához igénybe vehetnek:

| a) | gyermekek termékekkel való ellátása vagy termékek gyermekek körében történő szétosztása; |
| --- | --- |

a)

gyermekek termékekkel való ellátása vagy termékek gyermekek körében történő szétosztása;

| b) | kísérő oktatási intézkedések; |
| --- | --- |

b)

kísérő oktatási intézkedések;

| c) | nyomonkövetési vagy értékelési intézkedések; |
| --- | --- |

c)

nyomonkövetési vagy értékelési intézkedések;

| d) | népszerűsítés. |
| --- | --- |

d)

népszerűsítés.

(2)   Az (1) bekezdésben említett előlegfizetésnek feltétele az előleg összegével legalább egyenértékű biztosíték letétbe helyezése.

(3)   A 19. cikktől eltérve az illetékes hatóság akkor is mentesítést adhat a biztosíték nyújtására vonatkozó kötelezettség alól, ha a kötelezettség teljesítéséért felelős fél hatóság.”

2. cikk

Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet helyesbítése

Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 28. cikke a következőképpen kerül helyesbítésre:

| 1. | A cím helyébe a következő szöveg lép:

  „A biztosítékok felszabadítása és lehívása”. |
| --- | --- |

1.

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„A biztosítékok felszabadítása és lehívása”.

| 2. | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Amennyiben az odaítélt összegre való végleges jogosultság igazolása nem történik meg az e célból megállapított határidőig, az illetékes hatóság az (EU) 2022/128 bizottsági végrehajtási rendelet (*) 56. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően azonnal lehívja a biztosítékot.
  Amennyiben azonban egyedi uniós szabályok úgy rendelkeznek, az igazolást a biztosíték részleges visszafizetése ellenében az említett időpont után is be lehet mutatni.


  (*)  A Bizottság (EU) 2022/128 végrehajtási rendelete (2021. december 21.) az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó, a kifizető ügynökségekkel és más szervekkel, a pénzgazdálkodással, a záróelszámolással, az ellenőrzésekkel, a biztosítékokkal és az átláthatósággal kapcsolatos szabályok megállapításáról (HL L 20., 2022.1.31., 131. o.).”
  " |
| --- | --- |

2.

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Amennyiben az odaítélt összegre való végleges jogosultság igazolása nem történik meg az e célból megállapított határidőig, az illetékes hatóság az (EU) 2022/128 bizottsági végrehajtási rendelet (*) 56. cikkében meghatározott eljárásnak megfelelően azonnal lehívja a biztosítékot.

Amennyiben azonban egyedi uniós szabályok úgy rendelkeznek, az igazolást a biztosíték részleges visszafizetése ellenében az említett időpont után is be lehet mutatni.

(*)  A Bizottság (EU) 2022/128 végrehajtási rendelete (2021. december 21.) az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó, a kifizető ügynökségekkel és más szervekkel, a pénzgazdálkodással, a záróelszámolással, az ellenőrzésekkel, a biztosítékokkal és az átláthatósággal kapcsolatos szabályok megállapításáról (HL L 20., 2022.1.31., 131. o.).”
  "

*

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. május 10-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 435., 2021.12.6., 187. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. december 7.) az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségekre és más szervekre, a pénzgazdálkodásra, a számlaelszámolásra, a biztosítékokra és az euro használatára vonatkozó szabályokkal történő kiegészítéséről (HL L 20., 2022.1.31., 95. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2022/128 végrehajtási rendelete (2021. december 21.) az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó, a kifizető ügynökségekkel és más szervekkel, a pénzgazdálkodással, a záróelszámolással, az ellenőrzésekkel, a biztosítékokkal és az átláthatósággal kapcsolatos szabályok megállapításáról (HL L 20., 2022.1.31., 131. o.).

4

---

| 2023.7.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/5

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1449 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. június 12.)

az (EU) 2017/39 végrehajtási rendeletnek a támogatás kifizetése, az előirányzatok közötti átcsoportosítások és az adminisztratív ellenőrzések tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 25. cikke első bekezdésének a), b) és e) pontjára,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. december 2-i (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 60. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/2116 rendelet 44. cikkének (3b) bekezdése bevezette annak lehetőségét, hogy a tagállamok előleget folyósítsanak az 1308/2013/EU rendelet II. része I. címének II. fejezetében meghatározott támogatási program (a továbbiakban: iskolaprogram) keretében a 2023/2024-es tanévre és az azt követő tanévekre nyújtott támogatás tekintetében. Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) kiegészíti az (EU) 2021/2116 rendeletet azáltal, hogy szabályokat állapít meg többek között a biztosítékokra vonatkozóan, beleértve az iskolaprogram keretében a támogatási előlegeknek a kérelmező számára odaítélt támogatás maximális százalékos arányában történő kifizetésére vonatkozó konkrét feltételeket, valamint a támogatást kérelmezők biztosíték letétbe helyezésére való kötelezését. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/2116 rendelet 44. cikkének (3b) bekezdése bevezette annak lehetőségét, hogy a tagállamok előleget folyósítsanak az 1308/2013/EU rendelet II. része I. címének II. fejezetében meghatározott támogatási program (a továbbiakban: iskolaprogram) keretében a 2023/2024-es tanévre és az azt követő tanévekre nyújtott támogatás tekintetében. Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) kiegészíti az (EU) 2021/2116 rendeletet azáltal, hogy szabályokat állapít meg többek között a biztosítékokra vonatkozóan, beleértve az iskolaprogram keretében a támogatási előlegeknek a kérelmező számára odaítélt támogatás maximális százalékos arányában történő kifizetésére vonatkozó konkrét feltételeket, valamint a támogatást kérelmezők biztosíték letétbe helyezésére való kötelezését.

| (2) | Az (EU) 2017/39 bizottsági végrehajtási rendelet (4) szabályokat állapít meg az iskolaprogram alkalmazására vonatkozóan, többek között a tagállami stratégiák tartalmával, valamint a támogatásnak az iskolaprogram keretébe tartozó tevékenységek végrehajtását követően történő igénylésével és kifizetésével kapcsolatban. Meg kell állapítani azokat a végrehajtási szabályokat, amelyek alapján a tagállamok előleget folyósíthatnak az iskolaprogram keretében. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2017/39 bizottsági végrehajtási rendelet (4) szabályokat állapít meg az iskolaprogram alkalmazására vonatkozóan, többek között a tagállami stratégiák tartalmával, valamint a támogatásnak az iskolaprogram keretébe tartozó tevékenységek végrehajtását követően történő igénylésével és kifizetésével kapcsolatban. Meg kell állapítani azokat a végrehajtási szabályokat, amelyek alapján a tagállamok előleget folyósíthatnak az iskolaprogram keretében.

| (3) | Meg kell állapítani továbbá az iskolaprogram keretében a támogatást kérelmezők által benyújtandó, támogatási előleg fizetése iránti kérelmek tartalmára, gyakoriságára és az azokat alátámasztó bizonyítékokra vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(3)

Meg kell állapítani továbbá az iskolaprogram keretében a támogatást kérelmezők által benyújtandó, támogatási előleg fizetése iránti kérelmek tartalmára, gyakoriságára és az azokat alátámasztó bizonyítékokra vonatkozó szabályokat.

| (4) | Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 4. cikke meghatározza azokat a minimumkövetelményeket, amelyeket a támogatási kérelmeknek teljesíteniük kell ahhoz, hogy a kérelmezők a felmerült kiadások megtérítésének igénylése céljából benyújthassák azokat az illetékes hatóságokhoz azt követően, hogy végrehajtották a támogatási kérelmükben szereplő tevékenységeket. Meghatározza továbbá az említett kérelmek alátámasztásához szükséges igazoló dokumentumokat. A támogatási kérelem benyújtására vonatkozó kötelezettséget abban az esetben is alkalmazni kell, ha a támogatást kérelmező előleget kapott. Helyénvaló azonban egyedi követelményeket megállapítani azon támogatási kérelmekre vonatkozóan, amelyek esetében előleget folyósítottak. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 4. cikke meghatározza azokat a minimumkövetelményeket, amelyeket a támogatási kérelmeknek teljesíteniük kell ahhoz, hogy a kérelmezők a felmerült kiadások megtérítésének igénylése céljából benyújthassák azokat az illetékes hatóságokhoz azt követően, hogy végrehajtották a támogatási kérelmükben szereplő tevékenységeket. Meghatározza továbbá az említett kérelmek alátámasztásához szükséges igazoló dokumentumokat. A támogatási kérelem benyújtására vonatkozó kötelezettséget abban az esetben is alkalmazni kell, ha a támogatást kérelmező előleget kapott. Helyénvaló azonban egyedi követelményeket megállapítani azon támogatási kérelmekre vonatkozóan, amelyek esetében előleget folyósítottak.

| (5) | Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 5. cikke meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az illetékes hatóságok folyósíthatják a támogatást kérelmezők számára az iskolaprogram tevékenységeinek végrehajtása során felmerült költségek megtérítéséhez nyújtott támogatást. Helyénvaló megállapítani azokat a szabályokat, amelyek alapján az illetékes hatóságok előleget folyósíthatnak a támogatást kérelmezők számára, és meg kell határozni a támogatás kifizetésének feltételeit arra az esetre, amikor előlegfizetésre került sor. Ezenkívül az említett cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott igazoló dokumentumokra vonatkozó feltételeket a 4. cikkben kell meghatározni, mivel azok a támogatási kérelmeket támasztják alá. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 5. cikke meghatározza azokat a feltételeket, amelyek mellett az illetékes hatóságok folyósíthatják a támogatást kérelmezők számára az iskolaprogram tevékenységeinek végrehajtása során felmerült költségek megtérítéséhez nyújtott támogatást. Helyénvaló megállapítani azokat a szabályokat, amelyek alapján az illetékes hatóságok előleget folyósíthatnak a támogatást kérelmezők számára, és meg kell határozni a támogatás kifizetésének feltételeit arra az esetre, amikor előlegfizetésre került sor. Ezenkívül az említett cikk (1) és (2) bekezdésében meghatározott igazoló dokumentumokra vonatkozó feltételeket a 4. cikkben kell meghatározni, mivel azok a támogatási kérelmeket támasztják alá.

| (6) | Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 6. cikke megállapítja az iskolagyümölcs és -zöldség, valamint az iskolatej tekintetében megállapított pénzügyi előirányzatok közötti átcsoportosítások, valamint a szóban forgó rendelet 3. cikkében említett uniós támogatás iránti kérelmekben az átcsoportosításokról a Bizottságnak küldendő értesítések benyújtásának határidejét. Az 1308/2013/EU rendelet 23a. cikkének (4) bekezdésével összhangban az átcsoportosításokra tanévenként egyszer kerülhet sor, vagy a következő tanévre vonatkozó végleges támogatás meghatározását megelőzően, a tagállam indikatív előirányzatai között, vagy pedig a tanév kezdetét követően a tagállam végleges előirányzatai között, amennyiben a szóban forgó tagállam esetében sor került ilyen előirányzatok meghatározására. Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 3. és 6. cikke értelmében a tagállamoknak a végleges előirányzatok közötti minden szóban forgó átcsoportosításról az átcsoportosítás rögzítése szerinti tanév során január 31-ig tájékoztatniuk kell a Bizottságot. Annak érdekében, hogy a tagállamok rugalmasabban kezelhessék előirányzataikat, valamint hogy maximalizálják azok felhasználását, helyénvaló lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy az említett időpontot követően átcsoportosításokat hajtsanak végre az adott tagállam végleges előirányzatai között, és azokról az érintett tanévet követő augusztus 31-ig tájékoztassák a Bizottságot. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 6. cikke megállapítja az iskolagyümölcs és -zöldség, valamint az iskolatej tekintetében megállapított pénzügyi előirányzatok közötti átcsoportosítások, valamint a szóban forgó rendelet 3. cikkében említett uniós támogatás iránti kérelmekben az átcsoportosításokról a Bizottságnak küldendő értesítések benyújtásának határidejét. Az 1308/2013/EU rendelet 23a. cikkének (4) bekezdésével összhangban az átcsoportosításokra tanévenként egyszer kerülhet sor, vagy a következő tanévre vonatkozó végleges támogatás meghatározását megelőzően, a tagállam indikatív előirányzatai között, vagy pedig a tanév kezdetét követően a tagállam végleges előirányzatai között, amennyiben a szóban forgó tagállam esetében sor került ilyen előirányzatok meghatározására. Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 3. és 6. cikke értelmében a tagállamoknak a végleges előirányzatok közötti minden szóban forgó átcsoportosításról az átcsoportosítás rögzítése szerinti tanév során január 31-ig tájékoztatniuk kell a Bizottságot. Annak érdekében, hogy a tagállamok rugalmasabban kezelhessék előirányzataikat, valamint hogy maximalizálják azok felhasználását, helyénvaló lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy az említett időpontot követően átcsoportosításokat hajtsanak végre az adott tagállam végleges előirányzatai között, és azokról az érintett tanévet követő augusztus 31-ig tájékoztassák a Bizottságot.

| (7) | Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 9. cikke – az iskolaprogramra vonatkozó jogszabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében – konkrét szabályokat állapít meg a tagállamok által elvégzendő ellenőrzésekre vonatkozóan. Ezek magukban foglalják a valamennyi támogatási kérelem módszeres adminisztratív ellenőrzésére vonatkozó előírásokat, valamint a támogatási kérelmekhez csatolt igazoló dokumentumok ellenőrzésére vonatkozó követelményeket. Helyénvaló előírni, hogy ugyanezeket a szabályokat kell alkalmazni a támogatási előlegek iránti kérelmekre is. Ezenkívül az iskolaprogram végrehajtása során szerzett tapasztalatok alapján és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében helyénvaló előírni, hogy a támogatás kifizetése előtt adminisztratív ellenőrzéseket kell végezni. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet 9. cikke – az iskolaprogramra vonatkozó jogszabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében – konkrét szabályokat állapít meg a tagállamok által elvégzendő ellenőrzésekre vonatkozóan. Ezek magukban foglalják a valamennyi támogatási kérelem módszeres adminisztratív ellenőrzésére vonatkozó előírásokat, valamint a támogatási kérelmekhez csatolt igazoló dokumentumok ellenőrzésére vonatkozó követelményeket. Helyénvaló előírni, hogy ugyanezeket a szabályokat kell alkalmazni a támogatási előlegek iránti kérelmekre is. Ezenkívül az iskolaprogram végrehajtása során szerzett tapasztalatok alapján és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében helyénvaló előírni, hogy a támogatás kifizetése előtt adminisztratív ellenőrzéseket kell végezni.

| (8) | Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Mivel a tagállamok csak a 2023/2024-es tanévre és az azt követő tanévekre vonatkozó támogatások tekintetében nyújthatnak előleget, továbbá annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésükre kontrollrendszerük kiigazítására, helyénvaló úgy rendelkezni, hogy az előlegfizetésekre és az ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezések módosításai csak a 2023/2024-es tanévre és az azt követő tanévekre vonatkozó támogatások tekintetében legyenek alkalmazandók. |
| --- | --- |

(9)

Mivel a tagállamok csak a 2023/2024-es tanévre és az azt követő tanévekre vonatkozó támogatások tekintetében nyújthatnak előleget, továbbá annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésükre kontrollrendszerük kiigazítására, helyénvaló úgy rendelkezni, hogy az előlegfizetésekre és az ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezések módosításai csak a 2023/2024-es tanévre és az azt követő tanévekre vonatkozó támogatások tekintetében legyenek alkalmazandók.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2017/39 végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:






  „ea) | amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 44. cikkének (3b) bekezdésével összhangban támogatási előleget folyósítanak, az előleg maximális összege azon támogatás százalékában kifejezve, amelyre a támogatást kérelmezők jogosultak, valamint az előleg nyújtására vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk (2) bekezdése a következő ponttal egészül ki:

„ea)

amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 44. cikkének (3b) bekezdésével összhangban támogatási előleget folyósítanak, az előleg maximális összege azon támogatás százalékában kifejezve, amelyre a támogatást kérelmezők jogosultak, valamint az előleg nyújtására vonatkozó rendelkezések;

(*1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2116 rendelete (2021. december 2.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 435., 2021.12.6., 187. o.).”
  "

| 2. | A 3. cikk után a rendelet a következő 3a. cikkel egészül ki:

  „3a. cikk
  A támogatást kérelmezők által benyújtott, támogatási előleg fizetése iránti kérelmek

  (1)   Azok a tagállamok, amelyek úgy döntenek, hogy az (EU) 2021/2116 rendelet 44. cikkének (3b) bekezdésével összhangban támogatási előleget folyósítanak, meghatározzák a támogatást kérelmezők által benyújtott, támogatási előleg fizetése iránti kérelmek formáját, tartalmát, gyakoriságát és határidejét.


  (2)   A tagállamok meghatározzák azokat a dokumentumokat, amelyeket a támogatási előleg fizetése iránti kérelmek alátámasztására be kell nyújtani, beleértve az azon összeg kiszámításához szükséges dokumentumokat is, amelyekre a kérelmezők jogosultak.” |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk után a rendelet a következő 3a. cikkel egészül ki:

„3a. cikk

A támogatást kérelmezők által benyújtott, támogatási előleg fizetése iránti kérelmek

(1)   Azok a tagállamok, amelyek úgy döntenek, hogy az (EU) 2021/2116 rendelet 44. cikkének (3b) bekezdésével összhangban támogatási előleget folyósítanak, meghatározzák a támogatást kérelmezők által benyújtott, támogatási előleg fizetése iránti kérelmek formáját, tartalmát, gyakoriságát és határidejét.

(2)   A tagállamok meghatározzák azokat a dokumentumokat, amelyeket a támogatási előleg fizetése iránti kérelmek alátámasztására be kell nyújtani, beleértve az azon összeg kiszámításához szükséges dokumentumokat is, amelyekre a kérelmezők jogosultak.”

| 3. | A 4. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(1a)   A támogatást kérelmezőknek az iskolaprogram tevékenységeinek végrehajtása során felmerült költségek megtérítésének igénylése céljából támogatási kérelmet kell benyújtaniuk, abban az esetben is, amikor előlegfizetésre került sor. A támogatási kérelem csak a benne szereplő tevékenységek teljeskörű végrehajtását követően nyújtható be.”
  ; |
| --- | --- | --- |

3.

A 4. cikk a következőképpen módosul:

a)

a szöveg a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)   A támogatást kérelmezőknek az iskolaprogram tevékenységeinek végrehajtása során felmerült költségek megtérítésének igénylése céljából támogatási kérelmet kell benyújtaniuk, abban az esetben is, amikor előlegfizetésre került sor. A támogatási kérelem csak a benne szereplő tevékenységek teljeskörű végrehajtását követően nyújtható be.”

| b) | a szöveg a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

  „(2a)   Előlegfizetés esetén a támogatási kérelemnek tartalmaznia kell az előleg összegére vonatkozó információkat.”
  ; |
| --- | --- |

b)

a szöveg a következő (2a) bekezdéssel egészül ki:

„(2a)   Előlegfizetés esetén a támogatási kérelemnek tartalmaznia kell az előleg összegére vonatkozó információkat.”

| c) | a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(6)   A tagállamok előírják, hogy mely igazoló dokumentumokat szükséges benyújtani a támogatási kérelmek alátámasztására. Minimumkövetelményként a támogatási kérelmekben igényelt összegeket olyan dokumentumokkal kell alátámasztani, amelyek igazolják a következőket:






  a) | a mennyiségeket biztosították vagy elosztották, és/vagy az anyagokat vagy szolgáltatásokat rendelkezésre bocsátották az iskolaprogram céljaira; valamint |
| --- | --- | --- |

c)

a (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A tagállamok előírják, hogy mely igazoló dokumentumokat szükséges benyújtani a támogatási kérelmek alátámasztására. Minimumkövetelményként a támogatási kérelmekben igényelt összegeket olyan dokumentumokkal kell alátámasztani, amelyek igazolják a következőket:

a)

a mennyiségeket biztosították vagy elosztották, és/vagy az anyagokat vagy szolgáltatásokat rendelkezésre bocsátották az iskolaprogram céljaira; valamint

| b) | amennyiben a tagállam költségalapú rendszert alkalmaz, a biztosított, elosztott vagy rendelkezésre bocsátott termékek, anyagok vagy szolgáltatások ára átvételi, fizetési vagy ezekkel egyenértékű bizonylat/igazolás kíséretében.
  A kísérő oktatási intézkedésekhez, a nyomon követéshez, az értékeléshez és a népszerűsítéshez kapcsolódó támogatási kérelmek esetében az igazoló dokumentumban a költségeket tevékenységek szerinti pénzügyi lebontásban, a kapcsolódó költségek szerint részletezve kell feltüntetni.” |
| --- | --- |

b)

amennyiben a tagállam költségalapú rendszert alkalmaz, a biztosított, elosztott vagy rendelkezésre bocsátott termékek, anyagok vagy szolgáltatások ára átvételi, fizetési vagy ezekkel egyenértékű bizonylat/igazolás kíséretében.

A kísérő oktatási intézkedésekhez, a nyomon követéshez, az értékeléshez és a népszerűsítéshez kapcsolódó támogatási kérelmek esetében az igazoló dokumentumban a költségeket tevékenységek szerinti pénzügyi lebontásban, a kapcsolódó költségek szerint részletezve kell feltüntetni.”

| 4. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „5. cikk
  A támogatás kifizetése, az előleget is beleértve

  (1)   Az előlegeket az illetékes hatóság csak az e rendelet 3a. cikke szerinti kérelem, valamint – amennyiben az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*2) 15b. cikkében említett biztosíték letétbe helyezésére van szükség – a biztosíték letétbe helyezését igazoló dokumentum bemutatása után folyósíthatja, kivéve, ha az illetékes hatóság már rendelkezik bizonyítékkal a biztosíték letétbe helyezéséről.


  (2)   Az iskolaprogram végrehajtása során felmerült költségek megtérítése céljából nyújtott támogatást az illetékes hatóság csak a 4. cikkben előírt igazoló dokumentumokkal együtt benyújtott kérelem alapján fizetheti ki. Amennyiben nem kerül sor igazgatási vizsgálatok kezdeményezésére, az illetékes hatóság a támogatási kérelem benyújtásának időpontjától számított három hónapon belül folyósítja a támogatást.
  Előleg folyósítása esetén a kifizetendő egyenleg a támogatás teljes összegének és az előleg összegének a különbözete.



  (*2)  A Bizottság (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. december 7.) az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségekre és más szervekre, a pénzgazdálkodásra, a számlaelszámolásra, a biztosítékokra és az euro használatára vonatkozó szabályokkal történő kiegészítéséről (HL L 20., 2022.1.31., 95. o.).”
  " |
| --- | --- |

4.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

A támogatás kifizetése, az előleget is beleértve

(1)   Az előlegeket az illetékes hatóság csak az e rendelet 3a. cikke szerinti kérelem, valamint – amennyiben az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*2) 15b. cikkében említett biztosíték letétbe helyezésére van szükség – a biztosíték letétbe helyezését igazoló dokumentum bemutatása után folyósíthatja, kivéve, ha az illetékes hatóság már rendelkezik bizonyítékkal a biztosíték letétbe helyezéséről.

(2)   Az iskolaprogram végrehajtása során felmerült költségek megtérítése céljából nyújtott támogatást az illetékes hatóság csak a 4. cikkben előírt igazoló dokumentumokkal együtt benyújtott kérelem alapján fizetheti ki. Amennyiben nem kerül sor igazgatási vizsgálatok kezdeményezésére, az illetékes hatóság a támogatási kérelem benyújtásának időpontjától számított három hónapon belül folyósítja a támogatást.

Előleg folyósítása esetén a kifizetendő egyenleg a támogatás teljes összegének és az előleg összegének a különbözete.

(*2)  A Bizottság (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. december 7.) az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségekre és más szervekre, a pénzgazdálkodásra, a számlaelszámolásra, a biztosítékokra és az euro használatára vonatkozó szabályokkal történő kiegészítéséről (HL L 20., 2022.1.31., 95. o.).”
  "

*2

| 5. | A 6. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Amennyiben nem került sor indikatív előirányzatok közötti átcsoportosításra, az 1308/2013/EU rendelet 23a. cikke (4) bekezdése harmadik albekezdésének b) pontja szerinti, végleges előirányzatok közötti átcsoportosításokat az e rendelet 3. cikkében említett, uniós támogatás iránti kérelemben vagy az e bekezdés második albekezdésében említett tájékoztatás során kell bejelenteni.
  Amennyiben a tagállamok e bekezdés első albekezdésével összhangban január 31. után átcsoportosítják a végleges előirányzatokat, erről az érintett tanévet követő augusztus 31-ig tájékoztatják a Bizottságot.” |
| --- | --- |

5.

A 6. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Amennyiben nem került sor indikatív előirányzatok közötti átcsoportosításra, az 1308/2013/EU rendelet 23a. cikke (4) bekezdése harmadik albekezdésének b) pontja szerinti, végleges előirányzatok közötti átcsoportosításokat az e rendelet 3. cikkében említett, uniós támogatás iránti kérelemben vagy az e bekezdés második albekezdésében említett tájékoztatás során kell bejelenteni.

Amennyiben a tagállamok e bekezdés első albekezdésével összhangban január 31. után átcsoportosítják a végleges előirányzatokat, erről az érintett tanévet követő augusztus 31-ig tájékoztatják a Bizottságot.”

| 6. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A tagállamok meghoznak minden olyan intézkedést, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek a rendeletnek megfeleljenek. Ezek az intézkedések magukban foglalják a 3a. cikkben említett valamennyi, támogatási előleg fizetése iránti kérelem és a 4. cikkben említett támogatási kérelmek kifizetés előtti módszeres adminisztratív ellenőrzését. A tagállamok minden egyes kérelem esetében ellenőrzik a kérelemmel együtt benyújtott igazoló dokumentumok reprezentatív mintáját.”
  ; |
| --- | --- | --- |

6.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok meghoznak minden olyan intézkedést, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek a rendeletnek megfeleljenek. Ezek az intézkedések magukban foglalják a 3a. cikkben említett valamennyi, támogatási előleg fizetése iránti kérelem és a 4. cikkben említett támogatási kérelmek kifizetés előtti módszeres adminisztratív ellenőrzését. A tagállamok minden egyes kérelem esetében ellenőrzik a kérelemmel együtt benyújtott igazoló dokumentumok reprezentatív mintáját.”

| b) | a (2) bekezdést el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdést el kell hagyni;

| c) | a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   A termékek biztosításához és elosztásához, valamint a kísérő oktatási intézkedésekhez kapcsolódóan igényelt támogatások esetében a 4. cikkben említett támogatási kérelmek tekintetében végzett adminisztratív ellenőrzéseket a 10. cikknek megfelelően végzett helyszíni ellenőrzéseknek kell kiegészíteniük.” |
| --- | --- |

c)

a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A termékek biztosításához és elosztásához, valamint a kísérő oktatási intézkedésekhez kapcsolódóan igényelt támogatások esetében a 4. cikkben említett támogatási kérelmek tekintetében végzett adminisztratív ellenőrzéseket a 10. cikknek megfelelően végzett helyszíni ellenőrzéseknek kell kiegészíteniük.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Az 1. cikk 2–4. és 6. pontja a 2023/2024-es tanévtől alkalmazandó a támogatásokra.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. június 12-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 435., 2021.12.6., 187. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. december 7.) az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségekre és más szervekre, a pénzgazdálkodásra, a számlaelszámolásra, a biztosítékokra és az euro használatára vonatkozó szabályokkal történő kiegészítéséről (HL L 20., 2022.1.31., 95. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2017/39 végrehajtási rendelete (2016. november 3.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a gyümölcsök és zöldségek, a banán és a tej oktatási intézményekben való biztosításához nyújtott uniós támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályokról (HL L 5., 2017.1.10., 1. o.).

4

---

| 2023.7.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1450 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. július 13.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli, kör keresztmetszetű, 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

| (1) | Az (EU) 2017/804 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) az Európai Bizottság végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli, kör keresztmetszetű, 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült csövek behozatalára (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/804 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) az Európai Bizottság végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli, kör keresztmetszetű, 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült csövek behozatalára (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálatra a továbbiakban az „eredeti vizsgálat” fordulattal hivatkozunk.

2

| (2) | A jelenleg hatályos dömpingellenes vámok mértéke a mintában szereplő exportáló gyártóktól érkező behozatal esetében 29,2–41,4 %, a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok esetében 45,6 %, az összes többi Kínai Népköztársaságban (a továbbiakban: Kína) működő vállalat esetében pedig 54,9 %. |
| --- | --- |

(2)

A jelenleg hatályos dömpingellenes vámok mértéke a mintában szereplő exportáló gyártóktól érkező behozatal esetében 29,2–41,4 %, a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok esetében 45,6 %, az összes többi Kínai Népköztársaságban (a továbbiakban: Kína) működő vállalat esetében pedig 54,9 %.

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (3) | A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés közzétételét követően az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálati kérelem érkezett. |
| --- | --- |

(3)

A közelgő hatályvesztésről szóló értesítés közzétételét követően az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján felülvizsgálati kérelem érkezett.

| (4) | A felülvizsgálat iránti kérelmet az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: kérelmező vagy ESTA) 2022. február 10-én nyújtotta be az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében az egyes varrat nélküli, kör keresztmetszetű, 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült csöveket gyártó uniós gazdasági ágazat nevében. A felülvizsgálati kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával vagy megismétlődésével és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(4)

A felülvizsgálat iránti kérelmet az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: kérelmező vagy ESTA) 2022. február 10-én nyújtotta be az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése értelmében az egyes varrat nélküli, kör keresztmetszetű, 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült csöveket gyártó uniós gazdasági ágazat nevében. A felülvizsgálati kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával vagy megismétlődésével és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (5) | Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2022. május 12-én a Bizottság a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország) származó egyes varrat nélküli, kör keresztmetszetű, 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült csövek Unióba történő behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). |
| --- | --- |

(5)

Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2022. május 12-én a Bizottság a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország) származó egyes varrat nélküli, kör keresztmetszetű, 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült csövek Unióba történő behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

3

1.4.   Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

| (6) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően az együttműködő kínai exportáló gyártók felvetették a kérdést, hogy az a tény, hogy az eredeti vizsgálatban a mintában szereplő uniós gyártók egyike sem vett részt a felülvizsgálat iránti kérelemben, azt jelenti-e, hogy az érintett vállalatok teljes mértékben felépültek a dömpingelt és kárt okozó behozatal hatásaiból. |
| --- | --- |

(6)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően az együttműködő kínai exportáló gyártók felvetették a kérdést, hogy az a tény, hogy az eredeti vizsgálatban a mintában szereplő uniós gyártók egyike sem vett részt a felülvizsgálat iránti kérelemben, azt jelenti-e, hogy az érintett vállalatok teljes mértékben felépültek a dömpingelt és kárt okozó behozatal hatásaiból.

| (7) | A Bizottság először is megállapította, hogy az exportáló gyártók nem kérdőjelezték meg azt a tényt, hogy a kérelem megfelel az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdésében szereplő feltételeknek. Az eljárást ugyanis az Európai Acélcsőipari Szövetség (European Steel Tube Association) kezdeményezte, amely a teljes uniós termelés több mint 25 %-át képviseli, és azt a teljes uniós termelés több mint 50 %-át képviselő uniós gyártók támogatták. Másodszor, a Huta Batory nevű uniós gyártó mindkét vizsgálatban – az eredeti vizsgálatban és a hatályvesztési felülvizsgálatban is – szerepelt a mintában. Harmadszor, a Valcovni Trub Chomutov AS, az eredeti vizsgálatban a mintában szereplő második gyártó támogatta a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet, de a Bizottság nem vette fel a mintába. Végül, az eredeti vizsgálatban a mintában szereplő másik két vállalat – az Arcelor Mittal Tubular Products Roman és a Vallourec Deutschland GmbH – kilépett az uniós piacról, vagy kilépése folyamatban van. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság először is megállapította, hogy az exportáló gyártók nem kérdőjelezték meg azt a tényt, hogy a kérelem megfelel az alaprendelet 5. cikkének (4) bekezdésében szereplő feltételeknek. Az eljárást ugyanis az Európai Acélcsőipari Szövetség (European Steel Tube Association) kezdeményezte, amely a teljes uniós termelés több mint 25 %-át képviseli, és azt a teljes uniós termelés több mint 50 %-át képviselő uniós gyártók támogatták. Másodszor, a Huta Batory nevű uniós gyártó mindkét vizsgálatban – az eredeti vizsgálatban és a hatályvesztési felülvizsgálatban is – szerepelt a mintában. Harmadszor, a Valcovni Trub Chomutov AS, az eredeti vizsgálatban a mintában szereplő második gyártó támogatta a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelmet, de a Bizottság nem vette fel a mintába. Végül, az eredeti vizsgálatban a mintában szereplő másik két vállalat – az Arcelor Mittal Tubular Products Roman és a Vallourec Deutschland GmbH – kilépett az uniós piacról, vagy kilépése folyamatban van. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (8) | Ezenkívül az exportáló gyártók azzal érveltek, hogy akkor lehet hatályvesztési felülvizsgálatot kezdeményezni, ha a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a kár folytatódását vagy megismétlődését idézné elő, és hogy egy pozitív megállapítást tényszerű bizonyítékokkal kell alátámasztani. Érvelésük alátámasztására hangsúlyozták, hogy a kínai exportáló gyártók a reprezentatív országban érvényes árakhoz folyamodás miatt alkalmazott eltérő módszerek okán soha nem fogják tudni megismerni a rendes értéket. |
| --- | --- |

(8)

Ezenkívül az exportáló gyártók azzal érveltek, hogy akkor lehet hatályvesztési felülvizsgálatot kezdeményezni, ha a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és a kár folytatódását vagy megismétlődését idézné elő, és hogy egy pozitív megállapítást tényszerű bizonyítékokkal kell alátámasztani. Érvelésük alátámasztására hangsúlyozták, hogy a kínai exportáló gyártók a reprezentatív országban érvényes árakhoz folyamodás miatt alkalmazott eltérő módszerek okán soha nem fogják tudni megismerni a rendes értéket.

| (9) | A Bizottság megjegyezte, hogy megvizsgálta a benyújtott bizonyítékok pontosságát és megfelelőségét, és az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a jelenlegi vizsgálat megindításához. Mindenesetre az exportáló gyártók nem szolgáltattak példát a bizonyítékok elégtelen voltára, így ezt az állítást nem támasztották alá megfelelő indokolással. Ami a rendes értéket illeti, az exportáló gyártóknak bőven volt alkalmuk a kérelemben alkalmazott módszer(ek) és kiszámított rendes érték ellenőrzésére. Következésképpen a Bizottság elutasította az állításukat. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság megjegyezte, hogy megvizsgálta a benyújtott bizonyítékok pontosságát és megfelelőségét, és az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a jelenlegi vizsgálat megindításához. Mindenesetre az exportáló gyártók nem szolgáltattak példát a bizonyítékok elégtelen voltára, így ezt az állítást nem támasztották alá megfelelő indokolással. Ami a rendes értéket illeti, az exportáló gyártóknak bőven volt alkalmuk a kérelemben alkalmazott módszer(ek) és kiszámított rendes érték ellenőrzésére. Következésképpen a Bizottság elutasította az állításukat.

| (10) | Ezenkívül az exportáló gyártók kijelentették, hogy az érintett termék uniós gyártóinak üzleti tevékenysége sokkal inkább függ a külföldi piacokon, mintsem az uniós piacon uralkodó körülményektől, és hogy a kérelmezők exportteljesítményének 2019 óta tapasztalható romlása nem a Kínából származó behozatalnak tudható be. Azt is állították, hogy a gyenge exportteljesítmény mellett az Unióban tapasztalható negatív fejlődési tendenciák egy része a Covid19-világjárvány kitörésének is tulajdonítható, különösen 2020-ban. Ezen túlmenően azzal érveltek, hogy a kérelemben közölt tonnánkénti termelési költség (1 245–1 291 EUR), jóval alacsonyabb, mint az eredeti vizsgálatban közölt érték. |
| --- | --- |

(10)

Ezenkívül az exportáló gyártók kijelentették, hogy az érintett termék uniós gyártóinak üzleti tevékenysége sokkal inkább függ a külföldi piacokon, mintsem az uniós piacon uralkodó körülményektől, és hogy a kérelmezők exportteljesítményének 2019 óta tapasztalható romlása nem a Kínából származó behozatalnak tudható be. Azt is állították, hogy a gyenge exportteljesítmény mellett az Unióban tapasztalható negatív fejlődési tendenciák egy része a Covid19-világjárvány kitörésének is tulajdonítható, különösen 2020-ban. Ezen túlmenően azzal érveltek, hogy a kérelemben közölt tonnánkénti termelési költség (1 245–1 291 EUR), jóval alacsonyabb, mint az eredeti vizsgálatban közölt érték.

| (11) | A Bizottság megjegyezte, hogy a kérelem jelenlegi szakaszában elegendő a kérelmező rendelkezésére álló információk alapján arra vonatkozóan bizonyítékot szolgáltatni, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége. Ebben a tekintetben, még ha helytállóak is az exportáló gyártók azon állításai, miszerint az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete a Kínából származó behozatalon kívüli más tényezők miatt romlott, a bemutatott érvek nem kérdőjelezték meg azt a tényt, hogy a Kínából érkező behozatal mind abszolút értékben, mind piaci részesedésben jelentős maradt. Ezenkívül a kérelemben benyújtott bizonyítékok azt mutatták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kár valószínűleg megismétlődik. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság megjegyezte, hogy a kérelem jelenlegi szakaszában elegendő a kérelmező rendelkezésére álló információk alapján arra vonatkozóan bizonyítékot szolgáltatni, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűsége. Ebben a tekintetben, még ha helytállóak is az exportáló gyártók azon állításai, miszerint az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete a Kínából származó behozatalon kívüli más tényezők miatt romlott, a bemutatott érvek nem kérdőjelezték meg azt a tényt, hogy a Kínából érkező behozatal mind abszolút értékben, mind piaci részesedésben jelentős maradt. Ezenkívül a kérelemben benyújtott bizonyítékok azt mutatták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kár valószínűleg megismétlődik. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (12) | Az exportáló gyártók azt is állították, hogy a Tenaris a világjárvány hatását megelőzően és azt követően is szilárd és normális gazdasági teljesítményt nyújtott. A Tubos Reunidos SA esetében az értékesítési forgalom 2018-tól kezdve három egymást követő évben változatlan szinten maradt, majd 2020-tól az eladási értékadatok emelkedtek. Csak a harmadik országokba irányuló exporteladások csökkentek – az amerikai piacot kivéve. Az uniós gyártók helyzetével kapcsolatos érveik alátámasztására benyújtottak a két vállalat ambiciózus terveire vonatkozó bizonyítékokat, amelyek szerint a vállalatok beruházni és terjeszkedni kívánnak, illetve korszerűsíteni kívánják az uniós gyártólétesítményeiket. |
| --- | --- |

(12)

Az exportáló gyártók azt is állították, hogy a Tenaris a világjárvány hatását megelőzően és azt követően is szilárd és normális gazdasági teljesítményt nyújtott. A Tubos Reunidos SA esetében az értékesítési forgalom 2018-tól kezdve három egymást követő évben változatlan szinten maradt, majd 2020-tól az eladási értékadatok emelkedtek. Csak a harmadik országokba irányuló exporteladások csökkentek – az amerikai piacot kivéve. Az uniós gyártók helyzetével kapcsolatos érveik alátámasztására benyújtottak a két vállalat ambiciózus terveire vonatkozó bizonyítékokat, amelyek szerint a vállalatok beruházni és terjeszkedni kívánnak, illetve korszerűsíteni kívánják az uniós gyártólétesítményeiket.

| (13) | A Bizottság megjegyezte, hogy a kármutatókat nem az egyes gyártók, hanem a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén elemzi. A fenti (11) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kérelem a teljes uniós gazdasági ágazat tekintetében elegendő bizonyítékot tartalmazott a kár folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozóan, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az érvet. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság megjegyezte, hogy a kármutatókat nem az egyes gyártók, hanem a teljes uniós gazdasági ágazat szintjén elemzi. A fenti (11) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kérelem a teljes uniós gazdasági ágazat tekintetében elegendő bizonyítékot tartalmazott a kár folytatódására vagy megismétlődésére vonatkozóan, amennyiben az intézkedések hatályukat vesztik. Következésképpen a Bizottság elutasította ezt az érvet.

| (14) | Az exportáló gyártók azzal is érveltek, hogy az uniós piac a Thaiföldről érkező behozatal gyors növekedésével néz szembe, ami nagyban befolyásolja a végrehajtott intézkedések hatását és a kérelmezők piaci helyzetét. Ezenkívül a védintézkedések az érintett termékre is vonatkoznak, és 2024. június 30-ig érvényben maradnak. |
| --- | --- |

(14)

Az exportáló gyártók azzal is érveltek, hogy az uniós piac a Thaiföldről érkező behozatal gyors növekedésével néz szembe, ami nagyban befolyásolja a végrehajtott intézkedések hatását és a kérelmezők piaci helyzetét. Ezenkívül a védintézkedések az érintett termékre is vonatkoznak, és 2024. június 30-ig érvényben maradnak.

| (15) | A Bizottság megjegyezte, hogy a felek a Thaiföldről érkező behozatalt illetően nem bizonyították, hogy érveik miként kérdőjeleznék meg a kérelemben a kár folytatódására/megismétlődésére vonatkozóan szereplő bizonyítékokat. Ami a védintézkedéseket illeti, a dömpingellenes intézkedések más problémákat kezelnek, mint a védintézkedések. Ezenfelül az acéltermékekre vonatkozó védintézkedések nem akadályozzák meg a dömpingellenes intézkedések védővámmentes kontingenseken belüli bevezetését. Ezért a Bizottság a felvetést elutasította. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság megjegyezte, hogy a felek a Thaiföldről érkező behozatalt illetően nem bizonyították, hogy érveik miként kérdőjeleznék meg a kérelemben a kár folytatódására/megismétlődésére vonatkozóan szereplő bizonyítékokat. Ami a védintézkedéseket illeti, a dömpingellenes intézkedések más problémákat kezelnek, mint a védintézkedések. Ezenfelül az acéltermékekre vonatkozó védintézkedések nem akadályozzák meg a dömpingellenes intézkedések védővámmentes kontingenseken belüli bevezetését. Ezért a Bizottság a felvetést elutasította.

1.5.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (16) | A dömping folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(16)

A dömping folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.6.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (17) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, az uniós gyártókat, a szakszervezeteket, a Kínai Népköztársaságban működő ismert exportáló gyártókat, a Kínai Népköztársaság hatóságait, az ismert importőröket, felhasználókat, kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, az uniós gyártókat, a szakszervezeteket, a Kínai Népköztársaságban működő ismert exportáló gyártókat, a Kínai Népköztársaság hatóságait, az ismert importőröket, felhasználókat, kereskedőket, valamint az érintettként ismert szervezeteket a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (18) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(18)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

a)   Mintavétel

| (19) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

b)   Mintavétel az uniós gyártók körében

| (20) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az alaprendelet 17. cikkével összhangban Bizottság a mintát a hasonló termék uniós termelésének és értékesítésének azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül észszerűen meg lehetett vizsgálni; valamint a minta földrajzi kiterjedése alapján. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók a hasonló termék ismert uniós gyártóinak teljes termelési és értékesítési volumenének közel 76 %-át, illetve 67 %-át tették ki. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban, de nem érkeztek észrevételek. Következésképpen a Bizottság megerősítette a mintát. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. Az alaprendelet 17. cikkével összhangban Bizottság a mintát a hasonló termék uniós termelésének és értékesítésének azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül észszerűen meg lehetett vizsgálni; valamint a minta földrajzi kiterjedése alapján. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók a hasonló termék ismert uniós gyártóinak teljes termelési és értékesítési volumenének közel 76 %-át, illetve 67 %-át tették ki. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban, de nem érkeztek észrevételek. Következésképpen a Bizottság megerősítette a mintát. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve.

c)   Mintavétel az importőrök körében

| (21) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(21)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (22) | Mindössze egy független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az importőrök e nagyon csekély számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(22)

Mindössze egy független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az importőrök e nagyon csekély számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

d)   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (23) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. A Bizottság ezenfelül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy amennyiben még vannak olyan további exportáló gyártók, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, nevezze meg azokat, és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(23)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, hogy szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. A Bizottság ezenfelül felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy amennyiben még vannak olyan további exportáló gyártók, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, nevezze meg azokat, és/vagy vegye fel velük a kapcsolatot.

| (24) | Két Kínában működő exportáló gyártó, illetve exportáló gyártói csoport nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. Az importőrök e kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre, valamint hogy megvizsgálja az összes jelentkezett exportáló gyártót. |
| --- | --- |

(24)

Két Kínában működő exportáló gyártó, illetve exportáló gyártói csoport nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy szerepeljen a mintában. Az importőrök e kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre, valamint hogy megvizsgálja az összes jelentkezett exportáló gyártót.

e)   Kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (25) | A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (26) | A Bizottság továbbá a mintában szereplő uniós gyártóknak, a független importőröknek, a felhasználóknak, az uniós gyártók szövetségének, valamint az exportáló gyártóknak is küldött kérdőívet. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket hozzáférhetővé tette az interneten is (4). |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság továbbá a mintában szereplő uniós gyártóknak, a független importőröknek, a felhasználóknak, az uniós gyártók szövetségének, valamint az exportáló gyártóknak is küldött kérdőívet. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket hozzáférhetővé tette az interneten is (4).

4

| (27) | A Bizottságnak a mintában szereplő három uniós gyártó, egy független importőr, az uniós gyártók szövetsége, valamint a két exportáló gyártó, illetve exportáló gyártói csoport nyújtott be kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottságnak a mintában szereplő három uniós gyártó, egy független importőr, az uniós gyártók szövetsége, valamint a két exportáló gyártó, illetve exportáló gyártói csoport nyújtott be kitöltött kérdőívet.

| (28) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor: | Uniós gyártók







  — | Dalmine S.p.A., Bergamo, Olaszország, |
| --- | --- | --- | --- |

(28)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

Uniós gyártók

Uniós gyártók

—

Dalmine S.p.A., Bergamo, Olaszország,

| — | Tubos Reunidos Group S.L.U., Trápaga, Vizcaya, Spanyolország, |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos Group S.L.U., Trápaga, Vizcaya, Spanyolország,

| — | Alchemia S.A., Chorzow, Lengyelország. |
| --- | --- |

—

Alchemia S.A., Chorzow, Lengyelország.

| | Az uniós gyártók szövetsége |
| --- | --- |

Az uniós gyártók szövetsége

Az uniós gyártók szövetsége

| (29) | A Bizottság továbbá ellenőrző látogatást tartott az alábbi szövetségnél:






  — | Európai Acélcsőipari Szövetség (ESTA), Párizs, Franciaország.

  Kínai exportáló gyártók |
| --- | --- | --- |

(29)

A Bizottság továbbá ellenőrző látogatást tartott az alábbi szövetségnél:

—

Európai Acélcsőipari Szövetség (ESTA), Párizs, Franciaország.

Kínai exportáló gyártók

Kínai exportáló gyártók

| (30) | A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (a továbbiakban: Covid19-ről szóló közlemény) (5) miatt a Bizottság nem tudott ellenőrző látogatásokat lefolytatni az exportáló gyártók telephelyein. A Bizottság ehelyett – a Covid19-ről szóló közleménnyel összhangban – az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte a megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt. Videokonferenciára is sor került a Bizottság és az alábbi exportáló gyártók/exportáló gyártói csoportok között:






  — | CITIC Pacific Group: |
| --- | --- | --- |

(30)

A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (a továbbiakban: Covid19-ről szóló közlemény) (5) miatt a Bizottság nem tudott ellenőrző látogatásokat lefolytatni az exportáló gyártók telephelyein. A Bizottság ehelyett – a Covid19-ről szóló közleménnyel összhangban – az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte a megállapításokhoz szükségesnek ítélt összes információt. Videokonferenciára is sor került a Bizottság és az alábbi exportáló gyártók/exportáló gyártói csoportok között:

5

—

CITIC Pacific Group:

| — | Daye Special Steel Co. Ltd., |
| --- | --- |

—

Daye Special Steel Co. Ltd.,

| — | Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd.,

| — | Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

1.7.   Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételek

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételek

| (31) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tett észrevételeikben az együttműködő exportáló gyártók – nevezetesen a Daye Special Steel Co. Ltd., a Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. és a Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd. – az eredeti vizsgálatban a mintában szereplő uniós gyártók jelen hatályvesztési felülvizsgálatban való állítólagos hiányával, valamint azzal kapcsolatos kérdést terjesztettek elő, hogy ezek az uniós gyártók ezúttal miért nem szerepelnek a mintában. Ezenfelül megjegyezték, hogy a Huta Batory nem volt a mintában szereplő uniós gyártók között ebben a hatályvesztési felülvizsgálatban. Továbbá jelezték, hogy nem tudták felmérni, hogy a kár megismétlődésének meghatározása összefüggésben áll-e a mintában a két vizsgálat között bekövetkezett változásokkal. |
| --- | --- |

(31)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően tett észrevételeikben az együttműködő exportáló gyártók – nevezetesen a Daye Special Steel Co. Ltd., a Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. és a Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd. – az eredeti vizsgálatban a mintában szereplő uniós gyártók jelen hatályvesztési felülvizsgálatban való állítólagos hiányával, valamint azzal kapcsolatos kérdést terjesztettek elő, hogy ezek az uniós gyártók ezúttal miért nem szerepelnek a mintában. Ezenfelül megjegyezték, hogy a Huta Batory nem volt a mintában szereplő uniós gyártók között ebben a hatályvesztési felülvizsgálatban. Továbbá jelezték, hogy nem tudták felmérni, hogy a kár megismétlődésének meghatározása összefüggésben áll-e a mintában a két vizsgálat között bekövetkezett változásokkal.

| (32) | A Bizottság megjegyezte, hogy az együttműködő exportáló gyártók által előadott érvvel a (7) preambulumbekezdés foglalkozik. Különösen a Huta Batory nevű uniós gyártó mindkét vizsgálatban – az eredeti vizsgálatban és a hatályvesztési felülvizsgálatban is – szerepelt a mintában. Ez a vállalat ma Alchemia S.A. néven ismert. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság megjegyezte, hogy az együttműködő exportáló gyártók által előadott érvvel a (7) preambulumbekezdés foglalkozik. Különösen a Huta Batory nevű uniós gyártó mindkét vizsgálatban – az eredeti vizsgálatban és a hatályvesztési felülvizsgálatban is – szerepelt a mintában. Ez a vállalat ma Alchemia S.A. néven ismert.

| (33) | Ami a többi vállalatot illeti, a (20) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság az uniós gyártók mintáját a hasonló termék uniós termelésének és értékesítésének azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül észszerűen meg lehetett vizsgálni. A mintával kapcsolatos észrevételek hiányában a Bizottság a mintát jóváhagyta, és az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatívnak minősítette. Továbbá, jóllehet a minta az eredeti vizsgálat és a jelen hatályvesztési felülvizsgálat között módosult, az exportáló gyártók nem nyújtottak be semmilyen bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a minta ne lenne reprezentatív. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat helyzetének és a kár megismétlődésének értékelésekor a Bizottság az összes uniós gyártóra – beleértve az eredeti vizsgálatban mintában szereplő gyártókat – vonatkozó makrogazdasági mutatókra is alapozza elemzését. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(33)

Ami a többi vállalatot illeti, a (20) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság az uniós gyártók mintáját a hasonló termék uniós termelésének és értékesítésének azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló időn belül észszerűen meg lehetett vizsgálni. A mintával kapcsolatos észrevételek hiányában a Bizottság a mintát jóváhagyta, és az uniós gazdasági ágazat tekintetében reprezentatívnak minősítette. Továbbá, jóllehet a minta az eredeti vizsgálat és a jelen hatályvesztési felülvizsgálat között módosult, az exportáló gyártók nem nyújtottak be semmilyen bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a minta ne lenne reprezentatív. Ezenkívül az uniós gazdasági ágazat helyzetének és a kár megismétlődésének értékelésekor a Bizottság az összes uniós gyártóra – beleértve az eredeti vizsgálatban mintában szereplő gyártókat – vonatkozó makrogazdasági mutatókra is alapozza elemzését. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást.

2.   AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE

AZ ELJÁRÁS TOVÁBBI MENETE

| (34) | A Bizottság 2023. április 21-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság 2023. április 21-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (35) | A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Minden olyan fél számára biztosított meghallgatást, amely azt kérelmezte. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Minden olyan fél számára biztosított meghallgatást, amely azt kérelmezte.

3.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK, AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK, AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

3.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (36) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálatban szereplővel, nevezetesen jelenleg a 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 88 és 7304 59 89 (TARIC-kód: 7304299090) KN-kódok alá tartozó egyes varrat nélküli, kör keresztmetszetű, 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült csövek (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). |
| --- | --- |

(36)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálatban szereplővel, nevezetesen jelenleg a 7304 19 90, ex 7304 29 90, 7304 39 88 és 7304 59 89 (TARIC-kód: 7304299090) KN-kódok alá tartozó egyes varrat nélküli, kör keresztmetszetű, 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült csövek (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék).

| (37) | Az egyes varrat nélküli, kör keresztmetszetű, 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült csövek alkalmazása nagyon változatos, használják olaj, gáz és folyadékok szállításához, az építőiparban cölöpként, mechanikus használatra, gázvezetékként, kazáncsőként, és OCTG-csőként csövezéshez az olajiparban. |
| --- | --- |

(37)

Az egyes varrat nélküli, kör keresztmetszetű, 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült csövek alkalmazása nagyon változatos, használják olaj, gáz és folyadékok szállításához, az építőiparban cölöpként, mechanikus használatra, gázvezetékként, kazáncsőként, és OCTG-csőként csövezéshez az olajiparban.

3.2.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (38) | A jelen vizsgálatban érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék. |
| --- | --- |

(38)

A jelen vizsgálatban érintett termék a Kínai Népköztársaságból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék.

3.3.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (39) | Amint az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(39)

Amint az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | a Kínában gyártott és annak belföldi piacán értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék, valamint |
| --- | --- |

—

a Kínában gyártott és annak belföldi piacán értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített, a felülvizsgálat tárgyát képező termék.

| (40) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(40)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.

4.   DÖMPING

DÖMPING

4.1.   A behozatal alakulása az intézkedések bevezetését követően

A behozatal alakulása az intézkedések bevezetését követően

| (41) | Az eredeti vizsgálati időszakban (6) a kínai exportáló gyártók az érintett termékből több mint 42 ezer tonnát exportáltak az Unióba, ami az akkori uniós piacon körülbelül 26 %-os piaci részesedést jelentett. |
| --- | --- |

(41)

Az eredeti vizsgálati időszakban (6) a kínai exportáló gyártók az érintett termékből több mint 42 ezer tonnát exportáltak az Unióba, ami az akkori uniós piacon körülbelül 26 %-os piaci részesedést jelentett.

6

| (42) | A jelenlegi vizsgálatban a figyelembe vett időszak és a felülvizsgálati időszak tekintetében az érintett termék behozatalára vonatkozó, a Comextben és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő statisztikai adatok lényegesen alacsonyabb behozatali mennyiséget mutattak, mint az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett exportmennyiség. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ebben a konkrét esetben a statisztikai információk nem megbízhatóak, és nem használhatók fel a Kínából érkező behozatal mennyiségének, illetve a kínai exportáló gyártók piaci részesedésének meghatározására. Ezért az érintett termék Unióba irányuló behozatalának volumenére és a kínai exportáló gyártók piaci részesedésére vonatkozó megállapításait a Bizottság az együttműködő exportáló gyártók ellenőrzött adataira és a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra alapozta. |
| --- | --- |

(42)

A jelenlegi vizsgálatban a figyelembe vett időszak és a felülvizsgálati időszak tekintetében az érintett termék behozatalára vonatkozó, a Comextben és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban szereplő statisztikai adatok lényegesen alacsonyabb behozatali mennyiséget mutattak, mint az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett exportmennyiség. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ebben a konkrét esetben a statisztikai információk nem megbízhatóak, és nem használhatók fel a Kínából érkező behozatal mennyiségének, illetve a kínai exportáló gyártók piaci részesedésének meghatározására. Ezért az érintett termék Unióba irányuló behozatalának volumenére és a kínai exportáló gyártók piaci részesedésére vonatkozó megállapításait a Bizottság az együttműködő exportáló gyártók ellenőrzött adataira és a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra alapozta.

| (43) | A felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártók az érintett termékből körülbelül 2,9 ezer tonnát exportáltak az Unióba, ami az uniós piacon [2,5–3,5 %]-os piaci részesedést képviselt (lásd a 3. táblázatot). |
| --- | --- |

(43)

A felülvizsgálati időszak alatt az együttműködő exportáló gyártók az érintett termékből körülbelül 2,9 ezer tonnát exportáltak az Unióba, ami az uniós piacon [2,5–3,5 %]-os piaci részesedést képviselt (lásd a 3. táblázatot).

| (44) | Az együttműködő exportáló gyártók felülvizsgálati időszak alatti termelése a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes becsült kínai gyártásának csupán mintegy 12 %-át tette ki (7). Ezért a Bizottság valószínűnek tartotta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az összes kínai exportáló gyártó (a vizsgálat során a mintában nem szereplő és nem ellenőrzött gyártókat is beleértve) Unióba irányuló teljes behozatala meghaladta az együttműködő kínai exportáló gyártók által bejelentett 2,9 ezer tonnás mennyiséget, és a kínai exportáló gyártók piaci részesedése minden valószínűség szerint meghaladta az alábbi 3. táblázatban feltüntetett [2,5–3,5 %]-ot. |
| --- | --- |

(44)

Az együttműködő exportáló gyártók felülvizsgálati időszak alatti termelése a felülvizsgálat tárgyát képező termék teljes becsült kínai gyártásának csupán mintegy 12 %-át tette ki (7). Ezért a Bizottság valószínűnek tartotta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az összes kínai exportáló gyártó (a vizsgálat során a mintában nem szereplő és nem ellenőrzött gyártókat is beleértve) Unióba irányuló teljes behozatala meghaladta az együttműködő kínai exportáló gyártók által bejelentett 2,9 ezer tonnás mennyiséget, és a kínai exportáló gyártók piaci részesedése minden valószínűség szerint meghaladta az alábbi 3. táblázatban feltüntetett [2,5–3,5 %]-ot.

7

| (45) | Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszakban a kínai exportáló gyártók – bár kisebb mennyiségben – továbbra is exportálták a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba. |
| --- | --- |

(45)

Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálati időszakban a kínai exportáló gyártók – bár kisebb mennyiségben – továbbra is exportálták a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba.

4.2.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

| (46) | Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg. |
| --- | --- |

(46)

Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg.

| (47) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(47)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (48) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Mexikót választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további lehetséges megfelelő országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(48)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Mexikót választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további lehetséges megfelelő országokat is megvizsgál.

| (49) | A Bizottság 2022. július 14-én az ügy irataihoz csatolt feljegyzés (a továbbiakban: a termelési tényezőkről és a reprezentatív országról szóló feljegyzés vagy feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához felhasznált termelési tényezőket. Emellett a torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság megjelölte a lehetséges reprezentatív országot, nevezetesen Mexikót. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a Tubos de Acero de México S.A. (a továbbiakban: Tamsa) nevű mexikói gyártó rendelkezésre álló adatai alapján állapítja meg. |
| --- | --- |

(49)

A Bizottság 2022. július 14-én az ügy irataihoz csatolt feljegyzés (a továbbiakban: a termelési tényezőkről és a reprezentatív országról szóló feljegyzés vagy feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni. A feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – a nyersanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához felhasznált termelési tényezőket. Emellett a torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek megválasztásának kritériumai alapján a Bizottság megjelölte a lehetséges reprezentatív országot, nevezetesen Mexikót. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a Tubos de Acero de México S.A. (a továbbiakban: Tamsa) nevű mexikói gyártó rendelkezésre álló adatai alapján állapítja meg.

4.3.   Rendes érték

Rendes érték

| (50) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint
  „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(50)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint
  „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

„[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

| (51) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban
  „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”
  , továbbá annak
  „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”
  („az igazgatási, értékesítési és általános költségek”
  a továbbiakban: SGA-költségek). |
| --- | --- |

(51)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban
  „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”
  , továbbá annak
  „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”
  („az igazgatási, értékesítési és általános költségek”
  a továbbiakban: SGA-költségek).

„[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban

b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”

„tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”

az igazgatási, értékesítési és általános költségek”

| (52) | Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének hiányára is figyelemmel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(52)

Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének hiányára is figyelemmel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

4.3.1.   Jelentős torzulások fennállása

Jelentős torzulások fennállása

| (53) | A Bizottság a kínai acélágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálatai (8) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság a kínai acélágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálatai (8) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását.

8

| (54) | Az említett vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő, hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (9). A Bizottság megállapította különösen, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék fő nyersanyagát előállító acélágazatban nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen (10), hanem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány számára a vállalatokban való jelenléte azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében (11). A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (12). Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén (13). Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében az acélágazatban torzultak a bérköltségek (14), valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (15). |
| --- | --- |

(54)

Az említett vizsgálatok során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő, hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (9). A Bizottság megállapította különösen, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék fő nyersanyagát előállító acélágazatban nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen (10), hanem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány számára a vállalatokban való jelenléte azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében (11). A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (12). Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén (13). Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében az acélágazatban torzultak a bérköltségek (14), valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (15).

9

10

11

12

13

14

15

| (55) | A kínai acélágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt az ügy irataiban hozzáférhető bizonyítékok, köztük a kérelemben foglalt bizonyítékok, valamint a „Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól” című dokumentumban (16) (a továbbiakban: jelentés) szereplő adatok alapján tette meg, amely nyilvánosan hozzáférhető forrásokra támaszkodik. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával. |
| --- | --- |

(55)

A kínai acélágazatra vonatkozó korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt az ügy irataiban hozzáférhető bizonyítékok, köztük a kérelemben foglalt bizonyítékok, valamint a „Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól” című dokumentumban (16) (a továbbiakban: jelentés) szereplő adatok alapján tette meg, amely nyilvánosan hozzáférhető forrásokra támaszkodik. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálatok keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával.

16

| (56) | A kérelemben azt állították, hogy a kínai gazdaság egészét nagymértékben befolyásolják a kínai kormány vagy más hatóságok különféle, mindenre kiterjedő beavatkozásai, melyekre a kormányzat különböző szintjein kerül sor, és ezekre tekintettel a kínai acélipar belföldi árait és költségeit a jelen vizsgálatban nem lehet figyelembe venni. Álláspontjának alátámasztására a kérelem hivatkozott a kínai acélágazattal kapcsolatos, közelmúltbeli bizottsági vizsgálatokra (17). |
| --- | --- |

(56)

A kérelemben azt állították, hogy a kínai gazdaság egészét nagymértékben befolyásolják a kínai kormány vagy más hatóságok különféle, mindenre kiterjedő beavatkozásai, melyekre a kormányzat különböző szintjein kerül sor, és ezekre tekintettel a kínai acélipar belföldi árait és költségeit a jelen vizsgálatban nem lehet figyelembe venni. Álláspontjának alátámasztására a kérelem hivatkozott a kínai acélágazattal kapcsolatos, közelmúltbeli bizottsági vizsgálatokra (17).

17

| (57) | Konkrétabban a kérelem rámutatott arra, hogy tekintettel a kínai alkotmányban foglalt „szocialista piacgazdaság” doktrínára, a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) mindenre kiterjedő jelenlétére és a befolyására, melyet stratégiai tervezési kezdeményezések (például a tizenharmadik és a tizennegyedik ötéves terv) útján gyakorol a gazdaságra, a kínai kormány beavatkozása különböző formákat ölt, nevezetesen közigazgatási, pénzügyi és szabályozási formákban valósul meg. |
| --- | --- |

(57)

Konkrétabban a kérelem rámutatott arra, hogy tekintettel a kínai alkotmányban foglalt „szocialista piacgazdaság” doktrínára, a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) mindenre kiterjedő jelenlétére és a befolyására, melyet stratégiai tervezési kezdeményezések (például a tizenharmadik és a tizennegyedik ötéves terv) útján gyakorol a gazdaságra, a kínai kormány beavatkozása különböző formákat ölt, nevezetesen közigazgatási, pénzügyi és szabályozási formákban valósul meg.

| (58) | A kérelem példákkal szemléltette a torzulások fennállására utaló olyan elemeket, amelyet az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első–hatodik franciabekezdése tartalmaz. A kérelmező különösen az acélágazattal foglalkozó korábbi bizottsági vizsgálatokra és a jelentésre hivatkozva előadta, hogy:






  — | Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős kormányzati beavatkozást. Az állami tulajdon magántulajdonnal szembeni elsőbbsége az egész jogrendszerben megfigyelhető, és minden fontosabb jogszabályban hangsúlyosan, általános elvként jelenik meg. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük. |
| --- | --- | --- |

(58)

A kérelem példákkal szemléltette a torzulások fennállására utaló olyan elemeket, amelyet az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első–hatodik franciabekezdése tartalmaz. A kérelmező különösen az acélágazattal foglalkozó korábbi bizottsági vizsgálatokra és a jelentésre hivatkozva előadta, hogy:

—

Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős kormányzati beavatkozást. Az állami tulajdon magántulajdonnal szembeni elsőbbsége az egész jogrendszerben megfigyelhető, és minden fontosabb jogszabályban hangsúlyosan, általános elvként jelenik meg. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük.

| — | A kínai állam nem csupán az általános gazdaságpolitikai intézkedések megfogalmazásában és azok egyes állami tulajdonban lévő vállalatoknál történő végrehajtásának felügyeletében játszik tevékeny szerepet, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonban lévő vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül, valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása. Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz). A magasabb tőkeáttétel és munkatermelékenység az állami tulajdonú vállalatok adósságállományának megugrásához vezetnek, amit a csökkenő kamatköltségek váltanak ki. Ez azt szemlélteti, hogy a monetáris feltételek milyen könnyen eredményezhetik az állami tulajdonú vállalatok adósságának gyors felhalmozásához (18). |
| --- | --- |

—

A kínai állam nem csupán az általános gazdaságpolitikai intézkedések megfogalmazásában és azok egyes állami tulajdonban lévő vállalatoknál történő végrehajtásának felügyeletében játszik tevékeny szerepet, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonban lévő vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül, valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása. Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz). A magasabb tőkeáttétel és munkatermelékenység az állami tulajdonú vállalatok adósságállományának megugrásához vezetnek, amit a csökkenő kamatköltségek váltanak ki. Ez azt szemlélteti, hogy a monetáris feltételek milyen könnyen eredményezhetik az állami tulajdonú vállalatok adósságának gyors felhalmozásához (18).

18

| — | A pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék. Ugyanez vonatkozik a kínai pénzügyi rendszer többi elemére, például a részvény-, kötvény- és magántőkepiacokra stb. Ezenkívül a hitelfelvételi költségeket mesterségesen alacsonyan tartották a beruházások növekedésének ösztönzése érdekében, ami túlzott tőkeberuházásokhoz vezetett a beruházások egyre alacsonyabb megtérülése mellett. |
| --- | --- |

—

A pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék. Ugyanez vonatkozik a kínai pénzügyi rendszer többi elemére, például a részvény-, kötvény- és magántőkepiacokra stb. Ezenkívül a hitelfelvételi költségeket mesterségesen alacsonyan tartották a beruházások növekedésének ösztönzése érdekében, ami túlzott tőkeberuházásokhoz vezetett a beruházások egyre alacsonyabb megtérülése mellett.

| — | Az acélipart a kínai kormány a kínai gazdaság fontos, alapvető ágazatának, a nemzetgazdaság egyik sarokkövének tekinti (19), és mint ilyen, különösen támogatott iparágnak számít (20). Ezen túlmenően a világ tíz legnagyobb acélgyártója között található öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban. Az acéliparban érvényesülő kormányzati ellenőrzés és beavatkozás magas szintje és az ágazatban működő állami tulajdonú vállalatok fokozott jelenléte mellett a magántulajdonban lévő acélgyártók sem működhetnek piaci feltételek között. |
| --- | --- |

—

Az acélipart a kínai kormány a kínai gazdaság fontos, alapvető ágazatának, a nemzetgazdaság egyik sarokkövének tekinti (19), és mint ilyen, különösen támogatott iparágnak számít (20). Ezen túlmenően a világ tíz legnagyobb acélgyártója között található öt kínai gyártóból négy van állami tulajdonban. Az acéliparban érvényesülő kormányzati ellenőrzés és beavatkozás magas szintje és az ágazatban működő állami tulajdonú vállalatok fokozott jelenléte mellett a magántulajdonban lévő acélgyártók sem működhetnek piaci feltételek között.

19

20

| — | A kínai csődeljárási rendszer szemmel láthatólag alkalmatlan arra, hogy főbb céljait – többek között a követelések és az adósságok méltányos rendezését, valamint a hitelezők és az adósok jogainak és érdekeinek védelmét – megvalósítsa. |
| --- | --- |

—

A kínai csődeljárási rendszer szemmel láthatólag alkalmatlan arra, hogy főbb céljait – többek között a követelések és az adósságok méltányos rendezését, valamint a hitelezők és az adósok jogainak és érdekeinek védelmét – megvalósítsa.

| — | A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak. Minden föld a kínai állam tulajdonában áll (a vidéki földterületek kollektív tulajdonban, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok kiosztása továbbra is kizárólag az államtól függ (21); |
| --- | --- |

—

A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában elsősorban a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak. Minden föld a kínai állam tulajdonában áll (a vidéki földterületek kollektív tulajdonban, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok kiosztása továbbra is kizárólag az államtól függ (21);

21

| — | A dolgozók és a munkáltatók kollektív önszerveződési joguk gyakorlásában akadályozva vannak, a mobilitást pedig behatárolja a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely korlátozza a szociális és egyéb ellátásokhoz való hozzáférést. Ez azt eredményezi, hogy a bérköltségek torzulnak, mert nem rendes piaci erőviszonyok hatására, sem pedig a vállalatok és a munkavállalók közötti tárgyalásokon alakulnak ki. |
| --- | --- |

—

A dolgozók és a munkáltatók kollektív önszerveződési joguk gyakorlásában akadályozva vannak, a mobilitást pedig behatárolja a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely korlátozza a szociális és egyéb ellátásokhoz való hozzáférést. Ez azt eredményezi, hogy a bérköltségek torzulnak, mert nem rendes piaci erőviszonyok hatására, sem pedig a vállalatok és a munkavállalók közötti tárgyalásokon alakulnak ki.

| (59) | A kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a kérelmező által ezek kiegészítéseképpen nyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(59)

A kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban, ezen belül a jelentésben meglévő, valamint a kérelmező által ezek kiegészítéseképpen nyújtott bizonyítékokat arra vonatkozóan, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és/vagy a szóban forgó ügyben helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

| (60) | Ezen belül a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában (vagyis az acélágazatban) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontja első franciabekezdésének értelmében továbbra is komoly mértékű a kínai kormányzat tulajdonosi szerepe. A vizsgálat megerősítette, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék két fő gyártója, nevezetesen a Daye Special Steel Ltd. és a Zhejiang Pacific Seamless Tube állami tulajdonban van. A Daye Special Steel Ltd. és a Zhejiang Pacific Seamless Tube a CITIC Pacific Special Steel leányvállalatai. A CITIC Pacific Special Steel a különleges acéltermékek egyik legnagyobb gyártója Kínában (22), és a CITIC Limited vállalathoz tartozik, amely egy állami tulajdonú vállalat, egyúttal Kína egyik legnagyobb konglomerátuma (23). A 2021-es éves jelentésében a CITIC kijelenti, hogy „a CITIC elkötelezett a nemzeti stratégia végrehajtása mellett – beleértve a zöld és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasággá válást – a tizennegyedik ötéves terv teljesítése érdekében. Arra is törekszünk, hogy úttörő szerepet játsszunk az állami tulajdonú vállalatok között a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos kettős célkitűzéseink megvalósításában, valamint hogy az ESG terén követendő példává váljunk a tőkepiacon (24)

  ”. |
| --- | --- |

(60)

Ezen belül a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában (vagyis az acélágazatban) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontja első franciabekezdésének értelmében továbbra is komoly mértékű a kínai kormányzat tulajdonosi szerepe. A vizsgálat megerősítette, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék két fő gyártója, nevezetesen a Daye Special Steel Ltd. és a Zhejiang Pacific Seamless Tube állami tulajdonban van. A Daye Special Steel Ltd. és a Zhejiang Pacific Seamless Tube a CITIC Pacific Special Steel leányvállalatai. A CITIC Pacific Special Steel a különleges acéltermékek egyik legnagyobb gyártója Kínában (22), és a CITIC Limited vállalathoz tartozik, amely egy állami tulajdonú vállalat, egyúttal Kína egyik legnagyobb konglomerátuma (23). A 2021-es éves jelentésében a CITIC kijelenti, hogy „a CITIC elkötelezett a nemzeti stratégia végrehajtása mellett – beleértve a zöld és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasággá válást – a tizennegyedik ötéves terv teljesítése érdekében. Arra is törekszünk, hogy úttörő szerepet játsszunk az állami tulajdonú vállalatok között a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos kettős célkitűzéseink megvalósításában, valamint hogy az ESG terén követendő példává váljunk a tőkepiacon (24)

  ”.

22

23

a CITIC elkötelezett a nemzeti stratégia végrehajtása mellett – beleértve a zöld és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdasággá válást – a tizennegyedik ötéves terv teljesítése érdekében. Arra is törekszünk, hogy úttörő szerepet játsszunk az állami tulajdonú vállalatok között a szén-dioxid-kibocsátással kapcsolatos kettős célkitűzéseink megvalósításában, valamint hogy az ESG terén követendő példává váljunk a tőkepiacon

24

”.

| (61) | Az acélágazatban az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. Az acélágazatra vonatkozó legújabb kínai szakpolitikai dokumentumok megerősítik, hogy a kínai kormány továbbra is nagy jelentőséget tulajdonít az ágazatnak, ideértve azt a szándékát is, hogy ágazati beavatkozásokat kíván végrehajtani annak érdekében, hogy az ágazatot a kormányzati szakpolitikákkal összhangban alakítsa. Erre példa az Ipari és Információtechnológiai Minisztériumnak az acélipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdításáról szóló iránymutatás-tervezete, amely az ipari alap további megszilárdítására és az ipari lánc modernizációs szintjének jelentős javítására szólít fel (25), vagy a tizennegyedik ötéves nyersanyagágazat-fejlesztési terv, amely szerint az ágazat „megvalósítja a piaci vezető szerep és a kormányzati támogatás ötvözését”, és „kialakít egy ökológiai vezető szereppel és alapvető versenyképességgel rendelkező vezető vállalatokból álló csoportot” (26), illetve az acélhulladék-ágazat fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv, amelynek legfőbb célkitűzése „az acélhulladék felhasználási arányának folyamatos növelése, és a tizennegyedik ötéves terv végére a nemzeti acélgyártásban a 30 %-os átfogó hulladékarány elérése” (27). |
| --- | --- |

(61)

Az acélágazatban az állami tulajdonú vállalatok mellett a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. Az acélágazatra vonatkozó legújabb kínai szakpolitikai dokumentumok megerősítik, hogy a kínai kormány továbbra is nagy jelentőséget tulajdonít az ágazatnak, ideértve azt a szándékát is, hogy ágazati beavatkozásokat kíván végrehajtani annak érdekében, hogy az ágazatot a kormányzati szakpolitikákkal összhangban alakítsa. Erre példa az Ipari és Információtechnológiai Minisztériumnak az acélipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdításáról szóló iránymutatás-tervezete, amely az ipari alap további megszilárdítására és az ipari lánc modernizációs szintjének jelentős javítására szólít fel (25), vagy a tizennegyedik ötéves nyersanyagágazat-fejlesztési terv, amely szerint az ágazat „megvalósítja a piaci vezető szerep és a kormányzati támogatás ötvözését”, és „kialakít egy ökológiai vezető szereppel és alapvető versenyképességgel rendelkező vezető vállalatokból álló csoportot” (26), illetve az acélhulladék-ágazat fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv, amelynek legfőbb célkitűzése „az acélhulladék felhasználási arányának folyamatos növelése, és a tizennegyedik ötéves terv végére a nemzeti acélgyártásban a 30 %-os átfogó hulladékarány elérése” (27).

25

megvalósítja a piaci vezető szerep és a kormányzati támogatás ötvözését

kialakít egy ökológiai vezető szereppel és alapvető versenyképességgel rendelkező vezető vállalatokból álló csoportot

26

az acélhulladék felhasználási arányának folyamatos növelése, és a tizennegyedik ötéves terv végére a nemzeti acélgyártásban a 30 %-os átfogó hulladékarány elérése

27

| (62) | Tartományi szinten is hasonló példákat láthatunk a kínai hatóságok azon szándékára, hogy felügyeljék és irányítsák az ágazat fejlődését, például Hebei tartományban, amelynek tervei között szerepel „a szervezetek csoportos fejlesztésének folyamatos megvalósítása, az állami tulajdonú vállalatok vegyes tulajdonát érintő reform felgyorsítása, a vas- és acélipari magánvállalkozások régiókon átívelő összeolvadásának és átszervezésének előmozdítása, valamint 1–2 világméretű csoport és 3–5 hazai befolyással rendelkező, nagy csoport létrehozására való törekvés”, továbbá „az acélhulladék újrahasznosítási és forgalmazási csatornáinak további bővítése, az acélhulladékok szűrésének és osztályozásának erősítése.”
   (28) Ezenfelül Hebei tartomány acélipari terve kimondja a következőket:
  „A strukturális kiigazításhoz való ragaszkodás, és a termékdiverzifikáció előtérbe helyezése. A vas- és acélipar szerkezeti kiigazításának és az iparszerkezet optimalizálásának rendíthetetlen előmozdítása; a vállalkozások konszolidációjának, átszervezésének, átalakulásának és korszerűsítésének elősegítése; a vas- és acélipar fejlődésének átfogó támogatása a nagyvállalatok irányába való elmozdulás, a műszaki berendezések korszerűsítése, valamint a termelési folyamatok és a downstream termékek diverzifikálása érdekében.” |
| --- | --- |

(62)

Tartományi szinten is hasonló példákat láthatunk a kínai hatóságok azon szándékára, hogy felügyeljék és irányítsák az ágazat fejlődését, például Hebei tartományban, amelynek tervei között szerepel „a szervezetek csoportos fejlesztésének folyamatos megvalósítása, az állami tulajdonú vállalatok vegyes tulajdonát érintő reform felgyorsítása, a vas- és acélipari magánvállalkozások régiókon átívelő összeolvadásának és átszervezésének előmozdítása, valamint 1–2 világméretű csoport és 3–5 hazai befolyással rendelkező, nagy csoport létrehozására való törekvés”, továbbá „az acélhulladék újrahasznosítási és forgalmazási csatornáinak további bővítése, az acélhulladékok szűrésének és osztályozásának erősítése.”
   (28) Ezenfelül Hebei tartomány acélipari terve kimondja a következőket:
  „A strukturális kiigazításhoz való ragaszkodás, és a termékdiverzifikáció előtérbe helyezése. A vas- és acélipar szerkezeti kiigazításának és az iparszerkezet optimalizálásának rendíthetetlen előmozdítása; a vállalkozások konszolidációjának, átszervezésének, átalakulásának és korszerűsítésének elősegítése; a vas- és acélipar fejlődésének átfogó támogatása a nagyvállalatok irányába való elmozdulás, a műszaki berendezések korszerűsítése, valamint a termelési folyamatok és a downstream termékek diverzifikálása érdekében.”

a szervezetek csoportos fejlesztésének folyamatos megvalósítása, az állami tulajdonú vállalatok vegyes tulajdonát érintő reform felgyorsítása, a vas- és acélipari magánvállalkozások régiókon átívelő összeolvadásának és átszervezésének előmozdítása, valamint 1–2 világméretű csoport és 3–5 hazai befolyással rendelkező, nagy csoport létrehozására való törekvés

az acélhulladék újrahasznosítási és forgalmazási csatornáinak további bővítése, az acélhulladékok szűrésének és osztályozásának erősítése.”

28

„A strukturális kiigazításhoz való ragaszkodás, és a termékdiverzifikáció előtérbe helyezése. A vas- és acélipar szerkezeti kiigazításának és az iparszerkezet optimalizálásának rendíthetetlen előmozdítása; a vállalkozások konszolidációjának, átszervezésének, átalakulásának és korszerűsítésének elősegítése; a vas- és acélipar fejlődésének átfogó támogatása a nagyvállalatok irányába való elmozdulás, a műszaki berendezések korszerűsítése, valamint a termelési folyamatok és a downstream termékek diverzifikálása érdekében.”

| (63) | Hasonlóképpen, Henan tartománynak a tizennegyedik ötéves terv keretében megvalósítandó, az acélipar átalakításáról és korszerűsítéséről szóló végrehajtási terve előirányozza a következőket:
  „jellegzetes acélgyártó bázisok építése [...], 6 jellegzetes acélgyártó bázis kiépítése Anyangban, Jiyuanban, Pingdingshan, Xinyang, Shangqiu, Zhouou stb., valamint az ipar léptékének, intenzitásának és specializálódásának javítása. Ezek közül 2025-re Anyangban a nyersvas ellenőrzött gyártási kapacitása 14 millió tonna, míg a nyersacél ellenőrzött gyártási kapacitása 15 millió tonna lesz (29).” |
| --- | --- |

(63)

Hasonlóképpen, Henan tartománynak a tizennegyedik ötéves terv keretében megvalósítandó, az acélipar átalakításáról és korszerűsítéséről szóló végrehajtási terve előirányozza a következőket:
  „jellegzetes acélgyártó bázisok építése [...], 6 jellegzetes acélgyártó bázis kiépítése Anyangban, Jiyuanban, Pingdingshan, Xinyang, Shangqiu, Zhouou stb., valamint az ipar léptékének, intenzitásának és specializálódásának javítása. Ezek közül 2025-re Anyangban a nyersvas ellenőrzött gyártási kapacitása 14 millió tonna, míg a nyersacél ellenőrzött gyártási kapacitása 15 millió tonna lesz (29).”

„jellegzetes acélgyártó bázisok építése [...], 6 jellegzetes acélgyártó bázis kiépítése Anyangban, Jiyuanban, Pingdingshan, Xinyang, Shangqiu, Zhouou stb., valamint az ipar léptékének, intenzitásának és specializálódásának javítása. Ezek közül 2025-re Anyangban a nyersvas ellenőrzött gyártási kapacitása 14 millió tonna, míg a nyersacél ellenőrzött gyártási kapacitása 15 millió tonna lesz

29

| (64) | További iparpolitikai célkitűzések más tartományok úgymint Jiangsu (30), Shandong (31), Shanxi (32), Liaoning Dalian (33) vagy Zhejiang (34) tervdokumentumaiban is szerepelnek. |
| --- | --- |

(64)

További iparpolitikai célkitűzések más tartományok úgymint Jiangsu (30), Shandong (31), Shanxi (32), Liaoning Dalian (33) vagy Zhejiang (34) tervdokumentumaiban is szerepelnek.

30

31

32

33

34

| (65) | Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakoroljon az árakra és a költségekre, a Bizottság nem tudta szisztematikusan megállapítani, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártó vállalatok és a KKP között személyes kapcsolat áll fenn. Van azonban néhány, a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó konkrét példa. |
| --- | --- |

(65)

Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakoroljon az árakra és a költségekre, a Bizottság nem tudta szisztematikusan megállapítani, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket gyártó vállalatok és a KKP között személyes kapcsolat áll fenn. Van azonban néhány, a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozó konkrét példa.

| (66) | Például a CITIC Pacific Special Steel igazgatótanácsának elnöke és a pártbizottság titkára ugyanaz a személy (35). Ezenfelül a CITIC Pacific Special Steel felügyelőbizottságának elnöke a pártbizottság helyettes titkára (36). |
| --- | --- |

(66)

Például a CITIC Pacific Special Steel igazgatótanácsának elnöke és a pártbizottság titkára ugyanaz a személy (35). Ezenfelül a CITIC Pacific Special Steel felügyelőbizottságának elnöke a pártbizottság helyettes titkára (36).

35

36

| (67) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. A Bizottság a vizsgálat során azonosított egyéb dokumentumokat, amelyek azt mutatják, hogy ezen ágazat számára előnyös az acélágazattal kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás, tekintettel arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék annak egyik alágazata. |
| --- | --- |

(67)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatában azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. A Bizottság a vizsgálat során azonosított egyéb dokumentumokat, amelyek azt mutatják, hogy ezen ágazat számára előnyös az acélágazattal kapcsolatos kormányzati iránymutatás és beavatkozás, tekintettel arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék annak egyik alágazata.

| (68) | A kínai kormány az acélipart továbbra is kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti (37). Ezt támasztja alá az acéllal foglalkozó számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is. A tizennegyedik ötéves terv keretében a kínai kormány az acélipar átalakítását és korszerűsítését, valamint optimalizálását és strukturális kiigazítását irányozta elő (38). Hasonlóképpen a tizennegyedik ötéves nyersanyagipar-fejlesztési terv, amely az acélágazatra is vonatkozik, azt a „reálgazdaság alapkövének” és „Kína nemzetközi versenyelőnyét meghatározó kulcsfontosságú területnek” nevezi, és több olyan célkitűzést és munkamódszert határoz meg, amelyek a 2021 és 2025 közötti időszakban ösztönöznék az acélágazat fejlődését, mint például a műszaki korszerűsítést, az ágazat szerkezetének javítását (nem utolsósorban további vállalati összefonódások révén) vagy a digitális átalakulást (39). |
| --- | --- |

(68)

A kínai kormány az acélipart továbbra is kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti (37). Ezt támasztja alá az acéllal foglalkozó számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is. A tizennegyedik ötéves terv keretében a kínai kormány az acélipar átalakítását és korszerűsítését, valamint optimalizálását és strukturális kiigazítását irányozta elő (38). Hasonlóképpen a tizennegyedik ötéves nyersanyagipar-fejlesztési terv, amely az acélágazatra is vonatkozik, azt a „reálgazdaság alapkövének” és „Kína nemzetközi versenyelőnyét meghatározó kulcsfontosságú területnek” nevezi, és több olyan célkitűzést és munkamódszert határoz meg, amelyek a 2021 és 2025 közötti időszakban ösztönöznék az acélágazat fejlődését, mint például a műszaki korszerűsítést, az ágazat szerkezetének javítását (nem utolsósorban további vállalati összefonódások révén) vagy a digitális átalakulást (39).

37

38

reálgazdaság alapkövének

Kína nemzetközi versenyelőnyét meghatározó kulcsfontosságú területnek

39

| (69) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához használt fontos nyersanyag a vasérc. A vasércről a nyersanyagipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv is említést tesz, miszerint annak kapcsán az állam a következőket tervezi: „a hazai ásványi erőforrások racionális fejlesztését. A vasérc feltárásának fokozását [...], kedvezményes adópolitika végrehajtását, a fejlett technológiák és berendezések alkalmazásának ösztönzését a bányászati szilárd hulladék képződésének csökkentése érdekében.” (40) A tartományokban, például Hebeiben, a hatóságok a következőket irányozzák elő az ágazat számára: „az új projektberuházásoknak nyújtandó kedvezmény támogatása; feltérképezés és a pénzintézetek ösztönzése, hogy alacsony kamatozású hiteleket nyújtsanak a vas- és acélipari vállalkozásoknak az új iparágakra való átálláshoz, és ezzel egyidejűleg a kormány kedvezményes támogatásokat biztosít (41).” Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához fő nyersanyagként felhasznált anyagokat előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(69)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához használt fontos nyersanyag a vasérc. A vasércről a nyersanyagipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv is említést tesz, miszerint annak kapcsán az állam a következőket tervezi: „a hazai ásványi erőforrások racionális fejlesztését. A vasérc feltárásának fokozását [...], kedvezményes adópolitika végrehajtását, a fejlett technológiák és berendezések alkalmazásának ösztönzését a bányászati szilárd hulladék képződésének csökkentése érdekében.” (40) A tartományokban, például Hebeiben, a hatóságok a következőket irányozzák elő az ágazat számára: „az új projektberuházásoknak nyújtandó kedvezmény támogatása; feltérképezés és a pénzintézetek ösztönzése, hogy alacsony kamatozású hiteleket nyújtsanak a vas- és acélipari vállalkozásoknak az új iparágakra való átálláshoz, és ezzel egyidejűleg a kormány kedvezményes támogatásokat biztosít (41).” Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához fő nyersanyagként felhasznált anyagokat előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

a hazai ásványi erőforrások racionális fejlesztését. A vasérc feltárásának fokozását

, kedvezményes adópolitika végrehajtását, a fejlett technológiák és berendezések alkalmazásának ösztönzését a bányászati szilárd hulladék képződésének csökkentése érdekében

40

az új projektberuházásoknak nyújtandó kedvezmény támogatása; feltérképezés és a pénzintézetek ösztönzése, hogy alacsony kamatozású hiteleket nyújtsanak a vas- és acélipari vállalkozásoknak az új iparágakra való átálláshoz, és ezzel egyidejűleg a kormány kedvezményes támogatásokat biztosít

41

| (70) | A felülvizsgálat tárgyát képező terméket a bérköltségeknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontja ötödik franciabekezdése értelmében vett torzulásai is érintik, amint azt az (58) preambulumbekezdés is említi. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek (42). |
| --- | --- |

(70)

A felülvizsgálat tárgyát képező terméket a bérköltségeknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontja ötödik franciabekezdése értelmében vett torzulásai is érintik, amint azt az (58) preambulumbekezdés is említi. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek (42).

42

| (71) | Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy az (58) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatára. Ennek következtében a pénzügyi rendszerben érvényesülő jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(71)

Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy az (58) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatára. Ennek következtében a pénzügyi rendszerben érvényesülő jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

| (72) | Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(72)

Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (73) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes területén érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. |
| --- | --- |

(73)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes területén érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább.

| (74) | Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(74)

Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat kepéző termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

| (75) | A jelenlegi vizsgálatban a kínai kormány nem szolgált ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(75)

A jelenlegi vizsgálatban a kínai kormány nem szolgált ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

4.4.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

4.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (76) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (43), |
| --- | --- | --- |

(76)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (43),

43

| — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (44), |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (44),

44

| — | a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (77) | A (49) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban feljegyzést adott ki. E feljegyzés ismerteti a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat. A feljegyzésben a Bizottság arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy ebben az ügyben Mexikót szándékozik megfelelő reprezentatív országnak tekinteni abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása. |
| --- | --- |

(77)

A (49) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban feljegyzést adott ki. E feljegyzés ismerteti a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat. A feljegyzésben a Bizottság arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy ebben az ügyben Mexikót szándékozik megfelelő reprezentatív országnak tekinteni abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása.

4.4.2.   Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint és a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása

Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint és a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártása

| (78) | A feljegyzésben a Bizottság rögzítette, hogy a Világbank megítélése szerint 55 ország gazdasági fejlettsége hasonló Kínáéhoz, tekintettel arra, hogy bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint mindegyikük a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik (45). |
| --- | --- |

(78)

A feljegyzésben a Bizottság rögzítette, hogy a Világbank megítélése szerint 55 ország gazdasági fejlettsége hasonló Kínáéhoz, tekintettel arra, hogy bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint mindegyikük a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik (45).

45

| (79) | A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint a felülvizsgálat tárgyát képező terméket hét országban gyártják: Dél-Korea, az Egyesült Államok, Japán, Kanada, Mexikó, Orosz Föderáció és Szaúd-Arábia. E hét országból csak kettő tartozik azon 55 ország közé, amelyeket a Világbank a Kínai Népköztársasághoz hasonló bruttó nemzeti jövedelemmel rendelkező országként azonosított – ez a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó csoport. Ezek az országok Mexikó és az Orosz Föderáció. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint a felülvizsgálat tárgyát képező terméket hét országban gyártják: Dél-Korea, az Egyesült Államok, Japán, Kanada, Mexikó, Orosz Föderáció és Szaúd-Arábia. E hét országból csak kettő tartozik azon 55 ország közé, amelyeket a Világbank a Kínai Népköztársasághoz hasonló bruttó nemzeti jövedelemmel rendelkező országként azonosított – ez a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó csoport. Ezek az országok Mexikó és az Orosz Föderáció.

| (80) | A Bizottság felmérte továbbá a felülvizsgálat tárgyát képező termékre és annak nyersanyagaira, nevezetesen a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásának legfontosabb költségtételeit jelentő anyagokra vonatkozó export- és/vagy importkorlátozások által okozott piaci torzulások fennállását. A Bizottság megállapította, hogy az Orosz Föderációban az acélhulladékra, a villamos energiára és a gázra vonatkozó kereskedelmi korlátozások voltak érvényben, amelyek mind a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához felhasznált fontos termelési tényezők. Tekintettel ezekre az Orosz Föderációban fennálló kereskedelmi korlátozásokra, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Orosz Föderáció nem tekinthető megfelelő reprezentatív országnak. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság felmérte továbbá a felülvizsgálat tárgyát képező termékre és annak nyersanyagaira, nevezetesen a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásának legfontosabb költségtételeit jelentő anyagokra vonatkozó export- és/vagy importkorlátozások által okozott piaci torzulások fennállását. A Bizottság megállapította, hogy az Orosz Föderációban az acélhulladékra, a villamos energiára és a gázra vonatkozó kereskedelmi korlátozások voltak érvényben, amelyek mind a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához felhasznált fontos termelési tényezők. Tekintettel ezekre az Orosz Föderációban fennálló kereskedelmi korlátozásokra, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Orosz Föderáció nem tekinthető megfelelő reprezentatív országnak.

| (81) | Mexikó esetében a Bizottság nem állapított meg ilyen korlátozásokat. Mexikó gazdasági fejlettségi szintje megegyezik a Kínai Népköztársaságéval, és a Bizottság nem állapított meg sem a termelési tényezőkre, sem pedig a felülvizsgálat tárgyát képező termékre érvényben lévő korlátozást. |
| --- | --- |

(81)

Mexikó esetében a Bizottság nem állapított meg ilyen korlátozásokat. Mexikó gazdasági fejlettségi szintje megegyezik a Kínai Népköztársaságéval, és a Bizottság nem állapított meg sem a termelési tényezőkre, sem pedig a felülvizsgálat tárgyát képező termékre érvényben lévő korlátozást.

| (82) | A kezdeményezést követően a Daye Special Steel Co., Ltd. és a Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd. exportáló gyártók azzal érveltek, hogy Mexikó nem feltétlenül felel meg teljes mértékben a megfelelő harmadik országra vonatkozó kritériumoknak, mivel először is, úgy tűnik, hogy a gyártási folyamat eltér a kínai exportáló gyártókétól; másodszor, a mexikói gyártók által előállított termékek köre sokkal szűkebbnek (vagy kevésbé diverzifikáltnak) tűnik, mint a kínai exportáló gyártók által előállított és exportált termékek köre. |
| --- | --- |

(82)

A kezdeményezést követően a Daye Special Steel Co., Ltd. és a Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd. exportáló gyártók azzal érveltek, hogy Mexikó nem feltétlenül felel meg teljes mértékben a megfelelő harmadik országra vonatkozó kritériumoknak, mivel először is, úgy tűnik, hogy a gyártási folyamat eltér a kínai exportáló gyártókétól; másodszor, a mexikói gyártók által előállított termékek köre sokkal szűkebbnek (vagy kevésbé diverzifikáltnak) tűnik, mint a kínai exportáló gyártók által előállított és exportált termékek köre.

| (83) | Ezen az általános állításon kívül az exportáló gyártók beadványa nem tartalmazott semmilyen konkrét bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék mexikói gyártóinak gyártási folyamata és termékköre miért tér el a kínai gyártókétól, és ez milyen hatást gyakorol a termelési tényezőkre. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. További észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(83)

Ezen az általános állításon kívül az exportáló gyártók beadványa nem tartalmazott semmilyen konkrét bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék mexikói gyártóinak gyártási folyamata és termékköre miért tér el a kínai gyártókétól, és ez milyen hatást gyakorol a termelési tényezőkre. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. További észrevétel nem érkezett.

4.4.3.   Releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

Releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

| (84) | A Bizottság elemezte ezenfelül a fő termelési tényezők Mexikóba érkező behozatalát. A behozatali adatok elemzése azt mutatta, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához felhasznált termelési tényezőket elegendő mennyiségben importálják Mexikóba ahhoz, hogy megfelelő viszonyítási alapot képezzenek, és hogy ezt a behozatalt nem érinti a Kínából vagy az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendeletének (46) I. mellékletében felsorolt más országok bármelyikéből érkező behozatal. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság elemezte ezenfelül a fő termelési tényezők Mexikóba érkező behozatalát. A behozatali adatok elemzése azt mutatta, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához felhasznált termelési tényezőket elegendő mennyiségben importálják Mexikóba ahhoz, hogy megfelelő viszonyítási alapot képezzenek, és hogy ezt a behozatalt nem érinti a Kínából vagy az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendeletének (46) I. mellékletében felsorolt más országok bármelyikéből érkező behozatal.

46

| (85) | A Bizottság azonosított továbbá egy vállalatot (Tamsa), amelynek legújabb pénzügyi adatai – a Tenaris-csoport pénzügyi adatai alapján – rendelkezésre állnak a gyártási általános költségek, az SGA-költségek és a nyereség meghatározásához (lásd a 4.7.5. szakaszt). |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság azonosított továbbá egy vállalatot (Tamsa), amelynek legújabb pénzügyi adatai – a Tenaris-csoport pénzügyi adatai alapján – rendelkezésre állnak a gyártási általános költségek, az SGA-költségek és a nyereség meghatározásához (lásd a 4.7.5. szakaszt).

| (86) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy a rendes érték kiszámításához szükséges, torzulásoktól mentes árak vagy referenciaértékek összegyűjtéséhez az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglaltaknak megfelelően Mexikót kívánja megfelelő reprezentatív országként figyelembe venni, valamint a Tamsa vállalat pénzügyi adatait kívánja tekintetbe venni. |
| --- | --- |

(86)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy a rendes érték kiszámításához szükséges, torzulásoktól mentes árak vagy referenciaértékek összegyűjtéséhez az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglaltaknak megfelelően Mexikót kívánja megfelelő reprezentatív országként figyelembe venni, valamint a Tamsa vállalat pénzügyi adatait kívánja tekintetbe venni.

| (87) | Az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket Mexikó mint reprezentatív ország és a Tamsa mint a felülvizsgálat tárgyát képező termék reprezentatív országban működő gyártója megfelelőségéről. |
| --- | --- |

(87)

Az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket Mexikó mint reprezentatív ország és a Tamsa mint a felülvizsgálat tárgyát képező termék reprezentatív országban működő gyártója megfelelőségéről.

| (88) | A (82) preambulumbekezdésben részletesen ismertetetteken kívül nem érkezett észrevétel. |
| --- | --- |

(88)

A (82) preambulumbekezdésben részletesen ismertetetteken kívül nem érkezett észrevétel.

4.5.   A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

| (89) | Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Mexikó az egyetlen megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(89)

Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Mexikó az egyetlen megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

4.6.   Következtetés

Következtetés

| (90) | A fenti elemzés alapján Mexikó teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz. |
| --- | --- |

(90)

A fenti elemzés alapján Mexikó teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz.

4.7.   A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

| (91) | A rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság felsorolta az exportáló gyártók által a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során használt termelési tényezőket (például anyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkra nézve. |
| --- | --- |

(91)

A rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatos feljegyzésben a Bizottság felsorolta az exportáló gyártók által a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállítása során használt termelési tényezőket (például anyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó, nyilvánosan elérhető információkra nézve.

| (92) | A Bizottság közölte továbbá, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a Global Trade Atlas (a továbbiakban: GTA) (47) adatbázisa alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a nyersanyagok) torzulásoktól mentes költségét. |
| --- | --- |

(92)

A Bizottság közölte továbbá, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a Global Trade Atlas (a továbbiakban: GTA) (47) adatbázisa alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a nyersanyagok) torzulásoktól mentes költségét.

47

| (93) | A kérelmező/érdekelt felek által benyújtott kérelem és az azt követően szolgáltatott összes információ, valamint az ellenőrző látogatások keretében összegyűjtött adatok figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  1. táblázat


  Termelési tényezők és információforrások










  Nyersanyagok | Mexikói vámtarifaszámok | Érték | Egységek | Információforrás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Buga (0,25 tömegszázalék szenet tartalmazó, vasból vagy nem ötvözött acélból készült, félkész termék) | 720720 | 4,72 | CNY/kg | GTA |
| Víz | 22019001
  22019090 | 2,01 | CNY/l | GTA |
| Nitrogén | 280430 | 1,14 | CNY/kg | GTA |
| |
| Munkaerő |
| Munkaerő | N/A | 17,21 | CNY/óra | Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) |
| Energia |
| Villamos energia | N/A | 1,09 | CNY/kWh | GlobalPetrolPrices.com |
| Gáz | [N/A] | 0,12 | CNY/m3 | Mexikói Energiaszabályozó Bizottság (Comisión Reguladora de Energía, CRE) |
| Melléktermék/hulladék |
| Acélhulladék | 720410
  720441
  720449 | 3,31 | CNY/kg | GTA |
| Fémhulladék-vágógép újrafeldolgozáshoz – acélhulladék | 72041001 | 3,47 | CNY/kg | GTA |

(93)

A kérelmező/érdekelt felek által benyújtott kérelem és az azt követően szolgáltatott összes információ, valamint az ellenőrző látogatások keretében összegyűjtött adatok figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

1. táblázat

1. táblázat

Termelési tényezők és információforrások

Termelési tényezők és információforrások

Nyersanyagok

Mexikói vámtarifaszámok

Érték

Egységek

Információforrás

Buga (0,25 tömegszázalék szenet tartalmazó, vasból vagy nem ötvözött acélból készült, félkész termék)

720720

4,72

CNY/kg

GTA

Víz

22019001

22019090

2,01

CNY/l

GTA

Nitrogén

280430

1,14

CNY/kg

GTA

Munkaerő

Munkaerő

Munkaerő

N/A

17,21

CNY/óra

Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO)

Energia

Energia

Villamos energia

N/A

1,09

CNY/kWh

GlobalPetrolPrices.com

Gáz

[N/A]

0,12

CNY/m3

Mexikói Energiaszabályozó Bizottság (Comisión Reguladora de Energía, CRE)

Melléktermék/hulladék

Melléktermék/hulladék

Acélhulladék

720410

720441

720449

3,31

CNY/kg

GTA

Fémhulladék-vágógép újrafeldolgozáshoz – acélhulladék

72041001

3,47

CNY/kg

GTA

4.7.1.   Nyersanyagok

Nyersanyagok

| (94) | A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulásoktól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 rendelet I. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból érkező behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából a reprezentatív országba irányuló behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt. Az importár súlyozott átlaga adott esetben a behozatali vámra tekintettel kiigazításra került. |
| --- | --- |

(94)

A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulásoktól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 rendelet I. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból érkező behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából a reprezentatív országba irányuló behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt. Az importár súlyozott átlaga adott esetben a behozatali vámra tekintettel kiigazításra került.

| (95) | Egyes termelési tényezők esetében az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült tényleges költségek a felülvizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. Mivel az ezekhez használt értéknek – a felhasznált forrástól függetlenül – nem volt érzékelhető hatása a dömpingkülönbözet-számításokra, a Bizottság úgy döntött, hogy e költségeket a fogyóeszközökhöz sorolja. |
| --- | --- |

(95)

Egyes termelési tényezők esetében az együttműködő exportáló gyártóknál felmerült tényleges költségek a felülvizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. Mivel az ezekhez használt értéknek – a felhasznált forrástól függetlenül – nem volt érzékelhető hatása a dömpingkülönbözet-számításokra, a Bizottság úgy döntött, hogy e költségeket a fogyóeszközökhöz sorolja.

| (96) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeikben az együttműködő exportáló gyártók megkérdőjelezték a Bizottság által a fogyóeszközök torzulástól mentes értékének kiszámítására használt módszert. Érvelésük szerint ahelyett, hogy a fogyóeszközök teljes összegét a teljes közvetlen nyersanyagköltség százalékában kifejezi, majd ezt a százalékos arányt alkalmazza a teljes, torzulástól mentes nyersanyagköltségre (a referenciaértékre), a Bizottságnak minden egyes tétel esetében egy torzulástól mentes értéket kellett volna használnia. |
| --- | --- |

(96)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeikben az együttműködő exportáló gyártók megkérdőjelezték a Bizottság által a fogyóeszközök torzulástól mentes értékének kiszámítására használt módszert. Érvelésük szerint ahelyett, hogy a fogyóeszközök teljes összegét a teljes közvetlen nyersanyagköltség százalékában kifejezi, majd ezt a százalékos arányt alkalmazza a teljes, torzulástól mentes nyersanyagköltségre (a referenciaértékre), a Bizottságnak minden egyes tétel esetében egy torzulástól mentes értéket kellett volna használnia.

| (97) | A Bizottság megjegyezte, hogy bevett gyakorlata, hogy nem egyedi referenciaértéket számít ki a fogyóeszközökre, hanem az exportáló gyártók által jelentett költségadatok alapján a teljes nyersanyagköltség százalékában fejezi ki azokat, majd ezt a százalékos arányt alkalmazza az újraszámított anyagköltségre a megállapított torzításmentes árak használatakor. Ezen túlmenően a (95) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ezek a költségek elhanyagolható értéket képviseltek, és az alkalmazott módszertől függetlenül nem lettek volna érzékelhető hatással a dömpingkülönbözet kiszámítására. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a fogyóeszközök torzulástól mentes értékének kiszámítására alkalmazott módszere megfelelő volt, mivel megőrizte az érintett exportáló gyártók költségszerkezetét. Ezenkívül a vizsgálat idején nem állt rendelkezésre megbízhatóbb információ, és az exportáló gyártók észrevételeiket nem támasztották alá olyan módon, hogy az általuk javasolt módszer alkalmazásának hatását számszerűsítették volna. A Bizottság ezért elutasította a fogyóeszközökre vonatkozó állítást. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság megjegyezte, hogy bevett gyakorlata, hogy nem egyedi referenciaértéket számít ki a fogyóeszközökre, hanem az exportáló gyártók által jelentett költségadatok alapján a teljes nyersanyagköltség százalékában fejezi ki azokat, majd ezt a százalékos arányt alkalmazza az újraszámított anyagköltségre a megállapított torzításmentes árak használatakor. Ezen túlmenően a (95) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ezek a költségek elhanyagolható értéket képviseltek, és az alkalmazott módszertől függetlenül nem lettek volna érzékelhető hatással a dömpingkülönbözet kiszámítására. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a fogyóeszközök torzulástól mentes értékének kiszámítására alkalmazott módszere megfelelő volt, mivel megőrizte az érintett exportáló gyártók költségszerkezetét. Ezenkívül a vizsgálat idején nem állt rendelkezésre megbízhatóbb információ, és az exportáló gyártók észrevételeiket nem támasztották alá olyan módon, hogy az általuk javasolt módszer alkalmazásának hatását számszerűsítették volna. A Bizottság ezért elutasította a fogyóeszközökre vonatkozó állítást.

| (98) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulástól mentes fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulástól mentes költségére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulatlan fuvarozási költségeinek becslésére. |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártóknál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulástól mentes fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulástól mentes költségére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulatlan fuvarozási költségeinek becslésére.

4.7.2.   Munkaerő

Munkaerő

| (99) | A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) minden évben információkat szolgáltat a mexikói munkavállalók átlagos havi keresetéről és a heti munkaórák egy munkavállalóra jutó átlagos számáról a különböző ágazatokban. |
| --- | --- |

(99)

A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) minden évben információkat szolgáltat a mexikói munkavállalók átlagos havi keresetéről és a heti munkaórák egy munkavállalóra jutó átlagos számáról a különböző ágazatokban.

| (100) | A Bizottság a 2021. évi adatokat használta fel az átlagos feldolgozóipari órabér meghatározásához (48). A teljes munkaerőköltség meghatározásához a Bizottság az OECD által a „Taxing Wages 2021” [Béreket terhelő adók 2021] című kiadványban közzétett adatokra támaszkodott, amelyek a 2021. évre vonatkoztak (49). A feldolgozóipari órabérhez a Bizottság hozzáadta a társadalombiztosítási járulékokat is. |
| --- | --- |

(100)

A Bizottság a 2021. évi adatokat használta fel az átlagos feldolgozóipari órabér meghatározásához (48). A teljes munkaerőköltség meghatározásához a Bizottság az OECD által a „Taxing Wages 2021” [Béreket terhelő adók 2021] című kiadványban közzétett adatokra támaszkodott, amelyek a 2021. évre vonatkoztak (49). A feldolgozóipari órabérhez a Bizottság hozzáadta a társadalombiztosítási járulékokat is.

48

49

4.7.3.   Villamos energia

Villamos energia

| (101) | A mexikói vállalkozások számára 2021-ben megállapított, átlagos villamosenergia-árakat (kWh-ban) a GlobalPetrolPrices.com – a felülvizsgálati kérelemben megjelölt forrás – teszi közzé. Ezen ár alapján a Bizottság meghatározta a felülvizsgálati időszakban (2021) felszámított átlagos villamosenergia-árat (50). |
| --- | --- |

(101)

A mexikói vállalkozások számára 2021-ben megállapított, átlagos villamosenergia-árakat (kWh-ban) a GlobalPetrolPrices.com – a felülvizsgálati kérelemben megjelölt forrás – teszi közzé. Ezen ár alapján a Bizottság meghatározta a felülvizsgálati időszakban (2021) felszámított átlagos villamosenergia-árat (50).

50

4.7.4.   Földgáz

Földgáz

| (102) | A mexikói vállalkozások (ipari felhasználók) számára megállapított földgázárat az energiaügyi szabályozó hatóság (Comisión Reguladora de Energía, a továbbiakban: CRE) teszi közzé. A Bizottság a CRE által a felülvizsgálati időszakban jelentett, vállalkozások számára megállapított átlagárat használta (51). |
| --- | --- |

(102)

A mexikói vállalkozások (ipari felhasználók) számára megállapított földgázárat az energiaügyi szabályozó hatóság (Comisión Reguladora de Energía, a továbbiakban: CRE) teszi közzé. A Bizottság a CRE által a felülvizsgálati időszakban jelentett, vállalkozások számára megállapított átlagárat használta (51).

Comisión Reguladora de Energía

51

4.7.5.   Gyártási általános költségek, SGA-költségek és nyereség

Gyártási általános költségek, SGA-költségek és nyereség

| (103) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(103)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

a számtanilag képzett rendes értéknek

az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

| (104) | Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság a Tamsa tevékenységére vonatkozó pénzügyi adatokat használta fel, amelyek az anyavállalat (Tenaris S.A.) konszolidált pénzügyi beszámolójában megtalálhatók (52). |
| --- | --- |

(104)

Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság a Tamsa tevékenységére vonatkozó pénzügyi adatokat használta fel, amelyek az anyavállalat (Tenaris S.A.) konszolidált pénzügyi beszámolójában megtalálhatók (52).

52

| (105) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál felmerült gyártási általános költségeket kifejezte az exportáló gyártók tényleges gyártási költségeinek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulástól mentes gyártási költségekre. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál felmerült gyártási általános költségeket kifejezte az exportáló gyártók tényleges gyártási költségeinek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulástól mentes gyártási költségekre.

| (106) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően előterjesztett észrevételeikben az együttműködő exportáló gyártók ugyanazon okokból kérdőjelezték meg a Bizottság által az általános költségek kiszámítására használt módszert, mint a fogyóeszközök kiszámítására használt módszer esetében (lásd a (96) preambulumbekezdést), azzal érvelve, hogy a Bizottságnak ahelyett, hogy kiszámítja az általános költségek százalékos arányát és azt a torzulástól mentes közvetlen költségre alkalmazza, minden tényező esetében külön-külön kellett volna azt megállapítania, majd azokat helyettesítő értékekkel kellett volna helyettesítenie. |
| --- | --- |

(106)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően előterjesztett észrevételeikben az együttműködő exportáló gyártók ugyanazon okokból kérdőjelezték meg a Bizottság által az általános költségek kiszámítására használt módszert, mint a fogyóeszközök kiszámítására használt módszer esetében (lásd a (96) preambulumbekezdést), azzal érvelve, hogy a Bizottságnak ahelyett, hogy kiszámítja az általános költségek százalékos arányát és azt a torzulástól mentes közvetlen költségre alkalmazza, minden tényező esetében külön-külön kellett volna azt megállapítania, majd azokat helyettesítő értékekkel kellett volna helyettesítenie.

| (107) | Ezzel az állítással kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy az általános költségekre vonatkozó adatok az egyes tényezők esetében nem állnak külön-külön rendelkezésre a reprezentatív országbeli gyártó pénzügyi kimutatásaiban. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az általános költségek torzulástól mentes értékének kiszámítására alkalmazott módszere megfelelő volt, mivel megőrizte az érintett exportáló gyártók költségszerkezetét. Ezenkívül nem állt rendelkezésre megbízhatóbb információ, és az exportáló gyártók nem javasoltak alternatív, torzulástól mentes referenciaértéket az általános költségekre vonatkozóan. A Bizottság ezért elutasította az általános költségekre vonatkozó állítást. |
| --- | --- |

(107)

Ezzel az állítással kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy az általános költségekre vonatkozó adatok az egyes tényezők esetében nem állnak külön-külön rendelkezésre a reprezentatív országbeli gyártó pénzügyi kimutatásaiban. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az általános költségek torzulástól mentes értékének kiszámítására alkalmazott módszere megfelelő volt, mivel megőrizte az érintett exportáló gyártók költségszerkezetét. Ezenkívül nem állt rendelkezésre megbízhatóbb információ, és az exportáló gyártók nem javasoltak alternatív, torzulástól mentes referenciaértéket az általános költségekre vonatkozóan. A Bizottság ezért elutasította az általános költségekre vonatkozó állítást.

4.7.6.   A rendes érték kiszámítása

A rendes érték kiszámítása

| (108) | A Bizottság a fentiek alapján az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság a fentiek alapján az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

| (109) | A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Ennek keretében az egyes termelési tényezőkből az együttműködő exportáló gyártók által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulásmentes egységköltségekkel. A Bizottság a gyártási költségekből levonta a gyártási folyamat során újrafelhasznált melléktermékek torzulatlan költségeit. A Bizottság az ellenőrzés során ellenőrizte e felhasználási arányok helytállóságát. Az 1. táblázatban leírtak szerint a Bizottság a felhasználási arányokat megszorozta a reprezentatív országban (azaz Mexikóban) megfigyelt torzulástól mentes egységköltségekkel. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Ennek keretében az egyes termelési tényezőkből az együttműködő exportáló gyártók által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulásmentes egységköltségekkel. A Bizottság a gyártási költségekből levonta a gyártási folyamat során újrafelhasznált melléktermékek torzulatlan költségeit. A Bizottság az ellenőrzés során ellenőrizte e felhasználási arányok helytállóságát. Az 1. táblázatban leírtak szerint a Bizottság a felhasználási arányokat megszorozta a reprezentatív országban (azaz Mexikóban) megfigyelt torzulástól mentes egységköltségekkel.

| (110) | A Bizottság a torzulástól mentes gyártási költségek megállapítását követően hozzáadta a gyártási általános költségeket, az SGA-költségeket és a nyereséget a 4.7.5. szakasznak megfelelően. A gyártási általános költségek megállapítása az exportáló gyártók adatai alapján történt. Az SGA-költségek és a nyereség megállapítása az Tenaris csoport 2021. évi pénzügyi beszámolói (53) alapján történt, amelyekben szerepelnek a mexikói leányvállalat, a Tamsa adatai is. A Bizottság a torzulásmentes gyártási költségeket megnövelte:






  — | a gyártási általános költségekkel, amelyek összességében a közvetlen gyártási költségek 7,8 %-ának feleltek meg, |
| --- | --- | --- |

(110)

A Bizottság a torzulástól mentes gyártási költségek megállapítását követően hozzáadta a gyártási általános költségeket, az SGA-költségeket és a nyereséget a 4.7.5. szakasznak megfelelően. A gyártási általános költségek megállapítása az exportáló gyártók adatai alapján történt. Az SGA-költségek és a nyereség megállapítása az Tenaris csoport 2021. évi pénzügyi beszámolói (53) alapján történt, amelyekben szerepelnek a mexikói leányvállalat, a Tamsa adatai is. A Bizottság a torzulásmentes gyártási költségeket megnövelte:

53

—

a gyártási általános költségekkel, amelyek összességében a közvetlen gyártási költségek 7,8 %-ának feleltek meg,

| — | az SGA-költségekkel, amelyek – a mexikói leányvállalatot, a Tamsát is magában foglaló – Tenaris csoport esetében az értékesített áruk költségének (COGS) 26,16 %-át tették ki, valamint |
| --- | --- |

—

az SGA-költségekkel, amelyek – a mexikói leányvállalatot, a Tamsát is magában foglaló – Tenaris csoport esetében az értékesített áruk költségének (COGS) 26,16 %-át tették ki, valamint

| — | a nyereséggel, amely a Tenaris csoport esetében az értékesített áruk költségének 15,34 %-át tette ki. |
| --- | --- |

—

a nyereséggel, amely a Tenaris csoport esetében az értékesített áruk költségének 15,34 %-át tette ki.

| (111) | A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság ezzel az eljárással az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként megállapította a gyártelepi alapon számított rendes értéket.

| (112) | Az exportáló gyártók megkérdőjelezték annak módját, ahogyan a Bizottság az SGA-költségeket és a nyereséget meghatározta azáltal, hogy megkérdezték, hogy a Bizottság az SGA-költségeket és a nyereséget miért az eladott áruk beszerzési értékének (ELÁBÉ) százalékában fejezte ki a forgalom százaléka helyett, valamint hogy a közvetlen értékesítési költségeket beleszámította-e az SGA-költségekbe, továbbá hogy miért a Tenaris csoport SGA-költségeit és nyereségét használta a mexikói leányvállalat, a Tamsa érintett termékének adatai helyett. |
| --- | --- |

(112)

Az exportáló gyártók megkérdőjelezték annak módját, ahogyan a Bizottság az SGA-költségeket és a nyereséget meghatározta azáltal, hogy megkérdezték, hogy a Bizottság az SGA-költségeket és a nyereséget miért az eladott áruk beszerzési értékének (ELÁBÉ) százalékában fejezte ki a forgalom százaléka helyett, valamint hogy a közvetlen értékesítési költségeket beleszámította-e az SGA-költségekbe, továbbá hogy miért a Tenaris csoport SGA-költségeit és nyereségét használta a mexikói leányvállalat, a Tamsa érintett termékének adatai helyett.

| (113) | A Bizottság megjegyezte, hogy bevett gyakorlata, hogy az SGA-költségeket és a nyereséget az ELÁBÉ százalékában fejezi ki a rendes érték kiszámításához, valamint hogy a közvetlen értékesítési költségeket beleszámítja az SGA-költségekbe. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a rendes értéket a termelési költségek alapján kell kiszámítani, és annak tartalmaznia kell az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. Ebből következik, hogy a rendes érték költségeken alapuló kiszámításához az adott költségekhez hozzáadandó SGA-költségeket és nyereséget az érintett költségek függvényében kell kifejezni. A Bizottság azért a Tenaris csoport SGA-költségeit és nyereségét használta, mivel a Tamsa SGA-költségei és nyeresége nem álltak rendelkezésre, és a Tenaris csoport adatai jelentették a rendelkezésre álló legjobb alternatívát. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az SGA-költségek és a nyereség kiszámításának módszere megfelelő, nem utolsósorban azért, mivel nem állt rendelkezésre jobb információ, és elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság megjegyezte, hogy bevett gyakorlata, hogy az SGA-költségeket és a nyereséget az ELÁBÉ százalékában fejezi ki a rendes érték kiszámításához, valamint hogy a közvetlen értékesítési költségeket beleszámítja az SGA-költségekbe. Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja előírja, hogy a rendes értéket a termelési költségek alapján kell kiszámítani, és annak tartalmaznia kell az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét. Ebből következik, hogy a rendes érték költségeken alapuló kiszámításához az adott költségekhez hozzáadandó SGA-költségeket és nyereséget az érintett költségek függvényében kell kifejezni. A Bizottság azért a Tenaris csoport SGA-költségeit és nyereségét használta, mivel a Tamsa SGA-költségei és nyeresége nem álltak rendelkezésre, és a Tenaris csoport adatai jelentették a rendelkezésre álló legjobb alternatívát. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az SGA-költségek és a nyereség kiszámításának módszere megfelelő, nem utolsósorban azért, mivel nem állt rendelkezésre jobb információ, és elutasította az állítást.

4.7.7.   Exportár

Exportár

| (114) | Az együttműködő exportáló gyártók közvetlenül független vevőknek vagy egy Kínában székhellyel rendelkező, velük kapcsolatban álló kereskedőn keresztül exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(114)

Az együttműködő exportáló gyártók közvetlenül független vevőknek vagy egy Kínában székhellyel rendelkező, velük kapcsolatban álló kereskedőn keresztül exportáltak az Unióba.

| (115) | A Bizottság ezért az exportárat az Unióba történő exportra értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árként állapította meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság ezért az exportárat az Unióba történő exportra értékesített, felülvizsgálat tárgyát képező termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árként állapította meg az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban.

4.7.8.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (116) | A Bizottság terméktípusonként összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók előzőekben megállapított, gyártelepi paritáson számított exportárát. |
| --- | --- |

(116)

A Bizottság terméktípusonként összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók előzőekben megállapított, gyártelepi paritáson számított exportárát.

| (117) | Azokban az esetekben, amikor azt a tisztességes összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. A Bizottság kiigazításokat hajtott végre a banki költségek, jutalékok, hitelköltségek, fuvarozási és kezelési költségek, egyéb kedvezmények, csomagolási költségek és biztosítások tekintetében. |
| --- | --- |

(117)

Azokban az esetekben, amikor azt a tisztességes összehasonlítás szükségessé tette, a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek figyelembevételével kiigazította. A Bizottság kiigazításokat hajtott végre a banki költségek, jutalékok, hitelköltségek, fuvarozási és kezelési költségek, egyéb kedvezmények, csomagolási költségek és biztosítások tekintetében.

4.7.9.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (118) | Az együttműködő exportáló gyártók tekintetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusa vonatkozásában összehasonlította a rendes érték súlyozott átlagát a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(118)

Az együttműködő exportáló gyártók tekintetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a hasonló termék minden egyes típusa vonatkozásában összehasonlította a rendes érték súlyozott átlagát a felülvizsgálat tárgyát képező termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (119) | Mindezek alapján az együttműködő exportáló gyártók esetében a súlyozott átlagos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a 10 % és 44 % közötti tartományban volt. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(119)

Mindezek alapján az együttműködő exportáló gyártók esetében a súlyozott átlagos dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a 10 % és 44 % közötti tartományban volt. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

5.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (120) | A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, valamint az uniós piac vonzerejét. |
| --- | --- |

(120)

A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, valamint az uniós piac vonzerejét.

5.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (121) | A kérelmezők szerint 23 gyártóval, összesen 33 gyártósoron Kína állítja elő a világon a legnagyobb mennyiségben a felülvizsgálat tárgyát képező terméket. |
| --- | --- |

(121)

A kérelmezők szerint 23 gyártóval, összesen 33 gyártósoron Kína állítja elő a világon a legnagyobb mennyiségben a felülvizsgálat tárgyát képező terméket.

| (122) | A felülvizsgálati időszakban a kérelmezők becslései szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai össztermelése mintegy 2,3 millió tonnát tett ki. Ugyanezen forrás szerint a teljes becsült termelési kapacitás 5 millió tonna volt. Ezért a felülvizsgálati időszakban a szabad kapacitás körülbelül 2,7 millió tonnát tett ki Kínában a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozóan. Mivel a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás a becslések szerint körülbelül százezer tonna volt (lásd a 2. táblázatot), a kínai exportáló gyártók szabad kapacitása körülbelül 27-szerese volt a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós piaci felhasználásának. Összehasonlításképpen, a kérelmezők becslése szerint ugyanebben az időszakban a világ többi részén működő 12 vállalat termelési kapacitása körülbelül 2,9 millió tonna volt (54). A kínai kormány együttműködésének hiánya és a kínai exportáló gyártók alacsony együttműködési készsége miatt a Bizottság nem kapott a kínai termelésre és az Unióba irányuló behozatalra vonatkozó további információkat. |
| --- | --- |

(122)

A felülvizsgálati időszakban a kérelmezők becslései szerint a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai össztermelése mintegy 2,3 millió tonnát tett ki. Ugyanezen forrás szerint a teljes becsült termelési kapacitás 5 millió tonna volt. Ezért a felülvizsgálati időszakban a szabad kapacitás körülbelül 2,7 millió tonnát tett ki Kínában a felülvizsgálat tárgyát képező termékre vonatkozóan. Mivel a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás a becslések szerint körülbelül százezer tonna volt (lásd a 2. táblázatot), a kínai exportáló gyártók szabad kapacitása körülbelül 27-szerese volt a felülvizsgálat tárgyát képező termék uniós piaci felhasználásának. Összehasonlításképpen, a kérelmezők becslése szerint ugyanebben az időszakban a világ többi részén működő 12 vállalat termelési kapacitása körülbelül 2,9 millió tonna volt (54). A kínai kormány együttműködésének hiánya és a kínai exportáló gyártók alacsony együttműködési készsége miatt a Bizottság nem kapott a kínai termelésre és az Unióba irányuló behozatalra vonatkozó további információkat.

54

| (123) | Tekintettel azonban az Unióhoz viszonyított (magas) kínai termelési szintre és szabad kapacitásra, a Bizottság valószínűnek tartotta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók egyre nagyobb mennyiségben, dömpingáron átirányítanák szabad kapacitásaikat az uniós piac felé. |
| --- | --- |

(123)

Tekintettel azonban az Unióhoz viszonyított (magas) kínai termelési szintre és szabad kapacitásra, a Bizottság valószínűnek tartotta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók egyre nagyobb mennyiségben, dömpingáron átirányítanák szabad kapacitásaikat az uniós piac felé.

5.2.   Az uniós piac vonzereje és az uniós piaci árak

Az uniós piac vonzereje és az uniós piaci árak

| (124) | A felülvizsgálati időszakban a kínai exportáló gyártók továbbra is exportálták a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba. Az együttműködő kínai exportáló gyártók exportja a felülvizsgálati időszakban 2,9 ezer tonnát tett ki, ami az uniós piacon [2,5–3,5 %]-os piaci részesedést képviselt. A (40) preambulumbekezdésben részletesen leírtaknak megfelelően, mivel az EU-ba irányuló import csak az együttműködő exportáló gyártók adataira vonatkozik, miközben Kínában a termelés a felülvizsgálati időszakban összességében jelentősen magasabb volt, a felülvizsgálat tárgyát képező termék tekintetében a kínai exportáló gyártók teljes piaci részesedése az Unióban valószínűleg magasabb volt. Ezért az uniós piac a hatályban intézkedések dacára továbbra is vonzó exportpiac marad a kínai exportáló gyártók számára. |
| --- | --- |

(124)

A felülvizsgálati időszakban a kínai exportáló gyártók továbbra is exportálták a felülvizsgálat tárgyát képező terméket az Unióba. Az együttműködő kínai exportáló gyártók exportja a felülvizsgálati időszakban 2,9 ezer tonnát tett ki, ami az uniós piacon [2,5–3,5 %]-os piaci részesedést képviselt. A (40) preambulumbekezdésben részletesen leírtaknak megfelelően, mivel az EU-ba irányuló import csak az együttműködő exportáló gyártók adataira vonatkozik, miközben Kínában a termelés a felülvizsgálati időszakban összességében jelentősen magasabb volt, a felülvizsgálat tárgyát képező termék tekintetében a kínai exportáló gyártók teljes piaci részesedése az Unióban valószínűleg magasabb volt. Ezért az uniós piac a hatályban intézkedések dacára továbbra is vonzó exportpiac marad a kínai exportáló gyártók számára.

| (125) | A kérelmezők véleménye szerint az uniós piac vonzereje a viszonylag magas átlagos árszintben, a vevők fizetőképességében, a jól felszerelt kikötőkkel, raktár- és elosztó létesítményekkel rendelkező, megbízható logisztikai infrastruktúrában, valamint a magas ipari felhasználásban rejlik. Ezenkívül az Unió jelenleg a világ legnagyobb acélpiaca a behozatal volumenét tekintve. |
| --- | --- |

(125)

A kérelmezők véleménye szerint az uniós piac vonzereje a viszonylag magas átlagos árszintben, a vevők fizetőképességében, a jól felszerelt kikötőkkel, raktár- és elosztó létesítményekkel rendelkező, megbízható logisztikai infrastruktúrában, valamint a magas ipari felhasználásban rejlik. Ezenkívül az Unió jelenleg a világ legnagyobb acélpiaca a behozatal volumenét tekintve.

| (126) | Ezenkívül – a mintában szereplő uniós gyártók és az együttműködő kínai exportáló gyártók árainak összehasonlítása alapján – a felülvizsgálati időszakban a kínai exportárak alákínáltak az uniós áraknak, ha a dömpingellenes vámot nem veszik figyelembe (lásd a (140) preambulumbekezdést), ami azt bizonyítja, hogy az uniós piac az árak szempontjából vonzó. |
| --- | --- |

(126)

Ezenkívül – a mintában szereplő uniós gyártók és az együttműködő kínai exportáló gyártók árainak összehasonlítása alapján – a felülvizsgálati időszakban a kínai exportárak alákínáltak az uniós áraknak, ha a dömpingellenes vámot nem veszik figyelembe (lásd a (140) preambulumbekezdést), ami azt bizonyítja, hogy az uniós piac az árak szempontjából vonzó.

| (127) | A 232. szakasz szerinti amerikai intézkedés végrehajtása és különösen a kínai exportáló gyártóktól származó érintett termékre az Egyesült Államokban kivetett behozatali vámok tovább korlátozzák az exportáló gyártók azon lehetőségeit, hogy az érintett terméket az Unión kívül más fontos célpiacokra exportálják. |
| --- | --- |

(127)

A 232. szakasz szerinti amerikai intézkedés végrehajtása és különösen a kínai exportáló gyártóktól származó érintett termékre az Egyesült Államokban kivetett behozatali vámok tovább korlátozzák az exportáló gyártók azon lehetőségeit, hogy az érintett terméket az Unión kívül más fontos célpiacokra exportálják.

| (128) | Ezért mind a méret, mind az árak tekintetében az uniós piac továbbra is vonzó piac maradt a kínai exportáló gyártók számára. |
| --- | --- |

(128)

Ezért mind a méret, mind az árak tekintetében az uniós piac továbbra is vonzó piac maradt a kínai exportáló gyártók számára.

5.3.   Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről

Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről

| (129) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban a kínai behozatal továbbra is dömpingáron érkezett az uniós piacra. |
| --- | --- |

(129)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban a kínai behozatal továbbra is dömpingáron érkezett az uniós piacra.

| (130) | A felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználáshoz képest jelentős nagyságú szabad kapacitás állt rendelkezésre Kínában. Ezenfelül az a körülmény, hogy az uniós piac mind méretét, mind az árakat tekintve vonzó célpiacnak számít, alátámasztotta azt, hogy a kínai kivitel és szabad kapacitás az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően hangsúlyosabban irányulna az uniós piac felé. |
| --- | --- |

(130)

A felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználáshoz képest jelentős nagyságú szabad kapacitás állt rendelkezésre Kínában. Ezenfelül az a körülmény, hogy az uniós piac mind méretét, mind az árakat tekintve vonzó célpiacnak számít, alátámasztotta azt, hogy a kínai kivitel és szabad kapacitás az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthetően hangsúlyosabban irányulna az uniós piac felé.

| (131) | Ebből kifolyólag a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából az Unióba irányuló, dömpingelt behozatalának jelentős növekedését eredményezné. |
| --- | --- |

(131)

Ebből kifolyólag a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából az Unióba irányuló, dömpingelt behozatalának jelentős növekedését eredményezné.

| (132) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával járna. |
| --- | --- |

(132)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával járna.

6.   KÁR

KÁR

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (133) | A figyelembe vett időszakban hat különböző tagállamokban székhellyel rendelkező gyártó gyártotta a hasonló terméket. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(133)

A figyelembe vett időszakban hat különböző tagállamokban székhellyel rendelkező gyártó gyártotta a hasonló terméket. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (134) | A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 196 050 tonna volt. Ezt az adatot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló információk összessége, többek között a mintában nem szereplő uniós gyártók esetében az Európai Acélcsőipari Szövetség adatai, valamint a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőívei alapján állapította meg. A (20) preambulumbekezdésben foglaltak szerint három uniós gyártó került be a mintába, amelyek a hasonló termék ismert uniós gyártóinak teljes termelési és értékesítési volumenének közel 76 %-át, illetve 67 %-át tették ki. |
| --- | --- |

(134)

A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 196 050 tonna volt. Ezt az adatot a Bizottság az uniós gazdasági ágazatról rendelkezésre álló információk összessége, többek között a mintában nem szereplő uniós gyártók esetében az Európai Acélcsőipari Szövetség adatai, valamint a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőívei alapján állapította meg. A (20) preambulumbekezdésben foglaltak szerint három uniós gyártó került be a mintába, amelyek a hasonló termék ismert uniós gyártóinak teljes termelési és értékesítési volumenének közel 76 %-át, illetve 67 %-át tették ki.

6.2.   Az uniós felhasználás

Az uniós felhasználás

| (135) | Az uniós felhasználást a Bizottság az Eurostat behozatali statisztikái, a mintában nem szereplő uniós gyártók esetében az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenével kapcsolatban a kérelmező által benyújtott adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőívei alapján állapította meg. A Bizottság a szabad- és a kötött piaci volumenek, valamint a piaci részesedések esetében adattartományokat használt annak biztosítására, hogy egyetlen uniós gyártó esetében ne kerüljenek nyilvánosságra érzékeny adatok. |
| --- | --- |

(135)

Az uniós felhasználást a Bizottság az Eurostat behozatali statisztikái, a mintában nem szereplő uniós gyártók esetében az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenével kapcsolatban a kérelmező által benyújtott adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött kérdőívei alapján állapította meg. A Bizottság a szabad- és a kötött piaci volumenek, valamint a piaci részesedések esetében adattartományokat használt annak biztosítására, hogy egyetlen uniós gyártó esetében ne kerüljenek nyilvánosságra érzékeny adatok.

| (136) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 111 875 | 108 571 | 95 285 | 102 189 |
| Index | 100 | 97 | 85 | 91 |
| Kötött piac | [4 500 –5 500 ] | [9 000 –10 000 ] | [5 500 –6 500 ] | [6 000 –7 000 ] |
| Index | 100 | 188 | 119 | 126 |
| Szabadpiac | [100 000 –110 000 ] | [90 000 –100 000 ] | [80 000 –90 000 ] | [86 000 –96 000 ] |
| Index | 100 | 93 | 84 | 90 |
| Forrás: | Comext, az együttműködő exportáló gyártók, ESTA és a mintában szereplő uniós gyártók. |

(136)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

111 875

108 571

95 285

102 189

Index

Index

100

100

97

97

85

85

91

91

Kötött piac

[4 500 –5 500 ]

[9 000 –10 000 ]

[5 500 –6 500 ]

[6 000 –7 000 ]

Index

Index

100

100

188

188

119

119

126

126

Szabadpiac

[100 000 –110 000 ]

[90 000 –100 000 ]

[80 000 –90 000 ]

[86 000 –96 000 ]

Index

Index

100

100

93

93

84

84

90

90

Forrás:

Forrás:

Comext, az együttműködő exportáló gyártók, ESTA és a mintában szereplő uniós gyártók.

| (137) | Az uniós felhasználás 3 %-kal csökkent a 2018 és 2019 közötti időszakban, több mint 12 %-kal csökkent a 2019 és 2020 közötti időszakban, majd több mint 5 %-kal nőtt a 2020 és a felülvizsgálati időszak közötti időszakban. Összességében az uniós felhasználás 9 %-kal csökkent 2018 és a felülvizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(137)

Az uniós felhasználás 3 %-kal csökkent a 2018 és 2019 közötti időszakban, több mint 12 %-kal csökkent a 2019 és 2020 közötti időszakban, majd több mint 5 %-kal nőtt a 2020 és a felülvizsgálati időszak közötti időszakban. Összességében az uniós felhasználás 9 %-kal csökkent 2018 és a felülvizsgálati időszak között.

| (138) | Az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálat tárgyát képező termék belső felhasználásáról számolt be, amely 2018-ban a teljes uniós felhasználás kevesebb mint 5 %-át tette ki. A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 26 %-kal növekedett. |
| --- | --- |

(138)

Az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálat tárgyát képező termék belső felhasználásáról számolt be, amely 2018-ban a teljes uniós felhasználás kevesebb mint 5 %-át tette ki. A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás 26 %-kal növekedett.

| (139) | A szabadpiaci felhasználás 10 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban. 2018 és 2019 között 7 %-kal csökkent, 2019 és 2020 között további 9,6 %-kal esett vissza, majd 2020 és a felülvizsgálati időszak közötti időszakban 7 %-kal javult. |
| --- | --- |

(139)

A szabadpiaci felhasználás 10 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban. 2018 és 2019 között 7 %-kal csökkent, 2019 és 2020 között további 9,6 %-kal esett vissza, majd 2020 és a felülvizsgálati időszak közötti időszakban 7 %-kal javult.

6.3.   Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal

Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal

6.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (140) | Az együttműködő exportáló gyártók adatai szerint felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatali volumene, valamint a behozatal piaci részesedése a következőképpen alakult: mivel az adatok csak két exportáló gyártótól származtak, az információk bizalmassága miatt a Bizottság tartományokban adta meg azokat. |
| --- | --- |

(140)

Az együttműködő exportáló gyártók adatai szerint felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatali volumene, valamint a behozatal piaci részesedése a következőképpen alakult: mivel az adatok csak két exportáló gyártótól származtak, az információk bizalmassága miatt a Bizottság tartományokban adta meg azokat.

| (141) | Az érintett országból az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból érkező behozatal volumene (tonna) | [1 300 –1 400 ] | [1 500 –1 600 ] | [1 250 –1 350 ] | [2 800 –2 900 ] |
| Index | 100 | 111 | 95 | 204 |
| Piaci részesedés | [1 –3 ] % | [1,2 –3,2 ] % | [1,1 –3,1 ] % | [2,5 –3,5 ] % |
| Index | 100 | 120 | 113 | 227 |
| Forrás: | együttműködő exportáló gyártók. |

(141)

Az érintett országból az Unióba érkező behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Az érintett országból érkező behozatal volumene (tonna)

[1 300 –1 400 ]

[1 500 –1 600 ]

[1 250 –1 350 ]

[2 800 –2 900 ]

Index

Index

100

100

111

111

95

95

204

204

Piaci részesedés

[1 –3 ] %

[1,2 –3,2 ] %

[1,1 –3,1 ] %

[2,5 –3,5 ] %

Index

Index

100

100

120

120

113

113

227

227

Forrás:

Forrás:

együttműködő exportáló gyártók.

| (142) | Az eredeti vizsgálatban a Kínából érkező behozatal uniós piaci részesedése 26,8 % volt. Ezzel szemben a felülvizsgálati időszakban a piaci részesedés [2,5–3,5] % volt. Következésképpen a Kínából érkező behozatal piaci részesedése a hatályos dömpingellenes intézkedések következtében drasztikusan csökkent. A csökkenő felhasználás mellett mindazonáltal a kínai behozatal az uniós gazdasági ágazat kárára bővült a figyelembe vett időszakban. A Kínából érkező teljes behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt 104 %-kal nőtt és [2 800–2 900] tonnát tett ki a felülvizsgálati időszak alatt. Bár a kínai behozatal piaci részesedése nőtt, ugyanazon időszakban viszonylag korlátozott mértékű, [2,5–3,5] %-os maradt. |
| --- | --- |

(142)

Az eredeti vizsgálatban a Kínából érkező behozatal uniós piaci részesedése 26,8 % volt. Ezzel szemben a felülvizsgálati időszakban a piaci részesedés [2,5–3,5] % volt. Következésképpen a Kínából érkező behozatal piaci részesedése a hatályos dömpingellenes intézkedések következtében drasztikusan csökkent. A csökkenő felhasználás mellett mindazonáltal a kínai behozatal az uniós gazdasági ágazat kárára bővült a figyelembe vett időszakban. A Kínából érkező teljes behozatal volumene a figyelembe vett időszak alatt 104 %-kal nőtt és [2 800–2 900] tonnát tett ki a felülvizsgálati időszak alatt. Bár a kínai behozatal piaci részesedése nőtt, ugyanazon időszakban viszonylag korlátozott mértékű, [2,5–3,5] %-os maradt.

| (143) | Különösen a Kínából érkező behozatal piaci részesedése 20 %-kal nőtt 2018 és 2019 között, 13 %-kal nőtt a 2018 és 2020 közötti időszakban, annak ellenére, hogy az uniós szabadpiaci felhasználás 16 %-kal visszaesett, és 127 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal piaci részesedése a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések és a Covid19-világjárvány által előidézett válság ellenére növekedett. |
| --- | --- |

(143)

Különösen a Kínából érkező behozatal piaci részesedése 20 %-kal nőtt 2018 és 2019 között, 13 %-kal nőtt a 2018 és 2020 közötti időszakban, annak ellenére, hogy az uniós szabadpiaci felhasználás 16 %-kal visszaesett, és 127 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszakban a Kínából érkező behozatal piaci részesedése a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések és a Covid19-világjárvány által előidézett válság ellenére növekedett.

| (144) | A (42) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából az Unióba irányuló behozatalának volumenét és a kínai exportáló gyártók piaci részesedését az együttműködő exportáló gyártók ellenőrzött adataira és a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra alapozta a figyelembe vett időszak és a felülvizsgálati időszak esetében. |
| --- | --- |

(144)

A (42) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából az Unióba irányuló behozatalának volumenét és a kínai exportáló gyártók piaci részesedését az együttműködő exportáló gyártók ellenőrzött adataira és a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra alapozta a figyelembe vett időszak és a felülvizsgálati időszak esetében.

| (145) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az együttműködő exportáló gyártók – nevezetesen a Daye Special Steel Co. Ltd., a Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. és a Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd. – azzal érveltek, hogy nem világos, hogy a vizsgálat során használt behozatali volumenek a Comext-adatbázis helyett miért az együttműködő exportáló gyártók által jelentett adatokon alapultak. |
| --- | --- |

(145)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az együttműködő exportáló gyártók – nevezetesen a Daye Special Steel Co. Ltd., a Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co. és a Yangzhou Chengde Steel Pipe, Co. Ltd. – azzal érveltek, hogy nem világos, hogy a vizsgálat során használt behozatali volumenek a Comext-adatbázis helyett miért az együttműködő exportáló gyártók által jelentett adatokon alapultak.

| (146) | A (42) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ebben az esetben a statisztikai információk nem megbízhatóak, és nem használhatók fel a Kínából érkező behozatal tényleges mennyiségének meghatározására, ezért inkább az együttműködő exportáló gyártók ellenőrzött adataira alapozta megállapításait. Ezen túlmenően a jelen vizsgálat során nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy ne lenne helyénvaló az együttműködő exportáló gyártók által jelentett exportvolumenek használata. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(146)

A (42) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ebben az esetben a statisztikai információk nem megbízhatóak, és nem használhatók fel a Kínából érkező behozatal tényleges mennyiségének meghatározására, ezért inkább az együttműködő exportáló gyártók ellenőrzött adataira alapozta megállapításait. Ezen túlmenően a jelen vizsgálat során nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy ne lenne helyénvaló az együttműködő exportáló gyártók által jelentett exportvolumenek használata. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást.

6.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (147) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártók adatai alapján állapította meg a Kínából az Unióba irányuló behozatal importárait és azok alákínálását. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártók adatai alapján állapította meg a Kínából az Unióba irányuló behozatal importárait és azok alákínálását.

| (148) | mivel az adatok csak két exportáló gyártótól származtak, titoktartási megfontolásokból a Bizottság tartományokban adta meg az átlagos importárat. |
| --- | --- |

(148)

mivel az adatok csak két exportáló gyártótól származtak, titoktartási megfontolásokból a Bizottság tartományokban adta meg az átlagos importárat.

| (149) | Az érintett országból az Unióba érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Importár (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos importár (EUR/tonna) | [1 300 –1 400 ] | [1 300 –1 400 ] | [1 300 –1 400 ] | [1 500 –1 600 ] |
| Index | 100 | 99 | 96 | 113 |
| Forrás: | együttműködő exportáló gyártók. |

(149)

Az érintett országból az Unióba érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Importár (EUR/tonna)

Importár (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Átlagos importár (EUR/tonna)

[1 300 –1 400 ]

[1 300 –1 400 ]

[1 300 –1 400 ]

[1 500 –1 600 ]

Index

Index

100

100

99

99

96

96

113

113

Forrás:

Forrás:

együttműködő exportáló gyártók.

| (150) | Az átlagos importár 2018 és 2019 között 1 %-kal csökkent, 2018 és 2020 között 4 %-kal esett vissza, 2018 és a felülvizsgálati időszak között pedig 13 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(150)

Az átlagos importár 2018 és 2019 között 1 %-kal csökkent, 2018 és 2020 között 4 %-kal esett vissza, 2018 és a felülvizsgálati időszak között pedig 13 %-kal nőtt.

| (151) | A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  1. | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagát; valamint |
| --- | --- | --- |

(151)

A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

1.

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagát; valamint

| 2. | a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) – a dömpingellenes vám nélkül – megállapított, a vámokkal és a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat. |
| --- | --- |

2.

a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) – a dömpingellenes vám nélkül – megállapított, a vámokkal és a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat.

| (152) | Az árak összehasonlítása terméktípusonként történt az ügyleteknél, a kedvezmények és az árengedmények levonását követően. A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszakbeli forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján az érintett országból érkező behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében – a dömpingellenes vámok nélkül – 21,6 % és 27 % között mozgott. Amikor azonban a Bizottság ugyanazt az összehasonlítást a dömpingellenes vámok figyelembevételével végezte el, nem állapított meg alákínálást. |
| --- | --- |

(152)

Az árak összehasonlítása terméktípusonként történt az ügyleteknél, a kedvezmények és az árengedmények levonását követően. A Bizottság az összehasonlítás eredményét a mintában szereplő uniós gyártók felülvizsgálati időszakbeli forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján az érintett országból érkező behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében – a dömpingellenes vámok nélkül – 21,6 % és 27 % között mozgott. Amikor azonban a Bizottság ugyanazt az összehasonlítást a dömpingellenes vámok figyelembevételével végezte el, nem állapított meg alákínálást.

6.3.3.   A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

| (153) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatala főként Thaiföldről, Ukrajnából és az Egyesült Királyságból történt. |
| --- | --- |

(153)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatala főként Thaiföldről, Ukrajnából és az Egyesült Királyságból történt.

| (154) | Az Unióba irányuló behozatal összesített volumene, valamint az egyéb harmadik országokból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék piaci részesedése és ára a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Thaiföld | Volumen (tonna) | 1 657 | 4 406 | 4 925 | 3 579 |
| | Index | 100 | 266 | 297 | 216 |
| | Piaci részesedés | [1,1 –2,1 ] % | [4 –5 ] % | [5 –6 ] % | [3,2 –4,2 ] % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 059 | 1 105 | 962 | 1 071 |
| | Index | 100 | 104 | 91 | 101 |
| Ukrajna | Volumen (tonna) | 1 275 | 779 | 1 323 | 772 |
| | Index | 100 | 61 | 104 | 61 |
| | Piaci részesedés | [0,7 –1,7 ] % | [0,5 –1,5 ] % | [1 –2 ] % | [0,5 –1,5 ] % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 990 | 800 | 672 | 667 |
| | Index | 100 | 81 | 68 | 67 |
| Egyesült Királyság | Volumen (tonna) | 332 | 542 | 525 | 658 |
| | Index | 100 | 163 | 158 | 198 |
| | Piaci részesedés | [0,1 –0,5 ] % | [0,3 –0,7 ] % | [0,4 –0,8 ] % | [0,5 –0,9 ] % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 3 100 | 2 850 | 2 050 | 2 169 |
| | Index | 100 | 92 | 66 | 70 |
| Egyéb harmadik országok | Volumen (tonna) | 4 979 | 4 390 | 2 795 | 1 502 |
| | Index | 100 | 88 | 56 | 30 |
| | Piaci részesedés | [4,2 –5,2 ] % | [4 –5 ] % | [2,5 –3,5 ] % | [1 –2 ] % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 3 469 | 1 668 | 1 832 | 3 628 |
| | Index | 100 | 48 | 53 | 105 |
| Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével | Volumen (tonna) | 8 243 | 10 117 | 9 568 | 6 511 |
| | Index | 100 | 123 | 116 | 79 |
| | Piaci részesedés | [7 –8 ] % | [9,5 –10,5 ] % | [10,5 –11,5 ] % | [6,5 –7,5 ] % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 2 586 | 1 419 | 1 236 | 1 724 |
| | Index | 100 | 55 | 48 | 67 |
| Forrás: | Comext. |

(154)

Az Unióba irányuló behozatal összesített volumene, valamint az egyéb harmadik országokból származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék piaci részesedése és ára a következőképpen alakult:

5. táblázat

5. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Thaiföld

Volumen (tonna)

1 657

4 406

4 925

3 579

Index

Index

100

100

266

266

297

297

216

216

Piaci részesedés

[1,1 –2,1 ] %

[4 –5 ] %

[5 –6 ] %

[3,2 –4,2 ] %

Átlagár (EUR/tonna)

1 059

1 105

962

1 071

Index

Index

100

100

104

104

91

91

101

101

Ukrajna

Volumen (tonna)

1 275

779

1 323

772

Index

Index

100

100

61

61

104

104

61

61

Piaci részesedés

[0,7 –1,7 ] %

[0,5 –1,5 ] %

[1 –2 ] %

[0,5 –1,5 ] %

Átlagár (EUR/tonna)

990

800

672

667

Index

Index

100

100

81

81

68

68

67

67

Egyesült Királyság

Volumen (tonna)

332

542

525

658

Index

Index

100

100

163

163

158

158

198

198

Piaci részesedés

[0,1 –0,5 ] %

[0,3 –0,7 ] %

[0,4 –0,8 ] %

[0,5 –0,9 ] %

Átlagár (EUR/tonna)

3 100

2 850

2 050

2 169

Index

Index

100

100

92

92

66

66

70

70

Egyéb harmadik országok

Volumen (tonna)

4 979

4 390

2 795

1 502

Index

Index

100

100

88

88

56

56

30

30

Piaci részesedés

[4,2 –5,2 ] %

[4 –5 ] %

[2,5 –3,5 ] %

[1 –2 ] %

Átlagár (EUR/tonna)

3 469

1 668

1 832

3 628

Index

Index

100

100

48

48

53

53

105

105

Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

Volumen (tonna)

8 243

10 117

9 568

6 511

Index

Index

100

100

123

123

116

116

79

79

Piaci részesedés

[7 –8 ] %

[9,5 –10,5 ] %

[10,5 –11,5 ] %

[6,5 –7,5 ] %

Átlagár (EUR/tonna)

2 586

1 419

1 236

1 724

Index

100

55

48

67

Forrás:

Forrás:

Comext.

| (155) | A figyelembe vett időszakban a Thaiföldről érkező behozatal mennyisége 116 %-kal nőtt. A piaci részesedés 2020-ban elérte az [5–6] %-ot, majd a felülvizsgálati időszakban [3,2–4,2] %-ra csökkent. Az átlagos importár a figyelembe vett időszakban meglehetősen stabil maradt. A (140) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt az összes többi ország piaci részesedését a Bizottság tartományokban adta meg. |
| --- | --- |

(155)

A figyelembe vett időszakban a Thaiföldről érkező behozatal mennyisége 116 %-kal nőtt. A piaci részesedés 2020-ban elérte az [5–6] %-ot, majd a felülvizsgálati időszakban [3,2–4,2] %-ra csökkent. Az átlagos importár a figyelembe vett időszakban meglehetősen stabil maradt. A (140) preambulumbekezdésben kifejtett okok miatt az összes többi ország piaci részesedését a Bizottság tartományokban adta meg.

| (156) | A figyelembe vett időszakban az Ukrajnából érkező behozatal volumene 39 %-kal csökkent. A piaci részesedés 2020-ban elérte az [1–2] %-ot, majd a felülvizsgálati időszakban [0,5–1,5] %-ra csökkent. A figyelembe vett időszakban az átlagos importár 33 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(156)

A figyelembe vett időszakban az Ukrajnából érkező behozatal volumene 39 %-kal csökkent. A piaci részesedés 2020-ban elérte az [1–2] %-ot, majd a felülvizsgálati időszakban [0,5–1,5] %-ra csökkent. A figyelembe vett időszakban az átlagos importár 33 %-kal csökkent.

| (157) | A figyelembe vett időszakban az Egyesült Királyságból érkező behozatal volumene 98 %-kal nőtt. A piaci részesedés a felülvizsgálati időszakban [0,5–0,9] %-ra nőtt. A figyelembe vett időszakban az átlagos importár 30 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(157)

A figyelembe vett időszakban az Egyesült Királyságból érkező behozatal volumene 98 %-kal nőtt. A piaci részesedés a felülvizsgálati időszakban [0,5–0,9] %-ra nőtt. A figyelembe vett időszakban az átlagos importár 30 %-kal csökkent.

| (158) | A figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene 70 %-kal csökkent. A piaci részesedés 2019-ben elérte a [4–5] %-ot, majd a felülvizsgálati időszakban [1–2] %-ra csökkent. A figyelembe vett időszakban az átlagos importár összességében 5 %-kal emelkedett. |
| --- | --- |

(158)

A figyelembe vett időszakban az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene 70 %-kal csökkent. A piaci részesedés 2019-ben elérte a [4–5] %-ot, majd a felülvizsgálati időszakban [1–2] %-ra csökkent. A figyelembe vett időszakban az átlagos importár összességében 5 %-kal emelkedett.

| (159) | Az érintett országon kívüli összes harmadik országból érkező behozatal volumene 21 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban. Ezenkívül az érintett országon kívüli összes harmadik országból érkező behozatal piaci részesedése [6,5–7,5] %-ra csökkent a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(159)

Az érintett országon kívüli összes harmadik országból érkező behozatal volumene 21 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban. Ezenkívül az érintett országon kívüli összes harmadik országból érkező behozatal piaci részesedése [6,5–7,5] %-ra csökkent a felülvizsgálati időszak alatt.

6.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

6.4.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (160) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára. |
| --- | --- |

(160)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára.

| (161) | A Bizottság a (20) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott. A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmező által közölt adatok alapján értékelte, amelyeket a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszokkal, valamint a rendelkezésre álló hivatalos statisztikákkal való egybevetéssel ellenőrzött. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott válaszai és a rendelkezésre álló hivatalos statisztikák alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság a (20) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott. A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmező által közölt adatok alapján értékelte, amelyeket a mintában szereplő uniós gyártók által a kérdőívre adott, ellenőrzött válaszokkal, valamint a rendelkezésre álló hivatalos statisztikákkal való egybevetéssel ellenőrzött. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott válaszai és a rendelkezésre álló hivatalos statisztikák alapján értékelte. Mindkét adatcsoport reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (162) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(162)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (163) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(163)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

6.4.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

6.4.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (164) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 354 212 | 294 365 | 237 208 | 196 050 |
| Index | 100 | 83 | 67 | 55 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 462 885 | 393 154 | 378 657 | 365 740 |
| Index | 100 | 85 | 82 | 79 |
| Kapacitáskihasználás | 76,5  % | 74,9  % | 62,6  % | 53,6  % |
| Index | 100 | 98 | 82 | 70 |
| Forrás: | ESTA, a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(164)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

354 212

294 365

237 208

196 050

Index

Index

100

100

83

83

67

67

55

55

Termelési kapacitás (tonna)

462 885

393 154

378 657

365 740

Index

Index

100

100

85

85

82

82

79

79

Kapacitáskihasználás

76,5  %

74,9  %

62,6  %

53,6  %

Index

Index

100

100

98

98

82

82

70

70

Forrás:

Forrás:

ESTA, a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

| (165) | A termelési volumen minden korábbinál alacsonyabb szintre süllyedt a felülvizsgálati időszakban. A figyelembe vett időszakban 45 %-kal csökkent. Konkrétabban 2018 és 2019 között 17 %-kal csökkent, 2019 és 2020 között több mint 19 %-kal, 2020 és a felülvizsgálati időszak között pedig több mint 17 %-kal esett vissza. Ez a csökkenés az uniós felhasználásnak a fenti 6.2. szakaszban ismertetett visszaeséséből eredt. |
| --- | --- |

(165)

A termelési volumen minden korábbinál alacsonyabb szintre süllyedt a felülvizsgálati időszakban. A figyelembe vett időszakban 45 %-kal csökkent. Konkrétabban 2018 és 2019 között 17 %-kal csökkent, 2019 és 2020 között több mint 19 %-kal, 2020 és a felülvizsgálati időszak között pedig több mint 17 %-kal esett vissza. Ez a csökkenés az uniós felhasználásnak a fenti 6.2. szakaszban ismertetett visszaeséséből eredt.

| (166) | A termelési kapacitás hasonló tendenciát követett: a figyelembe vett időszak alatt összességében 21 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(166)

A termelési kapacitás hasonló tendenciát követett: a figyelembe vett időszak alatt összességében 21 %-kal csökkent.

| (167) | A Bizottság megjegyezte, hogy a termelési kapacitás csökkenése részben annak volt betudható, hogy a nem kérelmezők közül két vállalat – az AMTP Roman Romániában és a Vallourec Deutschland Németországban – 2020-ban leállította a hasonló termék gyártását. Utóbbi 2020 júniusában bezárta a németországi Reisholzban található termelőüzemét, 2021 végén pedig a Rath-ban található termelőüzemét. |
| --- | --- |

(167)

A Bizottság megjegyezte, hogy a termelési kapacitás csökkenése részben annak volt betudható, hogy a nem kérelmezők közül két vállalat – az AMTP Roman Romániában és a Vallourec Deutschland Németországban – 2020-ban leállította a hasonló termék gyártását. Utóbbi 2020 júniusában bezárta a németországi Reisholzban található termelőüzemét, 2021 végén pedig a Rath-ban található termelőüzemét.

| (168) | A termelési volumennek és a termelési kapacitásnak a figyelembe vett időszak alatti párhuzamos csökkenése a kapacitáskihasználás 30 %-os csökkenését eredményezte a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(168)

A termelési volumennek és a termelési kapacitásnak a figyelembe vett időszak alatti párhuzamos csökkenése a kapacitáskihasználás 30 %-os csökkenését eredményezte a figyelembe vett időszak alatt.

| (169) | Bár nem a kapacitáskihasználás a jövedelmezőséget befolyásoló fő tényező, közvetlenül kihat az eredményre azáltal, hogy növeli az állandó költségek súlyát. A kapacitáskihasználás nagyon alacsony szinten maradt, ami rendkívül törékeny helyzetet idézett elő az ágazat számára. |
| --- | --- |

(169)

Bár nem a kapacitáskihasználás a jövedelmezőséget befolyásoló fő tényező, közvetlenül kihat az eredményre azáltal, hogy növeli az állandó költségek súlyát. A kapacitáskihasználás nagyon alacsony szinten maradt, ami rendkívül törékeny helyzetet idézett elő az ágazat számára.

6.4.2.2.   Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

| (170) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése (tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes értékesítési volumen az uniós piacon (szabadpiaci és kötött piaci) | 102 246 | 96 910 | 84 406 | 92 851 |
| Index | 100 | 95 | 83 | 91 |
| Piaci részesedés az összfelhasználásban | 91,4  % | 89,3  % | 88,6  % | 90,9  % |
| Index | 100 | 98 | 97 | 99 |
| Értékesítések a kötött piacon | [4 500 –5 500 ] | [9 000 –10 000 ] | [5 500 –6 500 ] | [6 000 –7 000 ] |
| Index | 100 | 188 | 119 | 126 |
| Kötött piaci értékesítések piaci részesedése | [3,6  %–5,6  %] | [7,9  %–9,9  %] | [6,0  %–7,0  %] | [6,0  %–7,0  %] |
| Index | 100 | 193 | 140 | 138 |
| Szabadpiaci értékesítések | [95 000 –99 000 ] | [85 000 –89 000 ] | [75 000 –79 000 ] | [85 000 –89 000 ] |
| Index | 100 | 90 | 81 | 89 |
| Szabadpiaci értékesítések piaci részesedése az összfelhasználásban | [83  %–88  %] | [77  %–82  %] | [79  %–84  %] | [82  %–87  %] |
| Index | 100 | 93 | 95 | 97 |
| Forrás: | ESTA, a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(170)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése (tonna)

Az értékesítés volumene és piaci részesedése (tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Teljes értékesítési volumen az uniós piacon (szabadpiaci és kötött piaci)

102 246

96 910

84 406

92 851

Index

Index

100

100

95

95

83

83

91

91

Piaci részesedés az összfelhasználásban

91,4  %

89,3  %

88,6  %

90,9  %

Index

Index

100

100

98

98

97

97

99

99

Értékesítések a kötött piacon

[4 500 –5 500 ]

[9 000 –10 000 ]

[5 500 –6 500 ]

[6 000 –7 000 ]

Index

Index

100

100

188

188

119

119

126

126

Kötött piaci értékesítések piaci részesedése

[3,6  %–5,6  %]

[7,9  %–9,9  %]

[6,0  %–7,0  %]

[6,0  %–7,0  %]

Index

Index

100

100

193

193

140

140

138

138

Szabadpiaci értékesítések

[95 000 –99 000 ]

[85 000 –89 000 ]

[75 000 –79 000 ]

[85 000 –89 000 ]

Index

Index

100

100

90

90

81

81

89

89

Szabadpiaci értékesítések piaci részesedése az összfelhasználásban

[83  %–88  %]

[77  %–82  %]

[79  %–84  %]

[82  %–87  %]

Index

Index

100

100

93

93

95

95

97

97

Forrás:

Forrás:

ESTA, a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

| (171) | Az uniós gazdasági ágazat teljes uniós (szabad- és kötött) piaci értékesítése számottevően, 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Különösen az értékesítés 5 %-kal csökkent 2018 és 2019 között, majd 2019 és 2020 között több mint 12 %-kal esett vissza, 2020 és a felülvizsgálati időszak között pedig több mint 9 %-kal nőtt. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat teljes felhasználásában képviselt piaci részesedése elérte a 90,9 %-ot, és a figyelembe vett időszakban 1 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(171)

Az uniós gazdasági ágazat teljes uniós (szabad- és kötött) piaci értékesítése számottevően, 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Különösen az értékesítés 5 %-kal csökkent 2018 és 2019 között, majd 2019 és 2020 között több mint 12 %-kal esett vissza, 2020 és a felülvizsgálati időszak között pedig több mint 9 %-kal nőtt. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat teljes felhasználásában képviselt piaci részesedése elérte a 90,9 %-ot, és a figyelembe vett időszakban 1 %-kal csökkent.

6.4.2.3.   Növekedés

Növekedés

| (172) | Noha a felhasználás 9 %-kal esett vissza, az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 45 %-kal, az uniós (szabad- és kötött) piaci értékesítési volumene pedig 9 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(172)

Noha a felhasználás 9 %-kal esett vissza, az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 45 %-kal, az uniós (szabad- és kötött) piaci értékesítési volumene pedig 9 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban.

6.4.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (173) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 2 114 | 1 729 | 1 568 | 1 270 |
| Index | 100 | 82 | 74 | 60 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 168 | 170 | 151 | 154 |
| Index | 100 | 102 | 90 | 92 |
| Forrás: | ESTA, a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(173)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

2 114

1 729

1 568

1 270

Index

Index

100

100

82

82

74

74

60

60

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

168

170

151

154

Index

Index

100

100

102

102

90

90

92

92

Forrás:

Forrás:

ESTA, a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

| (174) | Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje a figyelembe vett időszakban 40 %-kal csökkent, és ugyanazt a tendenciát követte, mint az uniós termelési volumenek. |
| --- | --- |

(174)

Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje a figyelembe vett időszakban 40 %-kal csökkent, és ugyanazt a tendenciát követte, mint az uniós termelési volumenek.

| (175) | Az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége – az egy foglalkoztatottra jutó éves (tonnában kifejezett) kibocsátásban mérve – 8 %-kal csökkent az érintett időszakban a piaci kereslet csökkenése és a termelés ezt követő visszaesése miatt. |
| --- | --- |

(175)

Az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége – az egy foglalkoztatottra jutó éves (tonnában kifejezett) kibocsátásban mérve – 8 %-kal csökkent az érintett időszakban a piaci kereslet csökkenése és a termelés ezt követő visszaesése miatt.

6.4.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömpingelt behozatal hatásai alól

A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömpingelt behozatal hatásai alól

| (176) | A felülvizsgálati időszak alatt megállapított összes dömpingkülönbözet jelentősen meghaladta a de minimis szintet. Ugyanakkor a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából az Unióba irányuló behozatal szintje viszonylag korlátozott volt: az uniós felhasználás mindössze [2,5–3,5] %-át tette ki. Ezért a behozatal tényleges dömpingkülönbözetének nagysága meglehetősen korlátozott mértékben befolyásolta az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(176)

A felülvizsgálati időszak alatt megállapított összes dömpingkülönbözet jelentősen meghaladta a de minimis szintet. Ugyanakkor a felülvizsgálati időszak alatt a Kínából az Unióba irányuló behozatal szintje viszonylag korlátozott volt: az uniós felhasználás mindössze [2,5–3,5] %-át tette ki. Ezért a behozatal tényleges dömpingkülönbözetének nagysága meglehetősen korlátozott mértékben befolyásolta az uniós gazdasági ágazatot.

de minimis

6.4.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

6.4.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (177) | A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon | 1 328 | 1 331 | 1 249 | 1 312 |
| Index | 100 | 100 | 94 | 98 |
| Átlagos értékesítési egységár a kötött piacon (55) | [900 –1 100 ] | [1 100 –1 300 ] | [1 100 –1 300 ] | [1 100 –1 300 ] |
| Index | 100 | 115 | 106 | 116 |
| Átlagos értékesítési egységár a szabadpiacon | 1 353 | 1 354 | 1 265 | 1 321 |
| Index | 100 | 100 | 94 | 98 |
| Termelési egységköltség | 1 227 | 1 221 | 1 217 | 1 416 |
| Index | 100 | 100 | 99 | 115 |
| Forrás: | A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(177)

A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna)

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon

1 328

1 331

1 249

1 312

Index

Index

100

100

100

100

94

94

98

98

Átlagos értékesítési egységár a kötött piacon (55)

55

[900 –1 100 ]

[1 100 –1 300 ]

[1 100 –1 300 ]

[1 100 –1 300 ]

Index

Index

100

100

115

115

106

106

116

116

Átlagos értékesítési egységár a szabadpiacon

1 353

1 354

1 265

1 321

Index

Index

100

100

100

100

94

94

98

98

Termelési egységköltség

1 227

1 221

1 217

1 416

Index

Index

100

100

100

100

99

99

115

115

Forrás:

Forrás:

A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

| (178) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci ára több mint 2 %-kal csökkent, a gyártási egységköltség pedig 15 %-kal nőtt. A dömpingellenes intézkedések kínai behozatalra vonatkozó, 2016 novemberében történt bevezetését követően az uniós gyártók szinten tudták tartani értékesítési áraikat 2018 és 2019 között. Az értékesítési egységár azonban több mint 6 %-kal csökkent 2019 és 2020 között. Később, 2020 és 2021 között több mint 4 %-kal javult. |
| --- | --- |

(178)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci ára több mint 2 %-kal csökkent, a gyártási egységköltség pedig 15 %-kal nőtt. A dömpingellenes intézkedések kínai behozatalra vonatkozó, 2016 novemberében történt bevezetését követően az uniós gyártók szinten tudták tartani értékesítési áraikat 2018 és 2019 között. Az értékesítési egységár azonban több mint 6 %-kal csökkent 2019 és 2020 között. Később, 2020 és 2021 között több mint 4 %-kal javult.

| (179) | A termelési egységköltség 2018 és 2019 között változatlan maradt, 2018 és 2020 között enyhén, 1 %-kal csökkent, a figyelembe vett időszakban pedig 15 %-kal nőtt. 2020 és 2021 között több mint 16 %-kal emelkedett, tükrözve az energia- és nyersanyagköltségek ugyanebben az időszakban tapasztalt számottevő növekedését. |
| --- | --- |

(179)

A termelési egységköltség 2018 és 2019 között változatlan maradt, 2018 és 2020 között enyhén, 1 %-kal csökkent, a figyelembe vett időszakban pedig 15 %-kal nőtt. 2020 és 2021 között több mint 16 %-kal emelkedett, tükrözve az energia- és nyersanyagköltségek ugyanebben az időszakban tapasztalt számottevő növekedését.

6.4.3.2.   Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (180) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 62 122 | 64 071 | 66 134 | 65 599 |
| Index | 100 | 103 | 106 | 106 |
| Forrás: | A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(180)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

62 122

64 071

66 134

65 599

Index

Index

100

100

103

103

106

106

106

106

Forrás:

Forrás:

A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

| (181) | Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 3 %-kal nőtt 2018 és 2019 között. 2018 és 2020 között is 6 %-kal nőtt. Összességében a figyelembe vett időszak során 6 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(181)

Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 3 %-kal nőtt 2018 és 2019 között. 2018 és 2020 között is 6 %-kal nőtt. Összességében a figyelembe vett időszak során 6 %-kal nőtt.

6.4.3.3.   Készletek

Készletek

| (182) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Készletek | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tonna) | 22 334 | 19 256 | 14 497 | 13 692 |
| Index | 100 | 86 | 65 | 61 |
| Zárókészlet a termelés százalékában | 8,8 | 8,7 | 8,1 | 8,9 |
| Index | 100 | 99 | 93 | 102 |
| Forrás: | A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(182)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Készletek

Készletek

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek (tonna)

22 334

19 256

14 497

13 692

Index

Index

100

100

86

86

65

65

61

61

Zárókészlet a termelés százalékában

8,8

8,7

8,1

8,9

Index

Index

100

100

99

99

93

93

102

102

Forrás:

Forrás:

A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

| (183) | A mintában szereplő uniós gyártók zárókészleteinek szintje a termelés viszonylatában állandó maradt. A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje 39 %-kal csökkent. Az uniós gyártók maguk általában alacsony készletszintet tartanak fenn, a készletek ezért ezen ágazat esetében nem számítanak meghatározó kármutatónak. Ezt a termelés százalékában kifejezett zárókészletek alakulásának elemzése is alátámasztja. A vizsgálati időszakban egyes gyártók kevesebbet termeltek, és csökkentették a készleteiket, így próbáltak meg megküzdeni nehéz pénzügyi helyzetükkel 2020-ban és 2021-ben (lásd a 6. táblázatot). |
| --- | --- |

(183)

A mintában szereplő uniós gyártók zárókészleteinek szintje a termelés viszonylatában állandó maradt. A figyelembe vett időszak alatt a zárókészletek szintje 39 %-kal csökkent. Az uniós gyártók maguk általában alacsony készletszintet tartanak fenn, a készletek ezért ezen ágazat esetében nem számítanak meghatározó kármutatónak. Ezt a termelés százalékában kifejezett zárókészletek alakulásának elemzése is alátámasztja. A vizsgálati időszakban egyes gyártók kevesebbet termeltek, és csökkentették a készleteiket, így próbáltak meg megküzdeni nehéz pénzügyi helyzetükkel 2020-ban és 2021-ben (lásd a 6. táblázatot).

6.4.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (184) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítésből származó árbevétel százaléka) | 9,3 | 9,9 | 3,8 | –7,2 |
| Index | 100 | 106 | 41 | –77 |
| Pénzforgalom (EUR) | 54 041 814 | 65 623 240 | 56 907 181 | 6 140 456 |
| Index | 100 | 121 | 105 | 11 |
| Beruházások (EUR) | 26 907 236 | 9 977 233 | 3 253 779 | 4 952 232 |
| Index | 100 | 37 | 12 | 18 |
| A beruházások megtérülése | 10,6  % | 22,3  % | 18,1  % | 0,3  % |
| Index | 100 | 211 | 171 | 3 |
| Forrás: | A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek. |

(184)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítésből származó árbevétel százaléka)

9,3

9,9

3,8

–7,2

Index

Index

100

100

106

106

41

41

–77

–77

Pénzforgalom (EUR)

54 041 814

65 623 240

56 907 181

6 140 456

Index

Index

100

100

121

121

105

105

11

11

Beruházások (EUR)

26 907 236

9 977 233

3 253 779

4 952 232

Index

Index

100

100

37

37

12

12

18

18

A beruházások megtérülése

10,6  %

22,3  %

18,1  %

0,3  %

Index

Index

100

100

211

211

171

171

3

3

Forrás:

Forrás:

A mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött, ellenőrzött kérdőívek.

| (185) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési árbevétel százalékában. Összességében a jövedelmezőség a 2018. évi 9,3 %-ról [–7,2] %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt. 2019 és 2018 között szinte változatlan szinten maradt, míg 2018 és 2020 között 59 %-kal csökkent. A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége [–77] %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(185)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési árbevétel százalékában. Összességében a jövedelmezőség a 2018. évi 9,3 %-ról [–7,2] %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt. 2019 és 2018 között szinte változatlan szinten maradt, míg 2018 és 2020 között 59 %-kal csökkent. A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége [–77] %-kal esett vissza a figyelembe vett időszakban.

| (186) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően az együttműködő exportáló gyártók azt állították, hogy a Bizottság nem fejtette ki, hogy a jövedelmezőség romlása miként függött össze az érintett országból érkező behozatal árának növekedésével. |
| --- | --- |

(186)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően az együttműködő exportáló gyártók azt állították, hogy a Bizottság nem fejtette ki, hogy a jövedelmezőség romlása miként függött össze az érintett országból érkező behozatal árának növekedésével.

| (187) | A (200) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt nem a Kínából érkező behozatal okozta. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(187)

A (200) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt nem a Kínából érkező behozatal okozta. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (188) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó cash flow 21 %-kal nőtt a 2018 és 2019 közötti időszakban, 2018 és 2020 között pedig változatlan maradt. Mindazonáltal a nettó pénzforgalom összességében 89 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, követve az értékesítés jövedelmezőségének tendenciáját. |
| --- | --- |

(188)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó cash flow 21 %-kal nőtt a 2018 és 2019 közötti időszakban, 2018 és 2020 között pedig változatlan maradt. Mindazonáltal a nettó pénzforgalom összességében 89 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, követve az értékesítés jövedelmezőségének tendenciáját.

| (189) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség, amely tükrözi az eszközök értékcsökkenését. Összességében 97 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Különösen 2018 és 2019 között 111 %-kal nőtt – elsősorban a 2019-ben elért profitszintnek köszönhetően –, 2018 és 2020 között 71 %-kal növekedett, 2018 és 2021 között pedig 97 %-kal csökkent, ahogy már említettük, a 2021. évi alacsony nyereségszint miatt. |
| --- | --- |

(189)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség, amely tükrözi az eszközök értékcsökkenését. Összességében 97 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Különösen 2018 és 2019 között 111 %-kal nőtt – elsősorban a 2019-ben elért profitszintnek köszönhetően –, 2018 és 2020 között 71 %-kal növekedett, 2018 és 2021 között pedig 97 %-kal csökkent, ahogy már említettük, a 2021. évi alacsony nyereségszint miatt.

| (190) | A Bizottság megjegyezte, hogy a 2020 óta tapasztalható alacsony haszonkulcs ellenére az uniós gazdasági ágazat elfogadható termelékenységi szintet tartott fenn, és folyamatos beruházások révén szüntelenül optimalizálta termelési folyamatát, logisztikáját, értékesítését és marketingjét. |
| --- | --- |

(190)

A Bizottság megjegyezte, hogy a 2020 óta tapasztalható alacsony haszonkulcs ellenére az uniós gazdasági ágazat elfogadható termelékenységi szintet tartott fenn, és folyamatos beruházások révén szüntelenül optimalizálta termelési folyamatát, logisztikáját, értékesítését és marketingjét.

| (191) | Az uniós gazdasági ágazat által végrehajtandó beruházások nagyságrendje azt mutatja, hogy a nehézségek és a kedvezőtlen gazdasági körülmények ellenére az ágazatnak komolyan szándékában áll alkalmazkodni, fejlődni és a piacon maradni. |
| --- | --- |

(191)

Az uniós gazdasági ágazat által végrehajtandó beruházások nagyságrendje azt mutatja, hogy a nehézségek és a kedvezőtlen gazdasági körülmények ellenére az ágazatnak komolyan szándékában áll alkalmazkodni, fejlődni és a piacon maradni.

| (192) | Az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszakban megfigyelt gyenge pénzügyi teljesítménye korlátozta annak tőkebevonási képességét. Az uniós gazdasági ágazat tőkeigényes, és jelentős beruházásokat igényel. A figyelembe vett időszak alatt a nettó pénzforgalom túl alacsony volt az ilyen jelentős beruházások fedezésére. |
| --- | --- |

(192)

Az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszakban megfigyelt gyenge pénzügyi teljesítménye korlátozta annak tőkebevonási képességét. Az uniós gazdasági ágazat tőkeigényes, és jelentős beruházásokat igényel. A figyelembe vett időszak alatt a nettó pénzforgalom túl alacsony volt az ilyen jelentős beruházások fedezésére.

6.5.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (193) | A mikro- és makrogazdasági mutatók figyelembe vett időszak alatti alakulása alapján az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete rosszabbra fordult. Összességében véve a fontosabb gazdasági mutatók romlottak a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(193)

A mikro- és makrogazdasági mutatók figyelembe vett időszak alatti alakulása alapján az uniós gazdasági ágazat pénzügyi helyzete rosszabbra fordult. Összességében véve a fontosabb gazdasági mutatók romlottak a figyelembe vett időszakban.

| (194) | A vizsgálat rámutatott, hogy a figyelembe vett időszak során valamennyi kármutató negatívan alakult. A 9 %-os keresletcsökkenés mellett mind a szabadpiaci értékesítés, mind a termelési volumen visszaesett: 9 %-kal, illetve 45 %-kal. Ez a kapacitás 21 %-os és a foglalkoztatás 40 %-os csökkenéséhez vezetett. Mivel a termelés csökkenése a kapacitás és a foglalkoztatás csökkenéséhez képest gyorsabb ütemben esett vissza (45 % a figyelembe vett időszakban), a kapacitáskihasználás és a termelékenység szintén csökkent 30 %-kal, illetve 8 %-kal. |
| --- | --- |

(194)

A vizsgálat rámutatott, hogy a figyelembe vett időszak során valamennyi kármutató negatívan alakult. A 9 %-os keresletcsökkenés mellett mind a szabadpiaci értékesítés, mind a termelési volumen visszaesett: 9 %-kal, illetve 45 %-kal. Ez a kapacitás 21 %-os és a foglalkoztatás 40 %-os csökkenéséhez vezetett. Mivel a termelés csökkenése a kapacitás és a foglalkoztatás csökkenéséhez képest gyorsabb ütemben esett vissza (45 % a figyelembe vett időszakban), a kapacitáskihasználás és a termelékenység szintén csökkent 30 %-kal, illetve 8 %-kal.

| (195) | Ugyanebben az időszakban a szabadpiaci átlagos egységár is több mint 2 %-kal csökkent, miközben a gyártási egységköltség 15 %-kal emelkedett. Ennek következtében a jövedelmezőség [–77] %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, a nyereség pedig a 2018. évi 9,3 %-ról [–7,2] %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(195)

Ugyanebben az időszakban a szabadpiaci átlagos egységár is több mint 2 %-kal csökkent, miközben a gyártási egységköltség 15 %-kal emelkedett. Ennek következtében a jövedelmezőség [–77] %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, a nyereség pedig a 2018. évi 9,3 %-ról [–7,2] %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszakban.

| (196) | Ennek megfelelően a kármutatók alapján az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a felülvizsgálati időszakban, mivel az a növekvő termelési költségek ellenére csökkentette értékesítési árait, ami jövedelmezőségének összeomlásához vezetett, negatívan befolyásolva ezzel a beruházásokat, a beruházások megtérülését és a pénzforgalmat. |
| --- | --- |

(196)

Ennek megfelelően a kármutatók alapján az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte a felülvizsgálati időszakban, mivel az a növekvő termelési költségek ellenére csökkentette értékesítési árait, ami jövedelmezőségének összeomlásához vezetett, negatívan befolyásolva ezzel a beruházásokat, a beruházások megtérülését és a pénzforgalmat.

| (197) | Következésképpen a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(197)

Következésképpen a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte.

| (198) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság továbbá megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(198)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság továbbá megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

| (199) | A vizsgálat feltárta, hogy a Kínából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 104 %-kal, [1 300–1 400] tonnáról [2 800–2 900] tonnára nőtt. Piaci részesedésük is több mint kétszeresére, [1–3] %-ról [2,5–3,5] %-ra nőtt, de jelentősen alatta maradt az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában megfigyelt 26,8 %-os piaci részesedésüknek. Ennél is fontosabb, hogy a Kínából érkező behozatal értékesítési átlagára ([1 500–1 600] EUR/tonna) a felülvizsgálati időszak alatt meghaladta az uniós gazdasági ágazat értékesítési átlagárát (1 321 EUR/tonna) és annak gyártási átlagköltségét (1 416 EUR/tonna). Ezenkívül a termékenkénti összehasonlítás során a Bizottság nem állapított meg alákínálást, amikor az exportáló gyártók árai tartalmazták a vámokat. Következésképpen a volumenek és a piaci részesedés növekedése ellenére a Kínából érkező behozatal a felülvizsgálati időszakban nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(199)

A vizsgálat feltárta, hogy a Kínából érkező behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 104 %-kal, [1 300–1 400] tonnáról [2 800–2 900] tonnára nőtt. Piaci részesedésük is több mint kétszeresére, [1–3] %-ról [2,5–3,5] %-ra nőtt, de jelentősen alatta maradt az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában megfigyelt 26,8 %-os piaci részesedésüknek. Ennél is fontosabb, hogy a Kínából érkező behozatal értékesítési átlagára ([1 500–1 600] EUR/tonna) a felülvizsgálati időszak alatt meghaladta az uniós gazdasági ágazat értékesítési átlagárát (1 321 EUR/tonna) és annak gyártási átlagköltségét (1 416 EUR/tonna). Ezenkívül a termékenkénti összehasonlítás során a Bizottság nem állapított meg alákínálást, amikor az exportáló gyártók árai tartalmazták a vámokat. Következésképpen a volumenek és a piaci részesedés növekedése ellenére a Kínából érkező behozatal a felülvizsgálati időszakban nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

| (200) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt nem okozhatta a Kínából érkező behozatal. |
| --- | --- |

(200)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt nem okozhatta a Kínából érkező behozatal.

7.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (201) | A Bizottságnak a (186) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a Kínából származó dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődése. |
| --- | --- |

(201)

A Bizottságnak a (186) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt jelentős kár érte. A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a Kínából származó dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődése.

| (202) | Ennek érdekében a Bizottság elemezte a kínai termelési kapacitást és szabad kapacitást, az uniós árak és a kínai árak közötti kapcsolatot, a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és az uniós árszint közötti kapcsolatot, az uniós piac vonzerejét és a Kínából érkező lehetséges behozatalnak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását az intézkedések hatályvesztése esetén. |
| --- | --- |

(202)

Ennek érdekében a Bizottság elemezte a kínai termelési kapacitást és szabad kapacitást, az uniós árak és a kínai árak közötti kapcsolatot, a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai és az uniós árszint közötti kapcsolatot, az uniós piac vonzerejét és a Kínából érkező lehetséges behozatalnak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatását az intézkedések hatályvesztése esetén.

7.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (203) | Az érintett termék kínai termelési kapacitását évi 5 millió tonnára becsülik. A Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás mintegy évi 2,7 millió tonnát tett ki, ami majdnem 27-szerese az érintett termék uniós piaci felhasználásának, amely a felülvizsgálati időszakban 102 189 tonnát tett ki. A kínai piacon ezért a kínálat jelentősen meghaladja a keresletet. Következésképpen ez további ösztönzést jelentene a kínai gyártók számára, hogy új lehetőségek esetén egyre inkább az exportpiacokra összpontosítsanak. |
| --- | --- |

(203)

Az érintett termék kínai termelési kapacitását évi 5 millió tonnára becsülik. A Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitás mintegy évi 2,7 millió tonnát tett ki, ami majdnem 27-szerese az érintett termék uniós piaci felhasználásának, amely a felülvizsgálati időszakban 102 189 tonnát tett ki. A kínai piacon ezért a kínálat jelentősen meghaladja a keresletet. Következésképpen ez további ösztönzést jelentene a kínai gyártók számára, hogy új lehetőségek esetén egyre inkább az exportpiacokra összpontosítsanak.

7.2.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (204) | A fenti 4.2. szakaszban megállapítottak szerint az uniós piac mind mérete, mind pedig az árak szempontjából vonzó. Az Unió jelenleg a felülvizsgálat tárgyát képező termék legnagyobb piaca a világon a behozatal volumenét tekintve. Ezenfelül jól felszerelt kikötőkkel, raktár- és elosztó létesítményekkel rendelkező, megbízható logisztikai infrastruktúrája van, valamint magas az ipari felhasználás szintje. |
| --- | --- |

(204)

A fenti 4.2. szakaszban megállapítottak szerint az uniós piac mind mérete, mind pedig az árak szempontjából vonzó. Az Unió jelenleg a felülvizsgálat tárgyát képező termék legnagyobb piaca a világon a behozatal volumenét tekintve. Ezenfelül jól felszerelt kikötőkkel, raktár- és elosztó létesítményekkel rendelkező, megbízható logisztikai infrastruktúrája van, valamint magas az ipari felhasználás szintje.

| (205) | A (152) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság továbbá megállapította, hogy intézkedések hiányában a Kínából érkező behozatal jelentősen alákínálna az uniós gazdasági ágazat árainak. Ráadásul a felülvizsgálati időszakban a kínai exportáló gyártók által a főbb harmadik országbeli célpiacokon (Dél-Korea, India, Thaiföld stb.) alkalmazott átlagos importár (1 135 EUR/tonna (56)) alacsonyabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési átlagára (1 321 EUR/tonna). Következésképpen, az intézkedések hatályvesztése esetén az exportáló gyártók erős ösztönzést kapnak arra, hogy az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakban alkalmazott áraknál alacsonyabb árakon növeljék az Unióba irányuló értékesítéseiket. |
| --- | --- |

(205)

A (152) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság továbbá megállapította, hogy intézkedések hiányában a Kínából érkező behozatal jelentősen alákínálna az uniós gazdasági ágazat árainak. Ráadásul a felülvizsgálati időszakban a kínai exportáló gyártók által a főbb harmadik országbeli célpiacokon (Dél-Korea, India, Thaiföld stb.) alkalmazott átlagos importár (1 135 EUR/tonna (56)) alacsonyabb volt, mint az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítési átlagára (1 321 EUR/tonna). Következésképpen, az intézkedések hatályvesztése esetén az exportáló gyártók erős ösztönzést kapnak arra, hogy az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakban alkalmazott áraknál alacsonyabb árakon növeljék az Unióba irányuló értékesítéseiket.

56

| (206) | Az uniós piac ezért igen vonzónak tekinthető a kínai gyártók számára, és megállapítható, hogy a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást – legalábbis részben – arra használnák fel, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén jelentősen növeljék az uniós piacra dömpingelt és kárt okozó áron irányuló kivitelt. Az uniós piac fent leírt vonzereje a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedéséhez vezetne. Mivel az érintett termék minőségi szempontból meglehetősen homogén termék, a vevő számára az árszint a legfontosabb tényező annak eldöntésekor, hogy az uniós gyártóktól vagy a kínai exportáló gyártóktól vásároljon. A kínai exportnak a dömpingellenes intézkedések hatására bekövetkezett hirtelen csökkenése azt mutatja, hogy a vevők könnyen áttérhetnek a legversenyképesebb árú beszállítóra (azaz a kínai exportáló gyártókról az uniós gyártókra, vagy az intézkedés hatályvesztése esetén fordítva). |
| --- | --- |

(206)

Az uniós piac ezért igen vonzónak tekinthető a kínai gyártók számára, és megállapítható, hogy a Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást – legalábbis részben – arra használnák fel, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén jelentősen növeljék az uniós piacra dömpingelt és kárt okozó áron irányuló kivitelt. Az uniós piac fent leírt vonzereje a Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedéséhez vezetne. Mivel az érintett termék minőségi szempontból meglehetősen homogén termék, a vevő számára az árszint a legfontosabb tényező annak eldöntésekor, hogy az uniós gyártóktól vagy a kínai exportáló gyártóktól vásároljon. A kínai exportnak a dömpingellenes intézkedések hatására bekövetkezett hirtelen csökkenése azt mutatja, hogy a vevők könnyen áttérhetnek a legversenyképesebb árú beszállítóra (azaz a kínai exportáló gyártókról az uniós gyártókra, vagy az intézkedés hatályvesztése esetén fordítva).

7.3.   A Kínából esetlegesen érkező behozatal hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

A Kínából esetlegesen érkező behozatal hatása az uniós gazdasági ágazat helyzetére az intézkedések hatályvesztése esetén

| (207) | A mintában szereplő uniós gyártók [–7,2 %-os] negatív haszonkulcsot értek el a felülvizsgálati időszakban, így nem engedhetik meg maguknak, hogy eladási áraikat tovább csökkentsék, vagy az új behozatal következtében veszítsenek piaci részesedésükből (amennyiben nem csökkentik áraikat), mert az tovább növelné veszteségeiket. |
| --- | --- |

(207)

A mintában szereplő uniós gyártók [–7,2 %-os] negatív haszonkulcsot értek el a felülvizsgálati időszakban, így nem engedhetik meg maguknak, hogy eladási áraikat tovább csökkentsék, vagy az új behozatal következtében veszítsenek piaci részesedésükből (amennyiben nem csökkentik áraikat), mert az tovább növelné veszteségeiket.

| (208) | Tekintettel annak valószínűségére, hogy az exportáló gyártók alacsonyabb árakkal, nagyobb mennyiségeket értékesítenének, az uniós gazdasági ágazat döntési helyzetbe kényszerülne: vagy csökkenti értékesítési árait jövedelmezősége rovására, vagy tartja az értékesítési árak színvonalát, ami alighanem azzal jár, hogy veszít értékesítéséből és piaci részesedéséből a kínai exportőrökkel szemben. E forgatókönyvek kombinációja még reálisabbnak tűnik. Ez végső soron lefelé irányuló árnyomáshoz és nagyobb veszteségekhez vezetne, a Kínából érkező behozatal pedig valószínűleg visszanyerné az intézkedések előtti 26 %-os piaci részesedését. Érdemes megjegyezni, hogy két meglévő uniós gyártó 2020-ban teljesen leállította a hasonló termék gyártását: az AMTP Roman Romániában és a Vallourec Deutschland Németországban. |
| --- | --- |

(208)

Tekintettel annak valószínűségére, hogy az exportáló gyártók alacsonyabb árakkal, nagyobb mennyiségeket értékesítenének, az uniós gazdasági ágazat döntési helyzetbe kényszerülne: vagy csökkenti értékesítési árait jövedelmezősége rovására, vagy tartja az értékesítési árak színvonalát, ami alighanem azzal jár, hogy veszít értékesítéséből és piaci részesedéséből a kínai exportőrökkel szemben. E forgatókönyvek kombinációja még reálisabbnak tűnik. Ez végső soron lefelé irányuló árnyomáshoz és nagyobb veszteségekhez vezetne, a Kínából érkező behozatal pedig valószínűleg visszanyerné az intézkedések előtti 26 %-os piaci részesedését. Érdemes megjegyezni, hogy két meglévő uniós gyártó 2020-ban teljesen leállította a hasonló termék gyártását: az AMTP Roman Romániában és a Vallourec Deutschland Németországban.

| (209) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező, dömpingelt kínai behozatal jelentős megnövekedésével járna, és tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt, mivel a Kínából érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott jelentős kár valószínűleg megismétlődne. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét. |
| --- | --- |

(209)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáló árakon érkező, dömpingelt kínai behozatal jelentős megnövekedésével járna, és tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt, mivel a Kínából érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott jelentős kár valószínűleg megismétlődne. Mindez súlyosan veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat életképességét.

7.4.   Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételek

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételek

| (210) | Az érdekelt felek tájékoztatását követően az együttműködő exportáló gyártók azt állították, hogy a Bizottság a kár megismétlődésére vonatkozó elemzésében nem értékelte a Thaiföldről érkező behozatal hatását annak fényében, hogy a kínai behozatal nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak a felülvizsgálati időszakban. Azt állították továbbá, hogy a Thaiföldről érkező behozatal alacsony árai és volumene ronthatják az uniós gazdasági ágazat törékeny helyzetét. |
| --- | --- |

(210)

Az érdekelt felek tájékoztatását követően az együttműködő exportáló gyártók azt állították, hogy a Bizottság a kár megismétlődésére vonatkozó elemzésében nem értékelte a Thaiföldről érkező behozatal hatását annak fényében, hogy a kínai behozatal nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak a felülvizsgálati időszakban. Azt állították továbbá, hogy a Thaiföldről érkező behozatal alacsony árai és volumene ronthatják az uniós gazdasági ágazat törékeny helyzetét.

| (211) | Tekintettel arra, hogy e vizsgálat a Kínából származó érintett termék behozatalára korlátozódik, a Bizottság a kár megismétlődésére vonatkozó elemzését a (202) preambulumbekezdésben említett elemekre korlátozta, amelyek a Kínából érkező behozatalra vonatkozó intézkedések hatályvesztése esetén hatással lehetnek az uniós gazdasági ágazatra. A Thaiföldről érkező behozatal nem volt tényező ebben az értékelésben. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(211)

Tekintettel arra, hogy e vizsgálat a Kínából származó érintett termék behozatalára korlátozódik, a Bizottság a kár megismétlődésére vonatkozó elemzését a (202) preambulumbekezdésben említett elemekre korlátozta, amelyek a Kínából érkező behozatalra vonatkozó intézkedések hatályvesztése esetén hatással lehetnek az uniós gazdasági ágazatra. A Thaiföldről érkező behozatal nem volt tényező ebben az értékelésben. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (212) | Ugyanezek az exportáló gyártók azt is állították, hogy a Bizottság elmulasztott magyarázatot adni arra, hogy az uniós gazdasági ágazat miért számolt be veszteségekről a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(212)

Ugyanezek az exportáló gyártók azt is állították, hogy a Bizottság elmulasztott magyarázatot adni arra, hogy az uniós gazdasági ágazat miért számolt be veszteségekről a felülvizsgálati időszakban.

| (213) | A (195) preambulumbekezdésben említettek szerint az átlagos egységár 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, míg a termelési egységköltség 15 %-kal nőtt. Következésképpen, mivel az uniós gazdasági ágazat a hosszú távú megállapodások miatt nem tudta továbbhárítani a költségnövekedést, a felülvizsgálati időszakban veszteségekről számolt be. Ezenkívül a (200) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező behozatal a felülvizsgálati időszakban nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Következésképpen a Bizottság elemzését – a (202) preambulumbekezdésben említett elemek alapján – a kár megismétlődésére összpontosította. A fentiek alapján, a (209) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott jelentős kár valószínűleg megismétlődne. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(213)

A (195) preambulumbekezdésben említettek szerint az átlagos egységár 2 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban, míg a termelési egységköltség 15 %-kal nőtt. Következésképpen, mivel az uniós gazdasági ágazat a hosszú távú megállapodások miatt nem tudta továbbhárítani a költségnövekedést, a felülvizsgálati időszakban veszteségekről számolt be. Ezenkívül a (200) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező behozatal a felülvizsgálati időszakban nem okozott kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Következésképpen a Bizottság elemzését – a (202) preambulumbekezdésben említett elemek alapján – a kár megismétlődésére összpontosította. A fentiek alapján, a (209) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a Kínából érkező dömpingelt behozatal által eredetileg okozott jelentős kár valószínűleg megismétlődne. Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (214) | Az együttműködő exportáló gyártók a WTO Fellebbezési Testületének két jelentésére (57) is hivatkoztak, és azt állították, hogy „a rendelkezésre álló bizonyítékok gondos mérlegelése útján indokolt következtetést kell levonni, és a jövőre vonatkozó előrejelzéseket vagy a levont következtetéseket szintén egyértelmű bizonyítékok alapján kell összeállítani”. Különösen azt állították, hogy a Bizottság túlbecsülte a szabad kapacitást, valamint hogy a kínai exportáló gyártók a belföldi piacra összpontosítanak, és nem irányították szabad kapacitásukat az Unióba. Ezen túlmenően azt állították, hogy az uniós piac vonzerejét és a „Kínából más országokba irányuló árakat” nem szabad figyelembe venni a valószínűségre vonatkozó elemzésben, és az elemzésnek „a jövőben várható történések kontrafaktuális elemzésén kell alapulnia, elsősorban az előre jelzett dömpingelt behozatal, árak és az uniós gazdasági ágazatra várhatóan gyakorolt hatás alapján”. |
| --- | --- |

(214)

Az együttműködő exportáló gyártók a WTO Fellebbezési Testületének két jelentésére (57) is hivatkoztak, és azt állították, hogy „a rendelkezésre álló bizonyítékok gondos mérlegelése útján indokolt következtetést kell levonni, és a jövőre vonatkozó előrejelzéseket vagy a levont következtetéseket szintén egyértelmű bizonyítékok alapján kell összeállítani”. Különösen azt állították, hogy a Bizottság túlbecsülte a szabad kapacitást, valamint hogy a kínai exportáló gyártók a belföldi piacra összpontosítanak, és nem irányították szabad kapacitásukat az Unióba. Ezen túlmenően azt állították, hogy az uniós piac vonzerejét és a „Kínából más országokba irányuló árakat” nem szabad figyelembe venni a valószínűségre vonatkozó elemzésben, és az elemzésnek „a jövőben várható történések kontrafaktuális elemzésén kell alapulnia, elsősorban az előre jelzett dömpingelt behozatal, árak és az uniós gazdasági ágazatra várhatóan gyakorolt hatás alapján”.

57

| (215) | Ami a termelési kapacitást és a szabad kapacitást illeti, az együttműködő exportáló gyártók nem nyújtottak be új bizonyítékot állításuk alátámasztására. Új értesülések hiányában a Bizottság elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(215)

Ami a termelési kapacitást és a szabad kapacitást illeti, az együttműködő exportáló gyártók nem nyújtottak be új bizonyítékot állításuk alátámasztására. Új értesülések hiányában a Bizottság elutasította az állítást.

| (216) | Ami a valószínűségi elemzéshez figyelembe veendő tényezőket illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az olyan tényezők elemzésével, mint az uniós piac vonzereje és a harmadik országoknak felszámított árak, a bevett gyakorlatával összhangban elvégezte ezt a „kontrafaktuális elemzést”, minden olyan rendelkezésre álló elem felhasználásával, amely lehetővé tette a kár megismétlődése valószínűségének előretekintő vizsgálatát. Olyan elemek hiányában, amelyek alkalmasak lettek volna az ezzel kapcsolatos következtetései megcáfolására, a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(216)

Ami a valószínűségi elemzéshez figyelembe veendő tényezőket illeti, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az olyan tényezők elemzésével, mint az uniós piac vonzereje és a harmadik országoknak felszámított árak, a bevett gyakorlatával összhangban elvégezte ezt a „kontrafaktuális elemzést”, minden olyan rendelkezésre álló elem felhasználásával, amely lehetővé tette a kár megismétlődése valószínűségének előretekintő vizsgálatát. Olyan elemek hiányában, amelyek alkalmasak lettek volna az ezzel kapcsolatos következtetései megcáfolására, a Bizottság elutasította ezt az állítást.

8.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (217) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, a független importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(217)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, a független importőrök és a felhasználók érdekeit is.

8.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (218) | Az uniós gazdasági ágazatot hat eltérő tagállamokban letelepedett vállalkozás alkotja. Ezek közül a Dalmine S.p.A, a Tubos Reunidos Group SA és a Valcovni Trub Chomutov AS a kérelmezők, míg a többi vállalkozás, nevezetesen a Huta Batory Sp. Z o.o., a Vallourec Deutschland GmbH (Németország és Franciaország) (nem kérelmezők) és az AMTP Roman együttműködtek a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(218)

Az uniós gazdasági ágazatot hat eltérő tagállamokban letelepedett vállalkozás alkotja. Ezek közül a Dalmine S.p.A, a Tubos Reunidos Group SA és a Valcovni Trub Chomutov AS a kérelmezők, míg a többi vállalkozás, nevezetesen a Huta Batory Sp. Z o.o., a Vallourec Deutschland GmbH (Németország és Franciaország) (nem kérelmezők) és az AMTP Roman együttműködtek a vizsgálatban.

| (219) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg nagyon kedvezőtlenül hatna az uniós gazdasági ágazatra. Az uniós gazdasági ágazat helyzete gyorsan romlana alacsonyabb értékesítési volumen és értékesítési árak tekintetében, ez pedig erősen visszavetné a jövedelmezőséget. Az intézkedések fenntartása viszont lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy még inkább felépüljön a dömpingelt behozatal okozta korábbi károk hatásaiból, és kiaknázhassa egy olyan uniós piacban rejlő lehetőségeket, amelyet nem érintenek tisztességtelen kínai kereskedelmi gyakorlatok. |
| --- | --- |

(219)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg nagyon kedvezőtlenül hatna az uniós gazdasági ágazatra. Az uniós gazdasági ágazat helyzete gyorsan romlana alacsonyabb értékesítési volumen és értékesítési árak tekintetében, ez pedig erősen visszavetné a jövedelmezőséget. Az intézkedések fenntartása viszont lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy még inkább felépüljön a dömpingelt behozatal okozta korábbi károk hatásaiból, és kiaknázhassa egy olyan uniós piacban rejlő lehetőségeket, amelyet nem érintenek tisztességtelen kínai kereskedelmi gyakorlatok.

| (220) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekében áll. |
| --- | --- |

(220)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekében áll.

8.2.   A független importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke

A független importőrök, kereskedők és felhasználók érdeke

| (221) | A Bizottság minden ismert független importőrrel, kereskedővel és felhasználóval felvette a kapcsolatot. A kereskedők és a felhasználók egyike sem válaszolt a Bizottság kérdőívére. |
| --- | --- |

(221)

A Bizottság minden ismert független importőrrel, kereskedővel és felhasználóval felvette a kapcsolatot. A kereskedők és a felhasználók egyike sem válaszolt a Bizottság kérdőívére.

| (222) | Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan ebben a felülvizsgálatban sem jelentkeztek felhasználók. Ezen túlmenően 79 független importőr ismert, amelyek közül csak a független importőrként ismert Siderpighi spa Con Socio Unico jelentkezett. Válaszában jelezte, hogy nem támogatja a dömpingellenes intézkedések bevezetését. Azt állította, hogy az Uniónak szüksége van a kínai importra, mert a kereslet meghaladja a kínálatot. A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék forgalma a független importőr forgalmának kevesebb mint 1 %-át teszi ki. Az intézkedések folytatása tehát semmi esetre sem változtatja meg a vállalat átfogó teljesítményére vonatkozó kilátásokat. |
| --- | --- |

(222)

Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan ebben a felülvizsgálatban sem jelentkeztek felhasználók. Ezen túlmenően 79 független importőr ismert, amelyek közül csak a független importőrként ismert Siderpighi spa Con Socio Unico jelentkezett. Válaszában jelezte, hogy nem támogatja a dömpingellenes intézkedések bevezetését. Azt állította, hogy az Uniónak szüksége van a kínai importra, mert a kereslet meghaladja a kínálatot. A Bizottság megállapította, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék forgalma a független importőr forgalmának kevesebb mint 1 %-át teszi ki. Az intézkedések folytatása tehát semmi esetre sem változtatja meg a vállalat átfogó teljesítményére vonatkozó kilátásokat.

| (223) | Ezenkívül mind a felhasználók, mind az importőrök érdekeit illetően a Bizottság az eredeti vizsgálat során arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék esetében elegendő alternatív beszerzési forrás áll rendelkezésre. Ez a következtetés továbbra is érvényes, tekintettel arra, hogy a piac körülbelül 10 %-át továbbra is mindenféle eredetű behozatalból szolgálják ki. Ráadásul az uniós gazdasági ágazatnak több mint 46 %-os szabad kapacitása volt a felülvizsgálati időszakban, ami messze meghaladja a jelenlegi uniós felhasználást. |
| --- | --- |

(223)

Ezenkívül mind a felhasználók, mind az importőrök érdekeit illetően a Bizottság az eredeti vizsgálat során arra a következtetésre jutott, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék esetében elegendő alternatív beszerzési forrás áll rendelkezésre. Ez a következtetés továbbra is érvényes, tekintettel arra, hogy a piac körülbelül 10 %-át továbbra is mindenféle eredetű behozatalból szolgálják ki. Ráadásul az uniós gazdasági ágazatnak több mint 46 %-os szabad kapacitása volt a felülvizsgálati időszakban, ami messze meghaladja a jelenlegi uniós felhasználást.

| (224) | Következésképpen a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések kiterjesztése nem érintené negatívan a jelenlegi piaci kínálatot, illetve a kérdéses importőr vagy a piacon lévő felhasználók gazdasági helyzetét. |
| --- | --- |

(224)

Következésképpen a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések kiterjesztése nem érintené negatívan a jelenlegi piaci kínálatot, illetve a kérdéses importőr vagy a piacon lévő felhasználók gazdasági helyzetét.

| (225) | Ebből kifolyólag a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az importőrök és a felhasználók érdekeivel. |
| --- | --- |

(225)

Ebből kifolyólag a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések fenntartása nem ellentétes az importőrök és a felhasználók érdekeivel.

8.3.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (226) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan, az uniós érdekből fakadó kényszerítő okok, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának. |
| --- | --- |

(226)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nincsenek olyan, az uniós érdekből fakadó kényszerítő okok, amelyek a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából érkező behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartása ellen szólnának.

9.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (227) | A dömping folytatódásával, a kár megismétlődésével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Kínából származó egyes varrat nélküli, kör keresztmetszetű, 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült csövekre vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(227)

A dömping folytatódásával, a kár megismétlődésével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Kínából származó egyes varrat nélküli, kör keresztmetszetű, 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült csövekre vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (228) | A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(228)

A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (229) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az alacsonyabb vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(229)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az alacsonyabb vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (230) | Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen esetekben, és amennyiben a feltételek teljesülnek, az intézkedések kijátszásának feltárására irányuló vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(230)

Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen esetekben, és amennyiben a feltételek teljesülnek, az intézkedések kijátszásának feltárására irányuló vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (231) | Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E behozatalok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(231)

Az e rendeletben az egyes meghatározott vállalatok esetében megállapított egyedi dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E behozatalok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (232) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (58). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(232)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi dömpingellenes vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (58). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

58

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (233) | Azon exportőr vagy gyártó, amely nem exportálta az érintett terméket az Unióba abban az időszakban, amelyet a kivitelére jelenleg alkalmazandó vám mértékének megállapításához használtak, kérelmezheti a Bizottságtól, hogy a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártókra kivetett dömpingellenes vámot vessék ki rá. A Bizottságnak abban az esetben kell helyt adnia a kérelemnek, ha három feltétel teljesül. Az új exportáló gyártónak bizonyítania kell, hogy: i. nem exportálta az érintett terméket az Unióba abban az időszakban, amelyet a kivitelére jelenleg alkalmazandó vám mértékének megállapításához használtak, ii. nem áll kapcsolatban olyan vállalattal, amely ezt megtette, és így a dömpingellenes vám hatálya alá tartozik, és iii. ezt követően exportálta az érintett terméket, vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget arra, hogy az érintett terméket jelentős mennyiségben exportálja. |
| --- | --- |

(233)

Azon exportőr vagy gyártó, amely nem exportálta az érintett terméket az Unióba abban az időszakban, amelyet a kivitelére jelenleg alkalmazandó vám mértékének megállapításához használtak, kérelmezheti a Bizottságtól, hogy a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártókra kivetett dömpingellenes vámot vessék ki rá. A Bizottságnak abban az esetben kell helyt adnia a kérelemnek, ha három feltétel teljesül. Az új exportáló gyártónak bizonyítania kell, hogy: i. nem exportálta az érintett terméket az Unióba abban az időszakban, amelyet a kivitelére jelenleg alkalmazandó vám mértékének megállapításához használtak, ii. nem áll kapcsolatban olyan vállalattal, amely ezt megtette, és így a dömpingellenes vám hatálya alá tartozik, és iii. ezt követően exportálta az érintett terméket, vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget arra, hogy az érintett terméket jelentős mennyiségben exportálja.

| (234) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (59) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(234)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (59) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

59

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (235) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(235)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7304 19 90, ex 7304 29 90 (TARIC-kód: 7304299090), 7304 39 88 és 7304 59 89 KN-kódok alá tartozó egyes varrat nélküli, kör keresztmetszetű, 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült csövek behozatalára.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám vámtétele a következő:

| Vállalat | Végleges dömpingellenes vámtétel (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd. | 29,2 | C171 |
| CITIC Pacific Group:






  — | Daye Special Steel Co., Ltd. |

Vállalat

Végleges dömpingellenes vámtétel (%)

TARIC-kiegészítő kód

Yangzhou Chengde Steel Pipe Co., Ltd.

29,2

C171

CITIC Pacific Group:

—

Daye Special Steel Co., Ltd.

| — | Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhejiang Pacific Seamless Steel Tube Co., Ltd.

51,8

899H

Yangzhou Lontrin Steel Tube Co., Ltd.

39,9

C173

Hengyang Valin MPM Co., Ltd.

48,2

C174

A mellékletben felsorolt más együttműködő vállalatok

45,6

C998

Minden más vállalat

54,9

C999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat:
  „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (a felülvizsgálat tárgyát képező terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő Kínában. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”
  Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Az 1. cikk (2) bekezdése módosítható új kínai exportáló gyártóknak a mellékletben szereplő jegyzékbe való felvételével, amelyekre a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra érvényes megfelelő súlyozott átlagos dömpingellenes vámot kell alkalmazni. Az új exportáló gyártónak bizonyítania kell, hogy:

| a) | a 2015. január 1. és 2015. december 31. közötti időszakban (a továbbiakban: eredeti vizsgálati időszak) nem exportálta a Kínából származó, az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott árukat; |
| --- | --- |

a)

a 2015. január 1. és 2015. december 31. közötti időszakban (a továbbiakban: eredeti vizsgálati időszak) nem exportálta a Kínából származó, az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott árukat;

| b) | nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az e rendelettel bevezetett intézkedések alkalmazandók; valamint |
| --- | --- |

b)

nem áll kapcsolatban olyan exportőrrel vagy gyártóval, amelyre az e rendelettel bevezetett intézkedések alkalmazandók; valamint

| c) | az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakának végét követően exportálta ténylegesen a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező terméket vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára. |
| --- | --- |

c)

az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakának végét követően exportálta ténylegesen a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező terméket vagy vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget jelentős mennyiségnek az Unióba történő exportjára.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. július 13-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/804 végrehajtási rendelete (2017. május 11.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes varrat nélküli, kör keresztmetszetű, 406,4 mm-t meghaladó külső átmérőjű, vasból (de nem öntöttvasból) vagy acélból (de nem rozsdamentes acélból) készült csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 121., 2017.5.12., 3. o.).

2

(3)  
  HL C 193., 2022.5.12., 5. o.

3

(4)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2603

4

(5)  Közlemény a COVID-19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (2020/C 86/06) (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

5

(6)  
  2015. január 1-jétől 2015. december 31-ig.

6

(7)  A kérelmező szerint a vizsgált termék becsült kínai termelési volumene 2021-ben 2,3 millió tonna volt. Az együttműködő kínai exportáló gyártók ellenőrzött termelési volumene közel 260 ezer tonna volt.

7

(8)  A Bizottság (EU) 2022/2068 végrehajtási rendelete (2022. október 26.) a Kínai Népköztársaságból és az Oroszországi Föderációból származó egyes hidegen síkhengerelt acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 277., 2022.10.27., 149. o.); a Bizottság (EU) 2022/191 végrehajtási rendelete (2022. február 16.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes vas vagy acél kötőelemek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 36., 2022.2.17., 1. o.); a Bizottság (EU) 2022/95 végrehajtási rendelete (2022. január 24.) a Kínai Népköztársaságból származó, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára vonatkozó, a Tajvanon, az Indonéziában, a Srí Lankán és a Fülöp-szigeteken feladott, akár ezekből az országokból származóként, akár nem ilyenként bejelentett, vasból vagy acélból készült egyes csőszerelvények behozatalára is kiterjesztett végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 16., 2022.1.25., 36. o.); a Bizottság (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelete (2021. december 15.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes közüzemi méretű acél szélerőműtornyok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 450., 2021.12.16., 59. o.); a Bizottság (EU) 2021/635 végrehajtási rendelete (2021. április 16.) a Fehéroroszországból, a Kínai Népköztársaságból és Oroszországból származó egyes hegesztett vas- vagy ötvözetlenacél-csövek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 132., 2021.4.19., 145. o.).

8

(9)  Lásd: (EU) 2022/2068 végrehajtási rendelet, (80) preambulumbekezdés; (EU) 2022/191 végrehajtási rendelet, (208) preambulumbekezdés; (EU) 2022/95 végrehajtási rendelet, (59) preambulumbekezdés; (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelet, (67)–(74) preambulumbekezdés; (EU) 2021/635 végrehajtási rendelet, (149)–(150) preambulumbekezdés.

9

(10)  Lásd: (EU) 2022/2068 végrehajtási rendelet, (64) preambulumbekezdés; (EU) 2022/191 végrehajtási rendelet, (192) preambulumbekezdés; (EU) 2022/95 végrehajtási rendelet, (46) preambulumbekezdés; (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelet, (67)–(74) preambulumbekezdés; (EU) 2021/635 végrehajtási rendelet, (115)–(118) preambulumbekezdés.

10

(11)  Lásd: (EU) 2022/2068 végrehajtási rendelet, (66) preambulumbekezdés; (EU) 2022/191 végrehajtási rendelet, (193)–(194) preambulumbekezdés; (EU) 2022/95 végrehajtási rendelet, (47) preambulumbekezdés; (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelet, (67)–(74) preambulumbekezdés; a(EU) 2021/635 végrehajtási rendelet, (119)–(122) preambulumbekezdés. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál létre kell hozni egy KKP-szervezetet (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy az állami tulajdonú vállalatokban ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

11

(12)  Lásd: (EU) 2022/2068 végrehajtási rendelet, (68) preambulumbekezdés; (EU) 2022/191 végrehajtási rendelet, (195)–(201) preambulumbekezdés; (EU) 2022/95 végrehajtási rendelet, (48)–(52) preambulumbekezdés; (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelet, (67)–(74) preambulumbekezdés; (EU) 2021/635 végrehajtási rendelet, (123)–(129) preambulumbekezdés.

12

(13)  Lásd: (EU) 2022/2068 végrehajtási rendelet, (74) preambulumbekezdés; (EU) 2022/191 végrehajtási rendelet, (202) preambulumbekezdés; (EU) 2022/95 végrehajtási rendelet, (53) preambulumbekezdés; (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelet, (67)–(74) preambulumbekezdés; (EU) 2021/635 végrehajtási rendelet, (130)–(133) preambulumbekezdés.

13

(14)  Lásd: (EU) 2022/2068 végrehajtási rendelet, (75) preambulumbekezdés; (EU) 2022/191 végrehajtási rendelet, (203) preambulumbekezdés; (EU) 2022/95 végrehajtási rendelet, (54) preambulumbekezdés; (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelet, (67)–(74) preambulumbekezdés; (EU) 2021/635 végrehajtási rendelet, (134)–(135) preambulumbekezdés.

14

(15)  Lásd: (EU) 2022/2068 végrehajtási rendelet, (76) preambulumbekezdés; (EU) 2022/191 végrehajtási rendelet, (204) preambulumbekezdés; (EU) 2022/95 végrehajtási rendelet, (55) preambulumbekezdés; (EU) 2021/2239 végrehajtási rendelet, (67)–(74) preambulumbekezdés; (EU) 2021/635 végrehajtási rendelet, (136)–(145) preambulumbekezdés.

15

(16)  SWD(2017) 483 final/2 bizottsági szolgálati munkadokumentum, 2017.12.20., elérhető a következő internetcímen: https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=SWD(2017)483&lang=en

16

(17)  A Bizottság (EU) 2017/649 végrehajtási rendelete (2017. április 5.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 92., 2017.4.6., 68. o.); a Bizottság (EU) 2017/969 végrehajtási rendelete (2017. június 8.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2017/649 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 146., 2017.6.9., 17. o.); a Bizottság (EU) 2019/688 végrehajtási rendelete (2019. május 2.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes szerves bevonatú acéltermékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámnak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 116., 2019.5.3., 39. o.).

17

(18)  OECD: State-owned Firms behind China’s Corporate Debt [A kínai vállalati adósság hátterében álló állami tulajdonú vállalatok], Economics Department munkadokumentumok, 1536. sz., 2019. február.

18

State-owned Firms behind China’s Corporate Debt

https://www.oecd-ilibrary.org/economics/state-owned-firms-behind-china-s-corporate-debt_7c66570e-en

(19)  Az acélipari kiigazítási és korszerűsítési terv bevezetése.

19

(20)  Útmutató katalógus az ipar szerkezetátalakításához (2011. évi kiadás, 2013. évi módosítás), kiadta 9. sz. rendeletével a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2011. március 27-én, módosította az ipar szerkezetátalakításához összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadása egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló, a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2013. február 16-i 21. sz. rendeletével kiadott nemzeti fejlesztési és reformbizottsági határozat.

20

(21)  Marketplace: Industrial Policy: If China does it, why can’t we? [Iparpolitika: Ha Kína meg tudja csinálni, mi miért nem?], 2021. március 1.

21

Industrial Policy: If China does it, why can’t we?

https://www.marketplace.org/2021/03/01/industrial-policy-if-china-does-it-why-cant-we/

(22)  Lásd: https://en.citicsteel.com

22

(23)  Lásd a CITIC Limited 2021. évi éves jelentését. 20220421630869.pdf (citic.com).

23

(24)  Lásd a CITIC 2021. évi éves jelentését, 144. oldal. 20220421630869.pdf (citic.com).

24

(25)  Lásd:https://www.miit.gov.cn/jgsj/ycls/gzdt/art/2020/art_8fc2875eb24744f591bfd946c126561f.html (hozzáférés: 2023. február 24.).

25

(26)  Lásd a nyersanyagipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv IV. szakaszának 3. alszakaszát.

26

(27)  Lásd az acélhulladék-ipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv II. szakaszának 1. alszakaszát.

27

(28)  Lásd: Hebei tartománynak az acélipari termelési lánc klaszterfejlesztéséről szóló hároméves cselekvési terve, I. fejezet, 3. szakasz; elérhető a következő internetcímen: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20200717/1089773.shtml (hozzáférés: 2023. február 24.).

28

(29)  Lásd: Henan tartománynak a tizennegyedik ötéves terv keretében megvalósítandó, az acélipar átalakításáról és korszerűsítéséről szóló végrehajtási terve, II. fejezet, 3. szakasz; elérhető a következő internetcímen: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211210/1192881.shtml (hozzáférés: 2023. február 23.).

29

(30)  Jiangsu tartománynak az acélágazat átalakításáról és korszerűsítéséről, valamint az iparszerkezet optimalizálásáról szóló, 2019 és 2025 közötti időszakra vonatkozó munkaterve; elérhető a következő internetcímen: http://www.jiangsu.gov.cn/art/2019/5/5/art_46144_8322422.html (hozzáférés: 2023. február 23.).

30

(31)  Shandong tartomány tizennegyedik ötéves acélipar-fejlesztési terve; elérhető a következő internetcímen: http://gxt.shandong.gov.cn/art/2021/11/18/art_15681_10296246.html (hozzáférés: 2023. február 23.).

31

(32)  Shanxi tartomány 2020. évi acélipar-átalakítási és -korszerűsítési cselekvési terve; elérhető a következő internetcímen: http://gxt.shanxi.gov.cn/zfxxgk/zfxxgkml/cl/202110/t20211018_2708031.shtml (hozzáférés: 2023. február 23.).

32

(33)  Liaoning Dalian önkormányzatának tizennegyedik ötéves feldolgozóipar-fejlesztési terve: „
  2025-re az új anyagok ipari termelésének értéke eléri a 15 millió jüant, és a berendezések minősége, valamint a kulcsfontosságú anyagok garantálásának képessége nyilvánvalóan javul.”; elérhető a következő internetcímen: https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (hozzáférés: 2023. február 23.).

33

2025-re az új anyagok ipari termelésének értéke eléri a 15 millió jüant, és a berendezések minősége, valamint a kulcsfontosságú anyagok garantálásának képessége nyilvánvalóan javul

(34)  Zhejiang tartománynak az acélipar magas színvonalú fejlesztésének előmozdítására irányuló cselekvési terve: „
  A vállalkozások összeolvadásának és átszervezésének előmozdítása, a koncentrációs folyamat felgyorsítása, az acélkohászattal foglalkozó vállalkozások számának körülbelül 10 vállalkozásra való csökkentése
  ”; elérhető a következő internetcímen: https://www.dl.gov.cn/art/2021/12/20/art_854_1995411.html (hozzáférés: 2023. február 23.).

34

A vállalkozások összeolvadásának és átszervezésének előmozdítása, a koncentrációs folyamat felgyorsítása, az acélkohászattal foglalkozó vállalkozások számának körülbelül 10 vállalkozásra való csökkentése

(35)  A CITIC Pacific Special Steel 2021-es éves jelentésének 38. oldala; elérhető a következő internetcímen: file.finance.sina.com.cn/211.154.219.97:9494/MRGG/CNSESZ_STOCK/2022/2022-3/2022-03-11/7877748.PDF (hozzáférés: 2023. február 23.).

35

(36)  Ugyanott, 39. o.

36

(37)  Jelentés: III. rész, 14. fejezet, 346. és köv. o.

37

(38)  Lásd: a Kínai Népköztársaság tizennegyedik ötéves terve a nemzetgazdasági és a társadalmi fejlődéséről, valamint a 2035-re vonatkozó hosszú távú célkitűzésekről, III. rész, VIII. cikk, elérhető a következő internetcímen: https://cset.georgetown.edu/publication/china-14th-five-year-plan/ (hozzáférés: 2023. február 23.).

38

(39)  Lásd különösen: a nyersanyagipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv I. és II. szakasza.

39

(40)  Lásd: a nyersanyagipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv, 22. o.

40

(41)  Lásd: a Hebei tartományi Tangshan önkormányzatának 2022. évi vas- és acélipari 1 + 3 cselekvési tervét, 4. fejezet, 2. szakasz; elérhető a következő internetcímen: http://www.chinaisa.org.cn/gxportal/xfgl/portal/content.html?articleId=e2bb5519aa49b566863081d57aea9dfdd59e1a4f482bb7acd243e3ae7657c70b&columnId=3683d857cc4577e4cb75f76522b7b82cda039ef70be46ee37f9385ed3198f68a (hozzáférés: 2023. február 23.).

41

(42)  Lásd: (EU) 2021/635 végrehajtási rendelet, (134)–(135) preambulumbekezdés; (EU) 2020/508 végrehajtási rendelet, (143)–(144) preambulumbekezdés.

42

(43)  World Bank Open Data – Upper Middle Income [A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv], https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

43

(44)  Ha a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen hasonló fejlettségű országban sem gyártják, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék is figyelembe vehető.

44

(45)  Az uniós tag Bulgária figyelmen kívül hagyása után a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozó következő országok jöhettek szóba a lehetséges reprezentatív ország azonosítása során: Albánia, Amerikai Szamoa, Argentína, Azerbajdzsán, Belarusz, Belize, Bosznia és Hercegovina, Botswana, Brazília, Costa Rica, Dél-Afrikai Köztársaság, Dominika, Dominikai Köztársaság, Ecuador, Egyenlítői-Guinea, Észak-Macedónia, Fidzsi-szigetek, Gabon, Georgia, Grenada, Guatemala, Guyana, Indonézia, Irak, Irán, Jamaica, Jordánia, Kazahsztán, Kolumbia, Koszovó, Kuba, Libanon, Líbia, Malajzia, Maldív-szigetek, Marshall-szigetek, Mexikó, Montenegró, Namíbia, Orosz Föderáció, Örményország, Paraguay, Peru, Szamoa, Szerbia, St. Lucia, St. Vincent és a Grenadine-szigetek, Suriname, Thaiföld, Tonga, Törökország, Türkmenisztán, Tuvalu és Venezuela.

45

(46)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.), módosította a Bizottság 2017. február 24-i (EU) 2017/749 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 113., 2017.4.29., 11. o.).

46

(47)  https://www.gtis.com/gta/

47

(48)  Elérhető a következő internetcímen: https://view.officeapps.live.com/op/view.aspx?src=https%3A%2F%2Fwww.ilo.org%2Filostat-files%2FDocuments%2FExcel%2FIndicator%2FEAR_4MTH_SEX_ECO_CUR_NB_A_EN.xlsx&wdOrigin=BROWSELINK (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 11.).

48

(49)  https://www.oecd-ilibrary.org/sites/83a87978-en/1/3/2/24/index.html?itemId=/content/publication/83a87978-en&_csp_=3445743d6909dcc02824b5f0a2e07895&itemIGO=oecd&itemContentType=book (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 14.).

49

(50)  https://www.globalpetrolprices.com/Mexico/, (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 14.).

50

, (

(51)  https://www.cre.gob.mx/IPGN/index.html, (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 14.).

51

(52)  https://ir.tenaris.com/static-files/ddffd7cb-994e-493a-b85a-2586f03046c6, (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 14.).

52

(53)  https://ir.tenaris.com/static-files/ddffd7cb-994e-493a-b85a-2586f03046c6, (legutóbbi hozzáférés: 2023. február 14.).

53

(54)  Az uniós piac kivételével.

54

(55)  A kötött piaci átlagárat a bizalmas adatkezelés érdekében a Bizottság tartományokban adta meg.

55

(56)  A GTA alapján. A statisztikák a Kínából az érintett harmadik országokba irányuló behozatalra vonatkoztak. A Bizottság továbbá eltávolította a 406 mm-es vagy annál kisebb átmérőjű termékeket tartalmazó HR-kódokat, hogy tükrözze a felülvizsgálat tárgyát képező termék meghatározását.

56

(57)  A Fellebbezési Testület jelentése, US – Corrosion Resistant Steel Sunset Review, (Egyesült Államok – Korrózióálló acélra vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálat), 111. Pont, valamint a Fellebbezési Testület jelentése, US – Oil Country Tubular Goods Sunset Reviews, (Fúrócsövekre vonatkozó hatályvesztési felülvizsgálatok), 7.166. pont.

57

US – Corrosion Resistant Steel Sunset Review

US – Oil Country Tubular Goods Sunset Reviews

(58)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

58

(59)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

59

---

MELLÉKLET

A Kínai Népköztársaságban működő, mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók:

| Vállalat | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | C998 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd | C998 |
| Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd | C998 |
| Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd | C998 |
| TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd | C998 |
| Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd | C998 |

Vállalat

TARIC-kiegészítő kód

Tianjin Pipe Manufacturing Co., Ltd

C998

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

C998

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd

C998

Wuxi SP. Steel Tube Manufacturing Co., Ltd

C998

Zhangjiagang Tubes China Co., Ltd

C998

TianJin TianGang Special Petroleum Pipe Manufacture Co., Ltd

C998

Shandong Zhongzheng Steel Pipe Manufacturing Co., Ltd

C998

---

| 2023.7.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/48

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1451 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. július 13.)

az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendeletnek a betegségek bejelentése, valamint a kötelező és önkéntes mentesítési programok jóváhagyása és jelentése céljából és a betegségtől mentes minősítés iránti kérelmekben a tagállamok által benyújtandó információk tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 23., 35. és 40. cikkére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/429 rendelet megállapítja az állatra vagy emberre átvihető állatbetegségekre vonatkozó szabályokat, beleértve a betegségek bejelentésére és a kapcsolódó jelentéstételre, az uniós felügyeleti programokra és mentesítési programokra és a betegségtől mentes minősítésre vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/429 rendelet megállapítja az állatra vagy emberre átvihető állatbetegségekre vonatkozó szabályokat, beleértve a betegségek bejelentésére és a kapcsolódó jelentéstételre, az uniós felügyeleti programokra és mentesítési programokra és a betegségtől mentes minősítésre vonatkozó rendelkezéseket.

| (2) | A Bizottság (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelete (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletet és megállapítja a bizonyos jegyzékbe foglalt és új állatbetegségekre vonatkozó felügyeletre, mentesítési programokra és betegségtől mentes minősítésre vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelete (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendeletet és megállapítja a bizonyos jegyzékbe foglalt és új állatbetegségekre vonatkozó felügyeletre, mentesítési programokra és betegségtől mentes minősítésre vonatkozó szabályokat.

| (3) | Az (EU) 2016/429 rendeletben és az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben a betegségek bejelentésére és a kapcsolódó jelentéstételre, az uniós felügyeleti programokra, a mentesítési programokra és a betegségtől mentes minősítésre vonatkozóan megállapított rendelkezések Unión belüli egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az (EU) 2020/2002 bizottsági végrehajtási rendelet (3) végrehajtási szabályokat állapít meg a felügyeleti programok, a mentesítési programok és a betegségtől mentes minősítés tekintetében alkalmazandó információs, formai és eljárási követelményekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2016/429 rendeletben és az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendeletben a betegségek bejelentésére és a kapcsolódó jelentéstételre, az uniós felügyeleti programokra, a mentesítési programokra és a betegségtől mentes minősítésre vonatkozóan megállapított rendelkezések Unión belüli egységes alkalmazásának biztosítása érdekében az (EU) 2020/2002 bizottsági végrehajtási rendelet (3) végrehajtási szabályokat állapít meg a felügyeleti programok, a mentesítési programok és a betegségtől mentes minősítés tekintetében alkalmazandó információs, formai és eljárási követelményekre vonatkozóan.

| (4) | Az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendelet alkalmazásának kezdőnapja óta eltelt időszakban a jóváhagyott mentesítési programok eredményeire és a betegségtől mentes minősítés iránti kérelmekre vonatkozó információk benyújtása során szerzett tapasztalatok – és különösen az (EU) 2016/429 rendelet 22. cikkében előírt, az állatbetegségek számítógépes információs rendszerében (ADIS) már rendelkezésre álló adatok fényében – azt mutatják, hogy az említett végrehajtási rendeletben jelenleg előírt információk bizonyos elemei nem elengedhetetlenek a Bizottság számára a betegségtől mentes minősítés iránti kérelmek értékeléséhez. A tagállamokra nehezedő adminisztratív terhek csökkentése érdekében ezeket az elemeket nem kell megkövetelni. Az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendelet alkalmazásának kezdőnapja óta eltelt időszakban a jóváhagyott mentesítési programok eredményeire és a betegségtől mentes minősítés iránti kérelmekre vonatkozó információk benyújtása során szerzett tapasztalatok – és különösen az (EU) 2016/429 rendelet 22. cikkében előírt, az állatbetegségek számítógépes információs rendszerében (ADIS) már rendelkezésre álló adatok fényében – azt mutatják, hogy az említett végrehajtási rendeletben jelenleg előírt információk bizonyos elemei nem elengedhetetlenek a Bizottság számára a betegségtől mentes minősítés iránti kérelmek értékeléséhez. A tagállamokra nehezedő adminisztratív terhek csökkentése érdekében ezeket az elemeket nem kell megkövetelni. Az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | A mentesítési programok végrehajtásának eredményeiről szolgáltatandó információk az ADIS-ben érhetők el. A Bizottsághoz jóváhagyásra benyújtott mentesítési programtervezeteket a koherencia biztosítása érdekében elektronikusan, az ADIS-en keresztül is be kell nyújtani. |
| --- | --- |

(5)

A mentesítési programok végrehajtásának eredményeiről szolgáltatandó információk az ADIS-ben érhetők el. A Bizottsághoz jóváhagyásra benyújtott mentesítési programtervezeteket a koherencia biztosítása érdekében elektronikusan, az ADIS-en keresztül is be kell nyújtani.

| (6) | Továbbá az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy egyértelműsíteni kell a rendelet V., VI. és VII. mellékletének egyes rendelkezéseit annak biztosítása érdekében, hogy világossá váljon, hogy a víziállatokra vonatkozó jóváhagyott mentesítési program területi hatálya és az említett állatok betegségtől mentes minősítésének jóváhagyása tagállam, körzet vagy kompartment szintjén alkalmazható. Az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendelet V., VI. és VII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Továbbá az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendelet alkalmazása során szerzett tapasztalatok azt mutatják, hogy egyértelműsíteni kell a rendelet V., VI. és VII. mellékletének egyes rendelkezéseit annak biztosítása érdekében, hogy világossá váljon, hogy a víziállatokra vonatkozó jóváhagyott mentesítési program területi hatálya és az említett állatok betegségtől mentes minősítésének jóváhagyása tagállam, körzet vagy kompartment szintjén alkalmazható. Az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendelet V., VI. és VII. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet számos olyan eltérésről rendelkezik, amelyek relevánsak a víziállatok B vagy C kategóriájú betegségére vonatkozó mentesítési programnak az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendelet VII. mellékletének 4. szakaszával összhangban történő benyújtása szempontjából. Az említett melléklet jelenleg csak egy ilyen eltérést említ. Az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendeletet ezért módosítani kell annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi vonatkozó eltérés szerepeljen a VII. melléklet 4. szakaszában. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet számos olyan eltérésről rendelkezik, amelyek relevánsak a víziállatok B vagy C kategóriájú betegségére vonatkozó mentesítési programnak az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendelet VII. mellékletének 4. szakaszával összhangban történő benyújtása szempontjából. Az említett melléklet jelenleg csak egy ilyen eltérést említ. Az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendeletet ezért módosítani kell annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi vonatkozó eltérés szerepeljen a VII. melléklet 4. szakaszában.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „7. cikk
  Uniós szintű jelentéstétel a jóváhagyott mentesítési programok végrehajtásának éves eredményeiről

  (1)   A tagállamok minden év április 30-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a folyamatban lévő, jóváhagyott mentesítési programjaik végrehajtásának eredményeiről.


  (2)   Az (1) bekezdésben említett jelentés évente – az előző naptári évre vonatkozóan – az alábbiakban meghatározott információkat tartalmazza:






  a) | a szárazföldi állatok B és C kategóriájú betegségeire vonatkozó mentesítési programok esetében az V. melléklet 1. szakasza, a betegségtől mentes minősítés létesítmények szintjén történő megadása alapján; |
| --- | --- | --- |

1.

A 7. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„7. cikk

Uniós szintű jelentéstétel a jóváhagyott mentesítési programok végrehajtásának éves eredményeiről

(1)   A tagállamok minden év április 30-ig jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a folyamatban lévő, jóváhagyott mentesítési programjaik végrehajtásának eredményeiről.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jelentés évente – az előző naptári évre vonatkozóan – az alábbiakban meghatározott információkat tartalmazza:

a)

a szárazföldi állatok B és C kategóriájú betegségeire vonatkozó mentesítési programok esetében az V. melléklet 1. szakasza, a betegségtől mentes minősítés létesítmények szintjén történő megadása alapján;

| b) | a veszettséggel (RABV) való fertőzöttségre vonatkozó mentesítési programok esetében az V. melléklet 2. szakasza; |
| --- | --- |

b)

a veszettséggel (RABV) való fertőzöttségre vonatkozó mentesítési programok esetében az V. melléklet 2. szakasza;

| c) | a kéknyelv-betegséggel (BTV) (1–24 szerotípus) való fertőzöttségre vonatkozó mentesítési programok esetében az V. melléklet 3. szakasza; |
| --- | --- |

c)

a kéknyelv-betegséggel (BTV) (1–24 szerotípus) való fertőzöttségre vonatkozó mentesítési programok esetében az V. melléklet 3. szakasza;

| d) | a víziállatok B és C kategóriájú betegségeire vonatkozó mentesítési programok esetében az V. melléklet 4. szakasza; |
| --- | --- |

d)

a víziállatok B és C kategóriájú betegségeire vonatkozó mentesítési programok esetében az V. melléklet 4. szakasza;

(3)   Az (1) bekezdésben említett jelentést az ADIS-en keresztül, elektronikusan kell benyújtani.”

| 2. | A 8. cikkben a (2) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

A 8. cikkben a (2) bekezdést el kell hagyni.

| 3. | A 10. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

  „A tagállamok jóváhagyásra benyújtják a Bizottságnak a következőket:”; |
| --- | --- | --- |

3.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamok jóváhagyásra benyújtják a Bizottságnak a következőket:”;

| b) | a cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   Az (1) bekezdésben említett mentesítési programokat az ADIS-en keresztül, elektronikusan kell benyújtani.” |
| --- | --- |

b)

a cikk a következő (3) bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Az (1) bekezdésben említett mentesítési programokat az ADIS-en keresztül, elektronikusan kell benyújtani.”

| 4. | A 11. cikkben az (1) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

  „A tagállamoknak, amennyiben az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. része 4. fejezetének 1. és 2. szakasza szerint kérelmezik a Bizottságnál a betegségtől mentes minősítés elismerését, kérelmükben – az e rendelet 7. cikkében említett jelentésekben korábban megadott információk kivételével – az alábbiakban meghatározott releváns információkat kell feltüntetniük:”. |
| --- | --- |

4.

A 11. cikkben az (1) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A tagállamoknak, amennyiben az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet II. része 4. fejezetének 1. és 2. szakasza szerint kérelmezik a Bizottságnál a betegségtől mentes minősítés elismerését, kérelmükben – az e rendelet 7. cikkében említett jelentésekben korábban megadott információk kivételével – az alábbiakban meghatározott releváns információkat kell feltüntetniük:”.

| 5. | Az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendelet V., VI. és VII. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

5.

Az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendelet V., VI. és VII. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. július 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt és új betegségekre vonatkozó felügyeletre, mentesítési programokra és betegségtől mentes minősítésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 211. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2020/2002 végrehajtási rendelete (2020. december 7.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályoknak a jegyzékbe foglalt betegségek uniós szintű bejelentése és a velük kapcsolatos uniós szintű jelentéstétel, az uniós felügyeleti programok és mentesítési programok benyújtásához és a velük kapcsolatos jelentéstételhez és a betegségtől mentes minősítés elismerése iránti kérelemhez kapcsolódó formai követelmények és eljárások, valamint a számítógépes információs rendszer tekintetében történő megállapításáról (HL L 412., 2020.12.8., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2020/2002 végrehajtási rendelet V., VI. és VII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az V. mellékletben:






  a) | az 1. szakasz 6. pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „6. | Az 5. pont szerinti területen található érintett létesítményekre és állatokra vonatkozó információk körzetenként, ha a program területi hatálya egynél több körzetre terjed ki:






  a) | a felügyelet tárgyát képező állatpopulációhoz tartozó állatokat tartó létesítmények száma december 31-én, kivéve az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*1) 19. cikke szerinti eltérés hatálya alá tartozó létesítményeket; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Az V. mellékletben:

a)

az 1. szakasz 6. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„6.

Az 5. pont szerinti területen található érintett létesítményekre és állatokra vonatkozó információk körzetenként, ha a program területi hatálya egynél több körzetre terjed ki:

a)

a felügyelet tárgyát képező állatpopulációhoz tartozó állatokat tartó létesítmények száma december 31-én, kivéve az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (*1) 19. cikke szerinti eltérés hatálya alá tartozó létesítményeket;

| b) | az a) pontban említett létesítményekben tartott, a felügyelet tárgyát képező állatpopulációhoz tartozó állatok száma december 31-én; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett létesítményekben tartott, a felügyelet tárgyát képező állatpopulációhoz tartozó állatok száma december 31-én;

| c) | az a) pontban említett létesítmények közül a vakcinázással vagy vakcinázás nélkül betegségtől mentes minősítéssel rendelkező létesítmények száma december 31-én, beleértve adott esetben azokat a létesítményeket is, amelyek betegségtől mentes minősítését felfüggesztették; |
| --- | --- |

c)

az a) pontban említett létesítmények közül a vakcinázással vagy vakcinázás nélkül betegségtől mentes minősítéssel rendelkező létesítmények száma december 31-én, beleértve adott esetben azokat a létesítményeket is, amelyek betegségtől mentes minősítését felfüggesztették;

| d) | a c) pontban említett létesítményekben tartott állatok száma; |
| --- | --- |

d)

a c) pontban említett létesítményekben tartott állatok száma;

| e) | a jelentéstételi időszak alatt megerősítetten fertőzött létesítmények száma. |
| --- | --- |

e)

a jelentéstételi időszak alatt megerősítetten fertőzött létesítmények száma.

(*1)  A Bizottság (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt és új betegségekre vonatkozó felügyeletre, mentesítési programokra és betegségtől mentes minősítésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 211. o.).”;"

| b) | a 4. szakasz 6. pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „6. | Az 5. pont szerinti területen található érintett akvakultúrás létesítményekre és állatokra vonatkozó információk tagállam, körzet vagy kompartment szerint:






  a) | a felügyelet tárgyát képező állatpopulációhoz tartozó állatokat tartó jóváhagyott akvakultúrás létesítmények és nyilvántartásba vett akvakultúrás létesítmények száma, illetve adott esetben a mentesítési programba bevont, vadon élő populációk mintavételi pontjainak száma december 31-én; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a 4. szakasz 6. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„6.

Az 5. pont szerinti területen található érintett akvakultúrás létesítményekre és állatokra vonatkozó információk tagállam, körzet vagy kompartment szerint:

a)

a felügyelet tárgyát képező állatpopulációhoz tartozó állatokat tartó jóváhagyott akvakultúrás létesítmények és nyilvántartásba vett akvakultúrás létesítmények száma, illetve adott esetben a mentesítési programba bevont, vadon élő populációk mintavételi pontjainak száma december 31-én;

| b) | az a) pontban említett létesítmények vagy mintavételi pontok közül azon akvakultúrás létesítményeknek és – adott esetben – azon, vadon élő populációk mintavételi pontjainak a száma december 31-én, amelyek nem fertőzöttek |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett létesítmények vagy mintavételi pontok közül azon akvakultúrás létesítményeknek és – adott esetben – azon, vadon élő populációk mintavételi pontjainak a száma december 31-én, amelyek nem fertőzöttek

| c) | az a) pontban említett létesítmények és mintavételi pontok közül azon fertőzött akvakultúrás létesítményeknek és – adott esetben – azon, vadon élő populációk mintavételi pontjainak a száma december 31-én, amelyekben megerősített eset(ek) fordulnak elő; |
| --- | --- |

c)

az a) pontban említett létesítmények és mintavételi pontok közül azon fertőzött akvakultúrás létesítményeknek és – adott esetben – azon, vadon élő populációk mintavételi pontjainak a száma december 31-én, amelyekben megerősített eset(ek) fordulnak elő;

| d) | az a) pontban említett létesítmények és mintavételi pontok közül azon új fertőzött akvakultúrás létesítményeknek és – adott esetben – azon, vadon élő populációk mintavételi pontjainak a száma december 31-én, amelyekben megerősített eset(ek) fordulnak elő.” |
| --- | --- |

d)

az a) pontban említett létesítmények és mintavételi pontok közül azon új fertőzött akvakultúrás létesítményeknek és – adott esetben – azon, vadon élő populációk mintavételi pontjainak a száma december 31-én, amelyekben megerősített eset(ek) fordulnak elő.”

| 2. | A VI. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a cím helyébe a következő szöveg lép:

  „
  A szárazföldi és víziállatok betegségei esetében a tagállamok vagy körzetek betegségtől mentes minősítésének elismerése iránti kérelmekben, illetve a víziállatok betegségei esetében a kompartmentek betegségtől mentes minősítésének elismerése iránti kérelmekben feltüntetendő információk a 11. Cikknek megfelelően
  ”; |
| --- | --- | --- |

2.

A VI. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„
  A szárazföldi és víziállatok betegségei esetében a tagállamok vagy körzetek betegségtől mentes minősítésének elismerése iránti kérelmekben, illetve a víziállatok betegségei esetében a kompartmentek betegségtől mentes minősítésének elismerése iránti kérelmekben feltüntetendő információk a 11. Cikknek megfelelően
  ”;

| b) | a 6. szakasz a következőképpen módosul:






  i. | az 1–7. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | A tartott szarvasmarhafélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségére vonatkozó mentesítési programok esetében körzetenként, ha a program területi hatálya egynél több körzetre terjed ki:






  a) | a szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma december 31-én, kivéve az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikke szerinti eltérés hatálya alá tartozó létesítményeket, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

a 6. szakasz a következőképpen módosul:

i.

az 1–7. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.

A tartott szarvasmarhafélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségére vonatkozó mentesítési programok esetében körzetenként, ha a program területi hatálya egynél több körzetre terjed ki:

a)

a szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma december 31-én, kivéve az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikke szerinti eltérés hatálya alá tartozó létesítményeket, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| b) | az a) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| c) | a Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségtől vakcinázás nélkül mentes minősítéssel rendelkező, szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma december 31-én, beleértve azon létesítményeket is, amelyek betegségtől mentes minősítését felfüggesztették, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

c)

a Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségtől vakcinázás nélkül mentes minősítéssel rendelkező, szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma december 31-én, beleértve azon létesítményeket is, amelyek betegségtől mentes minősítését felfüggesztették, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| d) | a c) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

d)

a c) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| e) | a Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttség kimutatására szerológiai vizsgálatnak alávetett szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

e)

a Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttség kimutatására szerológiai vizsgálatnak alávetett szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| f) | azon létesítmények száma, amelyekben az e) pontban említett vizsgálatot követően a betegség előfordulásának gyanúját állapították meg, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

f)

azon létesítmények száma, amelyekben az e) pontban említett vizsgálatot követően a betegség előfordulásának gyanúját állapították meg, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| g) | a tartott szarvasmarhaféléknél vizsgált, esetlegesen Brucella abortus, B. melitensis vagy B. suis általi fertőzöttség miatt előforduló vetélések száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

g)

a tartott szarvasmarhaféléknél vizsgált, esetlegesen Brucella abortus, B. melitensis vagy B. suis általi fertőzöttség miatt előforduló vetélések száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| h) | a tartott szarvasmarhafélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttsége tekintetében az utolsó megerősített eset megállapításának dátuma; |
| --- | --- |

h)

a tartott szarvasmarhafélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttsége tekintetében az utolsó megerősített eset megállapításának dátuma;

| i) | a tartott szarvasmarhafélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttség elleni utolsó vakcinázásának dátuma. |
| --- | --- |

i)

a tartott szarvasmarhafélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttség elleni utolsó vakcinázásának dátuma.

| 2. | A tartott juh- és kecskefélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségére vonatkozó mentesítési programok esetében körzetenként, ha a program területi hatálya egynél több körzetre terjed ki:






  a) | a juh- és kecskeféléket tartó létesítmények száma december 31-én, kivéve az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikke szerinti eltérés hatálya alá tartozó létesítményeket, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- | --- |

2.

A tartott juh- és kecskefélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségére vonatkozó mentesítési programok esetében körzetenként, ha a program területi hatálya egynél több körzetre terjed ki:

a)

a juh- és kecskeféléket tartó létesítmények száma december 31-én, kivéve az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikke szerinti eltérés hatálya alá tartozó létesítményeket, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| b) | az a) pontban említett létesítményekben tartott juh- és kecskefélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett létesítményekben tartott juh- és kecskefélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| c) | a Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségtől vakcinázás nélkül mentes minősítéssel rendelkező, juh- és kecskeféléket tartó létesítmények száma december 31-én, beleértve azon létesítményeket is, amelyek betegségtől mentes minősítését felfüggesztették, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

c)

a Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttségtől vakcinázás nélkül mentes minősítéssel rendelkező, juh- és kecskeféléket tartó létesítmények száma december 31-én, beleértve azon létesítményeket is, amelyek betegségtől mentes minősítését felfüggesztették, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| d) | a c) pontban említett létesítményekben tartott juh- és kecskefélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

d)

a c) pontban említett létesítményekben tartott juh- és kecskefélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| e) | a Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttség kimutatására szolgáló vizsgálatnak alávetett juh- és kecskeféléket tartó létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

e)

a Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttség kimutatására szolgáló vizsgálatnak alávetett juh- és kecskeféléket tartó létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| f) | azon létesítmények száma, amelyekben az e) pontban említett vizsgálatot követően a betegség előfordulásának gyanúját állapították meg, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

f)

azon létesítmények száma, amelyekben az e) pontban említett vizsgálatot követően a betegség előfordulásának gyanúját állapították meg, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| g) | a juh- és kecskeféléknél vizsgált, esetlegesen Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttség miatt előforduló vetélések száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

g)

a juh- és kecskeféléknél vizsgált, esetlegesen Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttség miatt előforduló vetélések száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| h) | a tartott juh- és kecskefélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttsége tekintetében az utolsó megerősített eset megállapításának dátuma; |
| --- | --- |

h)

a tartott juh- és kecskefélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttsége tekintetében az utolsó megerősített eset megállapításának dátuma;

| i) | a tartott juh- és kecskefélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttség elleni utolsó vakcinázásának dátuma. |
| --- | --- |

i)

a tartott juh- és kecskefélék Brucella abortus, B. melitensis és B. suis általi fertőzöttség elleni utolsó vakcinázásának dátuma.

| 3. | Az MTBC-vel való fertőzöttségre vonatkozó mentesítési programok esetében körzetenként, ha a program területi hatálya egynél több körzetre terjed ki:






  a) | a szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma december 31-én, kivéve az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikke szerinti eltérés hatálya alá tartozó létesítményeket, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- | --- |

3.

Az MTBC-vel való fertőzöttségre vonatkozó mentesítési programok esetében körzetenként, ha a program területi hatálya egynél több körzetre terjed ki:

a)

a szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma december 31-én, kivéve az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikke szerinti eltérés hatálya alá tartozó létesítményeket, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| b) | az a) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| c) | az MTBC-vel való fertőzöttségtől mentes minősítéssel rendelkező, szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma december 31-én, beleértve azon létesítményeket is, amelyek betegségtől mentes minősítését felfüggesztették, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

c)

az MTBC-vel való fertőzöttségtől mentes minősítéssel rendelkező, szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma december 31-én, beleértve azon létesítményeket is, amelyek betegségtől mentes minősítését felfüggesztették, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| d) | a c) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

d)

a c) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| e) | az MTBC kimutatására szolgáló vizsgálatnak alávetett szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

e)

az MTBC kimutatására szolgáló vizsgálatnak alávetett szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| f) | azon létesítmények száma, amelyekben az e) pontban említett vizsgálatot követően a betegség előfordulásának gyanúját állapították meg, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

f)

azon létesítmények száma, amelyekben az e) pontban említett vizsgálatot követően a betegség előfordulásának gyanúját állapították meg, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| g) | az MTBC-vel való fertőzöttséggel járó elváltozások gyanúja miatt levágott, megvizsgált szarvasmarhafélék száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

g)

az MTBC-vel való fertőzöttséggel járó elváltozások gyanúja miatt levágott, megvizsgált szarvasmarhafélék száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| h) | az MTBC-vel megerősítetten fertőzött létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva. |
| --- | --- |

h)

az MTBC-vel megerősítetten fertőzött létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva.

| 4. | Az EBL-re vonatkozó mentesítési programok esetében körzetenként, ha a program területi hatálya egynél több körzetre terjed ki:






  a) | a szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma december 31-én, kivéve az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikke szerinti eltérés hatálya alá tartozó létesítményeket, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- | --- |

4.

Az EBL-re vonatkozó mentesítési programok esetében körzetenként, ha a program területi hatálya egynél több körzetre terjed ki:

a)

a szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma december 31-én, kivéve az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikke szerinti eltérés hatálya alá tartozó létesítményeket, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| b) | az a) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| c) | az EBL-től mentes minősítéssel rendelkező, szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma december 31-én, beleértve azon létesítményeket is, amelyek betegségtől mentes minősítését felfüggesztették, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

c)

az EBL-től mentes minősítéssel rendelkező, szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma december 31-én, beleértve azon létesítményeket is, amelyek betegségtől mentes minősítését felfüggesztették, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| d) | a c) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

d)

a c) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| e) | az EBL kimutatására szolgáló vizsgálatnak alávetett szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

e)

az EBL kimutatására szolgáló vizsgálatnak alávetett szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| f) | azon létesítmények száma, amelyekben az e) pontban említett vizsgálatot követően a betegség előfordulásának gyanúját állapították meg, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

f)

azon létesítmények száma, amelyekben az e) pontban említett vizsgálatot követően a betegség előfordulásának gyanúját állapították meg, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| g) | a 24 hónapnál idősebb, olyan levágott szarvasmarhafélékből vett minták száma, amelyek daganatos megbetegedését az EBL okozhatta, és amelyeket laboratóriumi vizsgálatnak vetettek alá az EBL jelenlétének megállapítása vagy kizárása céljából, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

g)

a 24 hónapnál idősebb, olyan levágott szarvasmarhafélékből vett minták száma, amelyek daganatos megbetegedését az EBL okozhatta, és amelyeket laboratóriumi vizsgálatnak vetettek alá az EBL jelenlétének megállapítása vagy kizárása céljából, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| h) | az EBL-lel megerősítetten fertőzött létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva. |
| --- | --- |

h)

az EBL-lel megerősítetten fertőzött létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva.

| 5. | Az IBR/IPV-re vonatkozó mentesítési programok esetében körzetenként, ha a program területi hatálya egynél több körzetre terjed ki:






  a) | a szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma december 31-én, kivéve az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikke szerinti eltérés hatálya alá tartozó létesítményeket, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- | --- |

5.

Az IBR/IPV-re vonatkozó mentesítési programok esetében körzetenként, ha a program területi hatálya egynél több körzetre terjed ki:

a)

a szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma december 31-én, kivéve az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikke szerinti eltérés hatálya alá tartozó létesítményeket, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| b) | az a) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| c) | az IBR/IPV-től mentes minősítéssel rendelkező létesítmények száma december 31-én, beleértve azon létesítményeket is, amelyek betegségtől mentes minősítését felfüggesztették, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

c)

az IBR/IPV-től mentes minősítéssel rendelkező létesítmények száma december 31-én, beleértve azon létesítményeket is, amelyek betegségtől mentes minősítését felfüggesztették, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| d) | a c) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

d)

a c) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| e) | az IBR/IPV-vel megerősítetten fertőzött létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

e)

az IBR/IPV-vel megerősítetten fertőzött létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| f) | azon létesítmények száma, amelyekben az e) pontban említett vizsgálatot követően a betegség előfordulásának gyanúját állapították meg, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

f)

azon létesítmények száma, amelyekben az e) pontban említett vizsgálatot követően a betegség előfordulásának gyanúját állapították meg, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| g) | az IBR/IPV-vel megerősítetten fertőzött létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

g)

az IBR/IPV-vel megerősítetten fertőzött létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| h) | a tartott szarvasmarhafélék IBR/IPV elleni vakcinázása tilalmának dátuma. |
| --- | --- |

h)

a tartott szarvasmarhafélék IBR/IPV elleni vakcinázása tilalmának dátuma.

| 6. | Az ADV-vel való fertőzöttségre vonatkozó mentesítési programok esetében körzetenként, ha a program területi hatálya egynél több körzetre terjed ki:






  a) | a sertésféléket tartó létesítmények száma december 31-én, kivéve az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikke szerinti eltérés hatálya alá tartozó létesítményeket, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- | --- |

6.

Az ADV-vel való fertőzöttségre vonatkozó mentesítési programok esetében körzetenként, ha a program területi hatálya egynél több körzetre terjed ki:

a)

a sertésféléket tartó létesítmények száma december 31-én, kivéve az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikke szerinti eltérés hatálya alá tartozó létesítményeket, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| b) | az a) pontban említett létesítményekben tartott sertésfélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett létesítményekben tartott sertésfélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| c) | az ADV-vel való fertőzöttségtől mentes minősítéssel rendelkező létesítmények száma december 31-én, beleértve azon létesítményeket is, amelyek betegségtől mentes minősítését felfüggesztették, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

c)

az ADV-vel való fertőzöttségtől mentes minősítéssel rendelkező létesítmények száma december 31-én, beleértve azon létesítményeket is, amelyek betegségtől mentes minősítését felfüggesztették, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| d) | a c) pontban említett létesítményekben tartott sertésfélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

d)

a c) pontban említett létesítményekben tartott sertésfélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| e) | azon létesítmények száma, ahol az ADV-vel való fertőzöttség klinikai, virológiai vagy szerológiai bizonyítékának feltárása céljából felügyeletet végeztek, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

e)

azon létesítmények száma, ahol az ADV-vel való fertőzöttség klinikai, virológiai vagy szerológiai bizonyítékának feltárása céljából felügyeletet végeztek, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| f) | az e) pontban említett létesítményekben megvizsgált sertésfélék száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

f)

az e) pontban említett létesítményekben megvizsgált sertésfélék száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| g) | az ADV-lel megerősítetten fertőzött létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva. |
| --- | --- |

g)

az ADV-lel megerősítetten fertőzött létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva.

| h) | a tartott sertésfélék ADV elleni vakcinázása tilalmának dátuma. |
| --- | --- |

h)

a tartott sertésfélék ADV elleni vakcinázása tilalmának dátuma.

| 7. | A BVD-re vonatkozó mentesítési programok esetében körzetenként, ha a program területi hatálya egynél több körzetre terjed ki:






  a) | a szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma december 31-én, kivéve az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikke szerinti eltérés hatálya alá tartozó létesítményeket, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- | --- |

7.

A BVD-re vonatkozó mentesítési programok esetében körzetenként, ha a program területi hatálya egynél több körzetre terjed ki:

a)

a szarvasmarhaféléket tartó létesítmények száma december 31-én, kivéve az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 19. cikke szerinti eltérés hatálya alá tartozó létesítményeket, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| b) | az a) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| c) | a BVD-től mentes minősítéssel rendelkező létesítmények száma december 31-én, beleértve azon létesítményeket is, amelyek betegségtől mentes minősítését felfüggesztették, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

c)

a BVD-től mentes minősítéssel rendelkező létesítmények száma december 31-én, beleértve azon létesítményeket is, amelyek betegségtől mentes minősítését felfüggesztették, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| d) | a c) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

d)

a c) pontban említett létesítményekben tartott szarvasmarhafélék száma december 31-én, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| e) | a BVD-vel megerősítetten fertőzött létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

e)

a BVD-vel megerősítetten fertőzött létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| f) | azon létesítmények száma, amelyekben az e) pontban említett vizsgálatot követően a betegség előfordulásának gyanúját állapították meg, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva; |
| --- | --- |

f)

azon létesítmények száma, amelyekben az e) pontban említett vizsgálatot követően a betegség előfordulásának gyanúját állapították meg, az utóbbi három év mindegyikére külön megadva;

| g) | az BVD-lel megerősítetten fertőzött létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva. |
| --- | --- |

g)

az BVD-lel megerősítetten fertőzött létesítmények száma az utóbbi három év mindegyikére külön megadva.

| h) | a tartott szarvasmarhafélék BVD elleni vakcinázása tilalmának dátuma;” |
| --- | --- |

h)

a tartott szarvasmarhafélék BVD elleni vakcinázása tilalmának dátuma;”

| ii. | a 10. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „10. | A víziállatok B és C kategóriájú betegségeire vonatkozó mentesítési programok esetében a program minden évére vonatkozóan a következő információkat kell megadni tagállam, körzet vagy kompartment szerint, a területi hatálynak megfelelően:






  a) | a felügyelet tárgyát képező állatpopulációhoz tartozó állatokat tartó jóváhagyott és – adott esetben – nyilvántartásba vett akvakultúrás létesítmények és a mentesítési programba bevont, vadon élő populációk mintavételi pontjainak száma, valamint a létesítmények és a vadon élő populációk mintavételi pontjainak elhelyezkedését mutató térképek; |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

a 10. pont helyébe a következő szöveg lép:

„10.

A víziállatok B és C kategóriájú betegségeire vonatkozó mentesítési programok esetében a program minden évére vonatkozóan a következő információkat kell megadni tagállam, körzet vagy kompartment szerint, a területi hatálynak megfelelően:

a)

a felügyelet tárgyát képező állatpopulációhoz tartozó állatokat tartó jóváhagyott és – adott esetben – nyilvántartásba vett akvakultúrás létesítmények és a mentesítési programba bevont, vadon élő populációk mintavételi pontjainak száma, valamint a létesítmények és a vadon élő populációk mintavételi pontjainak elhelyezkedését mutató térképek;

| b) | az a) pontban említett létesítmények és mintavételi pontok közül azon akvakultúrás létesítményeknek és adott esetben azon, vadon élő populációk mintavételi pontjainak a száma, amelyek nem fertőzöttek; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett létesítmények és mintavételi pontok közül azon akvakultúrás létesítményeknek és adott esetben azon, vadon élő populációk mintavételi pontjainak a száma, amelyek nem fertőzöttek;

| c) | az állatorvosi látogatások száma jóváhagyott és, adott esetben, nyilvántartásba vett akvakultúrás létesítmények szerint; |
| --- | --- |

c)

az állatorvosi látogatások száma jóváhagyott és, adott esetben, nyilvántartásba vett akvakultúrás létesítmények szerint;

| d) | mintavételek száma jóváhagyott és – adott esetben – nyilvántartásba vett akvakultúrás létesítmények és vadon élő populációk mintavételi pontjai szerint, valamint a fajokra vonatkozó adatok, a mintavétel eredményei (pozitív vagy negatív) és a vízhőmérsékletek a mintavétel idején; |
| --- | --- |

d)

mintavételek száma jóváhagyott és – adott esetben – nyilvántartásba vett akvakultúrás létesítmények és vadon élő populációk mintavételi pontjai szerint, valamint a fajokra vonatkozó adatok, a mintavétel eredményei (pozitív vagy negatív) és a vízhőmérsékletek a mintavétel idején;

| e) | az a) pontban említett létesítmények közül azon fertőzött akvakultúrás létesítményeknek és – adott esetben – azon, vadon élő populációk fertőzött mintavételi pontjainak a száma, amelyekben megerősített eset(ek) fordulnak elő; |
| --- | --- |

e)

az a) pontban említett létesítmények közül azon fertőzött akvakultúrás létesítményeknek és – adott esetben – azon, vadon élő populációk fertőzött mintavételi pontjainak a száma, amelyekben megerősített eset(ek) fordulnak elő;

| f) | az a) pontban említett létesítmények közül azon új fertőzött akvakultúrás létesítményeknek és – adott esetben – azon, vadon élő populációk mintavételi pontjainak a száma, amelyekben megerősített eset(ek) fordulnak elő.” |
| --- | --- |

f)

az a) pontban említett létesítmények közül azon új fertőzött akvakultúrás létesítményeknek és – adott esetben – azon, vadon élő populációk mintavételi pontjainak a száma, amelyekben megerősített eset(ek) fordulnak elő.”

| 3. | A VII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. szakasz 9. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „9. | A mentesítési program időközi célkitűzései a betegségtől mentes minősítés megszerzéséhez szükséges betegségspecifikus kritériumokhoz kapcsolódóan, beleértve legalább az alábbiakat:






  a) | a fertőzött létesítmények számának várható éves csökkenése; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3.

A VII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. szakasz 9. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„9.

A mentesítési program időközi célkitűzései a betegségtől mentes minősítés megszerzéséhez szükséges betegségspecifikus kritériumokhoz kapcsolódóan, beleértve legalább az alábbiakat:

a)

a fertőzött létesítmények számának várható éves csökkenése;

| b) | a betegségtől mentes létesítmények számának várható éves növekedése.”; |
| --- | --- |

b)

a betegségtől mentes létesítmények számának várható éves növekedése.”;

| b) | a 4. szakasz 5. és 6. pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „5. | A tagállam, körzet vagy kompartment járványügyi helyzetének a program területi hatálya szempontjából releváns leírása, beleértve a következőket:






  a) | a felügyelet tárgyát képező állatpopulációhoz tartozó állatokat tartó jóváhagyott akvakultúrás létesítmények és nyilvántartásba vett akvakultúrás létesítmények száma termelési típus és egészségügyi állapot szerint; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a 4. szakasz 5. és 6. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„5.

A tagállam, körzet vagy kompartment járványügyi helyzetének a program területi hatálya szempontjából releváns leírása, beleértve a következőket:

a)

a felügyelet tárgyát képező állatpopulációhoz tartozó állatokat tartó jóváhagyott akvakultúrás létesítmények és nyilvántartásba vett akvakultúrás létesítmények száma termelési típus és egészségügyi állapot szerint;

| b) | az a) pontban említett akvakultúrás létesítményekben tartott, jegyzékbe foglalt fajok egészségügyi állapot szerint; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett akvakultúrás létesítményekben tartott, jegyzékbe foglalt fajok egészségügyi állapot szerint;

| c) | a következőket feltüntető térképek:






  i. | az a) pontban említett akvakultúrás létesítmények földrajzi elhelyezkedése és a releváns vízgyűjtő területek; valamint |
| --- | --- | --- |

c)

a következőket feltüntető térképek:

i.

az a) pontban említett akvakultúrás létesítmények földrajzi elhelyezkedése és a releváns vízgyűjtő területek; valamint

| ii. | a releváns B vagy C kategóriájú betegséggel való fertőzöttség legalább elmúlt 5 évre vonatkozó eseteinek földrajzi eloszlása; |
| --- | --- |

ii.

a releváns B vagy C kategóriájú betegséggel való fertőzöttség legalább elmúlt 5 évre vonatkozó eseteinek földrajzi eloszlása;

| d) | adott esetben a vadon élő víziállatok járványügyi helyzetével kapcsolatos információk. |
| --- | --- |

d)

adott esetben a vadon élő víziállatok járványügyi helyzetével kapcsolatos információk.

| 6. | A mentesítési program járványvédelmi stratégiájának leírása az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 46. cikkének megfelelően, legalább a következők feltüntetésével:






  a) | az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet VI. mellékletének megfelelően a következőkhöz alkalmazandó mintavételi rendszerek és diagnosztikai módszerek:






  i. | állatorvosi látogatások és mintavétel az akvakultúrás létesítményekben; |
| --- | --- | --- | --- |

6.

A mentesítési program járványvédelmi stratégiájának leírása az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 46. cikkének megfelelően, legalább a következők feltüntetésével:

a)

az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet VI. mellékletének megfelelően a következőkhöz alkalmazandó mintavételi rendszerek és diagnosztikai módszerek:

i.

állatorvosi látogatások és mintavétel az akvakultúrás létesítményekben;

| ii. | adott esetben célzott felügyelet a vadon élő populációkban; |
| --- | --- |

ii.

adott esetben célzott felügyelet a vadon élő populációkban;

| b) | a megerősített esetnél alkalmazandó járványvédelmi intézkedések; |
| --- | --- |

b)

a megerősített esetnél alkalmazandó járványvédelmi intézkedések;

| c) | a végrehajtandó biológiai védelmi és egyéb kockázatcsökkentő intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a végrehajtandó biológiai védelmi és egyéb kockázatcsökkentő intézkedések;

| d) | adott esetben vakcinázási rendszerek; |
| --- | --- |

d)

adott esetben vakcinázási rendszerek;

| e) | adott esetben a vadon élő víziállatok kapcsán végrehajtandó intézkedések és a mintavételi pontok száma és földrajzi elhelyezkedése; |
| --- | --- |

e)

adott esetben a vadon élő víziállatok kapcsán végrehajtandó intézkedések és a mintavételi pontok száma és földrajzi elhelyezkedése;

| f) | adott esetben az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 47. cikke (4) bekezdésének, 51. cikke (2) bekezdésének és 53. cikkének megfelelően alkalmazandó eltérések; |
| --- | --- |

f)

adott esetben az (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelet 47. cikke (4) bekezdésének, 51. cikke (2) bekezdésének és 53. cikkének megfelelően alkalmazandó eltérések;

| g) | adott esetben a többi tagállammal vagy harmadik országgal összehangolt intézkedések.” |
| --- | --- |

g)

adott esetben a többi tagállammal vagy harmadik országgal összehangolt intézkedések.”

---

(*1)  A Bizottság (EU) 2020/689 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt és új betegségekre vonatkozó felügyeletre, mentesítési programokra és betegségtől mentes minősítésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 211. o.).”;”

---

| 2023.7.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/57

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1452 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. július 13.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

| (1) | A 248/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó egyes folytonosüvegrostszál termékek (a továbbiakban: folytonosüvegrostszál termék, érintett termék vagy a felülvizsgálat tárgyát képező termék) behozatalára. A kár megszüntetéséhez szükséges mértéktől függően a vámtétel 7,3 % és 13,8 % között mozgott. |
| --- | --- |

(1)

A 248/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó egyes folytonosüvegrostszál termékek (a továbbiakban: folytonosüvegrostszál termék, érintett termék vagy a felülvizsgálat tárgyát képező termék) behozatalára. A kár megszüntetéséhez szükséges mértéktől függően a vámtétel 7,3 % és 13,8 % között mozgott.

2

| (2) | A Bizottság egy szubvencióellenes vizsgálatot és a dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát követően az 1379/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (3) 0 %-tól 19,9 %-ig terjedő mértékűre módosította az eredeti dömpingellenes vámot, továbbá 4,9 % és 10,3 % közötti mértékű kiegyenlítő vámot is kivetett. Az ebből fakadó kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések együttes mértéke 4,9 % és 30,2 % közötti. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság egy szubvencióellenes vizsgálatot és a dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatát követően az 1379/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelettel (3) 0 %-tól 19,9 %-ig terjedő mértékűre módosította az eredeti dömpingellenes vámot, továbbá 4,9 % és 10,3 % közötti mértékű kiegyenlítő vámot is kivetett. Az ebből fakadó kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések együttes mértéke 4,9 % és 30,2 % közötti.

3

| (3) | A dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát követően a Bizottság az (EU) 2017/724 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) úgy határozott, hogy fenntartja az 1379/2014/EU végrehajtási rendeletben megállapított intézkedéseket. |
| --- | --- |

(3)

A dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát követően a Bizottság az (EU) 2017/724 bizottsági végrehajtási rendelettel (4) úgy határozott, hogy fenntartja az 1379/2014/EU végrehajtási rendeletben megállapított intézkedéseket.

4

| (4) | A kiegyenlítő intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát követően a Bizottság az (EU) 2021/328 bizottsági végrehajtási rendelettel (5) úgy határozott, hogy fenntartja az 1379/2014/EU végrehajtási rendeletben megállapított intézkedéseket. |
| --- | --- |

(4)

A kiegyenlítő intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát követően a Bizottság az (EU) 2021/328 bizottsági végrehajtási rendelettel (5) úgy határozott, hogy fenntartja az 1379/2014/EU végrehajtási rendeletben megállapított intézkedéseket.

5

| (5) | Az ebből fakadó kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések együttes mértéke 4,9 % és 30,2 % közötti. |
| --- | --- |

(5)

Az ebből fakadó kiegyenlítő és dömpingellenes intézkedések együttes mértéke 4,9 % és 30,2 % közötti.

| (6) | Intézkedések vannak hatályban az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára is. A Bizottság egy szubvencióellenes vizsgálatot követően az (EU) 2020/870 bizottsági végrehajtási rendelettel (6) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Egyiptomból származó egyes folytonosüvegrostszál termékek behozatalára. A támogatás mértéke alapján a kivetett vám 13,1 % volt. |
| --- | --- |

(6)

Intézkedések vannak hatályban az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára is. A Bizottság egy szubvencióellenes vizsgálatot követően az (EU) 2020/870 bizottsági végrehajtási rendelettel (6) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Egyiptomból származó egyes folytonosüvegrostszál termékek behozatalára. A támogatás mértéke alapján a kivetett vám 13,1 % volt.

6

1.2.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (7) | A Bizottsághoz 2022. január 19-én kérelem érkezett a hatályos dömpingellenes vámok hatályvesztési felülvizsgálatára vonatkozóan, amelyet az Európai Üvegrostgyártók Szövetsége (a továbbiakban: kérelmező) nyújtott be a folytonosüvegrostszál termékek uniós gazdasági ágazata nevében az (EU) 2016/1036 rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikkének (4) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottsághoz 2022. január 19-én kérelem érkezett a hatályos dömpingellenes vámok hatályvesztési felülvizsgálatára vonatkozóan, amelyet az Európai Üvegrostgyártók Szövetsége (a továbbiakban: kérelmező) nyújtott be a folytonosüvegrostszál termékek uniós gazdasági ágazata nevében az (EU) 2016/1036 rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikkének (4) bekezdése értelmében.

| (8) | Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálat iránti kérelmet követően a Bizottság 2022. április 21-én hatályvesztési felülvizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre vonatkozóan. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (7). |
| --- | --- |

(8)

Az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálat iránti kérelmet követően a Bizottság 2022. április 21-én hatályvesztési felülvizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre vonatkozóan. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) (7).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

7

| (9) | A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(9)

A felülvizsgálati kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping folytatódását és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását eredményezné.

1.3.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (10) | A dömping folytatódására, illetve megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(10)

A dömping folytatódására, illetve megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2018. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

1.4.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (11) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezen túlmenően külön tájékoztatta a kérelmezőt, más ismert uniós gyártókat, a Kínában működő ismert exportáló gyártókat, az érintett ország hatóságait, valamint az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezen túlmenően külön tájékoztatta a kérelmezőt, más ismert uniós gyártókat, a Kínában működő ismert exportáló gyártókat, az érintett ország hatóságait, valamint az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (12) | Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(12)

Az érdekelt feleknek lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

1.5.   Mintavétel

Mintavétel

| (13) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben közölte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet az érdekelt felek körében.

1.5.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (14) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a folytonosüvegrostszál termékek termelésének és értékesítésének azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt észszerűen megvizsgálható volt. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat termelésének 76 %-át képviselték. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a mintát a folytonosüvegrostszál termékek termelésének és értékesítésének azon legnagyobb reprezentatív volumene alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt észszerűen megvizsgálható volt. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat termelésének 76 %-át képviselték. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett. A minta reprezentatív az uniós gazdasági ágazatra nézve.

1.5.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (15) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(15)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (16) | Egyetlen független importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele a mintába való felvételébe. Az importőrök e kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(16)

Egyetlen független importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele a mintába való felvételébe. Az importőrök e kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

1.5.3.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (17) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a Kínában működő összes ismert exportáló gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaságnak az Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot.

| (18) | Az érintett országban működő exportáló gyártók közül egy nyújtotta be a kért információkat a meghatározott határidőn belül és egyezett bele a mintába való felvételébe. A benyújtott válaszok alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. A Bizottság erről tájékoztatta az egyetlen válaszadó exportáló gyártót és a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(18)

Az érintett országban működő exportáló gyártók közül egy nyújtotta be a kért információkat a meghatározott határidőn belül és egyezett bele a mintába való felvételébe. A benyújtott válaszok alacsony számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. A Bizottság erről tájékoztatta az egyetlen válaszadó exportáló gyártót és a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét. Észrevétel nem érkezett.

1.6.   A kérdőívekre adott válaszok

A kérdőívekre adott válaszok

| (19) | A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (20) | A Bizottság kérdőíveket küldött az együttműködő exportáló gyártóknak, az uniós gyártóknak, a felhasználóknak és az importőröknek. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (8). |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság kérdőíveket küldött az együttműködő exportáló gyártóknak, az uniós gyártóknak, a felhasználóknak és az importőröknek. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (8).

8

| (21) | A kérdőívre három uniós gyártó válaszolt. |
| --- | --- |

(21)

A kérdőívre három uniós gyártó válaszolt.

| (22) | A Bizottsághoz nem érkezett válasz az együttműködő exportáló gyártótól, a kínai kormánytól, a független importőrtől vagy a felhasználóktól. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottsághoz nem érkezett válasz az együttműködő exportáló gyártótól, a kínai kormánytól, a független importőrtől vagy a felhasználóktól.

1.7.   Ellenőrzés

Ellenőrzés

| (23) | Az együttműködő exportáló gyártó együttműködésének hiányában és az alaprendelet 18. cikkével összhangban a Bizottság a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzését a rendelkezésre álló tényekre alapozta. A Bizottság felhasználta a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkat, továbbá a Comext és a Globális Kereskedelmi Atlasz adatbázisaiban, valamint egyéb nyilvánosan elérhető forrásokban rendelkezésre álló statisztikákat. Erről tájékoztatást kaptak az érdekelt felek és a kínai kormány; kifogás részükről nem érkezett. |
| --- | --- |

(23)

Az együttműködő exportáló gyártó együttműködésének hiányában és az alaprendelet 18. cikkével összhangban a Bizottság a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó elemzését a rendelkezésre álló tényekre alapozta. A Bizottság felhasználta a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információkat, továbbá a Comext és a Globális Kereskedelmi Atlasz adatbázisaiban, valamint egyéb nyilvánosan elérhető forrásokban rendelkezésre álló statisztikákat. Erről tájékoztatást kaptak az érdekelt felek és a kínai kormány; kifogás részükről nem érkezett.

| (24) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:
  uniós gyártók:






  — | 3B-Fibreglass S.P.R.L., Brüsszel, Belgium, |
| --- | --- | --- |

(24)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. Az alaprendelet 16. cikke szerinti ellenőrző látogatásokra a következő vállalatok telephelyén került sor:

uniós gyártók:

—

3B-Fibreglass S.P.R.L., Brüsszel, Belgium,

| — | European Owens Corning Fiberglas S.P.R.L., Brüsszel, Belgium, |
| --- | --- |

—

European Owens Corning Fiberglas S.P.R.L., Brüsszel, Belgium,

| — | Johns Manville Slovakia, a.s., Trnava (Nagyszombat), Szlovákia. |
| --- | --- |

—

Johns Manville Slovakia, a.s., Trnava (Nagyszombat), Szlovákia.

1.8.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (25) | A Bizottság 2023. április 28-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánta tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság 2023. április 28-án tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánta tartani a hatályban levő dömpingellenes vámokat. A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított a tájékoztatással kapcsolatos észrevételeik megtételére.

| (26) | A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Minden olyan fél számára biztosított meghallgatást, amely azt kérelmezte. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság megfontolta és indokolt esetben figyelembe vette az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket. Minden olyan fél számára biztosított meghallgatást, amely azt kérelmezte.

2.   A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK, AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK, AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (27) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat tárgyát képező termékkel, melynek meghatározása a következő: jelenleg a 7019 11 00, ex 7019 12 00 KN-kódok (TARIC-kódok: 7019120022, 7019120025, 7019120026 és 7019120039), 7019 14 00 és 7019 15 00 KN-kódok alá tartozó, legfeljebb 50 mm hosszúságú vágott üvegrostszál; üvegszál előfonat, kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és üvegrostszálból készült szövedék, az üveggyapotból készült szövedék kivételével (9). A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek, a tarifális besorolás későbbi módosításai lehetőségének sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(27)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat tárgyát képező termékkel, melynek meghatározása a következő: jelenleg a 7019 11 00, ex 7019 12 00 KN-kódok (TARIC-kódok: 7019120022, 7019120025, 7019120026 és 7019120039), 7019 14 00 és 7019 15 00 KN-kódok alá tartozó, legfeljebb 50 mm hosszúságú vágott üvegrostszál; üvegszál előfonat, kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és üvegrostszálból készült szövedék, az üveggyapotból készült szövedék kivételével (9). A megadott KN- és TARIC-kódok csak tájékoztató jellegűek, a tarifális besorolás későbbi módosításai lehetőségének sérelme nélkül.

9

| (28) | Az érintett termék a kompozit anyagokat előállító iparágban a hőre lágyuló és a hőre keményedő gyanták megerősítésére leggyakrabban használt nyersanyag. A létrejövő kompozit anyagokat (üvegrostszállal megerősített anyagokat) számos területen alkalmazzák: közlekedés (közúti gépjárművek, tengerhajózás, repülés és űrhajózás, katonai szállítóeszközök), elektromos/elektronikai ipar, szélenergia, építőipar, tartályok/csövek, fogyasztási cikkek stb. |
| --- | --- |

(28)

Az érintett termék a kompozit anyagokat előállító iparágban a hőre lágyuló és a hőre keményedő gyanták megerősítésére leggyakrabban használt nyersanyag. A létrejövő kompozit anyagokat (üvegrostszállal megerősített anyagokat) számos területen alkalmazzák: közlekedés (közúti gépjárművek, tengerhajózás, repülés és űrhajózás, katonai szállítóeszközök), elektromos/elektronikai ipar, szélenergia, építőipar, tartályok/csövek, fogyasztási cikkek stb.

2.2.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (29) | A jelen vizsgálatban érintett termék a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék. |
| --- | --- |

(29)

A jelen vizsgálatban érintett termék a Kínából származó, felülvizsgálat tárgyát képező termék.

2.3.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (30) | Amint az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(30)

Amint az eredeti vizsgálat és az előző hatályvesztési felülvizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (31) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(31)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

3.   DÖMPING

DÖMPING

| (32) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(32)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (33) | A (22) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. Nem érkezett válasz, ezért a Bizottság a 18. cikk alkalmazása mellett döntött. |
| --- | --- |

(33)

A (22) preambulumbekezdésben említettek szerint egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálat során. Ezért a Bizottság tájékoztatta a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában a Kínára vonatkozó ténymegállapítások tekintetében az alaprendelet 18. cikkét alkalmazhatja. Nem érkezett válasz, ezért a Bizottság a 18. cikk alkalmazása mellett döntött.

| (34) | Ennek következtében a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó ténymegállapításokat az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különösen pedig a felülvizsgálati kérelmekben megadott információkra és az együttműködő felektől (nevezetesen a kérelmezőtől és a mintában szereplő uniós gyártóktól) a felülvizsgálat során kapott információkra. |
| --- | --- |

(34)

Ennek következtében a dömping folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségére vonatkozó ténymegállapításokat az alaprendelet 18. cikke szerint a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különösen pedig a felülvizsgálati kérelmekben megadott információkra és az együttműködő felektől (nevezetesen a kérelmezőtől és a mintában szereplő uniós gyártóktól) a felülvizsgálat során kapott információkra.

3.2.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához a Kínából származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalával összefüggésben

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához a Kínából származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalával összefüggésben

| (35) | Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg. |
| --- | --- |

(35)

Tekintettel arra, hogy a vizsgálat megindításakor elegendő bizonyíték állt rendelkezésre, amely arra mutatott, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság a vizsgálatot az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján indította meg.

| (36) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. A kínai kormány ezzel kapcsolatban nem tett észrevételt. |
| --- | --- |

(36)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormánytól nem érkezett kitöltött kérdőív, és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán sem érkezett beadvány a kitűzött határidőn belül. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. A kínai kormány ezzel kapcsolatban nem tett észrevételt.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (37) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében megfelelő reprezentatív ország kiválasztását teheti szükségessé. Az akkor rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság a Kínai Népköztársaságra nézve Brazíliát és Törökországot jelölte meg lehetséges reprezentatív országokként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(37)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság jelezte továbbá, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékokra tekintettel a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározása az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében megfelelő reprezentatív ország kiválasztását teheti szükségessé. Az akkor rendelkezésére álló információk alapján a Bizottság a Kínai Népköztársaságra nézve Brazíliát és Törökországot jelölte meg lehetséges reprezentatív országokként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő országokat is megvizsgál.

| (38) | 2022. augusztus 5-én a Bizottság feljegyzés útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni, jelezve, hogy továbbra is Törökországot tekinti reprezentatív országnak. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget egy reprezentatív országbeli gyártó, a Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. rendelkezésre álló adatai alapján állapítja meg. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(38)

2022. augusztus 5-én a Bizottság feljegyzés útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához fel kíván használni, jelezve, hogy továbbra is Törökországot tekinti reprezentatív országnak. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget egy reprezentatív országbeli gyártó, a Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. rendelkezésre álló adatai alapján állapítja meg. Észrevétel nem érkezett.

3.3.   Rendes érték

Rendes érték

| (39) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(39)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

| (40) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek). |
| --- | --- |

(40)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint azonban „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, továbbá annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét” („az igazgatási, értékesítési és általános költségek” a továbbiakban: SGA-költségek).

| (41) | Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és az exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(41)

Az alábbiakban bővebben kifejtett módon a Bizottság e vizsgálatban arra a következtetésre jutott, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján, valamint a kínai kormány és az exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel helyénvaló az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.4.   Jelentős torzulások fennállása

Jelentős torzulások fennállása

| (42) | A Bizottság a kínai üvegrost-ágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálata (10) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság a kínai üvegrost-ágazat vonatkozásában végzett közelmúltbeli vizsgálata (10) keretében megállapította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállását.

10

| (43) | Az említett vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (11). A Bizottság megállapította különösen, hogy az üvegrost-ágazatban – ideértve a folytonosüvegrostszál termékek ágazatát is – nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen (12), hanem a kínai kormánynak a vállalatokban való és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében vett jelenléte azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében (13). A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (14). Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén (15). Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében az üvegrost-ágazatban – ideértve a folytonosüvegrostszál termékek ágazatát is – torzultak a bérköltségek (16), valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (17). |
| --- | --- |

(43)

Az említett vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy Kínában a jelentős mértékű kormányzati beavatkozás a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (11). A Bizottság megállapította különösen, hogy az üvegrost-ágazatban – ideértve a folytonosüvegrostszál termékek ágazatát is – nemcsak hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében jelentős mértékű kormányzati tulajdon van jelen (12), hanem a kínai kormánynak a vállalatokban való és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében vett jelenléte azt is lehetővé teszi, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében (13). A Bizottság megállapította továbbá, hogy az államnak a pénzügyi piacokon, valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag más szempontból fontosnak tartott gazdasági ágazatokban összpontosulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (14). Emellett a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése értelmében a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában különösen a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén (15). Hasonlóképpen a Bizottság megállapította, hogy Kínában az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése értelmében az üvegrost-ágazatban – ideértve a folytonosüvegrostszál termékek ágazatát is – torzultak a bérköltségek (16), valamint hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése értelmében a pénzügyi ágazatban – különösen a vállalati szektor tőkéhez jutása terén – torzulások állnak fenn (17).

11

12

13

14

15

16

17

| (44) | A kínai üvegrost-ágazatra vonatkozó korábbi vizsgálathoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a kérelemből, valamint a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentésből (18) származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálat keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával. |
| --- | --- |

(44)

A kínai üvegrost-ágazatra vonatkozó korábbi vizsgálathoz hasonlóan a Bizottság e vizsgálat keretében is megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható bizonyítékokra alapozta, amelyek egyebek mellett a kérelemből, valamint a nyilvánosan hozzáférhető források felhasználásával összeállított jelentésből (18) származtak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és a felülvizsgálat tárgyát képező termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette a Kínában fennálló, a korábbi vizsgálat keretében is megállapított jelentős torzulások alátámasztása szempontjából releváns különböző kritériumokkal kapcsolatos saját kutatásával.

18

| (45) | A kérelmező kérelmében előadta, hogy a folytonosüvegrostszál termékek kínai ágazatát jelentős torzulások jellemzik, amelyek általában a gazdaságba, azon belül pedig a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatába történő állami beavatkozásból erednek. A kérelemben azt állította, hogy valamennyi termelési tényező – a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő – egyaránt torzult, mivel a kínai kormány olyan beavatkozásainak van kitéve, amelyek végső soron jelentős torzulásokhoz vezettek a folytonosüvegrostszál termékek kínai ágazatában. |
| --- | --- |

(45)

A kérelmező kérelmében előadta, hogy a folytonosüvegrostszál termékek kínai ágazatát jelentős torzulások jellemzik, amelyek általában a gazdaságba, azon belül pedig a felülvizsgálat tárgyát képező termék ágazatába történő állami beavatkozásból erednek. A kérelemben azt állította, hogy valamennyi termelési tényező – a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő – egyaránt torzult, mivel a kínai kormány olyan beavatkozásainak van kitéve, amelyek végső soron jelentős torzulásokhoz vezettek a folytonosüvegrostszál termékek kínai ágazatában.

| (46) | Álláspontjának alátámasztása érdekében a kérelem számos nyilvánosan elérhető információforrásra hivatkozott, például a jelentésre, az üvegrostszövet-ágazatot érintő közelmúltbeli bizottsági vizsgálatra és az annak eredményeként összeállított (EU) 2020/492 rendeletre, az építőanyag-ipar fejlesztésére vonatkozó tizenharmadik ötéves tervre, Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves tervére, a nemzetgazdasági és a társadalmi fejlődésről, valamint a 2035-re vonatkozó hosszú távú célkitűzésekről szóló tizennegyedik ötéves tervre, továbbá a „Made in China 2025” iparstratégiára. |
| --- | --- |

(46)

Álláspontjának alátámasztása érdekében a kérelem számos nyilvánosan elérhető információforrásra hivatkozott, például a jelentésre, az üvegrostszövet-ágazatot érintő közelmúltbeli bizottsági vizsgálatra és az annak eredményeként összeállított (EU) 2020/492 rendeletre, az építőanyag-ipar fejlesztésére vonatkozó tizenharmadik ötéves tervre, Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves tervére, a nemzetgazdasági és a társadalmi fejlődésről, valamint a 2035-re vonatkozó hosszú távú célkitűzésekről szóló tizennegyedik ötéves tervre, továbbá a „Made in China 2025” iparstratégiára.

| (47) | Ennek alapján a kérelem kiemelte, hogy a folytonosüvegrostszál termékek főbb kínai gyártóinak nagy többsége, valamint az upstream beszállítók és a továbbfelhasználók nagy többsége a kínai kormány tulajdonában van. A két legnagyobb kínai folytonosüvegrostszál-gyártó (a CPIC és a Jushi) jelentős állami tulajdonú konglomerátum. Az érintett ipari szövetség, a Kínai Építőanyag-ipari Szövetség (China Building Materials Federation) az állami tulajdonú eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottság iránymutatása és felügyelete alatt működik. A Jushi igazgatótanácsának elnöke és CNBM (a Jushi anyavállalata) alelnöke egyben a Kínai Építőanyag-ipari Szövetség alelnöke is. |
| --- | --- |

(47)

Ennek alapján a kérelem kiemelte, hogy a folytonosüvegrostszál termékek főbb kínai gyártóinak nagy többsége, valamint az upstream beszállítók és a továbbfelhasználók nagy többsége a kínai kormány tulajdonában van. A két legnagyobb kínai folytonosüvegrostszál-gyártó (a CPIC és a Jushi) jelentős állami tulajdonú konglomerátum. Az érintett ipari szövetség, a Kínai Építőanyag-ipari Szövetség (China Building Materials Federation) az állami tulajdonú eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottság iránymutatása és felügyelete alatt működik. A Jushi igazgatótanácsának elnöke és CNBM (a Jushi anyavállalata) alelnöke egyben a Kínai Építőanyag-ipari Szövetség alelnöke is.

| (48) | A folytonosüvegrostszál termékek ágazatában érvényesülő kormányzati beavatkozás magas szintje és az ágazatban működő állami tulajdonú vállalatok fokozott jelenléte mellett a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között. |
| --- | --- |

(48)

A folytonosüvegrostszál termékek ágazatában érvényesülő kormányzati beavatkozás magas szintje és az ágazatban működő állami tulajdonú vállalatok fokozott jelenléte mellett a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között.

| (49) | A kínai gazdaság fejlődésének irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek – például az építőanyag-ipar fejlesztésére vonatkozó tizenharmadik ötéves terv, az intelligens gyártási fejlesztési terv (2016–2020), Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve, a nemzetgazdasági és a társadalmi fejlődésről, valamint a 2035-re vonatkozó hosszú távú célkitűzésekről szóló tizennegyedik ötéves terv (a továbbiakban: tizennegyedik ötéves terv), valamint a „Made in China 2025” stratégia – arra ösztönzik a kormányzati hatóságokat és az állami tulajdonú pénzügyi intézményeket, hogy előmozdítsák a folytonosüvegrostszál termékek ágazatának fejlődését Kínában. A tizennegyedik ötéves terv keretében a kínai kormány az ipari rendszer új pillérének kialakításával összefüggésben az új anyagokra kíván összpontosítani, és azt tervezi, hogy teljes mértékben kiaknázza az ipari beruházási alapokat, valamint növeli a finanszírozási garanciákat és a kockázatkompenzációt. A kínai tervezési rendszer tehát megakadályozza azt, hogy a folytonosüvegrostszál termékek ágazatában a szabadpiaci erők érvényesüljenek. |
| --- | --- |

(49)

A kínai gazdaság fejlődésének irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek – például az építőanyag-ipar fejlesztésére vonatkozó tizenharmadik ötéves terv, az intelligens gyártási fejlesztési terv (2016–2020), Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve, a nemzetgazdasági és a társadalmi fejlődésről, valamint a 2035-re vonatkozó hosszú távú célkitűzésekről szóló tizennegyedik ötéves terv (a továbbiakban: tizennegyedik ötéves terv), valamint a „Made in China 2025” stratégia – arra ösztönzik a kormányzati hatóságokat és az állami tulajdonú pénzügyi intézményeket, hogy előmozdítsák a folytonosüvegrostszál termékek ágazatának fejlődését Kínában. A tizennegyedik ötéves terv keretében a kínai kormány az ipari rendszer új pillérének kialakításával összefüggésben az új anyagokra kíván összpontosítani, és azt tervezi, hogy teljes mértékben kiaknázza az ipari beruházási alapokat, valamint növeli a finanszírozási garanciákat és a kockázatkompenzációt. A kínai tervezési rendszer tehát megakadályozza azt, hogy a folytonosüvegrostszál termékek ágazatában a szabadpiaci erők érvényesüljenek.

| (50) | Az „új anyagok” ágazataiban – így a folytonosüvegrostszál termékek ágazatában – működő vállalkozások számos támogatási mechanizmus, többek között pénzügyi támogatási politikák, költségvetési és adózási kedvezményes politikák, K+F-támogatás stb. által nyújtott előnyökben részesülnek. |
| --- | --- |

(50)

Az „új anyagok” ágazataiban – így a folytonosüvegrostszál termékek ágazatában – működő vállalkozások számos támogatási mechanizmus, többek között pénzügyi támogatási politikák, költségvetési és adózási kedvezményes politikák, K+F-támogatás stb. által nyújtott előnyökben részesülnek.

| (51) | A nyersanyagok, például a kaolin és a dolomit költségei Kínában nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei, mivel e nyersanyagok előállítása Kínában állami támogatás tárgyát képezi; jelentős rendszerszintű torzulások állnak fenn a tőkéhez, a földhöz és a munkaerőhöz való hozzáférés tekintetében is. A folytonosüvegrostszál termékek Kínából érkező behozatalára vonatkozó közelmúltbeli bizottsági szubvencióellenes vizsgálat feltárta, hogy a folytonosüvegrostszál termékek kínai gyártói kedvezményesen férnek hozzá a földterületekhez, továbbá állami tulajdonú bankok és magánbankok által nyújtott kedvezményes hiteleket vehetnek igénybe (19). |
| --- | --- |

(51)

A nyersanyagok, például a kaolin és a dolomit költségei Kínában nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei, mivel e nyersanyagok előállítása Kínában állami támogatás tárgyát képezi; jelentős rendszerszintű torzulások állnak fenn a tőkéhez, a földhöz és a munkaerőhöz való hozzáférés tekintetében is. A folytonosüvegrostszál termékek Kínából érkező behozatalára vonatkozó közelmúltbeli bizottsági szubvencióellenes vizsgálat feltárta, hogy a folytonosüvegrostszál termékek kínai gyártói kedvezményesen férnek hozzá a földterületekhez, továbbá állami tulajdonú bankok és magánbankok által nyújtott kedvezményes hiteleket vehetnek igénybe (19).

19

| (52) | A kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban található, valamint a jelentős torzulások fennállására és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának a jelen ügyben való indokoltságára vonatkozó bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(52)

A kínai kormánytól nem érkezett olyan észrevétel vagy bizonyíték, amely alátámasztotta vagy cáfolta volna az ügy irataiban található, valamint a jelentős torzulások fennállására és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazásának a jelen ügyben való indokoltságára vonatkozó bizonyítékokat.

| (53) | A folytonosüvegrostszál termékek ágazatában továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett jelentős mértékű tulajdona és ellenőrzése. Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportőrei nem működtek együtt a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú gyártók pontos aránya nem állapítható meg. A vizsgálat azonban megerősítette, hogy a folytonosüvegrostszál termékek ágazatában működő három legnagyobb gyártó – nevezetesen a Jushi, a Taishan Glassfiber és a CPIC – vagy teljes mértékben állami tulajdonban van, vagy az állam ellenőrzésre jogosító részesedéssel rendelkezik benne. Ez a három gyártó a folytonosüvegrostszál termékek kínai gyártóinak mintegy 75 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(53)

A folytonosüvegrostszál termékek ágazatában továbbra is megfigyelhető a kínai kormánynak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése értelmében vett jelentős mértékű tulajdona és ellenőrzése. Mivel a felülvizsgálat tárgyát képező termék kínai exportőrei nem működtek együtt a vizsgálat során, a magán- és az állami tulajdonú gyártók pontos aránya nem állapítható meg. A vizsgálat azonban megerősítette, hogy a folytonosüvegrostszál termékek ágazatában működő három legnagyobb gyártó – nevezetesen a Jushi, a Taishan Glassfiber és a CPIC – vagy teljes mértékben állami tulajdonban van, vagy az állam ellenőrzésre jogosító részesedéssel rendelkezik benne. Ez a három gyártó a folytonosüvegrostszál termékek kínai gyártóinak mintegy 75 %-át képviseli.

| (54) | A folytonosüvegrostszál termékek ágazatában az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. A folytonosüvegrostszál termékek ágazatára vonatkozó legújabb kínai szakpolitikai dokumentumok megerősítik, hogy a kínai kormány továbbra is nagy jelentőséget tulajdonít az ágazatnak, ideértve azt a szándékát is, hogy ágazati beavatkozásokat kíván végrehajtani annak érdekében, hogy az ágazatot a kormányzati szakpolitikákkal összhangban alakítsa. Ezt jól példázza a nyersanyagipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv, amely az ágazatot – és mindenekelőtt a különleges rendeltetésű üvegrostokat – azon anyagokhoz sorolja, amelyek esetében a tervnek megfelelő szakpolitikák támogatják a technológiai innovációt (20). Az üvegrosthoz kapcsolódó ágazatokat az ipar strukturális kiigazításáról közreadott útmutató katalógus 2019. évi verziója (21), valamint az első használatra/demonstrációs célokra felhasználható kulcsfontosságú új anyagok 2021. évi útmutató katalógusa (22)
  . is az ösztönzött ágazatok közé sorolja. |
| --- | --- |

(54)

A folytonosüvegrostszál termékek ágazatában az állami tulajdonú vállalatokra és a magántulajdonú vállalatokra egyaránt kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. A folytonosüvegrostszál termékek ágazatára vonatkozó legújabb kínai szakpolitikai dokumentumok megerősítik, hogy a kínai kormány továbbra is nagy jelentőséget tulajdonít az ágazatnak, ideértve azt a szándékát is, hogy ágazati beavatkozásokat kíván végrehajtani annak érdekében, hogy az ágazatot a kormányzati szakpolitikákkal összhangban alakítsa. Ezt jól példázza a nyersanyagipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv, amely az ágazatot – és mindenekelőtt a különleges rendeltetésű üvegrostokat – azon anyagokhoz sorolja, amelyek esetében a tervnek megfelelő szakpolitikák támogatják a technológiai innovációt (20). Az üvegrosthoz kapcsolódó ágazatokat az ipar strukturális kiigazításáról közreadott útmutató katalógus 2019. évi verziója (21), valamint az első használatra/demonstrációs célokra felhasználható kulcsfontosságú új anyagok 2021. évi útmutató katalógusa (22)
  . is az ösztönzött ágazatok közé sorolja.

20

21

22

.

| (55) | Tartományi szinten is hasonló példák vannak a kínai hatóságok azon szándékára, hogy felügyeljék és irányítsák az ágazat fejlődését; ilyen többek között Shandong, amely kifejezetten az üvegrost- és összetettanyag-ágazatot illetően irányozza elő a következőket: „aktívan támogatni kell azokat a vezető és kiemelt vállalkozásokat, amelyek erős márkahatással, piaci vonzerővel és integrációs képességekkel rendelkeznek, valamint ösztönző hatással vannak az ipari láncokra és klaszterekre, továbbá támogatni kell az ágazatokon és a régiókon átnyúló, valamint a kereszttulajdonlás útján történő összefonódásokat és a vállalkozások átszervezését”, emellett „nagy teljesítményű üvegrostokat és üvegrosttermékeket kell kifejleszteni [és] ösztönözni kell az ultrafinom, nagy szilárdságú, magas rugalmassági modulusú, lúgálló, alacsony dielektromos állandóval rendelkező, alacsony tágulású, magas szilikatartalmú, lebomló, speciális alakú keresztmetszettel rendelkező és egyéb nagy teljesítményű üvegrostok és üvegrosttermékek fejlesztését. Az elektronikus információk, az űrkutatás, az új energia, a nagy méretű tenyészgazdaságok, a mezőgazdasági üvegházak és egyéb területek igényeire összpontosítva fejleszteni és népszerűsíteni kell az üvegrostból készült, hőre lágyuló és hőre keményedő összetett termékeket, valamint az infrastrukturális projektekhez használatos összetett üvegrost-rácsokat” (23). Ugyanígy Chongqing tartománynak a stratégiai és feltörekvő ágazatok fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve is előirányozza „a nagy teljesítményű rostok és összetett anyagok ipari láncainak kiterjesztését”, valamint „a projektek kialakításának felgyorsítását, többek között a [...] nagy teljesítményű üvegrostok előállítására szolgáló 150 000 tonna éves gyártási kapacitású gyártósorok, valamint az ultrafinom üvegrostok és összetett anyagok gyártóbázisa vonatkozásában, hogy növelhető legyen a gyártási kapacitás a nagy teljesítményű üvegrostok és összetett anyagok terén” (24). Az üvegrostoknak tulajdonított jelentőség más tartományok, például Guanxi (25), Hubei (26) vagy Zhejiang (27) tervezési dokumentumaiban is megmutatkozik. |
| --- | --- |

(55)

Tartományi szinten is hasonló példák vannak a kínai hatóságok azon szándékára, hogy felügyeljék és irányítsák az ágazat fejlődését; ilyen többek között Shandong, amely kifejezetten az üvegrost- és összetettanyag-ágazatot illetően irányozza elő a következőket: „aktívan támogatni kell azokat a vezető és kiemelt vállalkozásokat, amelyek erős márkahatással, piaci vonzerővel és integrációs képességekkel rendelkeznek, valamint ösztönző hatással vannak az ipari láncokra és klaszterekre, továbbá támogatni kell az ágazatokon és a régiókon átnyúló, valamint a kereszttulajdonlás útján történő összefonódásokat és a vállalkozások átszervezését”, emellett „nagy teljesítményű üvegrostokat és üvegrosttermékeket kell kifejleszteni [és] ösztönözni kell az ultrafinom, nagy szilárdságú, magas rugalmassági modulusú, lúgálló, alacsony dielektromos állandóval rendelkező, alacsony tágulású, magas szilikatartalmú, lebomló, speciális alakú keresztmetszettel rendelkező és egyéb nagy teljesítményű üvegrostok és üvegrosttermékek fejlesztését. Az elektronikus információk, az űrkutatás, az új energia, a nagy méretű tenyészgazdaságok, a mezőgazdasági üvegházak és egyéb területek igényeire összpontosítva fejleszteni és népszerűsíteni kell az üvegrostból készült, hőre lágyuló és hőre keményedő összetett termékeket, valamint az infrastrukturális projektekhez használatos összetett üvegrost-rácsokat” (23). Ugyanígy Chongqing tartománynak a stratégiai és feltörekvő ágazatok fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terve is előirányozza „a nagy teljesítményű rostok és összetett anyagok ipari láncainak kiterjesztését”, valamint „a projektek kialakításának felgyorsítását, többek között a [...] nagy teljesítményű üvegrostok előállítására szolgáló 150 000 tonna éves gyártási kapacitású gyártósorok, valamint az ultrafinom üvegrostok és összetett anyagok gyártóbázisa vonatkozásában, hogy növelhető legyen a gyártási kapacitás a nagy teljesítményű üvegrostok és összetett anyagok terén” (24). Az üvegrostoknak tulajdonított jelentőség más tartományok, például Guanxi (25), Hubei (26) vagy Zhejiang (27) tervezési dokumentumaiban is megmutatkozik.

23

24

25

26

27

| (56) | Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakoroljon az árakra és a költségekre, megjegyzendő, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék számos gyártója kiemelten foglalkozik internetes honlapján a pártépítő tevékenységgel, párttagoknak is helyet biztosít a vállalatvezetésben, és hangsúlyozza a KKP iránti elkötelezettségét. |
| --- | --- |

(56)

Azzal kapcsolatban, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése értelmében a kínai kormány abban a helyzetben van-e, hogy befolyást gyakoroljon az árakra és a költségekre, megjegyzendő, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék számos gyártója kiemelten foglalkozik internetes honlapján a pártépítő tevékenységgel, párttagoknak is helyet biztosít a vállalatvezetésben, és hangsúlyozza a KKP iránti elkötelezettségét.

| (57) | A Jushi csoport elnöke például egyidejűleg a CNMB pártbizottságának titkárhelyettese is (28). Hasonlóképpen, a Sinoma Science and Technology vállalatnak (a Taishan Fiberglass holdingtársaságának) elnöke a pártbizottság titkári tisztségét is betölti, míg a Sinoma Science and Technology elnöke pedig egyidejűleg a pártbizottság helyettes titkárhelyettese is (29). A CPIC esetében az igazgatótanács elnökhelyettese és az ügyvezető igazgató egyben a pártbizottság titkárhelyettese is, a CPIC anyavállalatának csoportelnöke egyben a pártbizottság titkára, a csoport alelnöke pedig a pártbizottság helyettes titkári posztját tölti be (30). |
| --- | --- |

(57)

A Jushi csoport elnöke például egyidejűleg a CNMB pártbizottságának titkárhelyettese is (28). Hasonlóképpen, a Sinoma Science and Technology vállalatnak (a Taishan Fiberglass holdingtársaságának) elnöke a pártbizottság titkári tisztségét is betölti, míg a Sinoma Science and Technology elnöke pedig egyidejűleg a pártbizottság helyettes titkárhelyettese is (29). A CPIC esetében az igazgatótanács elnökhelyettese és az ügyvezető igazgató egyben a pártbizottság titkárhelyettese is, a CPIC anyavállalatának csoportelnöke egyben a pártbizottság titkára, a csoport alelnöke pedig a pártbizottság helyettes titkári posztját tölti be (30).

28

29

30

| (58) | Ezen túlmenően a Jushi alapszabályának 195. cikke kifejezetten rendelkezik az alapvető vállalati ügyek feletti közvetlen pártfelügyeletről: „a vállalkozás pártbizottsága a szabályokkal összhangban megvitatja a vállalkozás főbb ügyeit, és dönt azokról”, és a pártbizottság fő feladatai közé tartozik „a társaság főbb vállalatirányítási ügyeinek tanulmányozása és megvitatása, valamint a részvényesek közgyűlésének, az igazgatótanácsnak és a vezetőségnek a támogatása abban, hogy hatáskörüket a jogszabályoknak megfelelően gyakorolják”, valamint az, hogy „megerősítse a vezetést, továbbá a vállalkozás alkalmazottainak kiválasztása és értékelése fölötti ellenőrzést, és jó munkát végezzen a vállalkozás vezetői csoportjának, kádercsapatának és a tehetséget képviselő csapatának bővítésében” (31). |
| --- | --- |

(58)

Ezen túlmenően a Jushi alapszabályának 195. cikke kifejezetten rendelkezik az alapvető vállalati ügyek feletti közvetlen pártfelügyeletről: „a vállalkozás pártbizottsága a szabályokkal összhangban megvitatja a vállalkozás főbb ügyeit, és dönt azokról”, és a pártbizottság fő feladatai közé tartozik „a társaság főbb vállalatirányítási ügyeinek tanulmányozása és megvitatása, valamint a részvényesek közgyűlésének, az igazgatótanácsnak és a vezetőségnek a támogatása abban, hogy hatáskörüket a jogszabályoknak megfelelően gyakorolják”, valamint az, hogy „megerősítse a vezetést, továbbá a vállalkozás alkalmazottainak kiválasztása és értékelése fölötti ellenőrzést, és jó munkát végezzen a vállalkozás vezetői csoportjának, kádercsapatának és a tehetséget képviselő csapatának bővítésében” (31).

31

| (59) | Ezen túlmenően a Taishan Fiberglass ünnepséggel emlékezett meg a KKP alapításának 99. évfordulójáról, mely alkalommal a vállalat pártbizottságának titkára beszédet mondott: „Ez éppen azért van így, mert Taishan Fiberglass mindig is a Párt irányításának megfelelően járt el: tartotta magát a »kétféle következetességhez«, valamint a Csoport pártépítő munkájához az »egy szereplő«, a »négy integráció«, a »négy modernizáció és integráció« és egyéb pártépítő koncepciók kapcsán” (32). |
| --- | --- |

(59)

Ezen túlmenően a Taishan Fiberglass ünnepséggel emlékezett meg a KKP alapításának 99. évfordulójáról, mely alkalommal a vállalat pártbizottságának titkára beszédet mondott: „Ez éppen azért van így, mert Taishan Fiberglass mindig is a Párt irányításának megfelelően járt el: tartotta magát a »kétféle következetességhez«, valamint a Csoport pártépítő munkájához az »egy szereplő«, a »négy integráció«, a »négy modernizáció és integráció« és egyéb pártépítő koncepciók kapcsán” (32).

32

| (60) | A folytonosüvegrostszál termékek ágazatában azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. Míg az iparpolitikák jellemzően számos ágazatot érintenek, nem pedig kizárólagosan egyet, a folytonosüvegrostszál termékek ágazatára számos nemzeti, regionális és önkormányzati szinten kiadott terv, iránymutatás, irányelv és egyéb szakpolitikai dokumentum vonatkozik (lásd még a (47) és (48) preambulumbekezdést). Ezek a szakpolitikák esetenként teljesen szembe mennek a piaci erőkkel. Ilyen például a Guangxi hároméves cselekvési terve a stratégiai és feltörekvő ágazatokról, amely közigazgatási szempontból határozza meg a jövőbeli termelési volumeneket és növekedési rátákat: „2023-ra az új anyagok ágazatának termelési értéke eléri a 133 milliárd RMB-t, a hozzáadott érték pedig a 44 milliárd RMB-t” (33). |
| --- | --- |

(60)

A folytonosüvegrostszál termékek ágazatában azonosíthatók az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése értelmében vett, a belföldi gyártókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló politikák. Míg az iparpolitikák jellemzően számos ágazatot érintenek, nem pedig kizárólagosan egyet, a folytonosüvegrostszál termékek ágazatára számos nemzeti, regionális és önkormányzati szinten kiadott terv, iránymutatás, irányelv és egyéb szakpolitikai dokumentum vonatkozik (lásd még a (47) és (48) preambulumbekezdést). Ezek a szakpolitikák esetenként teljesen szembe mennek a piaci erőkkel. Ilyen például a Guangxi hároméves cselekvési terve a stratégiai és feltörekvő ágazatokról, amely közigazgatási szempontból határozza meg a jövőbeli termelési volumeneket és növekedési rátákat: „2023-ra az új anyagok ágazatának termelési értéke eléri a 133 milliárd RMB-t, a hozzáadott érték pedig a 44 milliárd RMB-t” (33).

33

| (61) | Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához felhasznált legfontosabb inputokat előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(61)

Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához felhasznált legfontosabb inputokat előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

| (62) | E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a folytonosüvegrostszál termékek ágazatában való, a (43) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira. |
| --- | --- |

(62)

E vizsgálat során a Bizottság nem talált olyan bizonyítékokat, amelyek azt jeleznék, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerinti, a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályoknak a folytonosüvegrostszál termékek ágazatában való, a (43) preambulumbekezdésben már bemutatott diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése ne hatna ki a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártóira.

| (63) | A folytonosüvegrostszál termékek ágazatára a (43) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek. |
| --- | --- |

(63)

A folytonosüvegrostszál termékek ágazatára a (43) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerinti, a bérköltségek tekintetében fennálló torzulások is kihatnak. A szóban forgó ágazatban ezek a torzulások közvetlenül (a felülvizsgálat tárgyát képező termék és annak legfontosabb inputjai előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesülnek.

| (64) | Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy a (43) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a folytonosüvegrostszál termékek gyártásával foglalkozó ágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(64)

Emellett e vizsgálat keretében nem nyújtottak be a Bizottsághoz olyan bizonyítékot, amely azt jelezné, hogy a (43) preambulumbekezdésben már szintén bemutatott, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerinti, a pénzügyi rendszerben érvényesülő kormányzati beavatkozás ne hatna ki a folytonosüvegrostszál termékek gyártásával foglalkozó ágazatra. Ebből következően a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

| (65) | Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, a fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak; amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(65)

Végezetül a Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához több különböző inputra van szükség. Amikor a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártói beszerzik inputjaikat vagy szerződést kötnek inputjaik beszerzése érdekében, a fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói a torzulásokkal érintett munkaerőt foglalkoztatnak; amikor kölcsönt vesznek fel, olyan forrásokat vesznek igénybe, amelyekre kihathatnak a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (66) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes területén érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. |
| --- | --- |

(66)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak a felülvizsgálat tárgyát képező termék belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés I. és II. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes területén érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább.

| (67) | Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(67)

Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

| (68) | Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat képező termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(68)

Összességében a rendelkezésre álló bizonyítékok arról tanúskodnak, hogy a felülvizsgálat tárgyat képező termék árai és költségei (köztük a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségek) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében – az ott felsorolt elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatásának tanúsága szerint – jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.5.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

3.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (69) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (34), |
| --- | --- | --- |

(69)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (34),

34

| — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (35), |
| --- | --- |

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék termelése az adott országban (35),

35

| — | a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban, |
| --- | --- |

—

a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban,

| — | több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

—

több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (70) | A (38) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban 2022. augusztus 5-én feljegyzést fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. E feljegyzés ismertette a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, továbbá tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben a Bizottság Törökországot választja ki megfelelő reprezentatív országként abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása. |
| --- | --- |

(70)

A (38) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban 2022. augusztus 5-én feljegyzést fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. E feljegyzés ismertette a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, továbbá tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben a Bizottság Törökországot választja ki megfelelő reprezentatív országként abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása.

| (71) | Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében felsorolt kritériumokkal összhangban a Bizottság Törökországot olyan országként azonosította, amelynek gazdasági fejlettségi szintje Kínáéhoz hasonló. Törökországot bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank „a közepes jövedelmű országok felső sávjába” sorolja. A Bizottság továbbá olyan országként azonosította Törökországot, ahol a végzik a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását és a vonatkozó adatok könnyen hozzáférhetők. |
| --- | --- |

(71)

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében felsorolt kritériumokkal összhangban a Bizottság Törökországot olyan országként azonosította, amelynek gazdasági fejlettségi szintje Kínáéhoz hasonló. Törökországot bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank „a közepes jövedelmű országok felső sávjába” sorolja. A Bizottság továbbá olyan országként azonosította Törökországot, ahol a végzik a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártását és a vonatkozó adatok könnyen hozzáférhetők.

| (72) | Végezetül, tekintettel az együttműködés hiányára és annak megállapítása után, hogy Törökország a legmegfelelőbb reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(72)

Végezetül, tekintettel az együttműködés hiányára és annak megállapítása után, hogy Törökország a legmegfelelőbb reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

3.5.2.   Következtetés

Következtetés

| (73) | Tekintettel az együttműködés hiányára, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben javasoltak szerint és mivel Törökország teljesítette az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében meghatározott kritériumokat, a Bizottság Törökországot választotta megfelelő reprezentatív országnak. |
| --- | --- |

(73)

Tekintettel az együttműködés hiányára, a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben javasoltak szerint és mivel Törökország teljesítette az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében meghatározott kritériumokat, a Bizottság Törökországot választotta megfelelő reprezentatív országnak.

3.6.   A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

| (74) | A rendes érték megállapításához használandó releváns forrásokra vonatkozó feljegyzésben a Bizottság felsorolta mindazokat a termelési tényezőket (például anyagok, energia, munkaerő), amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához. A Bizottság közölte továbbá, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a Globális Kereskedelmi Atlasz alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a nyersanyagok) torzulásoktól mentes költségét. A Bizottság továbbá kijelentette, hogy a munkaerő (36) és az energia (37) torzulástól mentes költségeinek kiszámításához a Török Statisztikai Intézet (TurkStat) adatait használja majd. |
| --- | --- |

(74)

A rendes érték megállapításához használandó releváns forrásokra vonatkozó feljegyzésben a Bizottság felsorolta mindazokat a termelési tényezőket (például anyagok, energia, munkaerő), amelyeket az exportáló gyártók felhasználnak a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához. A Bizottság közölte továbbá, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a Globális Kereskedelmi Atlasz alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a nyersanyagok) torzulásoktól mentes költségét. A Bizottság továbbá kijelentette, hogy a munkaerő (36) és az energia (37) torzulástól mentes költségeinek kiszámításához a Török Statisztikai Intézet (TurkStat) adatait használja majd.

36

37

| (75) | A Bizottság arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy a kínai exportőrök együttműködésének hiányában a fent említett termelési tényezőkben nem szereplő költségek beszámítása érdekében figyelembe vette a gyártási általános költségek és fogyóeszközök értékét. A Bizottság a kérelmezők által a felülvizsgálati kérelemben megadott adatok alapján a folytonosüvegrostszál termékek minden egyes kategóriájára vonatkozóan meghatározta a gyártási általános költségeknek és a fogyóeszközöknek a közvetlen gyártási költségekhez viszonyított arányát. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy a kínai exportőrök együttműködésének hiányában a fent említett termelési tényezőkben nem szereplő költségek beszámítása érdekében figyelembe vette a gyártási általános költségek és fogyóeszközök értékét. A Bizottság a kérelmezők által a felülvizsgálati kérelemben megadott adatok alapján a folytonosüvegrostszál termékek minden egyes kategóriájára vonatkozóan meghatározta a gyártási általános költségeknek és a fogyóeszközöknek a közvetlen gyártási költségekhez viszonyított arányát.

| (76) | Végül a Bizottság jelezte, hogy a (38) preambulumbekezdésben ismertetett módon a felülvizsgálat tárgyát képező termékek egy török gyártójától származó pénzügyi adatokat fogja felhasználni az SGA-költségek és a nyereség megállapításához. |
| --- | --- |

(76)

Végül a Bizottság jelezte, hogy a (38) preambulumbekezdésben ismertetett módon a felülvizsgálat tárgyát képező termékek egy török gyártójától származó pénzügyi adatokat fogja felhasználni az SGA-költségek és a nyereség megállapításához.

3.7.   Torzulásmentes költségek és referenciaértékek

Torzulásmentes költségek és referenciaértékek

3.7.1.   Termelési tényezők

Termelési tényezők

| (77) | A kérelmen alapuló összes információ, valamint a kérelmező által azt követően benyújtott információk figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  1. táblázat


  Egyes folytonosüvegrostszál termékek termelési tényezői










  Termelési tényező | Vámtarifaszám | Források | Torzulástól mentes érték (a továbbiakban: CNY) | Mértékegység |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Kaolin | 25070020 | Globális Kereskedelmi Atlasz (38) | 1,04 | kg |
| Dolomit | 251810 , 251820 | Globális Kereskedelmi Atlasz | 2,03 | kg |
| Mészkő | 2521 | Globális Kereskedelmi Atlasz | 5,8 | kg |
| Szilika | 250510 | Globális Kereskedelmi Atlasz | 0,31 | kg |
| Platina | 711011 | Globális Kereskedelmi Atlasz | 224,24 | gr |
| Ródium | 711031 | Globális Kereskedelmi Atlasz | 2 721,49 | gr |
| Kötőanyag, oxigén, pótalkatrészek, csomagolás | | | a közvetlen költségek %-ában | % |
| Munkaerő |
| Közvetlen munkavégzés | N/A | Turkstat (39) | 28,16 | óra |
| Energia |
| Villamos energia | N/A | Turkstat (40) | 0,52 | kWh |
| Földgáz | N/A | Turkstat (40) | 165,95 | m3 |

(77)

A kérelmen alapuló összes információ, valamint a kérelmező által azt követően benyújtott információk figyelembevételével a Bizottság a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

1. táblázat

1. táblázat

Egyes folytonosüvegrostszál termékek termelési tényezői

Egyes folytonosüvegrostszál termékek termelési tényezői

Termelési tényező

Vámtarifaszám

Források

Torzulástól mentes érték (a továbbiakban: CNY)

Mértékegység

Nyersanyagok

Kaolin

25070020

Globális Kereskedelmi Atlasz (38)

38

1,04

kg

Dolomit

251810 , 251820

Globális Kereskedelmi Atlasz

2,03

kg

Mészkő

2521

Globális Kereskedelmi Atlasz

5,8

kg

Szilika

250510

Globális Kereskedelmi Atlasz

0,31

kg

Platina

711011

Globális Kereskedelmi Atlasz

224,24

gr

Ródium

711031

Globális Kereskedelmi Atlasz

2 721,49

gr

Kötőanyag, oxigén, pótalkatrészek, csomagolás

a közvetlen költségek %-ában

%

Munkaerő

Közvetlen munkavégzés

N/A

Turkstat (39)

39

28,16

óra

Energia

Villamos energia

N/A

Turkstat (40)

40

0,52

kWh

Földgáz

N/A

Turkstat (40)

40

165,95

m3

3

3.7.2.   Nyersanyagok

Nyersanyagok

| (78) | A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból származó behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta (41). |
| --- | --- |

(78)

A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet 1. mellékletében felsorolt országokon kívüli összes harmadik országból származó behozatal egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta (41).

41

| (79) | A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a 3.4. szakaszban jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából a reprezentatív országba irányuló behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt. |
| --- | --- |

(79)

A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a 3.4. szakaszban jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából a reprezentatív országba irányuló behozatal kizárását követően az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene továbbra is reprezentatív maradt.

| (80) | A Bizottság a felülvizsgálati időszakra nézve kiszámította a fogyóeszközöknek a közvetlen gyártási költségekhez viszonyított arányát. A fogyóeszközök a kötőanyagok, az oxigén, a pótalkatrészek és a csomagolás költségeit foglalták magukban. E költségkomponensek torzulástól mentes értékének megállapításához – figyelemmel az exportáló gyártók együttműködésének hiányára – a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. A fogyóeszközök torzulástól mentes értékének meghatározásához a Bizottság ezeket – a folytonosüvegrostszál termékek kategóriái szerinti bontásban megadott – százalékos arányokat alkalmazta gyártási költség torzulástól mentes értékére. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság a felülvizsgálati időszakra nézve kiszámította a fogyóeszközöknek a közvetlen gyártási költségekhez viszonyított arányát. A fogyóeszközök a kötőanyagok, az oxigén, a pótalkatrészek és a csomagolás költségeit foglalták magukban. E költségkomponensek torzulástól mentes értékének megállapításához – figyelemmel az exportáló gyártók együttműködésének hiányára – a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. A fogyóeszközök torzulástól mentes értékének meghatározásához a Bizottság ezeket – a folytonosüvegrostszál termékek kategóriái szerinti bontásban megadott – százalékos arányokat alkalmazta gyártási költség torzulástól mentes értékére.

| (81) | A nyersanyagok importárait rendesen a belföldi fuvarozási költséggel is meg kell növelni. Tekintettel az együttműködés hiányára és a hatályvesztési felülvizsgálat jellegére, vagyis arra, hogy célja nem a dömping mértékének pontos meghatározása, hanem annak megállapítása, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban, illetve megismétlődhet-e, a Bizottság úgy döntött, hogy a belföldi fuvarozási költségek miatt szükségtelen kiigazítást végezni. Ez a kiigazítás megnövelné a rendes értéket, ennek következtében pedig a dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(81)

A nyersanyagok importárait rendesen a belföldi fuvarozási költséggel is meg kell növelni. Tekintettel az együttműködés hiányára és a hatályvesztési felülvizsgálat jellegére, vagyis arra, hogy célja nem a dömping mértékének pontos meghatározása, hanem annak megállapítása, hogy a dömping folytatódott-e a felülvizsgálati időszakban, illetve megismétlődhet-e, a Bizottság úgy döntött, hogy a belföldi fuvarozási költségek miatt szükségtelen kiigazítást végezni. Ez a kiigazítás megnövelné a rendes értéket, ennek következtében pedig a dömpingkülönbözetet.

3.7.3.   Munkaerő

Munkaerő

| (82) | A reprezentatív országbeli munkaerőköltségre vonatkozó referenciaérték megállapításához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet (TurkStat) által közzétett elérhető adatokat használta fel. A TurkStat részletes információkat tesz közzé a Törökország különböző gazdasági ágazataiban alkalmazott bérekről. A Bizottság az üvegrost-gyártásban (a NACE 2.0 szerinti 23. kategória) érvényes átlagos munkaerőköltségre vonatkozó 2020. évi statisztikákat használta fel (42). Az így kapott 2020. évi óránkénti költséget ezt követően indexálta a felülvizsgálati időszakban érvényes átlagos termelőiár-indexre. |
| --- | --- |

(82)

A reprezentatív országbeli munkaerőköltségre vonatkozó referenciaérték megállapításához a Bizottság a Török Statisztikai Intézet (TurkStat) által közzétett elérhető adatokat használta fel. A TurkStat részletes információkat tesz közzé a Törökország különböző gazdasági ágazataiban alkalmazott bérekről. A Bizottság az üvegrost-gyártásban (a NACE 2.0 szerinti 23. kategória) érvényes átlagos munkaerőköltségre vonatkozó 2020. évi statisztikákat használta fel (42). Az így kapott 2020. évi óránkénti költséget ezt követően indexálta a felülvizsgálati időszakban érvényes átlagos termelőiár-indexre.

42

3.7.4.   Villamos energia

Villamos energia

| (83) | A törökországi vállalatok esetében érvényesített villamosenergia-árat a Turkstat félévente teszi közzé. A Bizottság a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakban (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) a törökországi ipari végfelhasználók esetében alkalmazott villamosenergia-árakról (43) rendelkezésre álló legfrissebb adatokat használta fel. Mivel a végfelhasználói átlagárakról közölt adatok az összes adót magukban foglalták, a Bizottság kiszámította a héa nélküli végfelhasználói átlagárat. |
| --- | --- |

(83)

A törökországi vállalatok esetében érvényesített villamosenergia-árat a Turkstat félévente teszi közzé. A Bizottság a 2021. január 1-jétől 2021. december 31-ig tartó időszakban (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) a törökországi ipari végfelhasználók esetében alkalmazott villamosenergia-árakról (43) rendelkezésre álló legfrissebb adatokat használta fel. Mivel a végfelhasználói átlagárakról közölt adatok az összes adót magukban foglalták, a Bizottság kiszámította a héa nélküli végfelhasználói átlagárat.

43

3.7.5.   Földgáz

Földgáz

| (84) | A törökországi vállalatok (ipari felhasználók) esetében érvényesített földgázárat a Turkstat félévente teszi közzé. A Bizottság a törökországi ipari végfelhasználók esetében a felülvizsgálati időszakban érvényesített földgázárakról rendelkezésre álló legfrissebb adatokat (44) használta fel. Mivel a végfelhasználói átlagárakról közölt adatok az összes adót magukban foglalták, a Bizottság kiszámította a héa nélküli végfelhasználói átlagárat. |
| --- | --- |

(84)

A törökországi vállalatok (ipari felhasználók) esetében érvényesített földgázárat a Turkstat félévente teszi közzé. A Bizottság a törökországi ipari végfelhasználók esetében a felülvizsgálati időszakban érvényesített földgázárakról rendelkezésre álló legfrissebb adatokat (44) használta fel. Mivel a végfelhasználói átlagárakról közölt adatok az összes adót magukban foglalták, a Bizottság kiszámította a héa nélküli végfelhasználói átlagárat.

44

3.7.6.   Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

Gyártási általános költségek, SGA-költségek, nyereség és értékcsökkenés

| (85) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Ezen túlmenően – amint azt a (80) preambulumbekezdés kifejti – a Bizottság a gyártási általános költségek értékét is meghatározta az előzőekben említett, a termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából. |
| --- | --- |

(85)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Ezen túlmenően – amint azt a (80) preambulumbekezdés kifejti – a Bizottság a gyártási általános költségek értékét is meghatározta az előzőekben említett, a termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából.

| (86) | A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapításához – figyelemmel a Kínában működő gyártók együttműködésének hiányára – a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. A Bizottság tehát a kérelmező által közölt adatok alapján állapította meg, hogy a gyártási általános költségek mekkora részt tesznek ki a teljes közvetlen gyártási költségen belül. A gyártási általános költségek magukban foglalták a hulladékkal, a közvetett munkaerővel, az ingatlanok, gépek és berendezések karbantartásával és értékcsökkenésével kapcsolatos költségeket. A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének meghatározásához a Bizottság ezeket – a folytonosüvegrostszál termékek kategóriái szerinti bontásban megadott – százalékos arányokat alkalmazta a gyártási költség torzulástól mentes értékére, az előállított folytonosüvegrostszál termékek kategóriáinak megfelelően. |
| --- | --- |

(86)

A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének megállapításához – figyelemmel a Kínában működő gyártók együttműködésének hiányára – a Bizottság az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényeket használta fel. A Bizottság tehát a kérelmező által közölt adatok alapján állapította meg, hogy a gyártási általános költségek mekkora részt tesznek ki a teljes közvetlen gyártási költségen belül. A gyártási általános költségek magukban foglalták a hulladékkal, a közvetett munkaerővel, az ingatlanok, gépek és berendezések karbantartásával és értékcsökkenésével kapcsolatos költségeket. A gyártási általános költségek torzulástól mentes értékének meghatározásához a Bizottság ezeket – a folytonosüvegrostszál termékek kategóriái szerinti bontásban megadott – százalékos arányokat alkalmazta a gyártási költség torzulástól mentes értékére, az előállított folytonosüvegrostszál termékek kategóriáinak megfelelően.

| (87) | Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság az aktához fűzött, a releváns forrásokról szóló feljegyzésben a folytonosüvegrostszál termékek aktív és nyereséges gyártójaként azonosított törökországi gyártó legfrissebb rendelkezésre álló pénzügyi adatait vette alapul. A Bizottság az alábbi vállalatnak a weboldalán közzétett nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatokat használta fel:






  — | Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. (2021-es pénzügyi év) (45). |
| --- | --- | --- |

(87)

Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegének megállapításához a Bizottság az aktához fűzött, a releváns forrásokról szóló feljegyzésben a folytonosüvegrostszál termékek aktív és nyereséges gyártójaként azonosított törökországi gyártó legfrissebb rendelkezésre álló pénzügyi adatait vette alapul. A Bizottság az alábbi vállalatnak a weboldalán közzétett nyilvánosan hozzáférhető pénzügyi adatokat használta fel:

—

Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. (2021-es pénzügyi év) (45).

45

3.8.   A rendes érték számítása

A rendes érték számítása

| (88) | A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően a folytonosüvegrostszál termékek típusai szerinti bontásban meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(88)

A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően a folytonosüvegrostszál termékek típusai szerinti bontásban meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

| (89) | A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a kérelmező nyújtott be a felülvizsgálati kérelemben a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához felhasznált egyes tényezők (az anyagok, az energia és a munkaerő) felhasználási arányaira vonatkozóan. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság elsőként a torzulástól mentes gyártási költségeket állapította meg. Az exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság azokra az adatokra hagyatkozott, amelyeket a kérelmező nyújtott be a felülvizsgálati kérelemben a felülvizsgálat tárgyát képező termék előállításához felhasznált egyes tényezők (az anyagok, az energia és a munkaerő) felhasználási arányaira vonatkozóan.

| (90) | A torzulástól mentes gyártási költség meghatározása után a Bizottság a (80), valamint a (85)–(87) preambulumbekezdésben leírtak szerint elvégezte a gyártási általános költségek és a fogyóeszközök, az SGA-költségek és a nyereség hozzáadását. A Bizottság a torzulásmentes gyártási költségeket megnövelte:






  — | a fogyóeszközöknek és a gyártási általános költségeknek a (80) és a (86) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint kiszámított értékével, |
| --- | --- | --- |

(90)

A torzulástól mentes gyártási költség meghatározása után a Bizottság a (80), valamint a (85)–(87) preambulumbekezdésben leírtak szerint elvégezte a gyártási általános költségek és a fogyóeszközök, az SGA-költségek és a nyereség hozzáadását. A Bizottság a torzulásmentes gyártási költségeket megnövelte:

—

a fogyóeszközöknek és a gyártási általános költségeknek a (80) és a (86) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint kiszámított értékével,

| — | az SGA-költségekkel és az egyéb költségekkel, amelyek a Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. vállalat által értékesített áruk költségének 16,8 %-át tették ki, valamint |
| --- | --- |

—

az SGA-költségekkel és az egyéb költségekkel, amelyek a Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. vállalat által értékesített áruk költségének 16,8 %-át tették ki, valamint

| — | a nyereséggel, amely a 2021-es pénzügyi évben a Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. vállalat által értékesített áruk költségének 36,74 %-át tette ki. |
| --- | --- |

—

a nyereséggel, amely a 2021-es pénzügyi évben a Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. vállalat által értékesített áruk költségének 36,74 %-át tette ki.

| (91) | Jóllehet az aktához fűzött, a releváns forrásokról szóló feljegyzés közzétételét követően nem érkeztek észrevételek e tekintetben, a Bizottság megjegyezte, hogy a Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. vállalat 2021-ben a 2020. évi értékekhez képest viszonylag magas bevételeket és nyereséget könyvelt el. Azonban azon a megállapításon, miszerint a folytonosüvegrostszál termékeket a felülvizsgálati időszakban a rendes érték alatti árakon exportálták az Unióba, az sem változtatna, ha a Bizottság ugyanezen vállalat 2020. évi nyereségét (10,4 %) venné figyelembe a rendes érték megállapítása során. |
| --- | --- |

(91)

Jóllehet az aktához fűzött, a releváns forrásokról szóló feljegyzés közzétételét követően nem érkeztek észrevételek e tekintetben, a Bizottság megjegyezte, hogy a Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş. vállalat 2021-ben a 2020. évi értékekhez képest viszonylag magas bevételeket és nyereséget könyvelt el. Azonban azon a megállapításon, miszerint a folytonosüvegrostszál termékeket a felülvizsgálati időszakban a rendes érték alatti árakon exportálták az Unióba, az sem változtatna, ha a Bizottság ugyanezen vállalat 2020. évi nyereségét (10,4 %) venné figyelembe a rendes érték megállapítása során.

3.9.   Exportár

Exportár

| (92) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az Eurostattól származó CIF-árak alapján, azokat gyártelepi paritásra helyesbítve állapította meg az exportárat. Ehhez a CIF-árból levonta a tengeri szállítási, a belföldi fuvarozási és az uniós vámkezelési költségeket. E költségek a kérelmezők által a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott információkon alapultak. |
| --- | --- |

(92)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában a Bizottság az Eurostattól származó CIF-árak alapján, azokat gyártelepi paritásra helyesbítve állapította meg az exportárat. Ehhez a CIF-árból levonta a tengeri szállítási, a belföldi fuvarozási és az uniós vámkezelési költségeket. E költségek a kérelmezők által a felülvizsgálati kérelemben szolgáltatott információkon alapultak.

3.10.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (93) | A Bizottság a folytonosüvegrostszál termékek kategóriái szerinti bontásban összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az előzőekben megállapított, gyártelepi paritáson számított exportárat. |
| --- | --- |

(93)

A Bizottság a folytonosüvegrostszál termékek kategóriái szerinti bontásban összehasonlította az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően számtanilag képzett rendes értéket és az előzőekben megállapított, gyártelepi paritáson számított exportárat.

3.11.   Dömpingkülönbözetek

Dömpingkülönbözetek

| (94) | Ez alapján a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga az 50 % és 54 % közötti tartományban mozgott. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(94)

Ez alapján a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezett dömpingkülönbözetek súlyozott átlaga az 50 % és 54 % közötti tartományban mozgott. Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

4.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (95) | A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá i. a kínai termelési kapacitás és szabad kapacitás alakulását, ii. az egyéb harmadik országokba irányuló kínai export árai és az Unióba irányuló kínai export árai közötti kapcsolatot, valamint iii. az uniós piac vonzerejét. |
| --- | --- |

(95)

A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá i. a kínai termelési kapacitás és szabad kapacitás alakulását, ii. az egyéb harmadik országokba irányuló kínai export árai és az Unióba irányuló kínai export árai közötti kapcsolatot, valamint iii. az uniós piac vonzerejét.

4.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (96) | A kínai termelési kapacitás és szabad kapacitás elemzéséhez – a kínai kormány és a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel – a Bizottság a kérelmező által a felülvizsgálati kérelmében benyújtott adatokra hagyatkozott, amint azt az alábbi preambulumbekezdések kifejtik. |
| --- | --- |

(96)

A kínai termelési kapacitás és szabad kapacitás elemzéséhez – a kínai kormány és a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányára tekintettel – a Bizottság a kérelmező által a felülvizsgálati kérelmében benyújtott adatokra hagyatkozott, amint azt az alábbi preambulumbekezdések kifejtik.

| (97) | A vizsgálat kimutatta, hogy Kínában egyes folytonosüvegrostszál termékek gyártása terén általános kapacitásfelesleg áll fenn. A becslések szerint 2020 és 2021 között Kínában a termelési kapacitás körülbelül 3,8–4,4 millió tonna volt. A kérelmező piaci adatai szerint a folytonosüvegrostszál termékek iránti kínai belföldi kereslet a 2,4 és 2,9 millió tonna közötti tartományba esett, ami legalább 1,1 millió tonna többletkapacitást jelent, amely az Európai Unió felülvizsgálati időszak alatti felhasználásának több mint 100 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(97)

A vizsgálat kimutatta, hogy Kínában egyes folytonosüvegrostszál termékek gyártása terén általános kapacitásfelesleg áll fenn. A becslések szerint 2020 és 2021 között Kínában a termelési kapacitás körülbelül 3,8–4,4 millió tonna volt. A kérelmező piaci adatai szerint a folytonosüvegrostszál termékek iránti kínai belföldi kereslet a 2,4 és 2,9 millió tonna közötti tartományba esett, ami legalább 1,1 millió tonna többletkapacitást jelent, amely az Európai Unió felülvizsgálati időszak alatti felhasználásának több mint 100 %-át teszi ki.

| (98) | Emellett a kínai belföldi piacon tapasztalható strukturális többletkapacitás ellenére a kínai gyártók folytatják meglévő kapacitásaik bővítését, valamint új gyártóüzemeket létesítenek Kínában és külföldön egyaránt. |
| --- | --- |

(98)

Emellett a kínai belföldi piacon tapasztalható strukturális többletkapacitás ellenére a kínai gyártók folytatják meglévő kapacitásaik bővítését, valamint új gyártóüzemeket létesítenek Kínában és külföldön egyaránt.

| (99) | 2020-ban a Jushi 30 000 tonnával növelte meg egyik gyártóüzemének termelési kapacitását, és ezzel a vállalat teljes éves folytonosüvegrostszál-termelése 250 000 tonnára nőtt. Hasonló tendenciák figyelhetők meg a folytonosüvegrostszál termékek más kínai exportáló gyártói esetében is: a CPIP például 88 000 tonnával, a Hebei Jinniu Energy Resources Co. Ltd. 100 000 tonnával, a Weibo pedig 15 000 tonnával bővítette termelési kapacitását. Ezen túlmenően Kínában a folytonosüvegrostszál termékeket érintő újabb kapacitásbővítéseket készítenek elő; így a folytonosüvegrostszál termékek várható termelése 780 000 tonna lesz. A becsült kínai szabad kapacitás tehát a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén átirányítható lenne az uniós piacra (46). |
| --- | --- |

(99)

2020-ban a Jushi 30 000 tonnával növelte meg egyik gyártóüzemének termelési kapacitását, és ezzel a vállalat teljes éves folytonosüvegrostszál-termelése 250 000 tonnára nőtt. Hasonló tendenciák figyelhetők meg a folytonosüvegrostszál termékek más kínai exportáló gyártói esetében is: a CPIP például 88 000 tonnával, a Hebei Jinniu Energy Resources Co. Ltd. 100 000 tonnával, a Weibo pedig 15 000 tonnával bővítette termelési kapacitását. Ezen túlmenően Kínában a folytonosüvegrostszál termékeket érintő újabb kapacitásbővítéseket készítenek elő; így a folytonosüvegrostszál termékek várható termelése 780 000 tonna lesz. A becsült kínai szabad kapacitás tehát a jelenlegi intézkedések hatályvesztése esetén átirányítható lenne az uniós piacra (46).

46

| (100) | Tekintettel arra, hogy – amint azt a kárelemzés is mutatja – az uniós termelés szintje alacsonyabb az uniós felhasználás szintjénél, valamint tekintettel az uniós piac alábbiakban ismertetett vonzerejére, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése esetén a kínai kapacitásfelesleg a kereslet kielégítése céljából könnyen átirányítható az európai piacra. |
| --- | --- |

(100)

Tekintettel arra, hogy – amint azt a kárelemzés is mutatja – az uniós termelés szintje alacsonyabb az uniós felhasználás szintjénél, valamint tekintettel az uniós piac alábbiakban ismertetett vonzerejére, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése esetén a kínai kapacitásfelesleg a kereslet kielégítése céljából könnyen átirányítható az európai piacra.

4.2.   Kapcsolat a harmadik országokba irányuló kínai kivitel árai és az Unióba irányuló kínai kivitel árai között

Kapcsolat a harmadik országokba irányuló kínai kivitel árai és az Unióba irányuló kínai kivitel árai között

| (101) | Annak megállapítása érdekében, hogy az Unióba irányuló behozatal potenciálisan hogyan alakulna az intézkedések hatályvesztése esetén, a Bizottság elemezte az uniós piacra irányuló kínai kivitel importárait. A Bizottság elemezte azon bizonyos folytonosüvegrostszál termékek KN-kód szintű exportadatait (47), amelyek Kínából érkeztek a felülvizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(101)

Annak megállapítása érdekében, hogy az Unióba irányuló behozatal potenciálisan hogyan alakulna az intézkedések hatályvesztése esetén, a Bizottság elemezte az uniós piacra irányuló kínai kivitel importárait. A Bizottság elemezte azon bizonyos folytonosüvegrostszál termékek KN-kód szintű exportadatait (47), amelyek Kínából érkeztek a felülvizsgálati időszakban.

47

| (102) | Az elemzés kimutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban a Kínából érkező egyes folytonosüvegrostszál termékek (KN-kódok: 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 14 00, 7019 15 00) behozatalának második legnagyobb rendeltetési helye az uniós piac volt, melyet a sorrendben csak az Egyesült Államok előzött meg. Amint azt az 1. táblázat mutatja, a folytonosüvegrostszál termékek Unióban érvényesített árai a főbb rendeltetési helyek (például az Egyesült Államok, Dél-Korea, India, Oroszország, Japán vagy Törökország) esetében érvényesített árakhoz képest továbbra is jóval nyereségesebbek a kínai exportáló gyártók számára.

  2. táblázat


  A folytonosüvegrostszál termékek főbb kereskedelmi partnerek felé irányuló kínai exportja








  Rendeltetési ország | Mennyiségek (kg) | Átlagos egységár (EUR/kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Egyesült Államok | 141 337 277 | 0,98 |
| Európai Unió | 112 219 001 | 1,33 |
| Dél-Korea | 107 628 028 | 1,00 |
| India | 68 040 603 | 0,95 |
| Oroszország | 58 719 928 | 1,05 |
| Japán | 52 798 901 | 1,09 |
| Törökország | 42 275 522 | 1,16 |
| Forrás: Globális Kereskedelmi Atlasz A folytonosüvegrostszál termékek átlagos egységára valamennyi kategória nézve. |

(102)

Az elemzés kimutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban a Kínából érkező egyes folytonosüvegrostszál termékek (KN-kódok: 7019 11 00, 7019 12 00, 7019 14 00, 7019 15 00) behozatalának második legnagyobb rendeltetési helye az uniós piac volt, melyet a sorrendben csak az Egyesült Államok előzött meg. Amint azt az 1. táblázat mutatja, a folytonosüvegrostszál termékek Unióban érvényesített árai a főbb rendeltetési helyek (például az Egyesült Államok, Dél-Korea, India, Oroszország, Japán vagy Törökország) esetében érvényesített árakhoz képest továbbra is jóval nyereségesebbek a kínai exportáló gyártók számára.

2. táblázat

2. táblázat

A folytonosüvegrostszál termékek főbb kereskedelmi partnerek felé irányuló kínai exportja

A folytonosüvegrostszál termékek főbb kereskedelmi partnerek felé irányuló kínai exportja

Rendeltetési ország

Mennyiségek (kg)

Átlagos egységár (EUR/kg)

Egyesült Államok

141 337 277

0,98

Európai Unió

112 219 001

1,33

Dél-Korea

107 628 028

1,00

India

68 040 603

0,95

Oroszország

58 719 928

1,05

Japán

52 798 901

1,09

Törökország

42 275 522

1,16

Forrás: Globális Kereskedelmi Atlasz A folytonosüvegrostszál termékek átlagos egységára valamennyi kategória nézve.

Forrás:

| (103) | KN-szinten a vágott szálak felülvizsgálati időszak alatti kivitele tekintetében a Kínából exportált mennyiség alapján az uniós piac volt a második legfontosabb rendeltetési hely. Az uniós árak (1,61 EUR/kg) jelentősen magasabbak voltak a fő exportpiacokon érvényesített árakhoz képest, mely piacok fontossági sorrendben a következők: Dél-Korea (0,85 EUR/kg), Japán (0,82 EUR/kg), Egyesült Államok (1,05 EUR/kg) és India (0,82 EUR/kg). |
| --- | --- |

(103)

KN-szinten a vágott szálak felülvizsgálati időszak alatti kivitele tekintetében a Kínából exportált mennyiség alapján az uniós piac volt a második legfontosabb rendeltetési hely. Az uniós árak (1,61 EUR/kg) jelentősen magasabbak voltak a fő exportpiacokon érvényesített árakhoz képest, mely piacok fontossági sorrendben a következők: Dél-Korea (0,85 EUR/kg), Japán (0,82 EUR/kg), Egyesült Államok (1,05 EUR/kg) és India (0,82 EUR/kg).

| (104) | A felülvizsgálati időszakban az előfonatok esetében is az uniós piac volt a kínai kivitel második legfontosabb rendeltetési helye, melyet csak az Egyesült Államok előzött meg. Az árak – jóllehet világszerte hasonló szinten mozogtak – az Unióban voltak a legmagasabbak: elérték az 1,11 EUR/kg-os szintet. Összehasonlításképpen: az Egyesült Államokban 0,77 EUR/kg, Dél-Koreában 0,88 EUR/kg-ot, Oroszországban pedig 0,80 EUR/kg volt az ár. A 18 legfontosabb exportpiac közül az Unió esetében alkalmazott árak voltak a legmagasabbak. |
| --- | --- |

(104)

A felülvizsgálati időszakban az előfonatok esetében is az uniós piac volt a kínai kivitel második legfontosabb rendeltetési helye, melyet csak az Egyesült Államok előzött meg. Az árak – jóllehet világszerte hasonló szinten mozogtak – az Unióban voltak a legmagasabbak: elérték az 1,11 EUR/kg-os szintet. Összehasonlításképpen: az Egyesült Államokban 0,77 EUR/kg, Dél-Koreában 0,88 EUR/kg-ot, Oroszországban pedig 0,80 EUR/kg volt az ár. A 18 legfontosabb exportpiac közül az Unió esetében alkalmazott árak voltak a legmagasabbak.

| (105) | Az üvegrostszálból készült szövedékek esetében a kínai kivitel mennyiségét tekintve a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piac volt a rangsorban a harmadik rendeltetési hely, melyet India és az Egyesült Államok előzött meg. Az uniós árak ebben az esetben is a legmagasabbak között voltak: 2021-ben 1,48 EUR/kg, szemben India (1,25 EUR/kg), az Egyesült Államok (1,11 EUR/kg), Mexikó (1,34 EUR/kg) és Törökország (1,41 EUR/kg) alacsonyabb árszintjével. A szövedékeknek az értékesített mennyiségek szempontjából 10 legfontosabb exportpiaca közül az Unió esetében alkalmazott árak voltak a legmagasabbak. |
| --- | --- |

(105)

Az üvegrostszálból készült szövedékek esetében a kínai kivitel mennyiségét tekintve a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piac volt a rangsorban a harmadik rendeltetési hely, melyet India és az Egyesült Államok előzött meg. Az uniós árak ebben az esetben is a legmagasabbak között voltak: 2021-ben 1,48 EUR/kg, szemben India (1,25 EUR/kg), az Egyesült Államok (1,11 EUR/kg), Mexikó (1,34 EUR/kg) és Törökország (1,41 EUR/kg) alacsonyabb árszintjével. A szövedékeknek az értékesített mennyiségek szempontjából 10 legfontosabb exportpiaca közül az Unió esetében alkalmazott árak voltak a legmagasabbak.

| (106) | A Bizottság a fenti elemzést a folytonosüvegrostszál termékek három kategóriájára – azaz a vágott szálakra (7019 11 00 KN-kód), az előfonatokra (7019 12 00 KN-kód) és a szövedékekre (7019 14 00, 7019 15 00 KN-kódok) – vonatkozó nyolc számjegyű KN-kód szintű adatokra alapozta. A kínai kormány és a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére termékkód szintű adatok, mivel azok elemzés céljából nem voltak elérhetők. A termékkód szintű árinformációk pontosabbak lettek volna, hiszen nem lettek volna kitéve az ugyanazon kategóriába tartozó folytonosüvegrostszál termékek (pl. a különböző átmérőjű vágott szálak) árai közötti jelentős eltérésekből adódó esetleges pontatlanságoknak. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság a fenti elemzést a folytonosüvegrostszál termékek három kategóriájára – azaz a vágott szálakra (7019 11 00 KN-kód), az előfonatokra (7019 12 00 KN-kód) és a szövedékekre (7019 14 00, 7019 15 00 KN-kódok) – vonatkozó nyolc számjegyű KN-kód szintű adatokra alapozta. A kínai kormány és a kínai exportáló gyártók együttműködésének hiánya miatt a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére termékkód szintű adatok, mivel azok elemzés céljából nem voltak elérhetők. A termékkód szintű árinformációk pontosabbak lettek volna, hiszen nem lettek volna kitéve az ugyanazon kategóriába tartozó folytonosüvegrostszál termékek (pl. a különböző átmérőjű vágott szálak) árai közötti jelentős eltérésekből adódó esetleges pontatlanságoknak.

| (107) | E korlátozottság ellenére is a rendelkezésre álló tények azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a folytonosüvegrostszál termékek kínai kivitelének fő rendeltetési helyein érvényesített árak alacsonyabbak voltak, mint az uniós piacra irányuló kivitel árai. Figyelembe véve az uniós piacnak méretéből adódó vonzerejét és a múltbeli kereskedelmi forgalmat, valószínűsíthető, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a jelenleg más piacokon értékesített jelentős mennyiségeket és a Kínában meglévő szabad kapacitásokat az uniós piacra irányítanák át. |
| --- | --- |

(107)

E korlátozottság ellenére is a rendelkezésre álló tények azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszak alatt a folytonosüvegrostszál termékek kínai kivitelének fő rendeltetési helyein érvényesített árak alacsonyabbak voltak, mint az uniós piacra irányuló kivitel árai. Figyelembe véve az uniós piacnak méretéből adódó vonzerejét és a múltbeli kereskedelmi forgalmat, valószínűsíthető, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a jelenleg más piacokon értékesített jelentős mennyiségeket és a Kínában meglévő szabad kapacitásokat az uniós piacra irányítanák át.

4.3.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (108) | Annak érdekében, hogy megállapítsa a behozatal valószínűsíthető alakulását az intézkedések hatályvesztése esetén, a Bizottság további elemezte az uniós piac vonzerejét. A Bizottság elemezte egyes folytonosüvegrostszál termékek Unióba irányuló, a felülvizsgálati időszak alatti kivitelének KN-kód szintű exportadatait (48). |
| --- | --- |

(108)

Annak érdekében, hogy megállapítsa a behozatal valószínűsíthető alakulását az intézkedések hatályvesztése esetén, a Bizottság további elemezte az uniós piac vonzerejét. A Bizottság elemezte egyes folytonosüvegrostszál termékek Unióba irányuló, a felülvizsgálati időszak alatti kivitelének KN-kód szintű exportadatait (48).

48

| (109) | Az elemzett adatok azt mutatták, hogy Kína az Unióba érkező folytonosüvegrostszál termékek harmadik legnagyobb exportőre, valamint hogy a Kínából származó kivitel az Unióba irányuló teljes behozatal mintegy 13 %-át teszi ki, és hogy fontosság tekintetében csak Malajzia és Egyiptom előzi meg. |
| --- | --- |

(109)

Az elemzett adatok azt mutatták, hogy Kína az Unióba érkező folytonosüvegrostszál termékek harmadik legnagyobb exportőre, valamint hogy a Kínából származó kivitel az Unióba irányuló teljes behozatal mintegy 13 %-át teszi ki, és hogy fontosság tekintetében csak Malajzia és Egyiptom előzi meg.

| (110) | A Bizottság megállapította, hogy a folytonosüvegrostszál termékek behozatala 2018 és a felülvizsgálati időszak között nőtt, amit az 5. szakaszban ismertetett kárelemzés is megerősít. |
| --- | --- |

(110)

A Bizottság megállapította, hogy a folytonosüvegrostszál termékek behozatala 2018 és a felülvizsgálati időszak között nőtt, amit az 5. szakaszban ismertetett kárelemzés is megerősít.

| (111) | Az uniós piac vonzerejét támasztják alá azok a beruházások, amelyeket a kínai exportőrök hajtanak végre harmadik országokban, különösen Egyiptomban, amely a folytonosüvegrostszál termékek európai kivitelét végző második legnagyobb exportőr. Amint azt a szubvencióellenes vizsgálat megállapította, az e gyártóüzemekből származó termékek kivitele az uniós piacra irányul, és jelentős piaci részesedést is szerzett (49). Konkrétabban: a kínai gyártók folytatják külföldi gyártóüzemeik kapacitásainak bővítését. 2021 márciusában a Jushi bejelentette, hogy a Jushi Egypt egyik meglévő technológiai kemencéjének 40 000 tonnával növeli a kapacitását, 2021 augusztusában pedig egy új 120 000 tonnás technológiai kemence hozzáadását jelentette be; ezzel 2023-ra 360 000 tonnára növeli a teljes kapacitást (50). Ezzel párhuzamosan 2021-ben a CPIC Bahrein bejelentette, hogy egyik technológiai kemencéjét 100 000 tonnás megnövelt kapacitással helyezi ismét üzembe. Amint azt a fent említett közelmúltbeli szubvencióellenes vizsgálat megállapította, a kínai gyártók kifejezetten az uniós piac elérése céljából hajtottak végre beruházásokat egyiptomi létesítményekben, ami alátámasztja azt, hogy az uniós piac vonzerővel bír. |
| --- | --- |

(111)

Az uniós piac vonzerejét támasztják alá azok a beruházások, amelyeket a kínai exportőrök hajtanak végre harmadik országokban, különösen Egyiptomban, amely a folytonosüvegrostszál termékek európai kivitelét végző második legnagyobb exportőr. Amint azt a szubvencióellenes vizsgálat megállapította, az e gyártóüzemekből származó termékek kivitele az uniós piacra irányul, és jelentős piaci részesedést is szerzett (49). Konkrétabban: a kínai gyártók folytatják külföldi gyártóüzemeik kapacitásainak bővítését. 2021 márciusában a Jushi bejelentette, hogy a Jushi Egypt egyik meglévő technológiai kemencéjének 40 000 tonnával növeli a kapacitását, 2021 augusztusában pedig egy új 120 000 tonnás technológiai kemence hozzáadását jelentette be; ezzel 2023-ra 360 000 tonnára növeli a teljes kapacitást (50). Ezzel párhuzamosan 2021-ben a CPIC Bahrein bejelentette, hogy egyik technológiai kemencéjét 100 000 tonnás megnövelt kapacitással helyezi ismét üzembe. Amint azt a fent említett közelmúltbeli szubvencióellenes vizsgálat megállapította, a kínai gyártók kifejezetten az uniós piac elérése céljából hajtottak végre beruházásokat egyiptomi létesítményekben, ami alátámasztja azt, hogy az uniós piac vonzerővel bír.

49

50

| (112) | Amint azt a (102) preambulumbekezdés kifejti, az uniós piac a folytonosüvegrostszál termékek Kínából érkező behozatalának második legnagyobb rendeltetési helye; e behozatal a felülvizsgálati időszakban összesen 112 ezer tonnát tett ki, míg – amint azt a 3. táblázat mutatja – ugyanebben az időszakban a teljes uniós felhasználás 941 ezer tonna volt. Az Unióba irányuló kivitel jelentősége, az uniós piac mérete és az Unióba irányuló kínai export további növelésének a lehetősége mind olyan tényezők, amelyek vonzóvá teszik az uniós piacot a kínai exportőrök számára. |
| --- | --- |

(112)

Amint azt a (102) preambulumbekezdés kifejti, az uniós piac a folytonosüvegrostszál termékek Kínából érkező behozatalának második legnagyobb rendeltetési helye; e behozatal a felülvizsgálati időszakban összesen 112 ezer tonnát tett ki, míg – amint azt a 3. táblázat mutatja – ugyanebben az időszakban a teljes uniós felhasználás 941 ezer tonna volt. Az Unióba irányuló kivitel jelentősége, az uniós piac mérete és az Unióba irányuló kínai export további növelésének a lehetősége mind olyan tényezők, amelyek vonzóvá teszik az uniós piacot a kínai exportőrök számára.

4.4.   Következtetés

Következtetés

| (113) | Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy jelentős mennyiségben exportálnak majd folytonosüvegrostszál termékeket az Unióba. Tekintettel a felülvizsgálati időszak alatt megállapított jelentős dömpingkülönbözetekre, nincs ok azt feltételezni, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén megszűnne a dömping. Ezért nagy a valószínűsége annak, hogy a Kínából érkező behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódását eredményezné. |
| --- | --- |

(113)

Figyelembe véve a dömping felülvizsgálati időszak alatti folytatódásával kapcsolatos ténymegállapításait, valamint a kivitelnek az intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető alakulását, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nagy a valószínűsége annak, hogy jelentős mennyiségben exportálnak majd folytonosüvegrostszál termékeket az Unióba. Tekintettel a felülvizsgálati időszak alatt megállapított jelentős dömpingkülönbözetekre, nincs ok azt feltételezni, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén megszűnne a dömping. Ezért nagy a valószínűsége annak, hogy a Kínából érkező behozatalra vonatkozó dömpingellenes intézkedések hatályvesztése a dömping folytatódását eredményezné.

5.   KÁR

KÁR

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (114) | A hasonló terméket kilenc uniós gyártó gyártotta a figyelembe vett időszak elején; egyikük 2019-ben felhagyott tevékenységével. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(114)

A hasonló terméket kilenc uniós gyártó gyártotta a figyelembe vett időszak elején; egyikük 2019-ben felhagyott tevékenységével. Ezek a gyártók alkotják az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot.

| (115) | A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 594 500 tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ, például a kérelmező által szolgáltatott adatok és a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőívei alapján határozta meg. A (14) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 76 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(115)

A felülvizsgálati időszak alatt a teljes uniós termelés mintegy 594 500 tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ, például a kérelmező által szolgáltatott adatok és a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőívei alapján határozta meg. A (14) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 76 %-át képviselték.

5.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (116) | A Bizottság az uniós felhasználást az Eurostat, a kérelmező által szolgáltatott adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben feltüntetett adatok alapján értékelte. |
| --- | --- |

(116)

A Bizottság az uniós felhasználást az Eurostat, a kérelmező által szolgáltatott adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben feltüntetett adatok alapján értékelte.

| (117) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 934 988 | 857 298 | 782 515 | 941 231 |
| Index | 100 | 92 | 84 | 101 |
| Forrás: Eurostat, a kérelmező által szolgáltatott adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben feltüntetett adatok. |

(117)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

934 988

857 298

782 515

941 231

Index

Index

100

100

92

92

84

84

101

101

Forrás: Eurostat, a kérelmező által szolgáltatott adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben feltüntetett adatok.

Forrás:

| (118) | Az uniós felhasználás 2018 és 2019 között 8 %-kal csökkent, majd 2020-ban meredeken, 16 %-kal visszazuhant. A 2020. évi csökkenés átmeneti volt, és elsősorban a Covid19-hez kapcsolódó globális kormányzati korlátozó intézkedések következménye volt. A folytonosüvegrostszál termékek több jelentős uniós felhasználója – többek között a tengeri és az építőipari ágazatban működő felhasználó – arra kényszerült, hogy átmenetileg korlátozza termelését vagy hagyjon fel azzal. A folytonosüvegrostszál termékeket felhasználó ágazatok közül a gépjárműipar volt a leginkább érintett, amely az uniós kereslet akár 45 %-át adja. Az ágazat működése szinte teljesen leállt. Mindazonáltal a fellendülés és a kereslet növekedése már a felülvizsgálati időszakban is látható volt (+ 20 % 2020-hoz képest és +1 % 2018-hoz képest). |
| --- | --- |

(118)

Az uniós felhasználás 2018 és 2019 között 8 %-kal csökkent, majd 2020-ban meredeken, 16 %-kal visszazuhant. A 2020. évi csökkenés átmeneti volt, és elsősorban a Covid19-hez kapcsolódó globális kormányzati korlátozó intézkedések következménye volt. A folytonosüvegrostszál termékek több jelentős uniós felhasználója – többek között a tengeri és az építőipari ágazatban működő felhasználó – arra kényszerült, hogy átmenetileg korlátozza termelését vagy hagyjon fel azzal. A folytonosüvegrostszál termékeket felhasználó ágazatok közül a gépjárműipar volt a leginkább érintett, amely az uniós kereslet akár 45 %-át adja. Az ágazat működése szinte teljesen leállt. Mindazonáltal a fellendülés és a kereslet növekedése már a felülvizsgálati időszakban is látható volt (+ 20 % 2020-hoz képest és +1 % 2018-hoz képest).

5.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

5.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (119) | A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján állapította meg, és összevetette azokat a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján gyűjtött adatokkal (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis). A Bizottság a behozatal piaci részesedését az Eurostat, a kérelmező által szolgáltatott adatok alapján, valamint a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben feltüntetett adatok alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai alapján állapította meg, és összevetette azokat a tagállamok által az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése alapján gyűjtött adatokkal (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis). A Bizottság a behozatal piaci részesedését az Eurostat, a kérelmező által szolgáltatott adatok alapján, valamint a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben feltüntetett adatok alapján állapította meg.

| (120) | Az érintett országból érkező, az Unióba irányuló a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene (tonna) | 49 596 | 49 997 | 46 455 | 61 005 |
| Index | 100 | 101 | 94 | 123 |
| Piaci részesedés | 5,3  % | 5,8  % | 5,9  % | 6,5  % |
| Index | 100 | 110 | 112 | 122 |
| Forrás: Eurostat, a kérelmező által szolgáltatott adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben feltüntetett adatok |

(120)

Az érintett országból érkező, az Unióba irányuló a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

A behozatal volumene (tonna) és piaci részesedése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene (tonna)

49 596

49 997

46 455

61 005

Index

Index

100

100

101

101

94

94

123

123

Piaci részesedés

5,3  %

5,8  %

5,9  %

6,5  %

Index

Index

100

100

110

110

112

112

122

122

Forrás: Eurostat, a kérelmező által szolgáltatott adatok, valamint a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőíveiben feltüntetett adatok

Forrás:

| (121) | A Covid19-cel kapcsolatos intézkedések eredményeként az érintett termék Kínából érkező behozatala 2020-ban visszaesett (– 6 %). A felülvizsgálati időszakban azonban a behozatal gyorsabban bővült, mint a kereslet (2020-hoz képest +31 %, 2018-hoz képest +23 %). Ennek következtében a felülvizsgálati időszakban a kínai behozatal piaci részesedése 6,5 %-ra nőtt (a 2018. évi 5,3 %-hoz képest). |
| --- | --- |

(121)

A Covid19-cel kapcsolatos intézkedések eredményeként az érintett termék Kínából érkező behozatala 2020-ban visszaesett (– 6 %). A felülvizsgálati időszakban azonban a behozatal gyorsabban bővült, mint a kereslet (2020-hoz képest +31 %, 2018-hoz képest +23 %). Ennek következtében a felülvizsgálati időszakban a kínai behozatal piaci részesedése 6,5 %-ra nőtt (a 2018. évi 5,3 %-hoz képest).

5.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (122) | A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az importált termékek esetében az áralákínálást az Eurostat és a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőívei alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai alapján határozta meg. Az importált termékek esetében az áralákínálást az Eurostat és a mintában szereplő uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőívei alapján állapította meg.

| (123) | Az érintett országból az Unióba érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Importár (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 1 058 | 1 046 | 931 | 1 363 |
| Index | 100 | 99 | 88 | 129 |
| Forrás: Eurostat. |

(123)

Az érintett országból az Unióba érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

5. táblázat

5. táblázat

Importár (EUR/tonna)

Importár (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Kína

1 058

1 046

931

1 363

Index

Index

100

100

99

99

88

88

129

129

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (124) | A Kínából származó behozatal vámok nélküli átlagára csökkenő tendenciát mutatott, és a felülvizsgálati időszakot megelőző időszakban következetesen az uniós gyártók átlagára alatt maradt. A felülvizsgálati időszakban azonban éves szinten + 46 %-kal, ugrásszerűen megnőtt, és elérte az 1 363 EUR/tonna összeget. Ez az ár a felülvizsgálati időszakban meghaladta az uniós gyártók átlagárát (1 092 EUR/tonna) és az uniós gazdasági ágazat termelési költségét (1 181 EUR/tonna). Ehhez hozzáadódnak még a behozatal utáni költségek, továbbá a hatályban lévő többféle intézkedés az exportáló gyártónként ténylegesen fizetett vámok szintjén (mely adatokat a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis tartalmaz), így a kínai behozatal az uniós gazdasági ágazat árainál akár 53 %-kal magasabb áron lépett be az Unióba. Tehát a felülvizsgálati időszakban a kínai behozatal okozott áralákínálást és árleszorítást. |
| --- | --- |

(124)

A Kínából származó behozatal vámok nélküli átlagára csökkenő tendenciát mutatott, és a felülvizsgálati időszakot megelőző időszakban következetesen az uniós gyártók átlagára alatt maradt. A felülvizsgálati időszakban azonban éves szinten + 46 %-kal, ugrásszerűen megnőtt, és elérte az 1 363 EUR/tonna összeget. Ez az ár a felülvizsgálati időszakban meghaladta az uniós gyártók átlagárát (1 092 EUR/tonna) és az uniós gazdasági ágazat termelési költségét (1 181 EUR/tonna). Ehhez hozzáadódnak még a behozatal utáni költségek, továbbá a hatályban lévő többféle intézkedés az exportáló gyártónként ténylegesen fizetett vámok szintjén (mely adatokat a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis tartalmaz), így a kínai behozatal az uniós gazdasági ágazat árainál akár 53 %-kal magasabb áron lépett be az Unióba. Tehát a felülvizsgálati időszakban a kínai behozatal okozott áralákínálást és árleszorítást.

5.4.   A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

| (125) | A Kínától eltérő harmadik országokból származó folytonosüvegrostszál termékek szinte kizárólag Egyiptomból és Malajziából érkeztek. |
| --- | --- |

(125)

A Kínától eltérő harmadik országokból származó folytonosüvegrostszál termékek szinte kizárólag Egyiptomból és Malajziából érkeztek.

| (126) | Az Unióba irányuló behozatal összesített volumene, valamint a harmadik országokból érkező folytonosüvegrostszál termékek behozatala terén a piaci részesedés és árak tendenciái a következőképpen alakultak:

  6. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Malajzia | Volumen (tonna) | 120 557 | 77 708 | 86 829 | 135 919 |
| | Index | 100 | 64 | 72 | 113 |
| | Piaci részesedés | 12,9  % | 9,1  % | 11,1  % | 14,4  % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 981 | 950 | 873 | 1 056 |
| | Index | 100 | 97 | 89 | 108 |
| Egyiptom | Volumen (tonna) | 118 575 | 114 872 | 91 327 | 119 150 |
| | Index | 100 | 97 | 77 | 100 |
| | Piaci részesedés | 12,7  % | 13,4  % | 11,7  % | 12,7  % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 888 | 882 | 765 | 849 |
| | Index | 100 | 99 | 86 | 96 |
| Egyesült Királyság | Volumen (tonna) | 42 950 | 38 520 | 34 829 | 40 147 |
| | Index | 100 | 90 | 81 | 93 |
| | Piaci részesedés | 4,6  % | 4,5  % | 4,5  % | 4,3  % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 185 | 1 145 | 1 102 | 1 083 |
| | Index | 100 | 97 | 93 | 91 |
| Egyéb harmadik országok | Volumen (tonna) | 133 064 | 127 133 | 119 291 | 158 978 |
| | Index | 100 | 96 | 90 | 119 |
| | Piaci részesedés | 14,2  % | 14,8  % | 15,2  % | 16,9  % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 150 | 1 190 | 1 024 | 1 149 |
| | Index | 100 | 103 | 89 | 100 |
| Kína kivételével valamennyi harmadik ország összesen | Volumen (tonna) | 415 146 | 358 233 | 332 277 | 454 194 |
| | Index | 100 | 86 | 80 | 109 |
| | Piaci részesedés | 44,4  % | 41,8  % | 42,5  % | 48,3  % |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 030 | 1 034 | 921 | 1 037 |
| | Index | 100 | 100 | 89 | 101 |
| Forrás: Eurostat. |

(126)

Az Unióba irányuló behozatal összesített volumene, valamint a harmadik országokból érkező folytonosüvegrostszál termékek behozatala terén a piaci részesedés és árak tendenciái a következőképpen alakultak:

6. táblázat

6. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Malajzia

Volumen (tonna)

120 557

77 708

86 829

135 919

Index

Index

100

100

64

64

72

72

113

113

Piaci részesedés

12,9  %

9,1  %

11,1  %

14,4  %

Átlagár (EUR/tonna)

981

950

873

1 056

Index

Index

100

100

97

97

89

89

108

108

Egyiptom

Volumen (tonna)

118 575

114 872

91 327

119 150

Index

Index

100

100

97

97

77

77

100

100

Piaci részesedés

12,7  %

13,4  %

11,7  %

12,7  %

Átlagár (EUR/tonna)

888

882

765

849

Index

Index

100

100

99

99

86

86

96

96

Egyesült Királyság

Volumen (tonna)

42 950

38 520

34 829

40 147

Index

Index

100

100

90

90

81

81

93

93

Piaci részesedés

4,6  %

4,5  %

4,5  %

4,3  %

Átlagár (EUR/tonna)

1 185

1 145

1 102

1 083

Index

Index

100

100

97

97

93

93

91

91

Egyéb harmadik országok

Volumen (tonna)

133 064

127 133

119 291

158 978

Index

Index

100

100

96

96

90

90

119

119

Piaci részesedés

14,2  %

14,8  %

15,2  %

16,9  %

Átlagár (EUR/tonna)

1 150

1 190

1 024

1 149

Index

Index

100

100

103

103

89

89

100

100

Kína kivételével valamennyi harmadik ország összesen

Volumen (tonna)

415 146

358 233

332 277

454 194

Index

Index

100

100

86

86

80

80

109

109

Piaci részesedés

44,4  %

41,8  %

42,5  %

48,3  %

Átlagár (EUR/tonna)

1 030

1 034

921

1 037

Index

Index

100

100

100

100

89

89

101

101

Forrás: Eurostat.

Forrás:

| (127) | A felülvizsgálati időszakban a Kína kivételével egyéb harmadik országokból érkező behozatal összesen 454 ezer tonna volt, ami a piaci részesedés 48 %-ának felelt meg. A harmadik országokból érkező behozatal egynegyede (26 %-a) az Egyiptomban található bővített kínai termelési kapacitásnak tulajdonítható, a 2020 júniusa óta hatályban lévő kiegyenlítő intézkedések mellett. Az Egyiptomból érkező behozatal a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piaci részesedés 12,7 %-át tette ki. Az egyiptomi importárak jelentősen alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai. |
| --- | --- |

(127)

A felülvizsgálati időszakban a Kína kivételével egyéb harmadik országokból érkező behozatal összesen 454 ezer tonna volt, ami a piaci részesedés 48 %-ának felelt meg. A harmadik országokból érkező behozatal egynegyede (26 %-a) az Egyiptomban található bővített kínai termelési kapacitásnak tulajdonítható, a 2020 júniusa óta hatályban lévő kiegyenlítő intézkedések mellett. Az Egyiptomból érkező behozatal a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piaci részesedés 12,7 %-át tette ki. Az egyiptomi importárak jelentősen alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai.

| (128) | A Kínán kívüli harmadik országokból érkező behozatal további 30 %-a Malajziából származott. Ez a behozatal a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piaci részesedés 14,4 %-át tette ki. A Bizottság megállapította, hogy a malajziai átlagos importárak alatta maradtak az uniós gazdasági ágazat átlagárainak. Azonban a terméktípusonkénti összehasonlítás már azt mutatta, hogy a malajziai árak (1 056 EUR/tonna) magasabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál, tekintettel arra, hogy csak egy terméktípus (a vágott szálak) behozatala zajlott, mely terméktípus esetében az uniós gazdasági ágazat ára a felülvizsgálati időszakban 1 015 EUR/tonna volt. |
| --- | --- |

(128)

A Kínán kívüli harmadik országokból érkező behozatal további 30 %-a Malajziából származott. Ez a behozatal a felülvizsgálati időszak alatt az uniós piaci részesedés 14,4 %-át tette ki. A Bizottság megállapította, hogy a malajziai átlagos importárak alatta maradtak az uniós gazdasági ágazat átlagárainak. Azonban a terméktípusonkénti összehasonlítás már azt mutatta, hogy a malajziai árak (1 056 EUR/tonna) magasabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál, tekintettel arra, hogy csak egy terméktípus (a vágott szálak) behozatala zajlott, mely terméktípus esetében az uniós gazdasági ágazat ára a felülvizsgálati időszakban 1 015 EUR/tonna volt.

| (129) | Az Egyesült Királyságból származó behozatalt – amely a figyelembe vett időszak egészében az uniós piaci részesedés mintegy 4,5 %-át tette ki – csak a felülvizsgálati időszakban értékesítették az uniós gazdasági ágazat árai alatti árakon. |
| --- | --- |

(129)

Az Egyesült Királyságból származó behozatalt – amely a figyelembe vett időszak egészében az uniós piaci részesedés mintegy 4,5 %-át tette ki – csak a felülvizsgálati időszakban értékesítették az uniós gazdasági ágazat árai alatti árakon.

| (130) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal a Covid19-hez kapcsolódó intézkedések következtében 2020-ban visszaesett (10 %-kal), majd 2021-ben nőtt (2020-hoz képest 33 %-kal és 2018-hoz képest 19 %-kal). Megállapítást nyert, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal árai a figyelembe vett időszak egészében magasabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál. |
| --- | --- |

(130)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal a Covid19-hez kapcsolódó intézkedések következtében 2020-ban visszaesett (10 %-kal), majd 2021-ben nőtt (2020-hoz képest 33 %-kal és 2018-hoz képest 19 %-kal). Megállapítást nyert, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal árai a figyelembe vett időszak egészében magasabbak voltak az uniós gazdasági ágazat árainál.

5.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

5.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (131) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára. |
| --- | --- |

(131)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára.

| (132) | A Bizottság a (14) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(132)

A Bizottság a (14) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetének vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

| (133) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmező által rendelkezésre bocsátott adatok alapján értékelte. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében. |
| --- | --- |

(133)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a makrogazdasági mutatókat a kérelmező által rendelkezésre bocsátott adatok alapján értékelte. Az adatok valamennyi uniós gyártóra vonatkoztak. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által a kitöltött kérdőíven közölt adatok alapján értékelte. Az adatok a mintában szereplő uniós gyártókra vonatkoztak. Mindkét adatsorról megállapítást nyert, hogy azok reprezentatívak az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete tekintetében.

| (134) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(134)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a dömpingkülönbözet nagysága, valamint a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés.

| (135) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(135)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

5.5.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

5.5.2.1.   Általános megjegyzés

| (136) | Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére a figyelembe vett időszak egészében visszaesés volt jellemző. 2020-tól kezdődően az uniós gazdasági ágazat helyzete jelentősen romlott, és a Covid19-hez kapcsolódó lezárások és a felhasználói tevékenységek ebből eredő leállása következtében 2021-ben (a felülvizsgálati időszakban) sem tudott teljes mértékben talpra állni. |
| --- | --- |

(136)

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetére a figyelembe vett időszak egészében visszaesés volt jellemző. 2020-tól kezdődően az uniós gazdasági ágazat helyzete jelentősen romlott, és a Covid19-hez kapcsolódó lezárások és a felhasználói tevékenységek ebből eredő leállása következtében 2021-ben (a felülvizsgálati időszakban) sem tudott teljes mértékben talpra állni.

5.5.2.2.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (137) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 650 509 | 621 145 | 503 135 | 594 464 |
| Index | 100 | 95 | 77 | 91 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 702 599 | 720 257 | 718 735 | 684 618 |
| Index | 100 | 103 | 102 | 97 |
| Kapacitáskihasználás | 93  % | 86  % | 70  % | 87  % |
| Index | 100 | 93 | 76 | 94 |
| Forrás: a kérelmező által szolgáltatott adatok. |

(137)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

650 509

621 145

503 135

594 464

Index

Index

100

100

95

95

77

77

91

91

Termelési kapacitás (tonna)

702 599

720 257

718 735

684 618

Index

Index

100

100

103

103

102

102

97

97

Kapacitáskihasználás

93  %

86  %

70  %

87  %

Index

Index

100

100

93

93

76

76

94

94

Forrás: a kérelmező által szolgáltatott adatok.

Forrás:

| (138) | Az uniós termelés 2018 és 2020 között 23 %-kal esett vissza, majd 2020 és a felülvizsgálati időszak között 18 %-kal bővült, ami azt jelenti, hogy a teljes figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(138)

Az uniós termelés 2018 és 2020 között 23 %-kal esett vissza, majd 2020 és a felülvizsgálati időszak között 18 %-kal bővült, ami azt jelenti, hogy a teljes figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkent.

| (139) | Az uniós gazdasági ágazat 2019-ben átépítések útján növelte kapacitását (a folytonosüvegrostszál termékek ágazatában jelentős és hosszú távú beruházásokra van szükség ahhoz, hogy rendszeres időközönként sor kerülhessen a kemenceátépítésekre, és az ágazat folytatni tudja működését). Az egyik uniós gyártó azonban 2019 nyarán arra kényszerült, hogy véglegesen bezárja üzemét. A kapacitás mindent egybevetve 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(139)

Az uniós gazdasági ágazat 2019-ben átépítések útján növelte kapacitását (a folytonosüvegrostszál termékek ágazatában jelentős és hosszú távú beruházásokra van szükség ahhoz, hogy rendszeres időközönként sor kerülhessen a kemenceátépítésekre, és az ágazat folytatni tudja működését). Az egyik uniós gyártó azonban 2019 nyarán arra kényszerült, hogy véglegesen bezárja üzemét. A kapacitás mindent egybevetve 3 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (140) | A kapacitáskihasználás a termelés és a kapacitás változásaival összhangban alakult, vagyis a Covid19-cel kapcsolatos korlátozások miatt 2020-ban 70 %-ra visszaesett. A kapacitáskihasználás a korlátozások feloldását követően a felülvizsgálati időszakban 87 %-ra nőtt. Mindazonáltal az uniós gyártók – tekintettel azokra a technikai korlátokra, amelyekkel a termelésnek a Covid19-cel kapcsolatos korlátozások idején végzett üresjárat utáni újraindítása jár – nem tudták kellő mértékben növelni termelésüket ahhoz, hogy megfelelő időben ki tudják elégíteni a Covid19 után megnövekvő keresletet. |
| --- | --- |

(140)

A kapacitáskihasználás a termelés és a kapacitás változásaival összhangban alakult, vagyis a Covid19-cel kapcsolatos korlátozások miatt 2020-ban 70 %-ra visszaesett. A kapacitáskihasználás a korlátozások feloldását követően a felülvizsgálati időszakban 87 %-ra nőtt. Mindazonáltal az uniós gyártók – tekintettel azokra a technikai korlátokra, amelyekkel a termelésnek a Covid19-cel kapcsolatos korlátozások idején végzett üresjárat utáni újraindítása jár – nem tudták kellő mértékben növelni termelésüket ahhoz, hogy megfelelő időben ki tudják elégíteni a Covid19 után megnövekvő keresletet.

5.5.2.3.   Értékesítési volumen, piaci részesedés és növekedés

| (141) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése (tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon | 470 246 | 449 068 | 403 784 | 426 032 |
| Index | 100 | 95 | 86 | 91 |
| Piaci részesedés | 50,3  % | 52,4  % | 51,6  % | 45,3  % |
| Index | 100 | 104 | 103 | 90 |
| Forrás: a kérelmező által szolgáltatott adatok. |

(141)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése (tonna)

Az értékesítés volumene és piaci részesedése (tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon

470 246

449 068

403 784

426 032

Index

Index

100

100

95

95

86

86

91

91

Piaci részesedés

50,3  %

52,4  %

51,6  %

45,3  %

Index

Index

100

100

104

104

103

103

90

90

Forrás: a kérelmező által szolgáltatott adatok.

Forrás:

| (142) | Az uniós gazdasági ágazat általi értékesítés 2018 és 2020 között 14 %-kal esett vissza, majd 2020 és a felülvizsgálati időszak között 6 %-kal bővült, ami azt jelenti, hogy a teljes figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(142)

Az uniós gazdasági ágazat általi értékesítés 2018 és 2020 között 14 %-kal esett vissza, majd 2020 és a felülvizsgálati időszak között 6 %-kal bővült, ami azt jelenti, hogy a teljes figyelembe vett időszakban 9 %-kal csökkent.

| (143) | A tendencia azt jelzi, hogy – amint azt a (140) preambulumbekezdés kifejti – az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszakban nem tudta teljes mértékben kihasználni a megnövekedett kereslet jelentette előnyöket, tekintettel azokra a technikai korlátokra, amelyekkel a termelésnek a Covid19-cel kapcsolatos korlátozások idején végzett üresjárat utáni újraindítása jár. Ennek eredményeként az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak végére 45,3 %-ra esett vissza, ami az időszak elejéhez képest 5 százalékpontos csökkenést jelent. Ebből az 5 százalékpontos piaci részesedésből 1,2 százalékpontot vett át a Kínából származó behozatal, 3,8 százalékpontot pedig az egyéb harmadik országok. |
| --- | --- |

(143)

A tendencia azt jelzi, hogy – amint azt a (140) preambulumbekezdés kifejti – az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszakban nem tudta teljes mértékben kihasználni a megnövekedett kereslet jelentette előnyöket, tekintettel azokra a technikai korlátokra, amelyekkel a termelésnek a Covid19-cel kapcsolatos korlátozások idején végzett üresjárat utáni újraindítása jár. Ennek eredményeként az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak végére 45,3 %-ra esett vissza, ami az időszak elejéhez képest 5 százalékpontos csökkenést jelent. Ebből az 5 százalékpontos piaci részesedésből 1,2 százalékpontot vett át a Kínából származó behozatal, 3,8 százalékpontot pedig az egyéb harmadik országok.

5.5.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (144) | A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  9. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 3 426 | 3 387 | 3 130 | 3 101 |
| Index | 100 | 99 | 91 | 91 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 190 | 183 | 161 | 192 |
| Index | 100 | 97 | 85 | 101 |
| Forrás: a kérelmező által szolgáltatott adatok. |

(144)

A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

9. táblázat

9. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

3 426

3 387

3 130

3 101

Index

Index

100

100

99

99

91

91

91

91

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

190

183

161

192

Index

Index

100

100

97

97

85

85

101

101

Forrás: a kérelmező által szolgáltatott adatok.

Forrás:

| (145) | A figyelembe vett időszak során az alkalmazottak száma 9 %-kal csökkent. A termelékenység a termelés és a foglalkoztatás változásaival összhangban alakult, azaz 2018 és 2020 között 15 %-kal csökkent, majd 2020 és a felülvizsgálati időszak között 19 %-kal bővült. |
| --- | --- |

(145)

A figyelembe vett időszak során az alkalmazottak száma 9 %-kal csökkent. A termelékenység a termelés és a foglalkoztatás változásaival összhangban alakult, azaz 2018 és 2020 között 15 %-kal csökkent, majd 2020 és a felülvizsgálati időszak között 19 %-kal bővült.

5.5.2.5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (146) | Ez a vizsgálat – a folytonosüvegrostszál termékek figyelembe vett kategóriájától függően – 50 % és 54 % közötti dömpingkülönbözetet állapított meg. A tényleges dömpingkülönbözetek nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását esetlegesen enyhíthette a hatályban lévő dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések együttes alkalmazása, azonban az uniós gazdasági ágazat továbbra sem tudta fenntartani piaci részesedését, és árai alacsonyak maradtak, jóllehet minderre egyéb tényezők is hatással lehettek, amint azt a (168)–(173) preambulumbekezdés ismerteti. Megállapítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat még nem tudott felépülni a korábbi dömping hatásaiból. |
| --- | --- |

(146)

Ez a vizsgálat – a folytonosüvegrostszál termékek figyelembe vett kategóriájától függően – 50 % és 54 % közötti dömpingkülönbözetet állapított meg. A tényleges dömpingkülönbözetek nagyságának az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását esetlegesen enyhíthette a hatályban lévő dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések együttes alkalmazása, azonban az uniós gazdasági ágazat továbbra sem tudta fenntartani piaci részesedését, és árai alacsonyak maradtak, jóllehet minderre egyéb tényezők is hatással lehettek, amint azt a (168)–(173) preambulumbekezdés ismerteti. Megállapítható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat még nem tudott felépülni a korábbi dömping hatásaiból.

5.5.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

5.5.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (147) | A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna) | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon | 1 090 | 1 057 | 1 009 | 1 092 |
| Index | 100 | 97 | 93 | 100 |
| Termelési egységköltség | 1 045 | 1 063 | 1 217 | 1 181 |
| Index | 100 | 102 | 116 | 113 |
| Forrás: a mintába felvett uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőívei. |

(147)

A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna)

Értékesítési árak és előállítási költség az Unióban (EUR/tonna)

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon

1 090

1 057

1 009

1 092

Index

Index

100

100

97

97

93

93

100

100

Termelési egységköltség

1 045

1 063

1 217

1 181

Index

Index

100

100

102

102

116

116

113

113

Forrás: a mintába felvett uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőívei.

Forrás:

| (148) | A mintában szereplő uniós gyártók által a független vevők felé felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységár a figyelembe vett időszak egészében hasonló szinten állt, és a 2019–2021-es termelési költség szintje alatt maradt. Amint azt az ugyanezen termékre vonatkozó előző vizsgálat (51) megállapította: az, hogy az uniós gyártók a figyelembe vett időszak egészében nem tudták emelni áraikat (ami az árlenyomással azonos helyzetet jelent), a kínai exportőrök által a felülvizsgálati időszakot megelőző években tanúsított piaci magatartásnak, az ezen exportőrök által kifejtett árnyomásnak, valamint a Kínán kívül (például Egyiptomban) működő kínai gyártók által exportált folytonosüvegrostszál termékek behozatalának az együttes eredménye, mely behozatal árai a figyelembe vett időszak egészében jelentősen alacsonyabbak voltak az uniós gyártók értékesítési árainál. |
| --- | --- |

(148)

A mintában szereplő uniós gyártók által a független vevők felé felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységár a figyelembe vett időszak egészében hasonló szinten állt, és a 2019–2021-es termelési költség szintje alatt maradt. Amint azt az ugyanezen termékre vonatkozó előző vizsgálat (51) megállapította: az, hogy az uniós gyártók a figyelembe vett időszak egészében nem tudták emelni áraikat (ami az árlenyomással azonos helyzetet jelent), a kínai exportőrök által a felülvizsgálati időszakot megelőző években tanúsított piaci magatartásnak, az ezen exportőrök által kifejtett árnyomásnak, valamint a Kínán kívül (például Egyiptomban) működő kínai gyártók által exportált folytonosüvegrostszál termékek behozatalának az együttes eredménye, mely behozatal árai a figyelembe vett időszak egészében jelentősen alacsonyabbak voltak az uniós gyártók értékesítési árainál.

51

| (149) | A felülvizsgálati időszak során – annak ellenére, hogy a kínai kivitel az uniós gazdasági ágazat árainál lényegesen magasabb árakon lépett be az uniós piacra – Kína tovább növelte piaci részesedését annak köszönhetően, hogy a Covid19-cel kapcsolatos legtöbb uniós intézkedés feloldását követően hirtelen megnőtt a kereslet, ami a folytonosüvegrostszál termékek továbbfelhasználóinak különböző szintjein eredményezett nagyobb mértékű termelést. A termeléshez és a kimerült készletek újratöltéséhez minden szinten anyagokra volt szükség. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat a felhasználókkal kötött éves/kétéves szerződések következtében nem tudta teljes mértékben kihasználni a javuló piaci helyzetet. A folytonosüvegrostszál termékek kínai gyártói ezzel szemben a pillanatnyi helyzetnek megfelelő feltételek mellett végzik a beszállítást. Ez megakadályozta az uniós gyártókat abban, hogy a folytonosüvegrostszál termékek növekvő piaci árszintjével összhangban emeljék áraikat. Az uniós gyártók a felhasználókkal kötött szerződéseikben foglalt kiigazítási záradékok értelmében csak a felülvizsgálati időszak negyedik negyedévében emelhették értékesítési áraikat. |
| --- | --- |

(149)

A felülvizsgálati időszak során – annak ellenére, hogy a kínai kivitel az uniós gazdasági ágazat árainál lényegesen magasabb árakon lépett be az uniós piacra – Kína tovább növelte piaci részesedését annak köszönhetően, hogy a Covid19-cel kapcsolatos legtöbb uniós intézkedés feloldását követően hirtelen megnőtt a kereslet, ami a folytonosüvegrostszál termékek továbbfelhasználóinak különböző szintjein eredményezett nagyobb mértékű termelést. A termeléshez és a kimerült készletek újratöltéséhez minden szinten anyagokra volt szükség. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat a felhasználókkal kötött éves/kétéves szerződések következtében nem tudta teljes mértékben kihasználni a javuló piaci helyzetet. A folytonosüvegrostszál termékek kínai gyártói ezzel szemben a pillanatnyi helyzetnek megfelelő feltételek mellett végzik a beszállítást. Ez megakadályozta az uniós gyártókat abban, hogy a folytonosüvegrostszál termékek növekvő piaci árszintjével összhangban emeljék áraikat. Az uniós gyártók a felhasználókkal kötött szerződéseikben foglalt kiigazítási záradékok értelmében csak a felülvizsgálati időszak negyedik negyedévében emelhették értékesítési áraikat.

| (150) | Az átlagos termelési egységköltség a figyelembe vett időszakban 13 %-kal nőtt. A legmagasabb (16 %-os) növekedést az okozta, hogy a felhasználó iparágak Covid19-hez kapcsolódó lezárásokra reagálva 2020-ban ideiglenesen üresjáratra kényszerültek (az állandó költségeknek az ágazatra jellemző magas aránya miatt az ágazat igen érzékeny a termelési volumenek ingadozásaira). A felülvizsgálati időszakban – annak ellenére, hogy a gyártóüzemek elkezdtek visszatérni az optimális kapacitáskihasználáshoz – az átlagköltségek magasabbak voltak, mint 2018-ban és 2019-ben, amit az energia és egyes nyersanyagok (nevezetesen a ródiumból és platinából készült szálhúzó fejek (52)) árának ugrásszerű emelkedése okozott. |
| --- | --- |

(150)

Az átlagos termelési egységköltség a figyelembe vett időszakban 13 %-kal nőtt. A legmagasabb (16 %-os) növekedést az okozta, hogy a felhasználó iparágak Covid19-hez kapcsolódó lezárásokra reagálva 2020-ban ideiglenesen üresjáratra kényszerültek (az állandó költségeknek az ágazatra jellemző magas aránya miatt az ágazat igen érzékeny a termelési volumenek ingadozásaira). A felülvizsgálati időszakban – annak ellenére, hogy a gyártóüzemek elkezdtek visszatérni az optimális kapacitáskihasználáshoz – az átlagköltségek magasabbak voltak, mint 2018-ban és 2019-ben, amit az energia és egyes nyersanyagok (nevezetesen a ródiumból és platinából készült szálhúzó fejek (52)) árának ugrásszerű emelkedése okozott.

52

5.5.3.2.   Munkaerőköltség

| (151) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  11. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 57 703 | 58 366 | 58 311 | 62 186 |
| Index | 100 | 101 | 101 | 108 |
| Forrás: a mintába felvett uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőívei. |

(151)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

11. táblázat

11. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

57 703

58 366

58 311

62 186

Index

Index

100

100

101

101

101

101

108

108

Forrás: a mintába felvett uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőívei.

Forrás:

| (152) | Az átlagos munkaerőköltség 8 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(152)

Az átlagos munkaerőköltség 8 %-kal emelkedett a figyelembe vett időszak alatt.

5.5.3.3.   Készletek

| (153) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  Készletek | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek (tonna) | 86 975 | 86 773 | 42 269 | 46 957 |
| Index | 100 | 100 | 49 | 54 |
| Zárókészlet a termelés százalékában | 19  % | 19  % | 11  % | 10  % |
| Index | 100 | 101 | 61 | 55 |
| Forrás: a mintába felvett uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőívei. |

(153)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

Készletek

Készletek

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Zárókészletek (tonna)

86 975

86 773

42 269

46 957

Index

Index

100

100

100

100

49

49

54

54

Zárókészlet a termelés százalékában

19  %

19  %

11  %

10  %

Index

Index

100

100

101

101

61

61

55

55

Forrás: a mintába felvett uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőívei.

Forrás:

| (154) | A készletek szintje 2018-ban és 2019-ben a szokásos volt, de 2020-ban a felére esett vissza, és a felülvizsgálati időszakban ilyen alacsony maradt. A kormányok által bevezetett korlátozások következtében az uniós gazdasági ágazat arra kényszerült, hogy jelentős mennyiségeket értékesítsen a készletekből, miközben a Covid19-cel kapcsolatos 2020. évi korlátozások továbbra is megakadályozták a termelést. 2021-ben viszont a kereslet élénkülése, a globális hiány és a szállítási láncokban tapasztalható zavarok akadályozták meg a vállalatokat abban, hogy a felülvizsgálati időszakban a készleteket a rendes szintre feltöltsék. A készletek rendes szintje tehát nem állt vissza: a termelésnek csupán 10 %-át tette ki, ami csaknem fele olyan magas volt, mint a figyelembe vett időszak kezdetén megfigyelt szint. |
| --- | --- |

(154)

A készletek szintje 2018-ban és 2019-ben a szokásos volt, de 2020-ban a felére esett vissza, és a felülvizsgálati időszakban ilyen alacsony maradt. A kormányok által bevezetett korlátozások következtében az uniós gazdasági ágazat arra kényszerült, hogy jelentős mennyiségeket értékesítsen a készletekből, miközben a Covid19-cel kapcsolatos 2020. évi korlátozások továbbra is megakadályozták a termelést. 2021-ben viszont a kereslet élénkülése, a globális hiány és a szállítási láncokban tapasztalható zavarok akadályozták meg a vállalatokat abban, hogy a felülvizsgálati időszakban a készleteket a rendes szintre feltöltsék. A készletek rendes szintje tehát nem állt vissza: a termelésnek csupán 10 %-át tette ki, ami csaknem fele olyan magas volt, mint a figyelembe vett időszak kezdetén megfigyelt szint.

| (155) | A mintában szereplő egyik uniós gyártó az érdekelt felek végső tájékoztatásában a készleteinek szintjén elírást állapított meg. A készletekre vonatkozó adatot a Bizottság helyesbítette. A készletek tendenciája összességében nem változott. |
| --- | --- |

(155)

A mintában szereplő egyik uniós gyártó az érdekelt felek végső tájékoztatásában a készleteinek szintjén elírást állapított meg. A készletekre vonatkozó adatot a Bizottság helyesbítette. A készletek tendenciája összességében nem változott.

5.5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (156) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  13. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2018 | 2019 | 2020 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | 6,2  % | 2,1  % | –17,6  % | –3,6  % |
| Index | 100 | 34 | – 285 | –59 |
| Pénzforgalom (EUR) | 52 145 718 | 48 763 953 | 7 446 265 | 21 969 516 |
| Index | 100 | 94 | 14 | 42 |
| Beruházások (EUR) | 52 191 829 | 29 187 167 | 34 071 488 | 30 676 390 |
| Index | 100 | 56 | 65 | 59 |
| A beruházások megtérülése | 10,0  % | 6,2  % | –16,3  % | –3,1  % |
| Index | 100 | 62 | - 163 | -31 |
| Forrás: a mintába felvett uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőívei. |

(156)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

13. táblázat

13. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2018

2019

2020

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

6,2  %

2,1  %

–17,6  %

–3,6  %

Index

Index

100

100

34

34

– 285

– 285

–59

–59

Pénzforgalom (EUR)

52 145 718

48 763 953

7 446 265

21 969 516

Index

Index

100

100

94

94

14

14

42

42

Beruházások (EUR)

52 191 829

29 187 167

34 071 488

30 676 390

Index

Index

100

100

56

56

65

65

59

59

A beruházások megtérülése

10,0  %

6,2  %

–16,3  %

–3,1  %

Index

Index

100

100

62

62

- 163

- 163

-31

-31

Forrás: a mintába felvett uniós gyártók kitöltött és ellenőrzött kérdőívei.

Forrás:

| (157) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. |
| --- | --- |

(157)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában.

| (158) | Az átlagos költségek emelkedése és az, hogy az átlagárat nem lehetett emelni, oda vezetett, hogy a figyelembe vett időszak utolsó két évében az uniós gazdasági ágazat veszteségeket volt kénytelen elkönyvelni. 2018 és 2019 között a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége 6,2 %-ról 2,1 %-ra csökkent, majd 2020-ban jelentős mértékben – 17,6 %-ra esett vissza. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat továbbra is veszteséges volt (– 3,6 %), jóllehet az előző évhez képest kisebb mértékben. |
| --- | --- |

(158)

Az átlagos költségek emelkedése és az, hogy az átlagárat nem lehetett emelni, oda vezetett, hogy a figyelembe vett időszak utolsó két évében az uniós gazdasági ágazat veszteségeket volt kénytelen elkönyvelni. 2018 és 2019 között a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége 6,2 %-ról 2,1 %-ra csökkent, majd 2020-ban jelentős mértékben – 17,6 %-ra esett vissza. A felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat továbbra is veszteséges volt (– 3,6 %), jóllehet az előző évhez képest kisebb mértékben.

| (159) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességének mutatója. A nettó pénzforgalom tendenciája a jövedelmezőségéhez hasonlóan alakult. A 2018. évi 52 millió EUR-ról 2019-ben 29 millió EUR-ra csökkent, majd 2020-ban 0,5 millió EUR-ra esett vissza, a felülvizsgálati időszakban pedig mintegy 31 millió EUR-ra emelkedett. Összességében a pénzforgalom több mint a felével csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(159)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességének mutatója. A nettó pénzforgalom tendenciája a jövedelmezőségéhez hasonlóan alakult. A 2018. évi 52 millió EUR-ról 2019-ben 29 millió EUR-ra csökkent, majd 2020-ban 0,5 millió EUR-ra esett vissza, a felülvizsgálati időszakban pedig mintegy 31 millió EUR-ra emelkedett. Összességében a pénzforgalom több mint a felével csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (160) | A mintában szereplő egyik uniós gyártó az érdekelt felek végső tájékoztatásában a pénzforgalom szintjén elírást állapított meg. A pénzforgalomra vonatkozó adatot a Bizottság helyesbítette. Így a pénzforgalom a 2018. évi 52 millió EUR-ról 2019-ben 48,7 millió EUR-ra csökkent, majd 2020-ban 7,4 millió EUR-ra esett vissza, a felülvizsgálati időszakban pedig mintegy 21 millió EUR-ra emelkedett. Összességében a pénzforgalom több mint a felével csökkent a figyelembe vett időszakban, a tendencia nem változott. |
| --- | --- |

(160)

A mintában szereplő egyik uniós gyártó az érdekelt felek végső tájékoztatásában a pénzforgalom szintjén elírást állapított meg. A pénzforgalomra vonatkozó adatot a Bizottság helyesbítette. Így a pénzforgalom a 2018. évi 52 millió EUR-ról 2019-ben 48,7 millió EUR-ra csökkent, majd 2020-ban 7,4 millió EUR-ra esett vissza, a felülvizsgálati időszakban pedig mintegy 21 millió EUR-ra emelkedett. Összességében a pénzforgalom több mint a felével csökkent a figyelembe vett időszakban, a tendencia nem változott.

| (161) | Az uniós gazdasági ágazatnak jelentős és hosszú távú beruházásokra van szüksége ahhoz, hogy rendszeres időközönként kemenceátépítéseket végezhessen, és folytatni tudja működését. A kedvezőtlen nettó pénzforgalmi helyzet következtében azonban a beruházások mennyisége a 2018. évi 52 millió EUR-ról 2019-ben 29 millió EUR-ra csökkent, majd a következő években 30 millió EUR fölé emelkedett. A beruházások mennyisége mindent egybevetve 41 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(161)

Az uniós gazdasági ágazatnak jelentős és hosszú távú beruházásokra van szüksége ahhoz, hogy rendszeres időközönként kemenceátépítéseket végezhessen, és folytatni tudja működését. A kedvezőtlen nettó pénzforgalmi helyzet következtében azonban a beruházások mennyisége a 2018. évi 52 millió EUR-ról 2019-ben 29 millió EUR-ra csökkent, majd a következő években 30 millió EUR fölé emelkedett. A beruházások mennyisége mindent egybevetve 41 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (162) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülése a 2018. évi 10 %-ról 2019-ben 6,2 %-ra csökkent, majd 2020-ban – 16,3 %-ra esett vissza. Összességében, ez a mutató a figyelembe vett időszak egészében romlott, és a felülvizsgálati időszakban – 3,1 %-on állt. |
| --- | --- |

(162)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékos arányában kifejezett nyereség. A beruházások megtérülése a 2018. évi 10 %-ról 2019-ben 6,2 %-ra csökkent, majd 2020-ban – 16,3 %-ra esett vissza. Összességében, ez a mutató a figyelembe vett időszak egészében romlott, és a felülvizsgálati időszakban – 3,1 %-on állt.

5.6.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (163) | Az uniós gazdasági ágazat nyereségét a figyelembe vett időszakban erősen kedvezőtlen hatások érték: a 2018. évi 6,2 %-os nyereségről a felülvizsgálati időszakban – 3,6 %-os veszteségre esett vissza. A negatív nyereségesség azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete különösen bizonytalan volt a felülvizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(163)

Az uniós gazdasági ágazat nyereségét a figyelembe vett időszakban erősen kedvezőtlen hatások érték: a 2018. évi 6,2 %-os nyereségről a felülvizsgálati időszakban – 3,6 %-os veszteségre esett vissza. A negatív nyereségesség azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete különösen bizonytalan volt a felülvizsgálati időszak alatt.

| (164) | A csökkenő értékesítési mennyiségek az árak csökkenésével együttesen az összes teljesítménymutató romlását idézték elő. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat elvesztette piaci részesedésének egy részét, ami kedvezőtlen hatást gyakorolt a jövedelmezőségre. Az elszenvedett veszteségek mellett a foglalkoztatás és a kapacitáskihasználás is visszaesett. A zárókészletek nem álltak vissza a szokásos szintre. A felülvizsgálati időszakban a pénzforgalom a 2018. évi értékhez képest 62 %-kal csökkent. A beruházások megtérülése – 3,1 %-ra esett vissza a 2018-as 10 %-hoz képest. |
| --- | --- |

(164)

A csökkenő értékesítési mennyiségek az árak csökkenésével együttesen az összes teljesítménymutató romlását idézték elő. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat elvesztette piaci részesedésének egy részét, ami kedvezőtlen hatást gyakorolt a jövedelmezőségre. Az elszenvedett veszteségek mellett a foglalkoztatás és a kapacitáskihasználás is visszaesett. A zárókészletek nem álltak vissza a szokásos szintre. A felülvizsgálati időszakban a pénzforgalom a 2018. évi értékhez képest 62 %-kal csökkent. A beruházások megtérülése – 3,1 %-ra esett vissza a 2018-as 10 %-hoz képest.

| (165) | Ahogy a 2020 és 2021 közötti időszakban tapasztalható veszteséges helyzet is mutatja, a csökkenő termelés jelentős hatást gyakorolt az ágazatra a magas állandó költségek okán, valamint amiatt, hogy nem lehetséges a gyártás szintjének rugalmas csökkentése, mivel ebben a konkrét gyártási folyamatban a kemencéket teljes mértékben ki kell használni. |
| --- | --- |

(165)

Ahogy a 2020 és 2021 közötti időszakban tapasztalható veszteséges helyzet is mutatja, a csökkenő termelés jelentős hatást gyakorolt az ágazatra a magas állandó költségek okán, valamint amiatt, hogy nem lehetséges a gyártás szintjének rugalmas csökkentése, mivel ebben a konkrét gyártási folyamatban a kemencéket teljes mértékben ki kell használni.

| (166) | Ilyen kedvezőtlen körülmények között is folyamatos beruházásokra volt szükség, főként a szigorúan korlátozott élettartammal rendelkező kemencék pótlása érdekében. Ez további pénzügyi nyomást gyakorolt a gyártókra. |
| --- | --- |

(166)

Ilyen kedvezőtlen körülmények között is folyamatos beruházásokra volt szükség, főként a szigorúan korlátozott élettartammal rendelkező kemencék pótlása érdekében. Ez további pénzügyi nyomást gyakorolt a gyártókra.

| (167) | Figyelembe véve minden fenti tényt, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt továbbra is jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikke értelmében. |
| --- | --- |

(167)

Figyelembe véve minden fenti tényt, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt továbbra is jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikke értelmében.

6.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (168) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(168)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínából érkező dömpingelt behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikkének (7) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

| (169) | A felülvizsgálati időszakot megelőző években az uniós piacra árnyomást gyakorló kínai behozatal folyamatos jelenléte egyértelműen hozzájárult az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetéhez. Figyelembe véve azonban a felülvizsgálati időszak alatti kárt nem okozó kínai importárakat, amelyek jóval meghaladták az uniós gazdasági ágazat értékesítési árait és termelési költségeit (tehát nem gyakoroltak nyomást az uniós gazdasági ágazatra), a Bizottság elemezte, hogy a kárt a Kínából érkező dömpingelt behozataltól eltérő tényezők okozták-e. Ezek a tényezők a következők voltak: az Egyiptomból érkező behozatal, amely a kínai termelési kapacitás bővüléséből ered, a termelési költségek növekedése az Unióban, a felhasználókkal kötött szerződésekben foglalt feltételek. |
| --- | --- |

(169)

A felülvizsgálati időszakot megelőző években az uniós piacra árnyomást gyakorló kínai behozatal folyamatos jelenléte egyértelműen hozzájárult az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetéhez. Figyelembe véve azonban a felülvizsgálati időszak alatti kárt nem okozó kínai importárakat, amelyek jóval meghaladták az uniós gazdasági ágazat értékesítési árait és termelési költségeit (tehát nem gyakoroltak nyomást az uniós gazdasági ágazatra), a Bizottság elemezte, hogy a kárt a Kínából érkező dömpingelt behozataltól eltérő tényezők okozták-e. Ezek a tényezők a következők voltak: az Egyiptomból érkező behozatal, amely a kínai termelési kapacitás bővüléséből ered, a termelési költségek növekedése az Unióban, a felhasználókkal kötött szerződésekben foglalt feltételek.

| (170) | A folytonosüvegrostszál termékek Kínán kívül, nevezetesen Egyiptomban működő kínai gyártói azonban továbbra is 12,7 %-os piaci részesedéssel rendelkeztek a felülvizsgálati időszakban, és importáraik jóval alatta maradtak a többi ország és az uniós gazdasági ágazat árainak. A folytonosüvegrostszál termékek Kínán kívül működő kínai gyártói által gyakorolt árnyomás tehát a figyelembe vett időszak egészében megfigyelhető volt. Ez a következtetés összhangban van az ugyanezen termékre vonatkozó korábbi vizsgálat eredményeivel (53). |
| --- | --- |

(170)

A folytonosüvegrostszál termékek Kínán kívül, nevezetesen Egyiptomban működő kínai gyártói azonban továbbra is 12,7 %-os piaci részesedéssel rendelkeztek a felülvizsgálati időszakban, és importáraik jóval alatta maradtak a többi ország és az uniós gazdasági ágazat árainak. A folytonosüvegrostszál termékek Kínán kívül működő kínai gyártói által gyakorolt árnyomás tehát a figyelembe vett időszak egészében megfigyelhető volt. Ez a következtetés összhangban van az ugyanezen termékre vonatkozó korábbi vizsgálat eredményeivel (53).

53

| (171) | Ezen túlmenően – amint azt a (149) preambulumbekezdés kifejti – a figyelembe vett időszak második felében (2020 és a felülvizsgálati időszak között) a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos kormányzati intézkedések által okozott globális hiány lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy az értékesítési oldalon meginduljon a fellendülés, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazatnak kezelnie kellett a megnövekedett termelési költségeket, többek között azt, hogy az állandó költségek megemelkedtek amiatt, hogy a felhasználó iparágak Covid19-hez kapcsolódó lezárásokra reagálva ideiglenesen üresjáratra kényszerültek, vagy azt, hogy az energia költségei és bizonyos nyersanyagköltségek megnövekedtek. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat nem tudta azonnal jelentősen növelni termelési volumenét, mivel a kapacitásoknak az üresjáratról a termelésre való átállításához bizonyos időre van szükség. Ennek következtében az uniós felhasználók ideiglenesen arra kényszerültek, hogy Kínából importált árukat vásároljanak jóval magasabb áron, ami oda vezetett, hogy a kínai piaci részesedés a felülvizsgálati időszakban 6,5 %-kal megnőtt. |
| --- | --- |

(171)

Ezen túlmenően – amint azt a (149) preambulumbekezdés kifejti – a figyelembe vett időszak második felében (2020 és a felülvizsgálati időszak között) a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos kormányzati intézkedések által okozott globális hiány lehetővé tette az uniós gazdasági ágazat számára, hogy az értékesítési oldalon meginduljon a fellendülés, ugyanakkor az uniós gazdasági ágazatnak kezelnie kellett a megnövekedett termelési költségeket, többek között azt, hogy az állandó költségek megemelkedtek amiatt, hogy a felhasználó iparágak Covid19-hez kapcsolódó lezárásokra reagálva ideiglenesen üresjáratra kényszerültek, vagy azt, hogy az energia költségei és bizonyos nyersanyagköltségek megnövekedtek. Ugyanakkor az uniós gazdasági ágazat nem tudta azonnal jelentősen növelni termelési volumenét, mivel a kapacitásoknak az üresjáratról a termelésre való átállításához bizonyos időre van szükség. Ennek következtében az uniós felhasználók ideiglenesen arra kényszerültek, hogy Kínából importált árukat vásároljanak jóval magasabb áron, ami oda vezetett, hogy a kínai piaci részesedés a felülvizsgálati időszakban 6,5 %-kal megnőtt.

| (172) | Továbbá – amint azt a (150) preambulumbekezdés kifejti – az uniós gazdasági ágazat hosszú távú szerződéseket kötött a felhasználókkal, és ezért nem tudta azonnal megnövelni értékesítési árait, hogy ezáltal kihasználhassa a javuló piaci helyzetet és a kárt okozó kínai árak hiányát. Ezzel szemben a folytonosüvegrostszál termékek kínai gyártói rugalmasan, a pillanatnyi helyzetnek megfelelő feltételek mellett végezték a beszállítást, és ennek köszönhetően a piaci szintnek megfelelően emelték áraikat. Ez oda vezetett, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat valamennyi pénzügyi teljesítménymutatója negatív volt. |
| --- | --- |

(172)

Továbbá – amint azt a (150) preambulumbekezdés kifejti – az uniós gazdasági ágazat hosszú távú szerződéseket kötött a felhasználókkal, és ezért nem tudta azonnal megnövelni értékesítési árait, hogy ezáltal kihasználhassa a javuló piaci helyzetet és a kárt okozó kínai árak hiányát. Ezzel szemben a folytonosüvegrostszál termékek kínai gyártói rugalmasan, a pillanatnyi helyzetnek megfelelő feltételek mellett végezték a beszállítást, és ennek köszönhetően a piaci szintnek megfelelően emelték áraikat. Ez oda vezetett, hogy a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat valamennyi pénzügyi teljesítménymutatója negatív volt.

| (173) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakban elszenvedett kár nem tulajdonítható a Kínából érkező dömpingelt behozatalnak, továbbá hogy más tényezők – külön-külön vagy együttesen vizsgálva – befolyásolták az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetét a felülvizsgálati időszakban, enyhítve a kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakban elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(173)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakban elszenvedett kár nem tulajdonítható a Kínából érkező dömpingelt behozatalnak, továbbá hogy más tényezők – külön-külön vagy együttesen vizsgálva – befolyásolták az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetét a felülvizsgálati időszakban, enyhítve a kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakban elszenvedett kár közötti ok-okozati összefüggést.

| (174) | A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta azt is, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődése. |
| --- | --- |

(174)

A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta azt is, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén valószínűsíthető-e a Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődése.

7.   A KÍNÁBÓL ÉRKEZŐ DÖMPINGELT BEHOZATAL ÁLTAL OKOZOTT KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÍNÁBÓL ÉRKEZŐ DÖMPINGELT BEHOZATAL ÁLTAL OKOZOTT KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (175) | A Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés során a Bizottság a következő tényezőket vizsgálta meg: a) a Kínából érkező behozatal valószínűsíthető árszintje dömpingellenes intézkedések hiányában, b) az uniós piac vonzereje, c) a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás. |
| --- | --- |

(175)

A Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés során a Bizottság a következő tényezőket vizsgálta meg: a) a Kínából érkező behozatal valószínűsíthető árszintje dömpingellenes intézkedések hiányában, b) az uniós piac vonzereje, c) a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitás és szabad kapacitás.

7.1.1.   A Kínából érkező behozatal valószínűsíthető árszintje dömpingellenes intézkedések hiányában

A Kínából érkező behozatal valószínűsíthető árszintje dömpingellenes intézkedések hiányában

| (176) | A vizsgálat kimutatta, hogy a kínai dömpingelt behozatal CIF-szinten bejelentett árai a figyelembe vett időszak utolsó éve (azaz 2020) és a felülvizsgálati időszak között jelentősen, 46 %-kal emelkedtek. Ez a növekedés azonban főként a fuvarozási költségek felülvizsgálati időszakban tapasztalt kivételes növekedésének tudható be. Maga a becsült gyártelepi szintű kínai ár 2020-tól 2021-ig 5 %-kal nőtt (mintegy 907 EUR/tonna volt), tehát jóval alatta maradt az uniós gyártók átlagos gyártelepi árának (1 092 EUR/tonna). Ha a fuvarozási költség 2020 és 2021 között változatlan maradt volna, vámok hiányában a kínai behozatal 21,1 %-kal kínált volna alá az uniós gazdasági ágazat árainak, és – amint az a felülvizsgálati időszakot megelőző években történt – az uniós gazdasági ágazat termelési költségei alatt maradt volna. |
| --- | --- |

(176)

A vizsgálat kimutatta, hogy a kínai dömpingelt behozatal CIF-szinten bejelentett árai a figyelembe vett időszak utolsó éve (azaz 2020) és a felülvizsgálati időszak között jelentősen, 46 %-kal emelkedtek. Ez a növekedés azonban főként a fuvarozási költségek felülvizsgálati időszakban tapasztalt kivételes növekedésének tudható be. Maga a becsült gyártelepi szintű kínai ár 2020-tól 2021-ig 5 %-kal nőtt (mintegy 907 EUR/tonna volt), tehát jóval alatta maradt az uniós gyártók átlagos gyártelepi árának (1 092 EUR/tonna). Ha a fuvarozási költség 2020 és 2021 között változatlan maradt volna, vámok hiányában a kínai behozatal 21,1 %-kal kínált volna alá az uniós gazdasági ágazat árainak, és – amint az a felülvizsgálati időszakot megelőző években történt – az uniós gazdasági ágazat termelési költségei alatt maradt volna.

| (177) | Ezen túlmenően a fuvarozási költségek megnövekedése kivételes és átmeneti fejlemény volt, tekintettel arra, hogy 2020 és 2021 között a hétszeresére emelkedett, majd 2022 novemberére visszaállt a 2020. évi kezdeti szintekre (54). Ennek eredményeként a kínai importárak 2022 novemberétől szintén csökkentek, és 2023 elején a CIF-szintű kínai importár visszaállt az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakban érvényesített ár szintjére, azaz tonnánként 1 093 EUR-ra. 2023 elején a kínai importárak ismét alákínáltak (14,9 %-kal) az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakot követő időszakban érvényesített áraknak, és jóval alatta maradtak az uniós gazdasági ágazat termelési költségeinek a felülvizsgálati időszakban (2022-ben átlagosan 1 181 EUR/tonna) és a felülvizsgálati időszakot követő időszakban (2022-ben átlagosan 1 445 EUR/tonna) (55). |
| --- | --- |

(177)

Ezen túlmenően a fuvarozási költségek megnövekedése kivételes és átmeneti fejlemény volt, tekintettel arra, hogy 2020 és 2021 között a hétszeresére emelkedett, majd 2022 novemberére visszaállt a 2020. évi kezdeti szintekre (54). Ennek eredményeként a kínai importárak 2022 novemberétől szintén csökkentek, és 2023 elején a CIF-szintű kínai importár visszaállt az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakban érvényesített ár szintjére, azaz tonnánként 1 093 EUR-ra. 2023 elején a kínai importárak ismét alákínáltak (14,9 %-kal) az uniós gazdasági ágazat által a felülvizsgálati időszakot követő időszakban érvényesített áraknak, és jóval alatta maradtak az uniós gazdasági ágazat termelési költségeinek a felülvizsgálati időszakban (2022-ben átlagosan 1 181 EUR/tonna) és a felülvizsgálati időszakot követő időszakban (2022-ben átlagosan 1 445 EUR/tonna) (55).

54

55

| (178) | A fenti elemzés alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a CIF-szintű kínai importárak ideiglenesen emelkedtek a megnövekedett fuvarköltségek miatt, de amint ez a költség 2022 novemberében visszaállt az eredeti szintre, az importárak is lassan visszatértek a felülvizsgálati időszakot megelőző időszakban megfigyelt szintre, jelentősen alákínálva az uniós gazdasági ágazat árainak és jelentős mértékben leszorítva azokat. Tekintettel a kínai importáraknak a felülvizsgálati időszakban tapasztalható kivételes és ideiglenes megnövekedésére és a felülvizsgálatot követő időszakban megfigyelhető alakulására, valószínűsíthető, hogy dömpingellenes intézkedések hiányában a Kínából érkező dömpingelt behozatal árszintje alákínálna az uniós gazdaság árainak és leszorítaná azokat. |
| --- | --- |

(178)

A fenti elemzés alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a CIF-szintű kínai importárak ideiglenesen emelkedtek a megnövekedett fuvarköltségek miatt, de amint ez a költség 2022 novemberében visszaállt az eredeti szintre, az importárak is lassan visszatértek a felülvizsgálati időszakot megelőző időszakban megfigyelt szintre, jelentősen alákínálva az uniós gazdasági ágazat árainak és jelentős mértékben leszorítva azokat. Tekintettel a kínai importáraknak a felülvizsgálati időszakban tapasztalható kivételes és ideiglenes megnövekedésére és a felülvizsgálatot követő időszakban megfigyelhető alakulására, valószínűsíthető, hogy dömpingellenes intézkedések hiányában a Kínából érkező dömpingelt behozatal árszintje alákínálna az uniós gazdaság árainak és leszorítaná azokat.

7.1.2.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (179) | Az uniós piac méretét és árait tekintve vonzó, tekintettel az uniós felhasználás szintjére, valamint arra, hogy a kínai kivitel egyéb rendeltetési helyeihez képest az Unióban magasabb az árszint. A Globális Kereskedelmi Atlasz adatbázisából (56) származó exportstatisztikák azt mutatták, hogy a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló kínai kivitel exportárai átlagosan 26 %-kal voltak magasabbak, mint a három legnagyobb exportpiacra (az Egyesült Államokba, Dél-Koreába és Indiába, az Unió kivételével) irányuló kínai kivitel exportárai. Ennek eredményeként az uniós piac az egyéb harmadik országok piacaihoz képest jövedelmezőbb rendeltetési hely. Az uniós piac már a felülvizsgálati időszakban is a Kínából érkező folytonosüvegrostszál termékek második legnagyobb exportpiaca volt. Ezen túlmenően Kína a folytonosüvegrostszál termékek Unióba irányuló kivitelét végző harmadik legnagyobb exportőr, csak Malajzia és Egyiptom előzi meg. |
| --- | --- |

(179)

Az uniós piac méretét és árait tekintve vonzó, tekintettel az uniós felhasználás szintjére, valamint arra, hogy a kínai kivitel egyéb rendeltetési helyeihez képest az Unióban magasabb az árszint. A Globális Kereskedelmi Atlasz adatbázisából (56) származó exportstatisztikák azt mutatták, hogy a felülvizsgálati időszakban az Unióba irányuló kínai kivitel exportárai átlagosan 26 %-kal voltak magasabbak, mint a három legnagyobb exportpiacra (az Egyesült Államokba, Dél-Koreába és Indiába, az Unió kivételével) irányuló kínai kivitel exportárai. Ennek eredményeként az uniós piac az egyéb harmadik országok piacaihoz képest jövedelmezőbb rendeltetési hely. Az uniós piac már a felülvizsgálati időszakban is a Kínából érkező folytonosüvegrostszál termékek második legnagyobb exportpiaca volt. Ezen túlmenően Kína a folytonosüvegrostszál termékek Unióba irányuló kivitelét végző harmadik legnagyobb exportőr, csak Malajzia és Egyiptom előzi meg.

56

| (180) | Ezen túlmenően a felülvizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó adatok vizsgálata feltárta, hogy a Kínából érkező behozatal drámai mértékben megnövekedett – a felülvizsgálati időszak alatti mintegy 61 000 tonnáról 2022-ben több mint 91 000 tonnára nőtt, azaz 50 %-kal bővült –, ami világosan mutatja, hogy a folytonosüvegrostszál termékek kínai gyártói számára vonzó az uniós piac. |
| --- | --- |

(180)

Ezen túlmenően a felülvizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó adatok vizsgálata feltárta, hogy a Kínából érkező behozatal drámai mértékben megnövekedett – a felülvizsgálati időszak alatti mintegy 61 000 tonnáról 2022-ben több mint 91 000 tonnára nőtt, azaz 50 %-kal bővült –, ami világosan mutatja, hogy a folytonosüvegrostszál termékek kínai gyártói számára vonzó az uniós piac.

| (181) | Az uniós piac által a folytonosüvegrostszál termékek kínai gyártóira gyakorolt vonzerőt az is megerősíti, hogy a CPIC és a CNBM csoport (mindkettő a folytonosüvegrostszál termékek főbb kínai gyártója) röviddel a Kínával szembeni szubvenció- és dömpingellenes intézkedések 2014 decemberében történt bevezetése után jelentős összegeket fektetett be abba, hogy a bahreini és egyiptomi létesítményekből megkezdődhessen a folytonosüvegrostszál termékek jelentős kivitele az európai piac kiszolgálása érdekében. Amint azt az ugyanezen terméket érintő korábbi vizsgálat megerősítette (57), a CNBM csoport az egyiptomi létesítményt kifejezetten a folytonosüvegrostszál termékek uniós piacon történő értékesítése céljából nyitotta meg, hogy elkerülje a Kínából érkező behozatallal szembeni hatályos vámokat. |
| --- | --- |

(181)

Az uniós piac által a folytonosüvegrostszál termékek kínai gyártóira gyakorolt vonzerőt az is megerősíti, hogy a CPIC és a CNBM csoport (mindkettő a folytonosüvegrostszál termékek főbb kínai gyártója) röviddel a Kínával szembeni szubvenció- és dömpingellenes intézkedések 2014 decemberében történt bevezetése után jelentős összegeket fektetett be abba, hogy a bahreini és egyiptomi létesítményekből megkezdődhessen a folytonosüvegrostszál termékek jelentős kivitele az európai piac kiszolgálása érdekében. Amint azt az ugyanezen terméket érintő korábbi vizsgálat megerősítette (57), a CNBM csoport az egyiptomi létesítményt kifejezetten a folytonosüvegrostszál termékek uniós piacon történő értékesítése céljából nyitotta meg, hogy elkerülje a Kínából érkező behozatallal szembeni hatályos vámokat.

57

| (182) | Figyelembe véve az uniós piacnak a méretéből adódó vonzerejét, a múltbeli kereskedelmi forgalmat és a kereskedelmi forgalomnak a felülvizsgálati időszakot követő időszakban megfigyelhető alakulását, valószínűsíthető, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a jelenleg más piacokon értékesített jelentős mennyiségeket az uniós piacra irányítanák át. |
| --- | --- |

(182)

Figyelembe véve az uniós piacnak a méretéből adódó vonzerejét, a múltbeli kereskedelmi forgalmat és a kereskedelmi forgalomnak a felülvizsgálati időszakot követő időszakban megfigyelhető alakulását, valószínűsíthető, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a jelenleg más piacokon értékesített jelentős mennyiségeket az uniós piacra irányítanák át.

7.1.3.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (183) | A kérelmező által szolgáltatott információk alapján Kínában a kapacitásfelesleg legalább 1,1 millió tonna volt, ami a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás több mint 100 %-ának felelt meg. A kínai belföldi piac strukturális kapacitásfeleslege ellenére a gyártók a felülvizsgálati időszakot követően is folytatták meglévő kapacitásaik bővítését, vagy új kapacitásokat jelentettek be. Ha a bejelentett kapacitásnövekedés megvalósulna, a kínai kapacitásfelesleg 2,6 millió tonnát tenne ki, ami a felülvizsgálati időszakban mért teljes uniós felhasználás több mint kétszeresének felelne meg. |
| --- | --- |

(183)

A kérelmező által szolgáltatott információk alapján Kínában a kapacitásfelesleg legalább 1,1 millió tonna volt, ami a felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás több mint 100 %-ának felelt meg. A kínai belföldi piac strukturális kapacitásfeleslege ellenére a gyártók a felülvizsgálati időszakot követően is folytatták meglévő kapacitásaik bővítését, vagy új kapacitásokat jelentettek be. Ha a bejelentett kapacitásnövekedés megvalósulna, a kínai kapacitásfelesleg 2,6 millió tonnát tenne ki, ami a felülvizsgálati időszakban mért teljes uniós felhasználás több mint kétszeresének felelne meg.

| (184) | Figyelembe véve az uniós piac fent ismertetett vonzerejét, valószínűsíthető, hogy a Kínában meglévő szabad kapacitásokat a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén át lehetne irányítani az uniós piacra. |
| --- | --- |

(184)

Figyelembe véve az uniós piac fent ismertetett vonzerejét, valószínűsíthető, hogy a Kínában meglévő szabad kapacitásokat a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén át lehetne irányítani az uniós piacra.

7.2.   A Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

A Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

| (185) | Észszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén – az uniós piac vonzerejének és a Kínában rendelkezésre álló hatalmas szabad kapacitás következtében – jelentősen megnövekedne a folytonosüvegrostszál termékeknek Kínából az Unióba történő, dömpingelt árú behozatala, amely alákínálna az uniós gazdasági ágazat árainak és leszorítaná azokat. Az Unióba irányuló kínai kivitel rövid időn belül még nagyobb piaci részesedést szerezne az uniós gazdasági ágazat kárára, amely értékesítési volumenének azonnali visszaesésével és állandó egységköltségeinek növekedésével szembesülne. Az állandó költségek növekedése és az értékesítési árak csökkenése együttesen azonnali kedvezőtlen hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, amely a felülvizsgálati időszakban negatív maradt. Az uniós gazdasági ágazat tehát még veszteségesebbé válna, és életképessége veszélybe kerülne. |
| --- | --- |

(185)

Észszerűen feltételezhető, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén – az uniós piac vonzerejének és a Kínában rendelkezésre álló hatalmas szabad kapacitás következtében – jelentősen megnövekedne a folytonosüvegrostszál termékeknek Kínából az Unióba történő, dömpingelt árú behozatala, amely alákínálna az uniós gazdasági ágazat árainak és leszorítaná azokat. Az Unióba irányuló kínai kivitel rövid időn belül még nagyobb piaci részesedést szerezne az uniós gazdasági ágazat kárára, amely értékesítési volumenének azonnali visszaesésével és állandó egységköltségeinek növekedésével szembesülne. Az állandó költségek növekedése és az értékesítési árak csökkenése együttesen azonnali kedvezőtlen hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségére, amely a felülvizsgálati időszakban negatív maradt. Az uniós gazdasági ágazat tehát még veszteségesebbé válna, és életképessége veszélybe kerülne.

| (186) | A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából származó, kárt okozó árak mellett megvalósuló dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, mely behozatal alákínálna az uniós gazdasági ágazat árainak és leszorítaná azokat, és ezáltal jelentős kárt okozna, valamint tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazatnak a felülvizsgálati időszak alatt már megfigyelt hátrányos helyzetét. |
| --- | --- |

(186)

A Bizottság ennek alapján megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint a Kínából származó, kárt okozó árak mellett megvalósuló dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, mely behozatal alákínálna az uniós gazdasági ágazat árainak és leszorítaná azokat, és ezáltal jelentős kárt okozna, valamint tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazatnak a felülvizsgálati időszak alatt már megfigyelt hátrányos helyzetét.

8.   AZ UNIÓS ÉRDEK

AZ UNIÓS ÉRDEK

| (187) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(187)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

8.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (188) | A vizsgálat feltárta az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetét, valamint azt, hogy az intézkedések megszüntetése valószínűsíthetően a folytonosüvegrostszál termékek Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, mely behozatal jelentősen alákínálna az uniós gazdasági ágazat árainak és leszorítaná azokat, és ezáltal tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazatnak a felülvizsgálati időszak alatt már megfigyelt hátrányos helyzetét. |
| --- | --- |

(188)

A vizsgálat feltárta az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetét, valamint azt, hogy az intézkedések megszüntetése valószínűsíthetően a folytonosüvegrostszál termékek Kínából érkező dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, mely behozatal jelentősen alákínálna az uniós gazdasági ágazat árainak és leszorítaná azokat, és ezáltal tovább súlyosbítaná az uniós gazdasági ágazatnak a felülvizsgálati időszak alatt már megfigyelt hátrányos helyzetét.

| (189) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat érdeke a hatályban lévő intézkedések fenntartása. |
| --- | --- |

(189)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat érdeke a hatályban lévő intézkedések fenntartása.

8.2.   A független importőrök érdeke

A független importőrök érdeke

| (190) | A Bizottság valamennyi független importőrt felkért arra, hogy működjenek együtt a vizsgálatban. Csupán egy importőr jelentkezett érdekelt félként, azonban a kérdőívre nem válaszolt. |
| --- | --- |

(190)

A Bizottság valamennyi független importőrt felkért arra, hogy működjenek együtt a vizsgálatban. Csupán egy importőr jelentkezett érdekelt félként, azonban a kérdőívre nem válaszolt.

| (191) | A Bizottság úgy vélte, hogy a folytonosüvegrostszál termékek nagymértékben szabványosítottak, és hatékonyan lehet beszerzési forrást váltani. |
| --- | --- |

(191)

A Bizottság úgy vélte, hogy a folytonosüvegrostszál termékek nagymértékben szabványosítottak, és hatékonyan lehet beszerzési forrást váltani.

| (192) | Ennek alapján, a rendelkezésre álló, az intézkedések hatálya alá nem eső alternatív beszerzési forrásokra is figyelemmel, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem voltak különösen negatív hatással az importőrök helyzetére, és az intézkedések fenntartása nem érintené kedvezőtlenül őket. |
| --- | --- |

(192)

Ennek alapján, a rendelkezésre álló, az intézkedések hatálya alá nem eső alternatív beszerzési forrásokra is figyelemmel, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a jelenleg hatályban lévő intézkedések nem voltak különösen negatív hatással az importőrök helyzetére, és az intézkedések fenntartása nem érintené kedvezőtlenül őket.

8.3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (193) | Csupán három egyéni felhasználó és egy felhasználói szövetség (58) jelentkezett érdekelt félként, azonban egyikük sem válaszolt a Bizottság kérdőívére. |
| --- | --- |

(193)

Csupán három egyéni felhasználó és egy felhasználói szövetség (58) jelentkezett érdekelt félként, azonban egyikük sem válaszolt a Bizottság kérdőívére.

58

| (194) | A felhasználói szövetség az intézkedések mellett foglalt állást, megjegyezve, hogy a folytonosüvegrostszál termékek uniós gyártói a K+F és az innováció mozgatórugói (59). Nélkülük nem működnének a szövetekhez kapcsolódó downstream ágazatok, és leállna az ágazatban zajló innováció. Ezen túlmenően ha az uniós gazdasági ágazat felhagyna a tevékenységgel ebben az iparágban, az uniós szövetipar kénytelen lenne szinte teljes mértékben a Kínában működő állami tulajdonú vállalatokra támaszkodni az előfonatok beszállítása terén, és ezzel rendkívül kiszolgáltatott helyzetbe kerülne. Ez a kockázat már a Covid19-világjárvány idején is megmutatkozott, amikor a szövetek előállításával foglalkozó több uniós szereplőt is elutasítottak az előfonatok kínai beszállítói, megjegyezve, hogy addig nem szállítanak külföldi vevők számára, amíg nem enyhítették a belföldi hiányt. A szövetekhez kapcsolódó uniós downstream ágazatok fennmaradása egyúttal a folytonosüvegrostszál termékek uniós gazdasági ágazatának életképességétől is függ. |
| --- | --- |

(194)

A felhasználói szövetség az intézkedések mellett foglalt állást, megjegyezve, hogy a folytonosüvegrostszál termékek uniós gyártói a K+F és az innováció mozgatórugói (59). Nélkülük nem működnének a szövetekhez kapcsolódó downstream ágazatok, és leállna az ágazatban zajló innováció. Ezen túlmenően ha az uniós gazdasági ágazat felhagyna a tevékenységgel ebben az iparágban, az uniós szövetipar kénytelen lenne szinte teljes mértékben a Kínában működő állami tulajdonú vállalatokra támaszkodni az előfonatok beszállítása terén, és ezzel rendkívül kiszolgáltatott helyzetbe kerülne. Ez a kockázat már a Covid19-világjárvány idején is megmutatkozott, amikor a szövetek előállításával foglalkozó több uniós szereplőt is elutasítottak az előfonatok kínai beszállítói, megjegyezve, hogy addig nem szállítanak külföldi vevők számára, amíg nem enyhítették a belföldi hiányt. A szövetekhez kapcsolódó uniós downstream ágazatok fennmaradása egyúttal a folytonosüvegrostszál termékek uniós gazdasági ágazatának életképességétől is függ.

59

| (195) | mivel egyetlen egyéni felhasználó sem jelentkezett, e tekintetben a Bizottság rendelkezésére álló legjobb adatok a korábbi vizsgálatok következtetései: az (EU) 2017/724 végrehajtási rendeletben részletezett dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata, amelynek során a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések meghosszabbításának korlátozott hatása lenne a felhasználók helyzetére, valamint az (EU) 2020/379 végrehajtási rendeletben részletezett szubvencióellenes vizsgálat, amelynek során a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy tekintettel a rendelkezésre álló alternatív beszerzési forrásokra, amelyek nem tartoznak intézkedések hatálya alá, és mivel nincs arra vonatkozó egyértelmű bizonyíték, hogy a behozatalra kivetett intézkedésekből fakadó többletköltségeket a felhasználók ne tudnák magukra vállalni, a felhasználókra gyakorolt kedvezőtlen hatások nem mutatták egyértelműen, hogy az ilyen intézkedések alkalmazása nem szolgálja az Unió érdekeit. |
| --- | --- |

(195)

mivel egyetlen egyéni felhasználó sem jelentkezett, e tekintetben a Bizottság rendelkezésére álló legjobb adatok a korábbi vizsgálatok következtetései: az (EU) 2017/724 végrehajtási rendeletben részletezett dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata, amelynek során a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések meghosszabbításának korlátozott hatása lenne a felhasználók helyzetére, valamint az (EU) 2020/379 végrehajtási rendeletben részletezett szubvencióellenes vizsgálat, amelynek során a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy tekintettel a rendelkezésre álló alternatív beszerzési forrásokra, amelyek nem tartoznak intézkedések hatálya alá, és mivel nincs arra vonatkozó egyértelmű bizonyíték, hogy a behozatalra kivetett intézkedésekből fakadó többletköltségeket a felhasználók ne tudnák magukra vállalni, a felhasználókra gyakorolt kedvezőtlen hatások nem mutatták egyértelműen, hogy az ilyen intézkedések alkalmazása nem szolgálja az Unió érdekeit.

8.4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (196) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínából származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(196)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínából származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó hatályos intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét.

9.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (197) | A dömping megismétlődésével, a Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Kínából érkező folytonosüvegrostszál termékekre vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(197)

A dömping megismétlődésével, a Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődésével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Kínából érkező folytonosüvegrostszál termékekre vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (198) | A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó. |
| --- | --- |

(198)

A vámtételek közötti különbségből adódó, az intézkedések kijátszásával kapcsolatos kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében különleges intézkedésekkel szükséges biztosítani az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazását. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám alkalmazandó.

| (199) | Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(199)

Bár a számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai egyedi dömpingellenes vámtételeket alkalmazhassanak a behozatalokra, nem a számla jelenti az egyetlen olyan elemet, amelyet a vámhatóságoknak figyelembe kell venniük. Ugyanis még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is bekérhetnek a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az adott vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (200) | Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére. |
| --- | --- |

(200)

Amennyiben az érintett dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 13. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálat többek között irányulhat annak megállapítására, hogy szükség van-e az egyedi vámtételek eltörlésére és ebből következően országos vám kivetésére.

| (201) | Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(201)

Az e rendeletben meghatározott vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek kizárólag a Kínából származó és a megnevezett jogalanyok által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében kifejezetten meg nem jelölt vállalatok – köztük a kifejezetten megjelölt vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott, a felülvizsgálat tárgyát képező termék behozatalára a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. E vállalatok esetében az egyedi dömpingellenes vámtételek nem alkalmazhatók.

| (202) | Ha a későbbiek folyamán egy vállalat módosítja a jogalany nevét, kérelmezheti az egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (60). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(202)

Ha a későbbiek folyamán egy vállalat módosítja a jogalany nevét, kérelmezheti az egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni (60). A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

60

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (203) | Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. A Bizottság emellett határidőt is megállapított, amelyen belül az érdekelt felek a nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették észrevételeiket. A rendeletben kisebb javításokra került sor az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok tekintetében, egyéb észrevételek nem érkeztek. |
| --- | --- |

(203)

Minden érdekelt fél tájékoztatást kapott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javaslatot kívánt tenni a meglévő intézkedések fenntartására. A Bizottság emellett határidőt is megállapított, amelyen belül az érdekelt felek a nyilvánosságra hozatalt követően ismertethették észrevételeiket. A rendeletben kisebb javításokra került sor az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó adatok tekintetében, egyéb észrevételek nem érkeztek.

| (204) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (61) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(204)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (61) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

61

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (205) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(205)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 7019 11 00, ex 7019 12 00 KN-kódok (TARIC-kódok: 7019120022, 7019120025, 7019120026 és 7019120039), 7019 14 00 és 7019 15 00 KN-kódok alá tartozó, következőképpen meghatározott termék behozatalára: legfeljebb 50 mm hosszúságú vágott üvegrostszál; üvegszál előfonat, kivéve az impregnált és bevonattal ellátott üvegszál előfonatokat, amelyeknek az (ISO 1887 szabvány szerint meghatározott) izzítási vesztesége meghaladja a 3 %-ot; és üvegrostszálból készült szövedék, az üveggyapotból készült szövedék kivételével (62).

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd | 14,5 | B990 |
| Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd Changzhou Tianma Group Co., Ltd | 0 | A983 |
| Chongqing Polycomp International Corporation | 19,9 | B991 |
| Az (EU) 2017/724 végrehajtási rendelet I. mellékletében felsorolt egyéb együttműködő vállalatok | 15,9 | |
| Minden más vállalat | 19,9 | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

14,5

B990

Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd Changzhou Tianma Group Co., Ltd

0

A983

Chongqing Polycomp International Corporation

19,9

B991

Az (EU) 2017/724 végrehajtási rendelet I. mellékletében felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

15,9

Minden más vállalat

19,9

A999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (a felülvizsgálat tárgyát képező terméket) a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Azokban az esetekben, amikor az áru a szabad forgalomba bocsátás előtt károsodott, és emiatt a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árra a vámérték meghatározása keretében az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (63) 131. cikke (2) bekezdésének megfelelően arányosítást kell alkalmazni, a fentiekben meghatározott összegek alapján kiszámított dömpingellenes vámot a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár arányosításának megfelelő százalékkal kell csökkenteni.

(5)   Az (EU) 2021/328 végrehajtási rendelet 1. cikkével kivetett végleges kiegyenlítő vámok módosítása vagy megszüntetése esetén a (2) bekezdésben meghatározott vámokat e rendelet hatálybalépésével kezdődő hatállyal az adott esetnek megfelelően legfeljebb a megállapított tényleges dömpingkülönbözetnek vagy a megállapított kárkülönbözetnek megfelelő összegre vállalatonként növelni kell.

(6)   Azokban az esetekben, amikor egy exportáló gyártó tekintetében a kiegyenlítő vám levonásra került a dömpingellenes vám összegéből, az (EU) 2016/1037 rendelet 21. cikke alapján benyújtott visszatérítési kérelmek elbírálása során figyelembe kell venni az adott exportáló gyártónak a visszatérítési vizsgálat vizsgálati időszakában érvényes dömpingkülönbözetét is. A visszatérítés kérelmezőjének visszatérítendő összeg nem haladhatja meg a beszedett vám, valamint a kiegyenlítő és dömpingellenes vámok összege közötti, a visszatérítési vizsgálat során megállapított különbséget.

(7)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. július 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Tanács 248/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. március 9.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 67., 2011.3.15., 2o.).

2

(3)  A Bizottság 1379/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. december 16.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes üvegszálból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó egyes, folytonos üvegszálból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 248/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 367., 2014.12.23., 22. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2017/724 végrehajtási rendelete (2017. április 24.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes folytonosüvegrostszál-termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 107., 2017.4.25., 4. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2021/328 végrehajtási rendelete (2021. február 24.) a Kínai Népköztársaságból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámnak az (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikke szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 65., 2021.2.25., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2020/870 végrehajtási rendelete (2020. június 24.) az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről, a kivetett ideiglenes kiegyenlítő vám végleges beszedéséről, valamint az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek nyilvántartásba vett behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám megállapításáról (HL L 201., 2020.6.25., 10. o.).

6

(7)  
  HL C 167., 2022.4.21., 20. o.

7

(8)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2595

8

(9)  
  2022. január 1-je óta a szövedékek besorolása a 7019 31 00 KN-kódról a 7019 14 00 és 7019 15 00 KN-kódokra változott. 2021. december 31-ig a 7019310010 és a 7019310090 TARIC-kódok voltak alkalmazandók. 2022. január 1-je óta ezek helyébe a 7019140010, a 7019140090, a 7019150010 és a 7019150090 TARIC-kódok léptek.

9

(10)  A Bizottság (EU) 2020/492 végrehajtási rendelete (2020. április 1.) a Kínai Népköztársaságból és az Egyiptomból származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámok kivetéséről (HL L 108., 2020.4.6., 1. o.).

10

(11)  Ugyanott, (161)–(162) és (167) preambulumbekezdés.

11

(12)  Ugyanott, a (116)–(119) preambulumbekezdés.

12

(13)  Ugyanott, a (120)–(122) preambulumbekezdés. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg, a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a követelményt a múltban láthatólag nem minden esetben tartották vagy tartatták be szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy az állami tulajdonú vállalatokban ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak. Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát. Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így az alumíniumfóliák gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

13

(14)  A Bizottság (EU) 2020/492 végrehajtási rendelete, (123)–(138) preambulumbekezdés.

14

(15)  Ugyanott, (139)–(142) preambulumbekezdés.

15

(16)  Ugyanott, (143)–(145) preambulumbekezdés.

16

(17)  Ugyanott, (146)–(155) preambulumbekezdés.

17

(18)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum, SWD(2017) 483 final/2, 2017.12.20., megtekinthető a következő internetcímen: https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf

18

(19)  (EU) 2021/328 végrehajtási rendelet.

19

(20)  Lásd: a nyersanyagipar fejlesztéséről szóló tizennegyedik ötéves terv, IV. szakasz, 3. alszakasz.

20

(21)  Megtekinthető a következő internetcímen: www..gov.cn/xinwen/2019-11/06/content_5449193.htm (hozzáférés: 2022. október 26.).

21

(22)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.miit.gov.cn/zwgk/zcwj/wjfb/tg/art/2021/art_ba8afb04dc694ad8a5830f15bd5ffda7.html (hozzáférés: 2022. október 26.).

22

(23)  Lásd: Shandong tartomány tizennegyedik ötéves terve az építőanyagokról, IV. fejezet, 4. szakasz; megtekinthető a következő internetcímen: https://huanbao.bjx.com.cn/news/20211129/1190544.shtml (hozzáférés: 2022. október 26.).

23

(24)  Lásd: Chongqing tizennegyedik ötéves terve a stratégiai és feltörekvő ágazatok fejlesztéséről; elérhető a következő internetcímen: http://www.cq.gov.cn/zwgk/zfxxgkzl/fdzdgknr/ghxx/zxgh/202203/t20220318_10526318.html (hozzáférés: 2022. október 26.).

24

(25)  Guangxi hároméves cselekvési terve a stratégiai és feltörekvő ágazatokról: „Az új anyagok iparának erőteljes fejlesztése. Az élvonalbeli technológiákra és a kiváló minőségű termékek előállítását középpontba helyezve a nagy teljesítményű acélanyagok, a kiváló minőségű nemvasfémek, a kiváló minőségű kalcium-karbonát anyagok, az új energia termeléséhez szükséges akkumulátoranyagok, a nagy teljesítményű üvegrostból készült összetett anyagok, a grafén stb. fejlesztésére való összpontosítás. 2023-ra az új anyagok ipara által megtermelt érték eléri a 133 milliárd jüant, a hozzáadott érték pedig 44 milliárd jüant”.

25

(26)  Hubei tizennegyedik ötéves terve az új anyagok magas színvonalú fejlesztéséről: „Az üvegrostok előállítására szolgáló nagy méretű kemencék, az 5G-hez szükséges üvegrosttermékek és technológiák stb. intelligens termelési technológiájának előmozdítására kell összpontosítani, és támogatni kell a közös tudományos kutatást, melynek fő szervezetei a vállalkozások”.

26

(27)  Zhejiang tizennegyedik ötéves terve az új anyagok iparágának fejlesztéséről: „Főként a tongxiangi gazdasági fejlesztési övezetre támaszkodva [ebben az övezetben található a Jushi (a Bizottság magyarázó kiegészítése)] a nagy teljesítményű rostokra és összetett anyagokra, a nagy teljesítményű akkumulátoranyagokra, az élvonalbeli új anyagokra és az egyéb alterületekre való összpontosítás annak érdekében, hogy az értéklánc javítását célozva létrejöjjön a nagy teljesítményű üvegrostok és összetett anyagok iparági lánca, valamint a nagy teljesítményű akkumulátoranyagok és továbbfeldolgozott termékek iparági lánca”.

27

(28)  Lásd: f10.eastmoney.com/f10_v2/CompanyManagement.aspx?code = sh600176 (hozzáférés: 2022. október 26.).

28

(29)  Lásd: https://www.ctgf.com/contents/12/8897.html (hozzáférés: 2022. október 26.).

29

(30)  Lásd: https://www.cpicfiber.com/index/listr/s/107/id/2937.html (hozzáférés: 2022. október 26.) és f.dfcfw.com/pdf/H2_AN202202221548514546_1.pdf (hozzáférés: 2022. október 26.).

30

(31)  Lásd a vállalat alapszabályát, megtekinthető a következő internetcímen: https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202203181553440430_1.pdf?1647632338000.pdf (hozzáférés: 2022. október 26.).

31

(32)  A Taishan weboldalán található cikk, megtekinthető a következő internetcímen: https://www.ctgf.com/contents/16/6469.html (hozzáférés: 2022. október 26.).

32

(33)  Lásd: Guangxi hároméves cselekvési terve a stratégiai és feltörekvő ágazatokról.

33

(34)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

34

(35)  Ha a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen hasonló fejlettségű országban sem gyártják, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék is figyelembe vehető.

35

(36)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495

36

(37)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

37

(38)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

38

(39)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495

39

(40)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

40

(41)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.).

41

(42)  TÜİK, Ekonomik faaliyete göre haftalık fiili çalışma süresi ve aylık ortalama işgücü maliyeti, 2020, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Isgucu-Maliyeti-Istatistikleri-2020-37495

42

(43)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

43

(44)  TÜİK, Elektrik ve Doğal Gaz Fiyatları, II. Dönem: Temmuz-Aralık, 2021, https://data.tuik.gov.tr/Bulten/Index?p=Electricity-and-Natural-Gas-Prices-Period-II:-July-December,-2021-45566

44

(45)  Türkiye Şişe Ve Cam Fabrikalari A.Ş., 2021. évi éves jelentés: https://www.sisecam.com.tr/en/investor-relations/presentations-and-bulletins/annual-reports

45

(46)  A felülvizsgálati kérelem 10. melléklete.

46

(47)  A folytonosüvegrostszál termékek három kategóriájára (azaz a vágott szálakra, előfonatokra és szövedékekre) vonatkozó, a Globális Kereskedelmi Atlaszból nyolc számjegyű szinten lehívott adatok. A KN-szintű árakra vonatkozó információk.

47

(48)  Az Eurostattól származó információk.

48

(49)  A BIZOTTSÁG (EU) 2020/379 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE (2020. március 5.) az Egyiptomból származó folytonosüvegrostszál termékek behozatalára vonatkozó ideiglenes kiegyenlítő vám kivetéséről, 4.3. szakasz (HL L 69., 2020.3.6., 14. o.).

49

(50)  A felülvizsgálati kérelem 10. melléklete.

50

(51)  (EU) 2021/328 végrehajtási rendelet, (283) preambulumbekezdés.

51

(52)  Az üvegrostgyártásban a ródiumból és platinából készült szálhúzó fejeket a roston áthaladó forró üvegrost hőmérsékletének szabályozására használják.

52

(53)  (EU) 2021/328 végrehajtási rendelet, (279)–(281) preambulumbekezdés.

53

(54)  A Sanghajból Genovába és Rotterdamba történő szállítás globális konténerindexe alapján.

54

(55)  Az uniós gyártók által benyújtott, a felülvizsgálati időszakot követő időszakra vonatkozó adatok alapján.

55

(56)  A statisztikák hat számjegyű HR-kód szinten álltak rendelkezésre, tehát a felülvizsgálat tárgyát képező terméknél jóval szélesebb termékkörre terjedtek ki.

56

(57)  (EU) 2021/328 végrehajtási rendelet, (296) preambulumbekezdés.

57

(58)  Tech-Fab Europe – a műszaki szövetek uniós gyártóinak szövetsége.

58

(59)  Műszaki szempontból megjegyzendő, hogy az új és jobb termékek és alkalmazások kidolgozása az előfonatok és a gyanták, illetve egyéb anyagok közötti kölcsönhatástól függ, valamint attól, hogy az előállítás során mekkora szövetszilárdság érhető el.

59

(60)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgium.

60

(61)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

61

(62)  
  2022. január 1-je óta a szövedékek besorolása a 7019 31 00 KN-kódról a 7019 14 00 és 7019 15 00 KN-kódokra változott. 2021. december 31-ig a 7019310010 és a 7019310090 TARIC-kódok voltak alkalmazandók. 2022. január 1-je óta ezek helyébe a 7019140010, a 7019140090, a 7019150010 és a 7019150090 TARIC-kódok léptek.

62

(63)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

63

---

| 2023.7.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/90 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/90

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1453 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. július 13.)

a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról szóló (EU) 2021/1533 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 53. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontjára,

tekintettel az élelmiszer- és takarmányjog, valamint az állategészségügyi és állatjóléti szabályok, a növényegészségügyi szabályok, és a növényvédő szerekre vonatkozó szabályok alkalmazásának biztosítása céljából végzett hatósági ellenőrzésekről és más hatósági tevékenységekről, továbbá a 999/2001/EK, a 396/2005/EK, az 1069/2009/EK, az 1107/2009/EK, az 1151/2012/EU, a 652/2014/EU, az (EU) 2016/429 és az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet, az 1/2005/EK és az 1099/2009/EK tanácsi rendelet, valamint a 98/58/EK, az 1999/74/EK, a 2007/43/EK, a 2008/119/EK és a 2008/120/EK tanácsi irányelv módosításáról, és a 854/2004/EK és a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 89/608/EGK, a 89/662/EGK, a 90/425/EGK, a 91/496/EGK, a 96/23/EK, a 96/93/EK és a 97/78/EK tanácsi irányelv és a 92/438/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. március 15-i (EU) 2017/625 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a hatósági ellenőrzésekről szóló rendelet) (2) és különösen annak 54. cikke (4) bekezdése első albekezdésének b) pontjára és 90. cikke első bekezdésének a), c) és f) pontjára,

mivel:

| (1) | A fukusimai atomerőműben 2011. március 11-én bekövetkezett balesetet követően a Bizottság tájékoztatást kapott arról, hogy egyes Japánból származó élelmiszertermékek radionuklidszintje meghaladja a Japánban az élelmiszerekre vonatkozóan megállapított beavatkozási szintet. Mivel az ilyen szennyeződés népegészségügyi és állategészségügyi veszélyt jelenthet az Unióban, a 297/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) különleges feltételeket határozott meg a Japánból származó vagy onnan szállított élelmiszerek és takarmányok behozatalára vonatkozóan. Az említett végrehajtási rendeletet hatályon kívül helyezte és felváltotta a 961/2011/EU (4), a 284/2012/EU (5), a 996/2012/EU (6), a 322/2014/EU (7), az (EU) 2016/6 (8) és az (EU) 2021/1533 (9) bizottsági végrehajtási rendelet. |
| --- | --- |

(1)

A fukusimai atomerőműben 2011. március 11-én bekövetkezett balesetet követően a Bizottság tájékoztatást kapott arról, hogy egyes Japánból származó élelmiszertermékek radionuklidszintje meghaladja a Japánban az élelmiszerekre vonatkozóan megállapított beavatkozási szintet. Mivel az ilyen szennyeződés népegészségügyi és állategészségügyi veszélyt jelenthet az Unióban, a 297/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) különleges feltételeket határozott meg a Japánból származó vagy onnan szállított élelmiszerek és takarmányok behozatalára vonatkozóan. Az említett végrehajtási rendeletet hatályon kívül helyezte és felváltotta a 961/2011/EU (4), a 284/2012/EU (5), a 996/2012/EU (6), a 322/2014/EU (7), az (EU) 2016/6 (8) és az (EU) 2021/1533 (9) bizottsági végrehajtási rendelet.

| (2) | Ezen egymást követő felülvizsgálatok keretében fokozatosan enyhítették a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételeket. Az (EU) 2021/1533 végrehajtási rendeletben foglalt különleges feltételek szigorú maximális radionuklidszinteket határoznak meg az érintett prefektúrákból származó, a rendeletben felsorolt árukra vonatkozóan, és előírják, hogy ezeket az árukat az Unióba történő kivitel előtt radioaktivitás-vizsgálatnak kell alávetni, a hatóságoknak pedig igazolniuk kell a szigorú maximális radionuklidszinteknek való megfelelést. |
| --- | --- |

(2)

Ezen egymást követő felülvizsgálatok keretében fokozatosan enyhítették a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételeket. Az (EU) 2021/1533 végrehajtási rendeletben foglalt különleges feltételek szigorú maximális radionuklidszinteket határoznak meg az érintett prefektúrákból származó, a rendeletben felsorolt árukra vonatkozóan, és előírják, hogy ezeket az árukat az Unióba történő kivitel előtt radioaktivitás-vizsgálatnak kell alávetni, a hatóságoknak pedig igazolniuk kell a szigorú maximális radionuklidszinteknek való megfelelést.

| (3) | 2011 júniusa óta nem észleltek az említett maximális radionuklidszinteknek való meg nem felelést az Unióba történő behozatalkor, ami azt bizonyítja, hogy a japán hatóságok által bevezetett ellenőrzési rendszer és az általuk végzett ellenőrzések hatékonyak. Ezenkívül az (EU) 2021/1533 végrehajtási rendeletben megállapított különleges behozatali feltételek hatálya alá tartozó, meghatározott prefektúrákból származó termékek Unióba irányuló kereskedelmének volumene csekély, és e termékek elhanyagolható mértékben járulnak hozzá az uniós lakosság radionuklidoknak való kitettségéhez. |
| --- | --- |

(3)

2011 júniusa óta nem észleltek az említett maximális radionuklidszinteknek való meg nem felelést az Unióba történő behozatalkor, ami azt bizonyítja, hogy a japán hatóságok által bevezetett ellenőrzési rendszer és az általuk végzett ellenőrzések hatékonyak. Ezenkívül az (EU) 2021/1533 végrehajtási rendeletben megállapított különleges behozatali feltételek hatálya alá tartozó, meghatározott prefektúrákból származó termékek Unióba irányuló kereskedelmének volumene csekély, és e termékek elhanyagolható mértékben járulnak hozzá az uniós lakosság radionuklidoknak való kitettségéhez.

| (4) | Az illetékes japán hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy megfelelő és kiterjedt ellenőrzési rendszert tartsanak fenn a radionuklidok takarmányokban és élelmiszerekben való jelenlétének kimutatására, továbbá hogy a monitoring eredményeit rendszeresen közzétegyék a japán Egészségügyi, Munkaügyi és Jóléti Minisztérium honlapján. |
| --- | --- |

(4)

Az illetékes japán hatóságok kötelezettséget vállaltak arra, hogy megfelelő és kiterjedt ellenőrzési rendszert tartsanak fenn a radionuklidok takarmányokban és élelmiszerekben való jelenlétének kimutatására, továbbá hogy a monitoring eredményeit rendszeresen közzétegyék a japán Egészségügyi, Munkaügyi és Jóléti Minisztérium honlapján.

| (5) | Ezért – bár a Bizottság a fogyasztók biztonságának magas szintű védelme érdekében továbbra is nyomon követi a Japánból származó élelmiszerekben és takarmányokban előforduló radionuklidok szintjét – a magas szintű állat- és népegészségügyi védelem biztosításához a továbbiakban már nem szükséges fenntartani az (EU) 2021/1533 végrehajtási rendeletben előírt intézkedéseket. |
| --- | --- |

(5)

Ezért – bár a Bizottság a fogyasztók biztonságának magas szintű védelme érdekében továbbra is nyomon követi a Japánból származó élelmiszerekben és takarmányokban előforduló radionuklidok szintjét – a magas szintű állat- és népegészségügyi védelem biztosításához a továbbiakban már nem szükséges fenntartani az (EU) 2021/1533 végrehajtási rendeletben előírt intézkedéseket.

| (6) | Az (EU) 2021/1533 végrehajtási rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2021/1533 végrehajtási rendeletet ezért hatályon kívül kell helyezni.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az (EU) 2021/1533 végrehajtási rendelet hatályát veszti.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. július 13-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

1

(2)  
  HL L 95., 2017.4.7., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 297/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. március 25.) a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról (HL L 80., 2011.3.26., 5. o.).

3

(4)  A Bizottság 961/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. szeptember 27.) a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról és a 297/2011/EU rendelet hatályvesztéséről (HL L 252., 2011.9.28., 10. o.).

4

(5)  A Bizottság 284/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 29.) a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról és a 961/2011/EU végrehajtási rendelet hatályvesztéséről (HL L 92., 2012.3.30., 16. o.).

5

(6)  A Bizottság 996/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. október 26.) a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról és a 284/2012/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 299., 2012.10.27., 31. o.).

6

(7)  A Bizottság 322/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. március 28.) a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról (HL L 95., 2014.3.29., 1. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2016/6 végrehajtási rendelete (2016. január 5.) a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról és a 322/2014/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 3., 2016.1.6., 5. o.).

8

(9)  A Bizottság (EU) 2021/1533 végrehajtási rendelete (2021. szeptember 17.) a Japánból származó vagy onnan szállított takarmánynak és élelmiszernek a fukusimai atomerőműben bekövetkezett balesetet követő behozatalára vonatkozó különleges feltételek megállapításáról és az (EU) 2016/6 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 330., 2021.9.20., 72. o.).

9

---

| 2023.7.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/93 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/93

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1454 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. július 13.)

a „WESSOCLEAN GOLD LINE” egyedi biocid termék 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti uniós engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 44. cikke (5) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | 2017. szeptember 28-án a WESSO AG az 528/2012/EU rendelet 43. cikkének (1) bekezdésével összhangban kérelmet nyújtott be az Európai Vegyianyag-Ügynökséghez (a továbbiakban: Ügynökség) egy, a rendelet V. melléklete szerinti 3. és 4. terméktípushoz tartozó, „WESSOCLEAN GOLD LINE” elnevezésű egyedi biocid termék uniós engedélyezése iránt, amelyhez írásbeli megerősítést mellékelt arról, hogy az illetékes német hatóság vállalta a kérelem értékelését. A kérelem BC-QN034236-29 ügyszámon került bejegyzésre a biocid termékek nyilvántartásába. |
| --- | --- |

(1)

2017. szeptember 28-án a WESSO AG az 528/2012/EU rendelet 43. cikkének (1) bekezdésével összhangban kérelmet nyújtott be az Európai Vegyianyag-Ügynökséghez (a továbbiakban: Ügynökség) egy, a rendelet V. melléklete szerinti 3. és 4. terméktípushoz tartozó, „WESSOCLEAN GOLD LINE” elnevezésű egyedi biocid termék uniós engedélyezése iránt, amelyhez írásbeli megerősítést mellékelt arról, hogy az illetékes német hatóság vállalta a kérelem értékelését. A kérelem BC-QN034236-29 ügyszámon került bejegyzésre a biocid termékek nyilvántartásába.

| (2) | A „WESSOCLEAN GOLD LINE” hatóanyagként perecetsavat tartalmaz, amely 3. és 4. terméktípus tekintetében szerepel az engedélyezett hatóanyagoknak az 528/2012/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett uniós jegyzékében. |
| --- | --- |

(2)

A „WESSOCLEAN GOLD LINE” hatóanyagként perecetsavat tartalmaz, amely 3. és 4. terméktípus tekintetében szerepel az engedélyezett hatóanyagoknak az 528/2012/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett uniós jegyzékében.

| (3) | 2022. március 9-én az értékelő illetékes hatóság az 528/2012/EU rendelet 44. cikke (1) bekezdésének megfelelően benyújtotta értékelési jelentését, valamint értékelésének következtetéseit az Ügynökségnek. |
| --- | --- |

(3)

2022. március 9-én az értékelő illetékes hatóság az 528/2012/EU rendelet 44. cikke (1) bekezdésének megfelelően benyújtotta értékelési jelentését, valamint értékelésének következtetéseit az Ügynökségnek.

| (4) | 2022. október 14-én az Ügynökség az 528/2012/EU rendelet 44. cikke (3) bekezdésének megfelelően benyújtotta a Bizottságnak véleményét (2), a „WESSOCLEAN GOLD LINE” biocid termék jellemzői összefoglalójának tervezetét és az egyedi biocid termékre vonatkozó végleges értékelési jelentést. |
| --- | --- |

(4)

2022. október 14-én az Ügynökség az 528/2012/EU rendelet 44. cikke (3) bekezdésének megfelelően benyújtotta a Bizottságnak véleményét (2), a „WESSOCLEAN GOLD LINE” biocid termék jellemzői összefoglalójának tervezetét és az egyedi biocid termékre vonatkozó végleges értékelési jelentést.

| (5) | Véleményében az Ügynökség arra a következtetésre jutott, hogy a „WESSOCLEAN GOLD LINE” az 528/2012/EU rendelet 3. cikke (1) bekezdésének r) pontja szerinti „egyedi biocid termék”, amelyre az említett rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban uniós engedély adható, és a termék tekintetében – feltéve, hogy az megfelel a termékjellemzők összefoglalójának tervezetében foglaltaknak – teljesülnek a rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek. |
| --- | --- |

(5)

Véleményében az Ügynökség arra a következtetésre jutott, hogy a „WESSOCLEAN GOLD LINE” az 528/2012/EU rendelet 3. cikke (1) bekezdésének r) pontja szerinti „egyedi biocid termék”, amelyre az említett rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban uniós engedély adható, és a termék tekintetében – feltéve, hogy az megfelel a termékjellemzők összefoglalójának tervezetében foglaltaknak – teljesülnek a rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek.

| (6) | 2022. október 28-án az Ügynökség az 528/2012/EU rendelet 44. cikke (4) bekezdésének megfelelően az Unió valamennyi hivatalos nyelvén benyújtotta a Bizottsághoz a termék jellemzői összefoglalójának tervezetét. |
| --- | --- |

(6)

2022. október 28-án az Ügynökség az 528/2012/EU rendelet 44. cikke (4) bekezdésének megfelelően az Unió valamennyi hivatalos nyelvén benyújtotta a Bizottsághoz a termék jellemzői összefoglalójának tervezetét.

| (7) | A Bizottság egyetért az Ügynökség véleményével, és ezért úgy ítéli meg, hogy helyénvaló uniós engedélyt adni a „WESSOCLEAN GOLD LINE” termékre. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság egyetért az Ügynökség véleményével, és ezért úgy ítéli meg, hogy helyénvaló uniós engedélyt adni a „WESSOCLEAN GOLD LINE” termékre.

| (8) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A WESSO AG EU-0029720-0000 engedélyszámon uniós engedélyt kap a „WESSOCLEAN GOLD LINE” egyedi biocid terméknek a biocid termék jellemzőire vonatkozó, a mellékletben szereplő összefoglalóval összhangban történő forgalmazására és felhasználására.

Az uniós engedély 2023. augusztus 3-tól 2033. július 31-ig érvényes.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. július 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  Az ECHA véleménye (2022. szeptember 28.) a „WESSOCLEAN GOLD LINE” egyedi biocid termék uniós engedélyezéséről (ECHA/BPC/359/2022), https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation.

2

---

MELLÉKLET

A biocid termék jellemzőinek összefoglalója

WESSOCLEAN GOLD LINE

3. terméktípus – Állat-egészségügy (Fertőtlenítőszerek)

4. terméktípus – Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek (Fertőtlenítőszerek)

Engedélyszám: EU-0029720-0000

R4BP eszközszám: EU-0029720-0000

1.   ADMINISZTRATÍV INFORMÁCIÓK

1.1.   A termék kereskedelmi neve(i)

| Kereskedelmi név | WESSOCLEAN GOLD LINE
  WESSOCLEAN AGRO PROTECT |
| --- | --- |

Kereskedelmi név

WESSOCLEAN GOLD LINE

WESSOCLEAN AGRO PROTECT

1.2.   Engedélyes

| Az engedélyes neve és címe | Név | WESSO AG |
| --- | --- | --- |
| Cím | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Németország |
| Engedélyszám | EU-0029720-0000 |
| R4BP eszközszám | EU-0029720-0000 |
| Az engedélyezés dátuma | 2023. augusztus 3. |
| Az engedély léjáratának dátuma | 2033. július 31. |

Az engedélyes neve és címe

Név

WESSO AG

Cím

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Németország

Engedélyszám

EU-0029720-0000

R4BP eszközszám

EU-0029720-0000

Az engedélyezés dátuma

2023. augusztus 3.

Az engedély léjáratának dátuma

2033. július 31.

1.3.   A termék gyártója (gyártói)

| A gyártó neve | WESSO AG |
| --- | --- |
| A gyártó címe | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Németország |
| Gyártási helyek | Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Németország |

A gyártó neve

WESSO AG

A gyártó címe

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Németország

Gyártási helyek

Wacholderweg 6, 90518 Altdorf b. Nürnberg Németország

1.4.   A hatóanyag(ok) gyártója/gyártói

| Hatóanyag | Perecetsav |
| --- | --- |
| A gyártó neve | Evonik Resource Efficiency GmbH |
| A gyártó címe | Postfach 1345, 63403 Hanau Németország |
| Gyártási helyek | Evonik Peroxid GmbH, Industriestraße 11, 9721 Weissenstein Ausztria |

Hatóanyag

Perecetsav

A gyártó neve

Evonik Resource Efficiency GmbH

A gyártó címe

Postfach 1345, 63403 Hanau Németország

Gyártási helyek

Evonik Peroxid GmbH, Industriestraße 11, 9721 Weissenstein Ausztria

2.   A TERMÉK ÖSSZETÉTELE ÉS A FORMULÁCIÓ TÍPUSA

2.1.   A termék minőségi és mennyiségi összetétele

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perecetsav | | Hatóanyag | 79-21-0 | 201-186-8 | 0,03 |
| etanol | | Nem hatóanyag | 64-17-5 | 200-578-6 | 1,61 |
| propán-2-ol | | Nem hatóanyag | 67-63-0 | 200-661-7 | 2,52 |
| hidrogén-peroxid | | Nem hatóanyag | 7722-84-1 | 231-765-0 | 3,15 |
| ecetsav | | Nem hatóanyag | 64-19-7 | 200-580-7 | 0,06 |
| kénsav | | Nem hatóanyag | 7664-93-9 | 231-639-5 | 0,01 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

Perecetsav

Hatóanyag

79-21-0

201-186-8

0,03

etanol

Nem hatóanyag

64-17-5

200-578-6

1,61

propán-2-ol

Nem hatóanyag

67-63-0

200-661-7

2,52

hidrogén-peroxid

Nem hatóanyag

7722-84-1

231-765-0

3,15

ecetsav

Nem hatóanyag

64-19-7

200-580-7

0,06

kénsav

Nem hatóanyag

7664-93-9

231-639-5

0,01

2.2.   Az előállítás típusa

AL - Egyéb folyadék

3.   FIGYELMEZTETŐ ÉS ÓVINTÉZKEDÉSEKRE VONATKOZÓ MONDATOK

| Figyelmeztető mondatok | Fémekre korrozív hatású lehet.
  Súlyos szemirritációt okoz.
  Ártalmas a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz. |
| --- | --- |
| Óvintézkedésre vonatkozó mondatok | Az eredeti csomagolásban tartandó.
  A használatot követően a(z) kezeke-t alaposan meg kell mosni.
  Kerülni kell az anyagnak a környezetbe való kijutását.
  Szemvédő használata kötelező.
  SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.
  Ha a szemirritáció nem múlik el:Orvosi ellátást kell kérni.
  A kiömlött anyagot fel kell itatni a körülvevő anyagok károsodásának megelőzése érdekében.
  A tartalom elhelyezése hulladékként: a helyi előírásoknak megfelelően.
  A edény elhelyezése hulladékként: a helyi előírásoknak megfelelően. |

Figyelmeztető mondatok

Fémekre korrozív hatású lehet.

Súlyos szemirritációt okoz.

Ártalmas a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

Az eredeti csomagolásban tartandó.

A használatot követően a(z) kezeke-t alaposan meg kell mosni.

Kerülni kell az anyagnak a környezetbe való kijutását.

Szemvédő használata kötelező.

SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN:Óvatos öblítés vízzel több percen keresztül.Adott esetben kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása.

Ha a szemirritáció nem múlik el:Orvosi ellátást kell kérni.

A kiömlött anyagot fel kell itatni a körülvevő anyagok károsodásának megelőzése érdekében.

A tartalom elhelyezése hulladékként: a helyi előírásoknak megfelelően.

A edény elhelyezése hulladékként: a helyi előírásoknak megfelelően.

4.   ENGEDÉLYEZETT FELHASZNÁLÁS(OK)

4.1.   A felhasználás leírása

1 táblázat

# 1 – Use 1 - Keltetőtojások fertőtlenítése szobahőmérsékleten a zsilipben használata

| Terméktípus | 03. terméktípus - Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | - |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: -
  Közhasználatú név: Penészgombák
  Fejlődési szakasz: - |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Keltető üzemek (zsilip), keltetőtojások fertőtlenítése. |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Zárt rendszerben: hidegködös fertőtlenítés
  Részletes leírás:
  - |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: 1 liter hígítatlan termék alkalmazandó 15 m3 légterű helyiségben (= 0,067 liter/m3); átlagos cseppméret ≤ 15 μm
  Hígítás (%): hígítatlan
  A kezelések száma és időzítése:
  A fertőtlenítés szükséges minden olyan alkalommal, amikor a keltető kamra friss tojásokkal lesz feltöltve. |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | — | 1 literes (PE) palack |

Terméktípus

03. terméktípus - Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

-

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: -

Közhasználatú név: Penészgombák

Fejlődési szakasz: -

Felhasználási terület

Beltéri

Keltető üzemek (zsilip), keltetőtojások fertőtlenítése.

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Zárt rendszerben: hidegködös fertőtlenítés

Részletes leírás:

-

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: 1 liter hígítatlan termék alkalmazandó 15 m3 légterű helyiségben (= 0,067 liter/m3); átlagos cseppméret ≤ 15 μm

Hígítás (%): hígítatlan

A kezelések száma és időzítése:

A fertőtlenítés szükséges minden olyan alkalommal, amikor a keltető kamra friss tojásokkal lesz feltöltve.

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

—

1 literes (PE) palack

| — | 20 literes (HDPE) kanna |
| --- | --- |

—

20 literes (HDPE) kanna

| — | 220 literes (HDPE) hordó |
| --- | --- |

—

220 literes (HDPE) hordó

| — | 1 000 literes (IBC) (PE) |
| --- | --- |

—

1 000 literes (IBC) (PE)

4.1.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

| 1) | 15 m3-ként 1 liter (= 0,067 l/m3) terméket kell kijuttatni legalább 30 perc alatt. A behatási idő akkor kezdődik, amikor a szükséges teljes termékmennyiség kijuttott a kezelendő légtérbe.
  A baktericid, yeasticid és fungicid hatás eléréséhez 60 perc behatási idő szükséges 20°C-on. Ezt követően a kezelt légtér levegőjét egy elszívó rendszernek ki kell cserélnie. |
| --- | --- |

1)

A baktericid, yeasticid és fungicid hatás eléréséhez 60 perc behatási idő szükséges 20°C-on. Ezt követően a kezelt légtér levegőjét egy elszívó rendszernek ki kell cserélnie.

| 2) | A termék használatra kész formában kerül forgalomba. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Fertőtlenítést akkor kell végezni, amikor a fertőtlenítő kamra friss tojásokkal lesz feltöltve. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kizárólag 4 -150 m3-es száraz, zárt légtérben alkalmazható. |
| --- | --- |

4)

| 5) | A felhasználónak mindig el kell végeznie a kezelendő helyiségek (vagy ha elfogadható, egy megfelelő „szabványos helyiség”) fertőtlenítésének mikrobiológiai validálását (beleértve pl. keltetőtojásokat, berendezéseket) a használandó eszközökkel, amely után a helyiségek fertőtlenítésére vonatkozó protokollt el lehet készíteni és az alapján kell a fertőtlenítést elvégezni. |
| --- | --- |

5)

4.1.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

Lásd a Általános használati utasítást.

4.1.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

Lásd a Általános használati utasítást.

4.1.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

Lásd a Általános használati utasítást.

4.1.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Lásd a Általános használati utasítást.

4.2.   A felhasználás leírása

2 táblázat

# 2 – Use 2 - Keltetőtojások fertőtlenítése 36 C°-on, pl. a keltetőben használata

| Terméktípus | 03. terméktípus - Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | - |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: -
  Közhasználatú név: Penészgombák
  Fejlődési szakasz: - |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Keltető üzemek (keltető), keltetőtojások fertőtlenítése |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Zárt rendszerben: hidegködös fertőtlenítés
  Részletes leírás:
  - |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: 1 liter hígítatlan termék alkalmazandó 15 m3 légterű helyiségben (= 0,067 liter/m3); átlagos cseppméret ≤ 15 μm
  Hígítás (%): hígítatlan
  A kezelések száma és időzítése:
  A fertőtlenítés szükséges minden olyan alkalommal, amikor a keltető kamra friss tojásokkal lesz feltöltve. |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | — | 1 literes (PE) palack |

Terméktípus

03. terméktípus - Állat-egészségügy(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

-

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: -

Közhasználatú név: Penészgombák

Fejlődési szakasz: -

Felhasználási terület

Beltéri

Keltető üzemek (keltető), keltetőtojások fertőtlenítése

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Zárt rendszerben: hidegködös fertőtlenítés

Részletes leírás:

-

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: 1 liter hígítatlan termék alkalmazandó 15 m3 légterű helyiségben (= 0,067 liter/m3); átlagos cseppméret ≤ 15 μm

Hígítás (%): hígítatlan

A kezelések száma és időzítése:

A fertőtlenítés szükséges minden olyan alkalommal, amikor a keltető kamra friss tojásokkal lesz feltöltve.

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

—

1 literes (PE) palack

| — | 20 literes (HDPE) kanna |
| --- | --- |

—

20 literes (HDPE) kanna

| — | 220 literes (HDPE) hordó |
| --- | --- |

—

220 literes (HDPE) hordó

| — | 1 000 literes IBC tartály (PE) |
| --- | --- |

—

1 000 literes IBC tartály (PE)

4.2.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

| 1) | 15 m3-ként 1 liter (= 0,067 l/m3) terméket kell kijuttatni legalább 30 perc alatt. A behatási idő akkor kezdődik, amikor a szükséges teljes termékmennyiség kijuttott a kezelendő légtérbe.
  A baktericid, yeasticid és fungicid hatás eléréséhez 60 perc behatási idő szükséges 36°C-on. Ezt követően a kezelt légtér levegőjét egy elszívó rendszernek ki kell cserélnie. |
| --- | --- |

1)

A baktericid, yeasticid és fungicid hatás eléréséhez 60 perc behatási idő szükséges 36°C-on. Ezt követően a kezelt légtér levegőjét egy elszívó rendszernek ki kell cserélnie.

| 2) | A termék használatra kész formában kerül forgalomba. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Fertőtlenítést akkor kell végezni, amikor a fertőtlenítő kamra friss tojásokkal lesz feltöltve. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kizárólag 4 -150 m3-es száraz, zárt légtérben alkalmazható. |
| --- | --- |

4)

| 5) | A felhasználónak mindig el kell végeznie a kezelendő helyiségek (vagy ha elfogadható, egy megfelelő „szabványos helyiség”) fertőtlenítésének mikrobiológiai validálását (beleértve pl. keltetőtojásokat, berendezéseket) a használandó eszközökkel, amely után a helyiségek fertőtlenítésére vonatkozó protokollt el lehet készíteni és az alapján kell a fertőtlenítést elvégezni. |
| --- | --- |

5)

4.2.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

Lásd a Általános használati utasítást.

4.2.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

Lásd a Általános használati utasítást.

4.2.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

Lásd a Általános használati utasítást.

4.2.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Lásd a Általános használati utasítást.

4.3.   A felhasználás leírása

3 táblázat

# 3 – Use 3 - Zöldség-, gyümölcs-, növénycsomagoló iparban légtéren keresztül történő felületfertőtlenítés használata

| Terméktípus | 04. terméktípus - Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | - |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Közhasználatú név: Baktériumok
  Fejlődési szakasz: -
  Közhasználatú név: Élesztőgombák
  Fejlődési szakasz: -
  Közhasználatú név: Penészgombák
  Fejlődési szakasz: - |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Burgonya, gyümölcs, zöldség és növény szállító- és tárolóeszközök nem porózus felületeinek fertőtlenítésére alkalmazható (a hidegködképzés során a fertőtlenítőszer a burgonyával, gyümölccsel, zöldséggel és növényekkel nem érintkezik). |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Zárt rendszerben: hidegködös fertőtlenítés
  Részletes leírás:
  - |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: 40 ml termék alkalmazandó 1 m3 légterű helyiségben (= 0,04 liter/m3); átlagos cseppméret ≤ 15 μm
  Hígítás (%): hígítatlan
  A kezelések száma és időzítése:
  Fertőtlenítés szükséges az új tételek csomagolósorra helyezése előtt. |
| Felhasználói kör | Foglalkozásszerű felhasználó |
| Csomagolási méretek és csomagolóanyagok | 1 literes (PE) palack
  20 literes (HDPE) kanna
  220 literes (HDPE) hordó
  1 000 l-es IBC tartály (PE) |

Terméktípus

04. terméktípus - Élelmiszer és takarmány közelében használt termékek(fertőtlenítőszerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

-

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Közhasználatú név: Baktériumok

Fejlődési szakasz: -

Közhasználatú név: Élesztőgombák

Fejlődési szakasz: -

Közhasználatú név: Penészgombák

Fejlődési szakasz: -

Felhasználási terület

Beltéri

Burgonya, gyümölcs, zöldség és növény szállító- és tárolóeszközök nem porózus felületeinek fertőtlenítésére alkalmazható (a hidegködképzés során a fertőtlenítőszer a burgonyával, gyümölccsel, zöldséggel és növényekkel nem érintkezik).

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Zárt rendszerben: hidegködös fertőtlenítés

Részletes leírás:

-

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: 40 ml termék alkalmazandó 1 m3 légterű helyiségben (= 0,04 liter/m3); átlagos cseppméret ≤ 15 μm

Hígítás (%): hígítatlan

A kezelések száma és időzítése:

Fertőtlenítés szükséges az új tételek csomagolósorra helyezése előtt.

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

1 literes (PE) palack

20 literes (HDPE) kanna

220 literes (HDPE) hordó

1 000 l-es IBC tartály (PE)

4.3.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

| 1) | 1 m3-ként 40 ml (= 0,04 l/m3) terméket kell kijuttatni legalább 30 perc alatt. A behatási idő akkor kezdődik, amikor a szükséges teljes termékmennyiség kijuttott a kezelendő légtérbe.
  A baktericid, yeasticid és fungicid hatás eléréséhez 30 perc behatási idő szükséges szobahőmérsékleten. Ezt követően a helyiség intenzív szellőztetésére van szükség. |
| --- | --- |

1)

A baktericid, yeasticid és fungicid hatás eléréséhez 30 perc behatási idő szükséges szobahőmérsékleten. Ezt követően a helyiség intenzív szellőztetésére van szükség.

| 2) | A termék használatra kész formában kerül forgalomba, nincs szükség víz hozzáadására a további hígításhoz. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Fertőtlenítést az új eszközök csomagoló gépsorban történő elhelyezése előtt kell végezni. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Kizárólag 3 - 5 m3-es száraz, zárt légtérben alkalmazható. |
| --- | --- |

4)

| 5) | A felhasználónak mindig el kell végeznie a kezelendő helyiségek (vagy ha elfogadható, egy megfelelő „szabványos helyiség”) fertőtlenítésének mikrobiológiai validálását a használandó eszközökkel, amely után a helyiségek fertőtlenítésére vonatkozó protokollt el lehet készíteni és az alapján kell a fertőtlenítést elvégezni. |
| --- | --- |

5)

4.3.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

Lásd a Általános használati utasítást.

4.3.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

Lásd a Általános használati utasítást.

4.3.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

Lásd a Általános használati utasítást.

4.3.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Lásd a Általános használati utasítást.

5.   ÁLTALÁNOS HASZNÁLATI UTASÍTÁS (1)

5.1.   Használati utasítások

A termék betöltése:

A termék betöltéséhez/átfejtéséhez automata szivattyú használható.

5.2.   Kockázatcsökkentő intézkedések

A termék betöltése:

| 1) | Az EN ISO16321 európai szabványnak megfelelő vagy azzal egyenértékű szemvédő használata a termék kezelése során. Az EN szabvány teljes címét lásd a 6. szakaszban. |
| --- | --- |

1)

Az EN ISO16321 európai szabványnak megfelelő vagy azzal egyenértékű szemvédő használata a termék kezelése során. Az EN szabvány teljes címét lásd a 6. szakaszban.

A termék alkalmazása:

| 1) | A termék alkalmazása csak lezárt, légmentesen lezárt fertőtlenítő rendszerekben megengedett. A fertőtlenítési folyamat alatt a dolgozók nem lehetnek jelen./Az alkalmazás során nem tartózkodhatnak dolgozók a fertőtlenítő kamrában. |
| --- | --- |

1)

A termék alkalmazása csak lezárt, légmentesen lezárt fertőtlenítő rendszerekben megengedett. A fertőtlenítési folyamat alatt a dolgozók nem lehetnek jelen./Az alkalmazás során nem tartózkodhatnak dolgozók a fertőtlenítő kamrában.

| 2) | A fertőtlenítőszerrel való érintkezés elkerülése érdekében a fertőtlenítés csak a fertőtlenítő kamrán kívülről indítható el. |
| --- | --- |

2)

A fertőtlenítőszerrel való érintkezés elkerülése érdekében a fertőtlenítés csak a fertőtlenítő kamrán kívülről indítható el.

| 3) | A kamrát a fertőtlenítés teljes idejére légmentesen le kell zárni, és meg kell akadályozni a területre való belépést. Jelezni kell, hogy fertőtlenítés van folyamatban. |
| --- | --- |

3)

A kamrát a fertőtlenítés teljes idejére légmentesen le kell zárni, és meg kell akadályozni a területre való belépést. Jelezni kell, hogy fertőtlenítés van folyamatban.

| 4) | Az alkalmazást követően egy szellőző rendszer segítségével a kamra levegőjét teljesen ki kell cserélni. |
| --- | --- |

4)

Az alkalmazást követően egy szellőző rendszer segítségével a kamra levegőjét teljesen ki kell cserélni.

| 5) | A kamrába történő belépés csak akkor megengedett, ha a termék már minden felületről felszáradt, és a perecetsav valamint a hidrogén-peroxid koncentrációja a levegőben a vonatkozó referenciaérték alá csökkent (AEC). A megfelelő szellőztetés biztosítása érdekében vagy olyan fertőtlenítő rendszert kell alkalmazni, amely érzékelőkkel jelzi, ha a vonatkozó koncentrációk a referenciaértékek alá csökkentek, vagy a műszaki szellőztetés szükséges időtartamát a megfelelő mérőberendezéssel történő méréssel kell megállapítani minden egyes műszaki egységben és a vonatkozó keretfeltételek bármilyen változása után. |
| --- | --- |

5)

A kamrába történő belépés csak akkor megengedett, ha a termék már minden felületről felszáradt, és a perecetsav valamint a hidrogén-peroxid koncentrációja a levegőben a vonatkozó referenciaérték alá csökkent (AEC). A megfelelő szellőztetés biztosítása érdekében vagy olyan fertőtlenítő rendszert kell alkalmazni, amely érzékelőkkel jelzi, ha a vonatkozó koncentrációk a referenciaértékek alá csökkentek, vagy a műszaki szellőztetés szükséges időtartamát a megfelelő mérőberendezéssel történő méréssel kell megállapítani minden egyes műszaki egységben és a vonatkozó keretfeltételek bármilyen változása után.

Az adagoló szivattyúk javításához és karbantartásához:

| 1) | A szivattyúk javítása vagy karbantartása előtt a szivattyúk átöblítésével el kell távolítani a bennük lévő termékmaradványok jelentős részét. |
| --- | --- |

1)

A szivattyúk javítása vagy karbantartása előtt a szivattyúk átöblítésével el kell távolítani a bennük lévő termékmaradványok jelentős részét.

5.3.   Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések

Elsősegély-nyújtás

| 1) | BELÉLEGZÉS ESETÉN: Rosszullét esetén forduljon TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTHOZ vagy orvoshoz. |
| --- | --- |

1)

| 2) | LENYELÉS ESETÉN: A szájat ki kell öblíteni. Amennyiben a sérült képes nyelni, itassuk meg. TILOS hánytatni. Forduljon TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTHOZ vagy orvoshoz. |
| --- | --- |

2)

| 3) | HA BŐRRE KERÜL: A bőrt le kell öblíteni vízzel. Rosszullét esetén forduljon TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTHOZ vagy orvoshoz. |
| --- | --- |

3)

| 4) | SZEMBE KERÜLÉS ESETÉN: Öblítsen vízzel. Adott esetben a kontaktlencsék eltávolítása, ha könnyen megoldható. Az öblítés folytatása további 5 percig. Forduljon TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTHOZ vagy orvoshoz. |
| --- | --- |

4)

Környezeti intézkedések:

| 5) | Ne engedje, hogy a hígítatlan termék közvetlenül a környezetbe vagy a csatornahálózatba kerüljön. |
| --- | --- |

5)

| 6) | Nagyobb mennyiség kiömlése esetén: a kiömlött anyagot fel kell itatni abszorbenssel. Az abszorbenst aztán ártalmatlanításra össze kell gyűjteni. |
| --- | --- |

6)

5.4.   A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

| 1) | A biocid termék maradványait a 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel és az Európai Hulladék Katalógussal (EWC), valamint a nemzeti és regionális szabályozásokkal összhangban kell ártalmatlanítani. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Nem szabad a csatornába engedni. |
| --- | --- |

2)

| 3) | A terméket és a csomagolást az illetékes hulladékkezelőnek kell átadni. |
| --- | --- |

3)

| 4) | A biocid termékeket az eredeti csomagolásukban kell tárolni. Egyéb hulladékkal keverni tilos. |
| --- | --- |

4)

| 5) | A teljesen üres csomagolás újrahasznosítható. |
| --- | --- |

5)

5.5.   A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

| 1) | Eltarthatósági idő: 12 hónap. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Fagytól védendő. |
| --- | --- |

2)

| 3) | 30 °C alatti hőmérsékleten tárolandó. |
| --- | --- |

3)

6.   EGYÉB INFORMÁCIÓK

| 1) | Kérjük, vegye figyelembe, hogy a perecetsav hatóanyag (CAS-szám: 79-21-0) esetében az uniós referenciaérték 0,5 mg/m3, így a termékre vonatkozó kockázatértékelés elkészítéséhez ezt vettük figyelembe. |
| --- | --- |

1)

| 2) | Kérjük, vegye figyelembe, hogy a hidrogén-peroxid potenciálisan veszélyes anyag (CAS-szám: 7722-84-1) esetében az uniós referenciaérték 1,25 mg/m3, így a termékre vonatkozó kockázatértékelés elkészítéséhez ezt vettük figyelembe. |
| --- | --- |

2)

| 3) | Kérjük, vegye figyelembe, hogy a propán-2-ol potenciálisan veszélyes anyag (CAS-szám: 67-63-0) esetében az uniós referenciaérték 17,9 mg/testtömegkilogramm/nap, így a termékre vonatkozó kockázatértékelés elkészítéséhez ezt vettük figyelembe. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Tájékoztatási céllal: a relatív páratartalom a hatékonyság vizsgálatára alkalmazott EN 17272 szabvány szerint: 33 - 53%.
  Az ebben a szakaszban, valamint az 5.2. „Kockázatcsökkentő intézkedések” és az 5.4. „A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó utasítások” szakaszban hivatkozott EN szabványok teljes címei a következők:
  EN 17272 - Kémiai fertőtlenítőszerek és antiszeptikumok. Légáramos térfertőtlenítési módszerek automatizált eljárással. A baktericid, mikobaktericid, sporicid, fungicid, élesztőgomba-ellenes, virucid és fagocid aktivitás meghatározása
  EN ISO 16321 - Munkahelyi szem- és arcvédelem.
  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.). |
| --- | --- |

4)

Az ebben a szakaszban, valamint az 5.2. „Kockázatcsökkentő intézkedések” és az 5.4. „A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó utasítások” szakaszban hivatkozott EN szabványok teljes címei a következők:

EN 17272 - Kémiai fertőtlenítőszerek és antiszeptikumok. Légáramos térfertőtlenítési módszerek automatizált eljárással. A baktericid, mikobaktericid, sporicid, fungicid, élesztőgomba-ellenes, virucid és fagocid aktivitás meghatározása

EN ISO 16321 - Munkahelyi szem- és arcvédelem.

Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

---

(1)  Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek bármely engedélyezett felhasználás vonatkozásában.

---

| 2023.7.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/103

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1455 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2023. július 13.)

a kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, a kobalt(II)-karbonát, a kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és a kobalt(II)-szulfát-heptahidrát kifejlett bendővel rendelkező kérődzők, lófélék és nyúlfélék takarmány-adalékanyagaként történő sürgős ideiglenes engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az említett rendelet 15. cikke úgy rendelkezik, hogy a Bizottság ideiglenesen engedélyezheti adalékanyagok használatát olyan különleges esetekben, amikor az állatok jólétének védelme érdekében sürgős engedélyezésre van szükség. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az említett rendelet 15. cikke úgy rendelkezik, hogy a Bizottság ideiglenesen engedélyezheti adalékanyagok használatát olyan különleges esetekben, amikor az állatok jólétének védelme érdekében sürgős engedélyezésre van szükség.

| (2) | A 601/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) tíz évre engedélyezte a kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, a kobalt(II)-karbonát, a kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát, a kobalt(II)-szulfát-heptahidrát és a bevont, granulált kobalt(II)-karbonát „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „nyomelemek vegyületei” funkcionális csoportba tartozó takarmány-adalékanyagként történő használatát. Ezen adalékanyagokat kifejlett bendővel rendelkező kérődzők, lófélék, nyúlfélék, rágcsálók, növényevő hüllők és állatkerti emlősök esetében engedélyezték. |
| --- | --- |

(2)

A 601/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) tíz évre engedélyezte a kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, a kobalt(II)-karbonát, a kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát, a kobalt(II)-szulfát-heptahidrát és a bevont, granulált kobalt(II)-karbonát „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „nyomelemek vegyületei” funkcionális csoportba tartozó takarmány-adalékanyagként történő használatát. Ezen adalékanyagokat kifejlett bendővel rendelkező kérődzők, lófélék, nyúlfélék, rágcsálók, növényevő hüllők és állatkerti emlősök esetében engedélyezték.

| (3) | Az 1831/2003/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében megjelölt határidőn belül nem nyújtottak be a kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, a kobalt(II)-karbonát, a kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és a kobalt(II)-szulfát-heptahidrát adalékanyag 2023. július 15-én lejáró engedélyezésének megújítására irányuló kérelmet (3). Az említett adalékanyagok tekintetében 2022. október 20-án az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően új engedély iránti kérelmet nyújtottak be a korábbi engedélyben szereplő állatfajok tekintetében történő felhasználásra, és kérelmezték a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „nyomelemek vegyületei” funkcionális csoportba való besorolásukat. |
| --- | --- |

(3)

Az 1831/2003/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében megjelölt határidőn belül nem nyújtottak be a kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, a kobalt(II)-karbonát, a kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és a kobalt(II)-szulfát-heptahidrát adalékanyag 2023. július 15-én lejáró engedélyezésének megújítására irányuló kérelmet (3). Az említett adalékanyagok tekintetében 2022. október 20-án az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően új engedély iránti kérelmet nyújtottak be a korábbi engedélyben szereplő állatfajok tekintetében történő felhasználásra, és kérelmezték a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „nyomelemek vegyületei” funkcionális csoportba való besorolásukat.

| (4) | Figyelembe véve a kobalt(II)-acetát tetrahidrát, kobalt(II)-karbonát, kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és kobalt(II)-szulfát-heptahidrát adalékanyagokra benyújtott engedélyezési kérelem feldolgozásához szükséges időtartamot, ezen adalékanyagokra 2023. július 15-ig nem adható ki új engedély. |
| --- | --- |

(4)

Figyelembe véve a kobalt(II)-acetát tetrahidrát, kobalt(II)-karbonát, kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és kobalt(II)-szulfát-heptahidrát adalékanyagokra benyújtott engedélyezési kérelem feldolgozásához szükséges időtartamot, ezen adalékanyagokra 2023. július 15-ig nem adható ki új engedély.

| (5) | Ennek eredményeként egy vállalat 2023. május 30-án az 1831/2003/EK rendelet 15. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a kérődzőknek, lovaknak és nyulaknak szánt kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, kobalt(II)-karbonát, kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és kobalt(II)-szulfát-heptahidrát adalékanyag használatának ideiglenes, sürgős engedélyezése iránt. |
| --- | --- |

(5)

Ennek eredményeként egy vállalat 2023. május 30-án az 1831/2003/EK rendelet 15. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz a kérődzőknek, lovaknak és nyulaknak szánt kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, kobalt(II)-karbonát, kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és kobalt(II)-szulfát-heptahidrát adalékanyag használatának ideiglenes, sürgős engedélyezése iránt.

| (6) | 2009. november 12-i véleményében (4) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) azt a következtetést vonta le, hogy a szájon át adott B12-vitamin nagy mértékű bendőbeli lebomlása miatt a kérődzők optimális mikroelemellátásának magában kell foglalnia a kobaltot is. A Hatóság ezt a következtetést kiterjesztette a lovakra és nyulakra is, amelyek esetében úgy ítélte meg, hogy étrendjük kobalttal való kiegészítését fenn kell tartani. 2012. május 22-i (5) és 2012. június 12-i véleményében (6) a Hatóság megerősítette, hogy a kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, a kobalt(II)-karbonát, a kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és a kobalt(II)-szulfát-heptahidrát hatékony forrása a kobaltnak mint alapvető nyomelemnek, amely a bendőben történő mikrobiális fermentációval a B12-vitamin előállításához kerül felhasználásra. |
| --- | --- |

(6)

2009. november 12-i véleményében (4) az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) azt a következtetést vonta le, hogy a szájon át adott B12-vitamin nagy mértékű bendőbeli lebomlása miatt a kérődzők optimális mikroelemellátásának magában kell foglalnia a kobaltot is. A Hatóság ezt a következtetést kiterjesztette a lovakra és nyulakra is, amelyek esetében úgy ítélte meg, hogy étrendjük kobalttal való kiegészítését fenn kell tartani. 2012. május 22-i (5) és 2012. június 12-i véleményében (6) a Hatóság megerősítette, hogy a kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, a kobalt(II)-karbonát, a kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és a kobalt(II)-szulfát-heptahidrát hatékony forrása a kobaltnak mint alapvető nyomelemnek, amely a bendőben történő mikrobiális fermentációval a B12-vitamin előállításához kerül felhasználásra.

| (7) | Amint az a Hatóság 2009. november 12-i véleményében is szerepel, az állatok kobalthiánya általában étvágytalanságot, növekedéslassulást, testtömegcsökkenést, vérszegénységet, lipidanyagcsere-zavarokat, folátszint-csökkenést, a vas és nikkel májban való felhalmozódását, a neutrofil funkció romlását és a parazitafertőzésekkel szembeni ellenállás csökkenését eredményezi, ami különösen igaz a kérődzők esetében. |
| --- | --- |

(7)

Amint az a Hatóság 2009. november 12-i véleményében is szerepel, az állatok kobalthiánya általában étvágytalanságot, növekedéslassulást, testtömegcsökkenést, vérszegénységet, lipidanyagcsere-zavarokat, folátszint-csökkenést, a vas és nikkel májban való felhalmozódását, a neutrofil funkció romlását és a parazitafertőzésekkel szembeni ellenállás csökkenését eredményezi, ami különösen igaz a kérődzők esetében.

| (8) | Úgy tűnik tehát, hogy ez a hiány valószínűleg komolyan károsítja azon állatok jólétét, amelyek esetében a kobalt nélkülözhetetlen a B12-vitamin szintéziséhez: többek között gyengül az immunrendszer, gyakoribbá válnak a bélrendszeri problémák és a ketózis, romlik a szaporodási funkció, a juhok esetében nő a juhok fehérmáj-betegségével való megfertőződés kockázata, de akár a morbiditás vagy a mortalitás is (7). |
| --- | --- |

(8)

Úgy tűnik tehát, hogy ez a hiány valószínűleg komolyan károsítja azon állatok jólétét, amelyek esetében a kobalt nélkülözhetetlen a B12-vitamin szintéziséhez: többek között gyengül az immunrendszer, gyakoribbá válnak a bélrendszeri problémák és a ketózis, romlik a szaporodási funkció, a juhok esetében nő a juhok fehérmáj-betegségével való megfertőződés kockázata, de akár a morbiditás vagy a mortalitás is (7).

| (9) | A kritikus hiányok elkerülése érdekében az alacsony kobalttartalmú talajokon legeltetett, illetve az ilyen talajokon termesztett szénával vagy növényekkel táplált állatok, valamint bizonyos különleges igényű állatkategóriák, például a mérőpumpákkal ellátott automata koncentrátumadagolókkal táplált állatok vagy egyes anyagcsere-zavarokban szenvedő állatok kiegészítő takarmányt kell, hogy kapjanak bendőbólusz vagy folyadék formájában az alapvető tápanyagok, köztük a kobalt biztosítása érdekében. A legeltetett állatok takarmányozásának alternatívájaként a vödrök vagy nyalósók használata általában nem tekinthető optimálisnak ahhoz, hogy minden körülmények között biztosított legyen az állatok elegendő, hatékony és biztonságos kobaltellátása, mivel az állatok szándékosan és egymással versengve fogyasztják az adalékanyagot, ami kevésbé ellenőrzött és célzott kiegészítést eredményez, valamint a meteorológiai feltételek hatással vannak a takarmány minőségére, és további kezelési követelményeket tesznek szükségessé. |
| --- | --- |

(9)

A kritikus hiányok elkerülése érdekében az alacsony kobalttartalmú talajokon legeltetett, illetve az ilyen talajokon termesztett szénával vagy növényekkel táplált állatok, valamint bizonyos különleges igényű állatkategóriák, például a mérőpumpákkal ellátott automata koncentrátumadagolókkal táplált állatok vagy egyes anyagcsere-zavarokban szenvedő állatok kiegészítő takarmányt kell, hogy kapjanak bendőbólusz vagy folyadék formájában az alapvető tápanyagok, köztük a kobalt biztosítása érdekében. A legeltetett állatok takarmányozásának alternatívájaként a vödrök vagy nyalósók használata általában nem tekinthető optimálisnak ahhoz, hogy minden körülmények között biztosított legyen az állatok elegendő, hatékony és biztonságos kobaltellátása, mivel az állatok szándékosan és egymással versengve fogyasztják az adalékanyagot, ami kevésbé ellenőrzött és célzott kiegészítést eredményez, valamint a meteorológiai feltételek hatással vannak a takarmány minőségére, és további kezelési követelményeket tesznek szükségessé.

| (10) | A bevont, granulált kobalt(II)-karbonát adalékanyag, amelynek a felhasználására megújítás iránti kérelmet nyújtottak be az 1831/2003/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően, és amely jelenleg az 1831/2003/EK rendelet szerint engedélyezett takarmány-adalékanyag, nem használható sem folyékony kiegészítő takarmányként, sem bendőboluszként alkalmazott takarmány összeállításában. Ennek oka az adalékanyag műszaki specifikációja: az adalékanyag a folyékony takarmány homogenitását befolyásoló oldhatatlan részecskéket tartalmaz, kobaltkoncentrációja nagyon alacsony és kis mértékben összenyomható, ami ellehetetleníti a megfelelő, nagy sűrűségű bendőbóluszok gyártását. A folyékony takarmánynak oldható formában kell kobaltot tartalmaznia, például kobalt(II)-acetát-tetrahidrát és kobalt(II)-szulfát-heptahidrát adalékanyagokat, míg az állatok számára a szükséges biztonságos kobaltmennyiséget biztosító megfelelő bendőbóluszok gyártása a kobalt(II)-karbonát és a kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát adalékanyagokat is magában foglalná. Az 1831/2003/EK rendelet értelmében jelenleg nem engedélyezett más kobaltvegyület takarmány-adalékanyagként való felhasználása. |
| --- | --- |

(10)

A bevont, granulált kobalt(II)-karbonát adalékanyag, amelynek a felhasználására megújítás iránti kérelmet nyújtottak be az 1831/2003/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően, és amely jelenleg az 1831/2003/EK rendelet szerint engedélyezett takarmány-adalékanyag, nem használható sem folyékony kiegészítő takarmányként, sem bendőboluszként alkalmazott takarmány összeállításában. Ennek oka az adalékanyag műszaki specifikációja: az adalékanyag a folyékony takarmány homogenitását befolyásoló oldhatatlan részecskéket tartalmaz, kobaltkoncentrációja nagyon alacsony és kis mértékben összenyomható, ami ellehetetleníti a megfelelő, nagy sűrűségű bendőbóluszok gyártását. A folyékony takarmánynak oldható formában kell kobaltot tartalmaznia, például kobalt(II)-acetát-tetrahidrát és kobalt(II)-szulfát-heptahidrát adalékanyagokat, míg az állatok számára a szükséges biztonságos kobaltmennyiséget biztosító megfelelő bendőbóluszok gyártása a kobalt(II)-karbonát és a kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát adalékanyagokat is magában foglalná. Az 1831/2003/EK rendelet értelmében jelenleg nem engedélyezett más kobaltvegyület takarmány-adalékanyagként való felhasználása.

| (11) | Az (EU) 2020/354 bizottsági rendelet (8) különleges táplálkozási célként határozza meg a legelő állatok nyomelemekkel és/vagy vitaminokkal való hosszú távú ellátását a kifejlett bendővel rendelkező kérődzőknek szánt takarmányok tekintetében, amelyek esetében engedélyezett a bendőbólusz formájában való beadás. A kobaltvegyületek takarmány-adalékanyagként való felhasználásának megszüntetése, különösen a legelő állatoknak szánt, bendőbólusz formájában alkalmazott diétás takarmányként, megakadályozná a vállalkozókat abban, hogy teljesítsék ezt a különleges táplálkozási célt azon kérődzők különleges táplálkozási szükségletei tekintetében, amelyeknél az emésztés, felszívódás vagy anyagcsere folyamatát veszélyeztetheti, ha étrendjükből hiányzik a kobalt. A kérődzők legeltetési körülményeinek megfelelő takarmány hiánya ezért káros lenne ezen állatok jólétére. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2020/354 bizottsági rendelet (8) különleges táplálkozási célként határozza meg a legelő állatok nyomelemekkel és/vagy vitaminokkal való hosszú távú ellátását a kifejlett bendővel rendelkező kérődzőknek szánt takarmányok tekintetében, amelyek esetében engedélyezett a bendőbólusz formájában való beadás. A kobaltvegyületek takarmány-adalékanyagként való felhasználásának megszüntetése, különösen a legelő állatoknak szánt, bendőbólusz formájában alkalmazott diétás takarmányként, megakadályozná a vállalkozókat abban, hogy teljesítsék ezt a különleges táplálkozási célt azon kérődzők különleges táplálkozási szükségletei tekintetében, amelyeknél az emésztés, felszívódás vagy anyagcsere folyamatát veszélyeztetheti, ha étrendjükből hiányzik a kobalt. A kérődzők legeltetési körülményeinek megfelelő takarmány hiánya ezért káros lenne ezen állatok jólétére.

| (12) | A kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, a kobalt(II)-karbonát, a kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és a kobalt(II)-szulfát-heptahidrát adalékok hiányának tényleges hatása mérhető, figyelembe véve ezen adalékanyagok Unió-szerte való használatának mértékét, bár egyes tagállamokat a talaj és a legelők jellege miatt jobban érint a kobalthiány. Írországban például a kérődzőknek és lóféléknek szánt kiegészítő takarmányok 62 %-a tartalmazza e négy adalékanyag egyikét, és több mint 11,7 millió állatot potenciálisan hátrányosan érinthet az e termékekhez való hozzáférés hiánya. Franciaországban 11,5 millió kérődző kapja kiegészítésként e négy adalékanyag egyikét bendőbólusz vagy folyékony takarmány formájában, és e termékek használatának hiánya kihatna az állatjólétre. Általánosságban az illetékes nemzeti hatóságoktól és a vállalkozóktól kapott adatok alapján úgy tűnik, hogy az érintett adalékanyagokat széles körben használják kérődzőknél, főként bendőbólusz vagy folyékony takarmány formájában, de lovak és nyulak esetében is. A becslések szerint 2021 végén 76 millió szarvasmarhát és 71 millió juh- és kecskefélét tartottak az uniós gazdaságokban (9). A nyúltenyésztésre vonatkozó 2016-os statisztikai adatok (10) azt mutatják, hogy az Unióban mintegy 180 millió nyulat tenyésztettek a húsáért. |
| --- | --- |

(12)

A kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, a kobalt(II)-karbonát, a kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és a kobalt(II)-szulfát-heptahidrát adalékok hiányának tényleges hatása mérhető, figyelembe véve ezen adalékanyagok Unió-szerte való használatának mértékét, bár egyes tagállamokat a talaj és a legelők jellege miatt jobban érint a kobalthiány. Írországban például a kérődzőknek és lóféléknek szánt kiegészítő takarmányok 62 %-a tartalmazza e négy adalékanyag egyikét, és több mint 11,7 millió állatot potenciálisan hátrányosan érinthet az e termékekhez való hozzáférés hiánya. Franciaországban 11,5 millió kérődző kapja kiegészítésként e négy adalékanyag egyikét bendőbólusz vagy folyékony takarmány formájában, és e termékek használatának hiánya kihatna az állatjólétre. Általánosságban az illetékes nemzeti hatóságoktól és a vállalkozóktól kapott adatok alapján úgy tűnik, hogy az érintett adalékanyagokat széles körben használják kérődzőknél, főként bendőbólusz vagy folyékony takarmány formájában, de lovak és nyulak esetében is. A becslések szerint 2021 végén 76 millió szarvasmarhát és 71 millió juh- és kecskefélét tartottak az uniós gazdaságokban (9). A nyúltenyésztésre vonatkozó 2016-os statisztikai adatok (10) azt mutatják, hogy az Unióban mintegy 180 millió nyulat tenyésztettek a húsáért.

| (13) | A Hatóság 2009. november 12-i, 2012. május 22-i és 2012. június 12-i véleményei, valamint a kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, kobalt(II)-karbonát, kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és kobalt(II)-szulfát-heptahidrát adalékanyagok Unión belüli tényleges felhasználására vonatkozó adatok alapján megállapítható, hogy a kérődzők, a lovak és a nyulak azok az állatfajok vagy -kategóriák, amelyek jólétét jelentősen rontaná a kobalt takarmányozásukban való felhasználásának beszüntetése. |
| --- | --- |

(13)

A Hatóság 2009. november 12-i, 2012. május 22-i és 2012. június 12-i véleményei, valamint a kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, kobalt(II)-karbonát, kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és kobalt(II)-szulfát-heptahidrát adalékanyagok Unión belüli tényleges felhasználására vonatkozó adatok alapján megállapítható, hogy a kérődzők, a lovak és a nyulak azok az állatfajok vagy -kategóriák, amelyek jólétét jelentősen rontaná a kobalt takarmányozásukban való felhasználásának beszüntetése.

| (14) | Annak érdekében, hogy a kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, a kobalt(II)-karbonát, a kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és a kobalt(II)-szulfát-heptahidrát adalékanyag felhasználása engedélyezésének megszakításából eredő, a kérődzők, a lovak és a nyulak jólétére gyakorolt negatív hatások 2023. július 15-től kezdődően elkerülhetők legyenek és mivel jelenleg nem állnak rendelkezésre alternatívák, használatukat sürgősen ideiglenesen engedélyezni kell az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összhangban benyújtott engedélyezési kérelemről szóló határozat meghozataláig. Az ideiglenes engedélyt az 1831/2003/EK rendelet 15. cikkének megfelelően legfeljebb ötéves időtartamra kell megadni. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy a kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, a kobalt(II)-karbonát, a kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és a kobalt(II)-szulfát-heptahidrát adalékanyag felhasználása engedélyezésének megszakításából eredő, a kérődzők, a lovak és a nyulak jólétére gyakorolt negatív hatások 2023. július 15-től kezdődően elkerülhetők legyenek és mivel jelenleg nem állnak rendelkezésre alternatívák, használatukat sürgősen ideiglenesen engedélyezni kell az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összhangban benyújtott engedélyezési kérelemről szóló határozat meghozataláig. Az ideiglenes engedélyt az 1831/2003/EK rendelet 15. cikkének megfelelően legfeljebb ötéves időtartamra kell megadni.

| (15) | Annak biztosítása érdekében, hogy csak biztonságos és hatékony adalékanyagokat használjanak az 1831/2003/EK rendelet célkitűzéseinek megfelelően, az ideiglenes engedély feltételeinek tükrözniük kell a 601/2013/EU végrehajtási rendeletben a kérődzők, lófélék és nyúlfélék esetében történő felhasználás tekintetében a négy érintett adalékanyagra előírt engedélyezési feltételeket. |
| --- | --- |

(15)

Annak biztosítása érdekében, hogy csak biztonságos és hatékony adalékanyagokat használjanak az 1831/2003/EK rendelet célkitűzéseinek megfelelően, az ideiglenes engedély feltételeinek tükrözniük kell a 601/2013/EU végrehajtási rendeletben a kérődzők, lófélék és nyúlfélék esetében történő felhasználás tekintetében a négy érintett adalékanyagra előírt engedélyezési feltételeket.

| (16) | Az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium úgy ítélte meg, hogy a 601/2013/EU végrehajtási rendelettel megadott engedélyezéssel összefüggésben az elemzési módszer tekintetében végzett korábbi értékelés során az említett adalékanyagokra vonatkozóan levont következtetések és ajánlások érvényesek és alkalmazandók az ideiglenes engedélyre. |
| --- | --- |

(16)

Az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium úgy ítélte meg, hogy a 601/2013/EU végrehajtási rendelettel megadott engedélyezéssel összefüggésben az elemzési módszer tekintetében végzett korábbi értékelés során az említett adalékanyagokra vonatkozóan levont következtetések és ajánlások érvényesek és alkalmazandók az ideiglenes engedélyre.

| (17) | Mivel a kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, kobalt(II)-karbonát, kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és kobalt(II)-szulfát-heptahidrát adalékanyagok használatára vonatkozó engedély 2023. július 15-én lejárt, valamint az ideiglenes engedély által érintett állatok jóléte magas szintű védelmének biztosítása érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(17)

Mivel a kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, kobalt(II)-karbonát, kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát és kobalt(II)-szulfát-heptahidrát adalékanyagok használatára vonatkozó engedély 2023. július 15-én lejárt, valamint az ideiglenes engedély által érintett állatok jóléte magas szintű védelmének biztosítása érdekében e rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie.

| (18) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(18)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Ideiglenes engedélyezés

A mellékletben meghatározott, a „tápértékkel rendelkező adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és a „nyomelemek vegyületei” funkcionális csoportba tartozó anyagok takarmány-adalékanyagként történő használata a mellékletben meghatározott feltételek mellett ideiglenesen engedélyezett.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2023. július 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  A Bizottság 601/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. június 24.) a kobalt(II)-acetát-tetrahidrát, a kobalt(II)-karbonát, a kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát, a kobalt(II)-szulfát-heptahidrát és a bevont, granulált kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát takarmány-adalékanyagként történő engedélyezéséről (HL L 172., 2013.6.25., 14. o.).

2

(3)  A Bizottsághoz az 1831/2003/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be a bevont, granulált kobalt(II)-karbonát takarmány-adalékanyagként való engedélyezésének megújítására vonatkozóan. Ez az adalékanyag nem tartozik e rendelet hatálya alá.

3

(4)  EFSA Journal 2009;7(12):1383.

4

(5)  EFSA Journal 2012;10(6):2727.

5

(6)  EFSA Journal 2012;10(7):2791.

6

(7)  A review of the role of cobalt in animal metabolism, in particular of ruminants, and of the effects of cobalt deficiency (Áttekintés a kobaltnak az állati metabolizmusban, különösen a kérődzőkben betöltött szerepéről és a kobalthiány hatásairól) in: „Relationship between Vitamin B12 and Cobalt Metabolism in Domestic Ruminant: An Update” („
  A B12-vitamin és a kobalt-metabolizmus kapcsolata háziasított kérődzőkben: frissítés
  ”), Jose-Ramiro González-Montaňa et al. Animals 2020, 10, 1855; doi:10.3390/ani10101855.

7

Áttekintés a kobaltnak az állati metabolizmusban, különösen a kérődzőkben betöltött szerepéről és a kobalthiány hatásairól

A B12-vitamin és a kobalt-metabolizmus kapcsolata háziasított kérődzőkben: frissítés

(8)  A Bizottság (EU) 2020/354 rendelete (2020. március 4.) a különleges táplálkozási célokra szánt takarmányok tervezett felhasználásainak jegyzéke létrehozásáról és a 2008/38/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 67., 2020.3.5., 1. o.).

8

(9)  
  Az európai élelmiszerláncra vonatkozó főbb adatok – 2022. évi kiadás, Eurostat.

9

Az európai élelmiszerláncra vonatkozó főbb adatok

(10)  Európai Bizottság, Egészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Főigazgatóság, Kereskedelmi célú nyúltenyésztés az Európai Unióban – Áttekintő jelentés, Kiadóhivatal, 2018, https://data.europa.eu/doi/10.2772/62174.

10

Kereskedelmi célú nyúltenyésztés az Európai Unióban – Áttekintő jelentés

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az elem (Co) tartalma (mg/kg) a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: nyomelemek vegyületei |
| 3b301 | Kobalt(II)-acetát-tetrahidrát | Az adalékanyag összetétele

  Kobalt(II)-acetát-tetrahidrát kristályos/szemcsés formában, legalább 23 %-os kobalttartalommal
  50 μm-nél kisebb részecskék: 1 % alatt

  A hatóanyag jellemzése

  Kémiai képlet:
  Co(CH3COO)2 x 4H2O
  CAS-szám: 6147-53-1

  Analitikai módszerek
   (1)


  Az acetát meghatározása az adalékanyagban:







  — | Európai Gyógyszerkönyv monográfia 01/2008:20301. |

Az adalékanyag azonosító száma

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

Az elem (Co) tartalma (mg/kg) a 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: tápértékkel rendelkező adalékanyagok. Funkcionális csoport: nyomelemek vegyületei

3b301

Kobalt(II)-acetát-tetrahidrát

Az adalékanyag összetétele

Kobalt(II)-acetát-tetrahidrát kristályos/szemcsés formában, legalább 23 %-os kobalttartalommal

50 μm-nél kisebb részecskék: 1 % alatt

A hatóanyag jellemzése

Kémiai képlet:

Co(CH3COO)2 x 4H2O

CAS-szám: 6147-53-1

Analitikai módszerek
   (1)

Az acetát meghatározása az adalékanyagban:

—

Európai Gyógyszerkönyv monográfia 01/2008:20301.

Az adalékanyag krisztallográfiai jellemzésére:

| — | Röntgendiffrakció. |
| --- | --- |

—

Röntgendiffrakció.

Az adalékanyag, előkeverékek, összetett takarmányok és takarmány-alapanyagok kobalttartalmának meghatározása:

| — | EN 15510 – Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES)
  vagy |
| --- | --- |

—

EN 15510 – Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES)

vagy

| — | CEN/TS 15621 – Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) nyomás alatt végzett roncsolást követően. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) nyomás alatt végzett roncsolást követően.

A részecskeméret-eloszlás meghatározása:

| — | ISO 13320 – Részecskeméret-elemzés – Lézerdiffrakciós módszerek. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – Részecskeméret-elemzés – Lézerdiffrakciós módszerek.

Kifejlett bendővel rendelkező kérődzők, lófélék, nyúlfélék

–

–

1 (összesen)

| 1. | Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő az összetett takarmányba. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő az összetett takarmányba.

| 2. | Az adalékanyag és az előkeverék címkéjén fel kell tüntetni a következőket:






  — | Kobalttartalom |
| --- | --- | --- |

2.

Az adalékanyag és az előkeverék címkéjén fel kell tüntetni a következőket:

—

Kobalttartalom

| — | „A teljes értékű takarmányhoz hozzáadott kobaltmennyiség ajánlott felső határa 0,3 mg/kg. A művelet során figyelembe kell venni a helyi körülményekből adódó kobalthiány kockázatát, valamint az állatok egyedi étrendjének összetételét.” |
| --- | --- |

—

„A teljes értékű takarmányhoz hozzáadott kobaltmennyiség ajánlott felső határa 0,3 mg/kg. A művelet során figyelembe kell venni a helyi körülményekből adódó kobalthiány kockázatát, valamint az állatok egyedi étrendjének összetételét.”

| 3. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni bőrvédő eszközökkel, szemvédővel és légzésvédő eszközökkel kell használni. |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni bőrvédő eszközökkel, szemvédővel és légzésvédő eszközökkel kell használni.

| 4. | Az összetett takarmány használati útmutatójában szerepelnie kell az alábbiaknak: „A kobalt belélegzésének vagy bőrrel való érintkezésének elkerülése érdekében meg kell tenni a szükséges védőintézkedéseket.” |
| --- | --- |

4.

Az összetett takarmány használati útmutatójában szerepelnie kell az alábbiaknak: „A kobalt belélegzésének vagy bőrrel való érintkezésének elkerülése érdekében meg kell tenni a szükséges védőintézkedéseket.”

Amint az 1831/2003/EK rendelet 9. cikke alapján döntés születik az adalékanyag engedélyezéséről, de legkésőbb 2028. július 14-én

3b302

Kobalt(II)-karbonát

Az adalékanyag összetétele

Kobalt(II)-karbonát por formájában, 45 %–48 %-os kobalttartalommal

Kobalt-karbonát: legalább 75 %

Kobalt-hidroxid: 3 % – 15 %

Víz: legfeljebb 6 %

11 μm-nél kisebb részecskék: 90 % alatt

A hatóanyag jellemzése

Kémiai képlet: CoCO3

CAS-szám: 513-79-1

Analitikai módszerek
   (1)

A karbonát meghatározása az adalékanyagban:

| — | Európai Gyógyszerkönyv monográfia 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

Európai Gyógyszerkönyv monográfia 01/2008:20301.

Az adalékanyag krisztallográfiai jellemzésére:

| — | Röntgendiffrakció. |
| --- | --- |

—

Röntgendiffrakció.

Az adalékanyag, előkeverékek, összetett takarmányok és takarmány-alapanyagok kobalttartalmának meghatározása:

| — | EN 15510 – Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES)
  vagy |
| --- | --- |

—

EN 15510 – Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES)

vagy

| — | CEN/TS 15621 – Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) nyomás alatt végzett roncsolást követően. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) nyomás alatt végzett roncsolást követően.

A részecskeméret-eloszlás meghatározása:

| — | ISO 13320 – Részecskeméret-elemzés – Lézerdiffrakciós módszerek. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – Részecskeméret-elemzés – Lézerdiffrakciós módszerek.

Kifejlett bendővel rendelkező kérődzők, lófélék, nyúlfélék

–

–

1 (összesen)

| 1. | Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő az összetett takarmányba. Az összetett takarmány kizárólag nem poralakban hozható forgalomba. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő az összetett takarmányba. Az összetett takarmány kizárólag nem poralakban hozható forgalomba.

| 2. | Az adalékanyag és az előkeverék címkéjén fel kell tüntetni a következőket:






  — | Kobalttartalom |
| --- | --- | --- |

2.

Az adalékanyag és az előkeverék címkéjén fel kell tüntetni a következőket:

—

Kobalttartalom

| — | „A teljes értékű takarmányhoz hozzáadott kobaltmennyiség ajánlott felső határa 0,3 mg/kg. A művelet során figyelembe kell venni a helyi körülményekből adódó kobalthiány kockázatát, valamint az állatok egyedi étrendjének összetételét.” |
| --- | --- |

—

„A teljes értékű takarmányhoz hozzáadott kobaltmennyiség ajánlott felső határa 0,3 mg/kg. A művelet során figyelembe kell venni a helyi körülményekből adódó kobalthiány kockázatát, valamint az állatok egyedi étrendjének összetételét.”

| 3. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni bőrvédő eszközökkel, szemvédővel és légzésvédő eszközökkel kell használni. |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni bőrvédő eszközökkel, szemvédővel és légzésvédő eszközökkel kell használni.

| 4. | Az összetett takarmány használati útmutatójában szerepelnie kell az alábbiaknak: „A kobalt belélegzésének vagy bőrrel való érintkezésének elkerülése érdekében meg kell tenni a szükséges védőintézkedéseket.” |
| --- | --- |

4.

Az összetett takarmány használati útmutatójában szerepelnie kell az alábbiaknak: „A kobalt belélegzésének vagy bőrrel való érintkezésének elkerülése érdekében meg kell tenni a szükséges védőintézkedéseket.”

Amint az 1831/2003/EK rendelet 9. cikke alapján döntés születik az adalékanyag engedélyezéséről, de legkésőbb 2028. július 14-én

3b303

Kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát

Az adalékanyag összetétele

Kobalt(II)-karbonát-hidroxid(2:3)monohidrát por formájában, legalább 50 %-os kobalttartalommal

50 μm-nél kisebb részecskék: 98 % alatt

A hatóanyag jellemzése

Kémiai képlet:

2CoCO3 x 3Co(OH)2 x H2O

CAS-szám: 51839-24-8

Analitikai módszerek
   (1)

A karbonát meghatározása az adalékanyagban:

| — | Európai Gyógyszerkönyv monográfia 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

Európai Gyógyszerkönyv monográfia 01/2008:20301.

Az adalékanyag krisztallográfiai jellemzésére:

| — | Röntgendiffrakció. |
| --- | --- |

—

Röntgendiffrakció.

Az adalékanyag, előkeverékek, összetett takarmányok és takarmány-alapanyagok kobalttartalmának meghatározása:

| — | EN 15510 – Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES)
  vagy |
| --- | --- |

—

EN 15510 – Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES)

vagy

| — | CEN/TS 15621 – Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) nyomás alatt végzett roncsolást követően. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) nyomás alatt végzett roncsolást követően.

A részecskeméret-eloszlás meghatározása:

| — | ISO 13320 – Részecskeméret-elemzés – Lézerdiffrakciós módszerek. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – Részecskeméret-elemzés – Lézerdiffrakciós módszerek.

Kifejlett bendővel rendelkező kérődzők, lófélék, nyúlfélék

–

–

1 (összesen)

| 1. | Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő az összetett takarmányba. Az összetett takarmány kizárólag nem poralakban hozható forgalomba. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő az összetett takarmányba. Az összetett takarmány kizárólag nem poralakban hozható forgalomba.

| 2. | Az adalékanyag és az előkeverék címkéjén fel kell tüntetni a következőket:






  — | Kobalttartalom |
| --- | --- | --- |

2.

Az adalékanyag és az előkeverék címkéjén fel kell tüntetni a következőket:

—

Kobalttartalom

| — | „A teljes értékű takarmányhoz hozzáadott kobaltmennyiség ajánlott felső határa 0,3 mg/kg. A művelet során figyelembe kell venni a helyi körülményekből adódó kobalthiány kockázatát, valamint az állatok egyedi étrendjének összetételét.” |
| --- | --- |

—

„A teljes értékű takarmányhoz hozzáadott kobaltmennyiség ajánlott felső határa 0,3 mg/kg. A művelet során figyelembe kell venni a helyi körülményekből adódó kobalthiány kockázatát, valamint az állatok egyedi étrendjének összetételét.”

| 3. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni bőrvédő eszközökkel, szemvédővel és légzésvédő eszközökkel kell használni. |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni bőrvédő eszközökkel, szemvédővel és légzésvédő eszközökkel kell használni.

| 4. | Az összetett takarmány használati útmutatójában szerepelnie kell az alábbiaknak: „A kobalt belélegzésének vagy bőrrel való érintkezésének elkerülése érdekében meg kell tenni a szükséges védőintézkedéseket.” |
| --- | --- |

4.

Az összetett takarmány használati útmutatójában szerepelnie kell az alábbiaknak: „A kobalt belélegzésének vagy bőrrel való érintkezésének elkerülése érdekében meg kell tenni a szükséges védőintézkedéseket.”

Amint az 1831/2003/EK rendelet 9. cikke alapján döntés születik az adalékanyag engedélyezéséről, de legkésőbb 2028. július 14-én

3b305

Kobalt(II)-szulfát-heptahidrát

Az adalékanyag összetétele

Kobalt(II)-szulfát, heptahidrát por formájában, legalább 20 %-os kobalttartalommal

50 μm-nél kisebb részecskék: 95 % alatt

A hatóanyag jellemzése

Kémiai képlet: CoSO4 x 7H2O

CAS-szám: 10026-24-1

Analitikai módszerek
   (1)

A szulfát meghatározása az adalékanyagban:

| — | Európai Gyógyszerkönyv monográfia 01/2008:20301. |
| --- | --- |

—

Európai Gyógyszerkönyv monográfia 01/2008:20301.

Az adalékanyag krisztallográfiai jellemzésére:

| — | Röntgendiffrakció. |
| --- | --- |

—

Röntgendiffrakció.

Az adalékanyag, előkeverékek, összetett takarmányok és takarmány-alapanyagok kobalttartalmának meghatározása:

| — | EN 15510 – Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES)
  vagy |
| --- | --- |

—

EN 15510 – Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES)

vagy

| — | CEN/TS 15621 – Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) nyomás alatt végzett roncsolást követően. |
| --- | --- |

—

CEN/TS 15621 – Induktív csatolású plazma atomemissziós spektrometria (ICP-AES) nyomás alatt végzett roncsolást követően.

A részecskeméret-eloszlás meghatározása:

| — | ISO 13320 – Részecskeméret-elemzés – Lézerdiffrakciós módszerek. |
| --- | --- |

—

ISO 13320 – Részecskeméret-elemzés – Lézerdiffrakciós módszerek.

Kifejlett bendővel rendelkező kérődzők, lófélék, nyúlfélék

–

–

1 (összesen)

| 1. | Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő az összetett takarmányba. Az összetett takarmány kizárólag nem poralakban hozható forgalomba. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő az összetett takarmányba. Az összetett takarmány kizárólag nem poralakban hozható forgalomba.

| 2. | Az adalékanyag és az előkeverék címkéjén fel kell tüntetni a következőket:






  — | Kobalttartalom |
| --- | --- | --- |

2.

Az adalékanyag és az előkeverék címkéjén fel kell tüntetni a következőket:

—

Kobalttartalom

| — | „A teljes értékű takarmányhoz hozzáadott kobaltmennyiség ajánlott felső határa 0,3 mg/kg. A művelet során figyelembe kell venni a helyi körülményekből adódó kobalthiány kockázatát, valamint az állatok egyedi étrendjének összetételét.” |
| --- | --- |

—

„A teljes értékű takarmányhoz hozzáadott kobaltmennyiség ajánlott felső határa 0,3 mg/kg. A művelet során figyelembe kell venni a helyi körülményekből adódó kobalthiány kockázatát, valamint az állatok egyedi étrendjének összetételét.”

| 3. | Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni bőrvédő eszközökkel, szemvédővel és légzésvédő eszközökkel kell használni. |
| --- | --- |

3.

Az adalékanyag és az előkeverékek felhasználóira vonatkozóan a takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk a használatból fakadó lehetséges kockázatok kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni bőrvédő eszközökkel, szemvédővel és légzésvédő eszközökkel kell használni.

| 4. | Az összetett takarmány használati útmutatójában szerepelnie kell az alábbiaknak: „A kobalt belélegzésének vagy bőrrel való érintkezésének elkerülése érdekében meg kell tenni a szükséges védőintézkedéseket.” |
| --- | --- |

4.

Az összetett takarmány használati útmutatójában szerepelnie kell az alábbiaknak: „A kobalt belélegzésének vagy bőrrel való érintkezésének elkerülése érdekében meg kell tenni a szükséges védőintézkedéseket.”

Amint az 1831/2003/EK rendelet 9. cikke alapján döntés születik az adalékanyag engedélyezéséről, de legkésőbb 2028. július 14-én

---

(1)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_hu

---

HATÁROZATOK

| 2023.7.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/113 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/113

---

A TANÁCS (EU) 2023/1456 HATÁROZATA

(2023. július 10.)

a Számvevőszék egy tagjának kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 286. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel Magyarország javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

mivel:

| (1) | GÁLL-PELCZ Ildikó hivatali ideje 2023. augusztus 31-én lejár. |
| --- | --- |

(1)

GÁLL-PELCZ Ildikó hivatali ideje 2023. augusztus 31-én lejár.

| (2) | Ezért ki kell nevezni egy új tagot a Számvevőszékbe, |
| --- | --- |

(2)

Ezért ki kell nevezni egy új tagot a Számvevőszékbe,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a 2023. szeptember 1-jétől 2029. augusztus 31-ig terjedő időszakra GÁLL-PELCZ Ildikót nevezi ki a Számvevőszék tagjává.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2023. július 10-én.

a Tanács részéről

az elnök

P. NAVARRO RÍOS

---

(1)  A 2023. június 1-jei vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

---

| 2023.7.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/114

---

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG (KKBP) 2023/1457 HATÁROZATA

(2023. július 13.)

az Indiai-óceán nyugati térségében és a Vörös-tengeren a tengeri védelemhez való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (EUNAVFOR ATALANTA) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2023/311 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUNAVFOR ATALANTA/2/2023)

A POLITIKAI ÉS BIZTONSÁGI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 38. cikkére,

tekintettel az Indiai-óceán nyugati térségében és a Vörös-tengeren a tengeri védelemhez való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai műveletről (EUNAVFOR ATALANTA) szóló, 2008. november 10-i 2008/851/KKBP tanácsi együttes fellépésre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2008/851/KKBP együttes fellépés 6. cikkének (1) bekezdésében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy meghozza az EU-erők parancsnokának (a továbbiakban: az EU-erők parancsnoka) az Indiai-óceán nyugati térségében és a Vörös-tengeren a tengeri védelemhez való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (EUNAVFOR ATALANTA) történő kinevezésére vonatkozó releváns döntéseket. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/851/KKBP együttes fellépés 6. cikkének (1) bekezdésében a Tanács felhatalmazta a Politikai és Biztonsági Bizottságot (PBB), hogy meghozza az EU-erők parancsnokának (a továbbiakban: az EU-erők parancsnoka) az Indiai-óceán nyugati térségében és a Vörös-tengeren a tengeri védelemhez való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (EUNAVFOR ATALANTA) történő kinevezésére vonatkozó releváns döntéseket.

| (2) | A PBB 2023. február 7-én elfogadta a (KKBP) 2023/311 határozatot (2), amellyel Juan María IBAÑEZ MARTÍN ellentengernagyot nevezte ki az EU-erők parancsnokává. |
| --- | --- |

(2)

A PBB 2023. február 7-én elfogadta a (KKBP) 2023/311 határozatot (2), amellyel Juan María IBAÑEZ MARTÍN ellentengernagyot nevezte ki az EU-erők parancsnokává.

| (3) | Az olasz katonai hatóságok 2023. május 23-án azt javasolták, hogy 2023. július 17-től Fabrizio RUTTERI ellentengernagy váltsa fel Juan María IBAÑEZ MARTÍN ellentengernagyot az EU-erők parancsnokaként. |
| --- | --- |

(3)

Az olasz katonai hatóságok 2023. május 23-án azt javasolták, hogy 2023. július 17-től Fabrizio RUTTERI ellentengernagy váltsa fel Juan María IBAÑEZ MARTÍN ellentengernagyot az EU-erők parancsnokaként.

| (4) | Az EUNAVFOR ATALANTA EU-erők műveleti parancsnoka 2023. június 2-án támogatta a javasolt kinevezést. |
| --- | --- |

(4)

Az EUNAVFOR ATALANTA EU-erők műveleti parancsnoka 2023. június 2-án támogatta a javasolt kinevezést.

| (5) | Az Európai Unió Katonai Bizottsága 2023. június 9-én támogatta az olasz katonai hatóságok által tett ajánlást. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Unió Katonai Bizottsága 2023. június 9-én támogatta az olasz katonai hatóságok által tett ajánlást.

| (6) | Fabrizio RUTTERI ellentengernagy kinevezéséről határozatot kell hozni. |
| --- | --- |

(6)

Fabrizio RUTTERI ellentengernagy kinevezéséről határozatot kell hozni.

| (7) | A (KKBP) 2023/311 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(7)

A (KKBP) 2023/311 határozatot ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Politikai és Biztonsági Bizottság 2023. július 17-től Fabrizio RUTTERI ellentengernagyot nevezi ki az Indiai-óceán nyugati térségében és a Vörös-tengeren a tengeri védelemhez való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (EUNAVFOR ATALANTA) az EU-erők parancsnokává.

2. cikk

A (KKBP) 2023/311 határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ez a határozat 2023. július 17-én lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2023. július 13-án.

a Politikai és Biztonsági Bizottság részéről

az elnök

D. PRONK

---

(1)  
  HL L 301., 2008.11.12., 33. o.

1

(2)  A Politikai és Biztonsági Bizottság (KKBP) 2023/311 határozata (2023. február 7.) az Indiai-óceán nyugati térségében és a Vörös-tengeren a tengeri védelemhez való hozzájárulás céljából folytatott európai uniós katonai művelethez (EUNAVFOR ATALANTA) az EU-erők parancsnokának kinevezéséről és a (KKBP) 2022/2205 határozat hatályon kívül helyezéséről (EUNAVFOR ATALANTA/1/2023) (HL L 40., 2023.2.10., 24. o.).

2

---

| 2023.7.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/116 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/116

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2023/1458 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2023. július 11.)

az afrikai sertéspestis görögországi előfordulásával összefüggő egyes ideiglenes vészhelyzeti intézkedésekről

(az értesítés a C(2023) 4794. számú dokumentummal történt)

(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 259. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az afrikai sertéspestis a tartott és a vadon élő sertésféléket érintő fertőző vírusos betegség, amely súlyos hatással lehet az érintett állatállományra és a gazdálkodás jövedelmezőségére, zavart okozva az említett állatok és az azokból származó termékek szállítmányainak Unión belüli mozgatásában és harmadik országokba történő kivitelében. |
| --- | --- |

(1)

Az afrikai sertéspestis a tartott és a vadon élő sertésféléket érintő fertőző vírusos betegség, amely súlyos hatással lehet az érintett állatállományra és a gazdálkodás jövedelmezőségére, zavart okozva az említett állatok és az azokból származó termékek szállítmányainak Unión belüli mozgatásában és harmadik országokba történő kivitelében.

| (2) | Az afrikai sertéspestis tartott sertésfélék között való kitöréseikor jelentős mértékben fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más, tartott sertéseket tartó gazdaságokra is átterjed. |
| --- | --- |

(2)

Az afrikai sertéspestis tartott sertésfélék között való kitöréseikor jelentős mértékben fennáll az a veszély, hogy a kórokozó más, tartott sertéseket tartó gazdaságokra is átterjed.

| (3) | Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt, illetve az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) az A, B és C kategóriájúként meghatározott betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozóan megállapított szabályokat. Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 21. és 22. cikke egy korlátozás alatt álló körzet létrehozását írja elő az A kategóriájú betegségek kitörése esetén, amelyek közé az afrikai sertéspestis is tartozik, továbbá bizonyos intézkedések alkalmazását írja elő e körzetben. Ezenkívül az említett felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a korlátozás alatt álló körzetnek egy védőkörzetből, egy felügyeleti körzetből és szükség esetén a védőkörzetek és a felügyeleti körzetek körül vagy azok szomszédságában további, korlátozás alatt álló körzetekből kell állnia. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) kiegészíti az (EU) 2016/429 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában felsorolt, illetve az (EU) 2018/1882 bizottsági végrehajtási rendeletben (3) az A, B és C kategóriájúként meghatározott betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozóan megállapított szabályokat. Az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 21. és 22. cikke egy korlátozás alatt álló körzet létrehozását írja elő az A kategóriájú betegségek kitörése esetén, amelyek közé az afrikai sertéspestis is tartozik, továbbá bizonyos intézkedések alkalmazását írja elő e körzetben. Ezenkívül az említett felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikkének (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a korlátozás alatt álló körzetnek egy védőkörzetből, egy felügyeleti körzetből és szükség esetén a védőkörzetek és a felügyeleti körzetek körül vagy azok szomszédságában további, korlátozás alatt álló körzetekből kell állnia.

| (4) | Az (EU) 2023/594 bizottsági végrehajtási rendelet (4) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedéseket állapít meg. Az említett végrehajtási rendelet 3. cikkének a) pontja előírja, hogy az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való kitörése esetén egy, az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerinti korlátozás alatt álló körzetet kell létrehozni. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2023/594 bizottsági végrehajtási rendelet (4) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedéseket állapít meg. Az említett végrehajtási rendelet 3. cikkének a) pontja előírja, hogy az afrikai sertéspestis tartott sertésfélékben való kitörése esetén egy, az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerinti korlátozás alatt álló körzetet kell létrehozni.

| (5) | Görögország tájékoztatta a Bizottságot az afrikai sertéspestis Nyugat-Makedónia régióban 2023. július 5-én megerősített, tartott sertésfélék körében történt kitörését követően a területén tapasztalható járványügyi helyzetről, és az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletnek, illetve az (EU) 2023/594 végrehajtási rendeletnek megfelelően korlátozás alatt álló körzetet hozott létre, amely védő- és felügyeleti körzetből áll, és ahol az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott általános járványvédelmi intézkedéseket alkalmazzák az említett betegség továbbterjedésének megakadályozása érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Görögország tájékoztatta a Bizottságot az afrikai sertéspestis Nyugat-Makedónia régióban 2023. július 5-én megerősített, tartott sertésfélék körében történt kitörését követően a területén tapasztalható járványügyi helyzetről, és az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletnek, illetve az (EU) 2023/594 végrehajtási rendeletnek megfelelően korlátozás alatt álló körzetet hozott létre, amely védő- és felügyeleti körzetből áll, és ahol az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott általános járványvédelmi intézkedéseket alkalmazzák az említett betegség továbbterjedésének megakadályozása érdekében.

| (6) | Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által létrehozott indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében az érintett tagállammal együttműködve uniós szinten meg kell határozni az afrikai sertéspestis tekintetében Görögországban létesítendő, védő- és felügyeleti körzetből álló korlátozás alatt álló körzetet. |
| --- | --- |

(6)

Az Unión belüli kereskedelem szükségtelen megzavarásának megelőzése, valamint a harmadik országok által létrehozott indokolatlan kereskedelmi akadályok elkerülése érdekében az érintett tagállammal együttműködve uniós szinten meg kell határozni az afrikai sertéspestis tekintetében Görögországban létesítendő, védő- és felügyeleti körzetből álló korlátozás alatt álló körzetet.

| (7) | Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az e végrehajtási határozatban előírt intézkedések a lehető leghamarabb alkalmazandók legyenek. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel az afrikai sertéspestis terjedésével kapcsolatos uniós járványügyi helyzet sürgősségére, fontos, hogy az e végrehajtási határozatban előírt intézkedések a lehető leghamarabb alkalmazandók legyenek.

| (8) | Ennek megfelelően a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága véleményének elkészültéig a görögországi fertőzött körzetet haladéktalanul létre kell hozni és e határozat mellékletében fel kell tüntetni, továbbá a szóban forgó körzet fennállásának időtartamát is meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(8)

Ennek megfelelően a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottsága véleményének elkészültéig a görögországi fertőzött körzetet haladéktalanul létre kell hozni és e határozat mellékletében fel kell tüntetni, továbbá a szóban forgó körzet fennállásának időtartamát is meg kell állapítani.

| (9) | Ezt a határozatot a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának következő ülésén felül kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(9)

Ezt a határozatot a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának következő ülésén felül kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Görögország biztosítja, hogy:

| a) | az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikke (1) bekezdésének megfelelően és az említett cikkben meghatározott feltételek mellett haladéktalanul létrehoz Görögországban egy védőkörzetet és egy felügyeleti körzetet magában foglaló korlátozás alatt álló körzetet; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelet 21. cikke (1) bekezdésének megfelelően és az említett cikkben meghatározott feltételek mellett haladéktalanul létrehoz Görögországban egy védőkörzetet és egy felügyeleti körzetet magában foglaló korlátozás alatt álló körzetet;

| b) | az a) pontban említett védő- és felügyeleti körzetek magukban foglalják legalább az e határozat mellékletében felsorolt területeket. |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett védő- és felügyeleti körzetek magukban foglalják legalább az e határozat mellékletében felsorolt területeket.

2. cikk

Ezt a határozatot 2023. október 5-ig kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2023. július 11-én.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/687 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. december 17.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a bizonyos jegyzékbe foglalt betegségek megelőzésére és az e betegségekkel szembeni védekezésre vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 64. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/1882 végrehajtási rendelete (2018. december 3.) egyes betegségmegelőzési és járványvédelmi szabályoknak a jegyzékbe foglalt betegségek kategóriáira történő alkalmazásáról, valamint a jegyzékbe foglalt betegségek terjedésére nézve számottevő kockázatot jelentő fajok és fajcsoportok jegyzékének megállapításáról (HL L 308., 2018.12.4., 21. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2023/594 végrehajtási rendelete (2023. március 16.) az afrikai sertéspestisre vonatkozó különleges járványvédelmi intézkedések megállapításáról és az (EU) 2021/605 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 79., 2023.3.17., 65. o.).

4

---

MELLÉKLET

| A Görögország területén korlátozás alatt álló körzetnek nyilvánított, az 1. cikkben említett területek | Az alkalmazási időszak vége |
| --- | --- |
| Védőkörzet:






  1. | Flórina regionális egységben: |

A Görögország területén korlátozás alatt álló körzetnek nyilvánított, az 1. cikkben említett területek

Az alkalmazási időszak vége

Védőkörzet:

1.

Flórina regionális egységben:

Skopos település (Flórina körzet)

2023. október 5.

Felügyeleti körzet:

| 1. | Flórina regionális egységben: |
| --- | --- |

1.

Flórina regionális egységben:

Achlada, Meliti, Lofi, Vevi, Sitaria, Palestra, Neochoraki, Tripotamos, Itea, Papagiannis, Marina, Mesochori és Mesokampos település (Flórina körzet)

Kelli, Klidi, Petres, Agios Panteleimon és Faraggi település (Amintaio körzet)

| 2. | Pella regionális egységben: |
| --- | --- |

2.

Pella regionális egységben:

Agios Athanasios, Panagitsa, Arnissa és Perea település (Edessza körzet)

Orma és Sarakini település (Almopia körzet)

2023. október 5.

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2023.7.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/119 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/119

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTT LÉTREJÖTT LÉGI KÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT EURÓPAI UNIÓ/SVÁJC LÉGI KÖZLEKEDÉSI VEGYES BIZOTTSÁG 1/2023. sz. HATÁROZATA

(2023. június 9.)

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás mellékletének felváltásáról [2023/1459]

AZ EURÓPAI UNIÓ/SVÁJC LÉGI KÖZLEKEDÉSI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 23. cikke (4) bekezdésére,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A megállapodás mellékletének helyébe 2023. július 15-től e határozat melléklete lép.

Kelt Bernben és Brüsszelben, 2023. június 9-én.

a vegyes bizottság részéről

az Európai Unió küldöttségének vezetője

Filip CORNELIS

a svájci küldöttség vezetője

Christian HEGNER

---

MELLÉKLET

E megállapodás alkalmazásában:

| — | a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés értelmében az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lép és annak jogutódja; |
| --- | --- |

—

a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés értelmében az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lép és annak jogutódja;

| — | valahányszor az e mellékletben felsorolt jogi aktusok az Európai Közösség – vagy az annak helyébe lépő Európai Unió – tagállamait vagy a hozzájuk való kötődés követelményét említik, e megállapodás alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy e rendelkezések egyúttal Svájcra is, illetőleg a Svájchoz való ugyanolyan kötődés követelményére is alkalmazandók; |
| --- | --- |

—

valahányszor az e mellékletben felsorolt jogi aktusok az Európai Közösség – vagy az annak helyébe lépő Európai Unió – tagállamait vagy a hozzájuk való kötődés követelményét említik, e megállapodás alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy e rendelkezések egyúttal Svájcra is, illetőleg a Svájchoz való ugyanolyan kötődés követelményére is alkalmazandók;

| — | az e megállapodás 4., 15., 18., 27. és 35. cikkében a 2407/92/EGK és a 2408/92/EGK tanácsi rendeletre való hivatkozásokat az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

—

az e megállapodás 4., 15., 18., 27. és 35. cikkében a 2407/92/EGK és a 2408/92/EGK tanácsi rendeletre való hivatkozásokat az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni;

| — | e megállapodás 15. cikkének sérelme nélkül az alábbi uniós irányelvekben és rendeletekben előforduló „közösségi légi fuvarozó” kifejezés – az 1008/2008/EK rendelet rendelkezéseivel összhangban – egyaránt utal az engedéllyel rendelkező olyan légi fuvarozókra is, amelyek fő tevékenységi helye és – adott esetben – hivatalos székhelye Svájcban van. A 2407/92/EGK tanácsi rendeletre való valamennyi hivatkozást az 1008/2008/EK rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

—

e megállapodás 15. cikkének sérelme nélkül az alábbi uniós irányelvekben és rendeletekben előforduló „közösségi légi fuvarozó” kifejezés – az 1008/2008/EK rendelet rendelkezéseivel összhangban – egyaránt utal az engedéllyel rendelkező olyan légi fuvarozókra is, amelyek fő tevékenységi helye és – adott esetben – hivatalos székhelye Svájcban van. A 2407/92/EGK tanácsi rendeletre való valamennyi hivatkozást az 1008/2008/EK rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni;

| — | a Szerződés 81. és 82. cikkére vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkére való valamennyi olyan hivatkozást, amely az alábbi jogi aktusok szövegében fordul elő, e megállapodás 8. és 9. cikkére való hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

—

a Szerződés 81. és 82. cikkére vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkére való valamennyi olyan hivatkozást, amely az alábbi jogi aktusok szövegében fordul elő, e megállapodás 8. és 9. cikkére való hivatkozásként kell értelmezni.

1.   A légi közlekedés liberalizációja és egyéb, a polgári repülésre vonatkozó szabályok

Az Európai Parlament és a Tanács 1008/2008/EK rendelete (2008. szeptember 24.) a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról (átdolgozott változat) (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.), az alábbiakkal módosítva:

| — | az (EU) 2018/1139 rendelet (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.), |
| --- | --- |

—

az (EU) 2018/1139 rendelet (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.),

| — | az (EU) 2020/696 rendelet (HL L 165., 2020.5.27., 1. o.), |
| --- | --- |

—

az (EU) 2020/696 rendelet (HL L 165., 2020.5.27., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/2114 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 426., 2020.12.17., 1. o.), az (EU) 2020/2114 rendelet 2020.12.18. óta teljes egészében alkalmazandó Svájcban, |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/2114 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 426., 2020.12.17., 1. o.), az (EU) 2020/2114 rendelet 2020.12.18. óta teljes egészében alkalmazandó Svájcban,

| — | a Bizottság (EU) 2020/2115 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 426., 2020.12.17., 4. o.), az (EU) 2020/2115 rendelet 2020.12.18. óta teljes egészében alkalmazandó Svájcban. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/2115 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 426., 2020.12.17., 4. o.), az (EU) 2020/2115 rendelet 2020.12.18. óta teljes egészében alkalmazandó Svájcban.

A Tanács 2000/79/EK irányelve (2000. november 27.) az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az Európai Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári repülésben dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 302., 2000.12.1., 57. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 2003/88/EK irányelve (2003. november 4.) a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól (HL L 299., 2003.11.18., 9. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 437/2003/EK rendelete (2003. február 27.) a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről (HL L 66., 2003.3.11., 1. o.).

A Bizottság 1358/2003/EK rendelete (2003. július 31.) a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 437/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint annak I. és II. melléklete módosításáról (HL L 194., 2003.8.1., 9. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 158/2007/EK rendelete (HL L 49., 2007.2.17., 9. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság 158/2007/EK rendelete (HL L 49., 2007.2.17., 9. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 785/2004/EK rendelete (2004. április 21.) a légifuvarozókra és légi járművek üzemben tartóira vonatkozó biztosítási követelményekről, HL L 138., 2004.4.30., 1. o., az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 285/2010/EU rendelete (HL L 87., 2010.4.7., 19. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 285/2010/EU rendelete (HL L 87., 2010.4.7., 19. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/1118 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 243., 2020.7.29., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/1118 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 243., 2020.7.29., 1. o.).

A Tanács 95/93/EGK rendelete (1993. január 18.) a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól (HL L 14., 1993.1.22., 1. o., 1–12. cikk), az alábbiakkal módosítva:

| — | a 793/2004/EK rendelet (HL L 138., 2004.4.30., 50. o.), |
| --- | --- |

—

a 793/2004/EK rendelet (HL L 138., 2004.4.30., 50. o.),

| — | az (EU) 2020/459 rendelet (HL L 99., 2020.3.31., 1. o.), |
| --- | --- |

—

az (EU) 2020/459 rendelet (HL L 99., 2020.3.31., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/1477 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 338., 2020.10.15., 4. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/1477 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 338., 2020.10.15., 4. o.),

| — | az (EU) 2021/250 rendelet (HL L 58., 2021.2.19., 1. o.), az (EU) 2021/250 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésével módosított, a 95/93/EGK rendelet 10a. cikkének (1) és (4) bekezdése 2021.2.20. óta alkalmazandó Svájcban, |
| --- | --- |

—

az (EU) 2021/250 rendelet (HL L 58., 2021.2.19., 1. o.), az (EU) 2021/250 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésével módosított, a 95/93/EGK rendelet 10a. cikkének (1) és (4) bekezdése 2021.2.20. óta alkalmazandó Svájcban,

| — | a Bizottság (EU) 2021/1889 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 384., 2021.10.29., 20. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1889 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 384., 2021.10.29., 20. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/255 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 42., 2022.2.23., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/255 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 42., 2022.2.23., 1. o.),

| — | az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2038 rendelete (HL L 275., 2022.10.25., 14. o.). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2038 rendelete (HL L 275., 2022.10.25., 14. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/12/EK irányelve (2009. március 11.) a repülőtéri díjakról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 70., 2009.3.14., 11. o.).

A Tanács 96/67/EK irányelve (1996. október 15.) a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról (HL L 272., 1996.10.25., 36. o.), (1–9. cikk, 11–23. cikk és 25. cikk).

Az Európai Parlament és a Tanács 80/2009/EK rendelete (2009. január 14.) a számítógépes helyfoglalási rendszerek ügyviteli szabályzatáról és a 2299/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 35., 2009.2.4., 47. o.).

2.   Versenyszabályok

A Tanács 1/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 1., 2003.1.4., 1. o., 1–13. cikk és 15–45. cikk).

(Amennyiben ez a rendelet érinti e megállapodás alkalmazását. A megállapodás szerinti feladatmegosztást nem érinti, hogy a rendelet e felsorolásban szerepel.)

A Bizottság 773/2004/EK rendelete (2004. április 7.) a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 123., 2004.4.27., 18. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 622/2008/EK rendelete (HL L 171., 2008.7.1., 3. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság 622/2008/EK rendelete (HL L 171., 2008.7.1., 3. o.).

A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.),

(1–18. cikk, 19. cikk (1)–(2) bekezdés és 20–23. cikk)

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (5) bekezdése tekintetében az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni az Európai Közösség és Svájc viszonylatában:

| (1) | A 139/2004/EK rendelet 3. cikkének meghatározása szerinti olyan összefonódás tekintetében, amely az említett rendelet 1. cikke értelmében nem közösségi léptékű, és amely legalább három EK-tagállam és a Svájci Államszövetség nemzeti versenyjoga szerint felülvizsgálható, a szóban forgó rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett személyek és vállalkozások – a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál történő bármely bejelentést megelőzően – indokolással ellátott beadvánnyal tájékoztathatják a Bizottságot arról, hogy az összefonódást a Bizottságnak helyénvaló megvizsgálnia. |
| --- | --- |

(1)

A 139/2004/EK rendelet 3. cikkének meghatározása szerinti olyan összefonódás tekintetében, amely az említett rendelet 1. cikke értelmében nem közösségi léptékű, és amely legalább három EK-tagállam és a Svájci Államszövetség nemzeti versenyjoga szerint felülvizsgálható, a szóban forgó rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett személyek és vállalkozások – a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál történő bármely bejelentést megelőzően – indokolással ellátott beadvánnyal tájékoztathatják a Bizottságot arról, hogy az összefonódást a Bizottságnak helyénvaló megvizsgálnia.

| (2) | A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése és az előző bekezdés szerinti beadványokat az Európai Bizottság haladéktalanul továbbítja a Svájci Államszövetségnek. |
| --- | --- |

(2)

A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése és az előző bekezdés szerinti beadványokat az Európai Bizottság haladéktalanul továbbítja a Svájci Államszövetségnek.

| (3) | Ha a Svájci Államszövetség az ügy áttételére vonatkozó kérelmet illetően egyet nem értését fejezi ki, a hatáskörrel rendelkező svájci versenyhatóság marad illetékes, és az ügy e bekezdés értelmében nem vonható el a Svájci Államszövetségtől. |
| --- | --- |

(3)

Ha a Svájci Államszövetség az ügy áttételére vonatkozó kérelmet illetően egyet nem értését fejezi ki, a hatáskörrel rendelkező svájci versenyhatóság marad illetékes, és az ügy e bekezdés értelmében nem vonható el a Svájci Államszövetségtől.

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidők tekintetében:

| (1) | Az Európai Bizottság a 4. cikk (4) és (5) bekezdése, a 9. cikk (2) és (6) bekezdése, valamint a 22. cikk (2) bekezdése értelmében haladéktalanul továbbítja az illetékes svájci versenyhatóságnak a vonatkozó dokumentumokat. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság a 4. cikk (4) és (5) bekezdése, a 9. cikk (2) és (6) bekezdése, valamint a 22. cikk (2) bekezdése értelmében haladéktalanul továbbítja az illetékes svájci versenyhatóságnak a vonatkozó dokumentumokat.

| (2) | A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidőket a Svájci Államszövetség esetében attól kezdve kell számítani, hogy az illetékes svájci versenyhatóság átvette a vonatkozó dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidőket a Svájci Államszövetség esetében attól kezdve kell számítani, hogy az illetékes svájci versenyhatóság átvette a vonatkozó dokumentumokat.

A Bizottság 802/2004/EK rendelete (2004. április 21.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 133., 2004.4.30., 1. o., 1–24. cikk), az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 1792/2006/EK rendelete (HL L 362., 2006.12.20., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1792/2006/EK rendelete (HL L 362., 2006.12.20., 1. o.),

| — | a Bizottság 1033/2008/EK rendelete (HL L 279., 2008.10.22., 3. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1033/2008/EK rendelete (HL L 279., 2008.10.22., 3. o.),

| — | a Bizottság 1269/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 336., 2013.12.14., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1269/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 336., 2013.12.14., 1. o.).

A Bizottság 2006/111/EK irányelve (2006. november 16.) a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 318., 2006.11.17., 17. o.).

A Tanács 487/2009/EK rendelete (2009. május 25.) a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a légiközlekedési ágazaton belüli megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 148., 2009.6.11., 1. o.).

3.   A légi közlekedés biztonsága

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (2018. július 4.) a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság (EU) 2021/1087 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 236., 2021.7.5., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1087 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 236., 2021.7.5., 1. o.).

Az Ügynökséget Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a rendelet rendelkezései felruházzák.

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a rendelet 2. cikkének (6) és (7) bekezdése, 41. cikkének (6) bekezdése, 62. cikkének (5) bekezdése, 67. cikkének (2) és (3) bekezdése, 70. cikke (4) bekezdése, 71. cikkének (2) bekezdése, 76. cikkének (4) bekezdése, 84. cikkének (1) bekezdése, 85. cikkének (9) bekezdése, 104. cikke (3) bekezdésének i. pontja, 105. cikkének (1) bekezdése és 106. cikkének (1) és (6) bekezdése értelmében hozott határozatok felruházzák.

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás mellékletének második franciabekezdésében előírt horizontális kiigazítás ellenére nem alkalmazandók Svájcra a 182/2011/EU rendeletnek az (EU) 2018/1139 rendelet 127. cikkében említett rendelkezéseiben a „tagállamokra” tett utalások.

E rendelet egyetlen rendelkezésének sem adható olyan értelmezés, amely az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget felhatalmazná, hogy nemzetközi megállapodások keretében Svájc nevében lépjen fel az e megállapodásokból eredő kötelezettségei teljesítéséhez való segítségnyújtástól eltérő céllal.

E megállapodás alkalmazásában a rendelet szövege az alábbi kiigazításokkal értendő:

| (a) | a 68. cikk a következőképpen módosul:






  (i) | az (1) bekezdés a) pontjának szövege az „Unió” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- | --- |

(a)

a 68. cikk a következőképpen módosul:

(i)

az (1) bekezdés a) pontjának szövege az „Unió” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki;

| (ii) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(4)   Amennyiben az Unió harmadik országgal tárgyalásokat folytat olyan megállapodásról, amely előírja, hogy egy tagállam vagy az Ügynökség bizonyítványokat bocsáthat ki e harmadik ország repülési hatóságai által kibocsátott bizonyítványok alapján, minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy az érintett harmadik ország ajánlatot tegyen Svájc részére is egy hasonló megállapodásra. Svájcnak pedig törekednie kell arra, hogy az Unió megállapodásaihoz hasonló megállapodásokat kössön a szóban forgó harmadik országokkal.”
  ; |
| --- | --- |

(ii)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   Amennyiben az Unió harmadik országgal tárgyalásokat folytat olyan megállapodásról, amely előírja, hogy egy tagállam vagy az Ügynökség bizonyítványokat bocsáthat ki e harmadik ország repülési hatóságai által kibocsátott bizonyítványok alapján, minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy az érintett harmadik ország ajánlatot tegyen Svájc részére is egy hasonló megállapodásra. Svájcnak pedig törekednie kell arra, hogy az Unió megállapodásaihoz hasonló megállapodásokat kössön a szóban forgó harmadik országokkal.”

| (b) | a 95. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   Az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az állampolgári jogaikat teljes körűen gyakorló svájci állampolgárokat az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.”
  ; |
| --- | --- |

(b)

a 95. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az állampolgári jogaikat teljes körűen gyakorló svájci állampolgárokat az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.”

| (c) | a 96. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „Svájc alkalmazza az Ügynökségre az e melléklet A. mellékletében található, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet az A. melléklet függelékével összhangban.”; |
| --- | --- |

(c)

a 96. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Svájc alkalmazza az Ügynökségre az e melléklet A. mellékletében található, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet az A. melléklet függelékével összhangban.”;

| (d) | a 102. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(5)   „Svájc korlátozások nélkül részt vesz az igazgatóság munkájában, és munkája során az Európai Unió tagállamaival azonos jogok és kötelezettségek illetik meg, kivéve a szavazati jogot.”
  ; |
| --- | --- |

(d)

a 102. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   „Svájc korlátozások nélkül részt vesz az igazgatóság munkájában, és munkája során az Európai Unió tagállamaival azonos jogok és kötelezettségek illetik meg, kivéve a szavazati jogot.”

| (e) | a 120. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(13)   Svájc a következő képlet szerint vállal részt az (1) bekezdés b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásból:
  S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C
  ahol:







  S | = | az Ügynökség költségvetésének az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett díjak és költségek által nem fedezett része; |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | a társult államok száma; |
| b | = | az Európai Unió tagállamainak száma; |
| c | = | Svájc hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez; |
| C | = | az EU tagállamainak és a társult államoknak a teljes hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez.” |

(e)

a 120. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(13)   Svájc a következő képlet szerint vállal részt az (1) bekezdés b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásból:

S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C

ahol:

S

=

az Ügynökség költségvetésének az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett díjak és költségek által nem fedezett része;

a

=

a társult államok száma;

b

=

az Európai Unió tagállamainak száma;

c

=

Svájc hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez;

C

=

az EU tagállamainak és a társult államoknak a teljes hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez.”

| (f) | a 122. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(6)   E melléklet B. melléklete tartalmazza azokat a rendelkezéseket, amelyek az Unió által az Ügynökség tevékenységeiben részt vevők fölött Svájcban gyakorolt pénzügyi ellenőrzésre vonatkoznak.”
  ; |
| --- | --- |

(f)

a 122. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(6)   E melléklet B. melléklete tartalmazza azokat a rendelkezéseket, amelyek az Unió által az Ügynökség tevékenységeiben részt vevők fölött Svájcban gyakorolt pénzügyi ellenőrzésre vonatkoznak.”

| (g) | a rendelet I. melléklete a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2012. augusztus 3-i 748/2012/EU bizottsági rendelet (1) 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja hatálya alá tartozó termékeknek minősülő következő légi járművekkel bővül: | A/c – [HB-JES] – Gulfstream G-V típus |
| --- | --- | --- |

(g)

a rendelet I. melléklete a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2012. augusztus 3-i 748/2012/EU bizottsági rendelet (1) 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja hatálya alá tartozó termékeknek minősülő következő légi járművekkel bővül:

1

A/c – [HB-JES] – Gulfstream G-V típus

| | A/c – [HB-ZDF] – MD900 típus; |
| --- | --- |

A/c – [HB-ZDF] – MD900 típus;

| (h) | a 132. cikk (1) bekezdésében szereplő, az (EU) 2016/679 rendeletre való hivatkozást Svájc tekintetében a vonatkozó nemzeti jogszabályokra való hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

(h)

a 132. cikk (1) bekezdésében szereplő, az (EU) 2016/679 rendeletre való hivatkozást Svájc tekintetében a vonatkozó nemzeti jogszabályokra való hivatkozásként kell értelmezni;

| (i) | a 140. cikk (6) bekezdése nem alkalmazandó Svájcra. |
| --- | --- |

(i)

a 140. cikk (6) bekezdése nem alkalmazandó Svájcra.

A Bizottság (EU) 2022/1645 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. július 14.) az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a 748/2012/EU és a 139/2014/EU bizottsági rendelet hatálya alá tartozó szervezetekre vonatkozó, a repülésbiztonságra potenciálisan hatást gyakorló információbiztonsági kockázatok kezelésével kapcsolatos követelmények tekintetében történő alkalmazására irányadó szabályok megállapításáról, valamint a 748/2012/EU és a 139/2014/EU bizottsági rendelet módosításáról (HL L 248., 2022.9.26., 18. o).

Bizottság (EU) 2022/1645 felhatalmazáson alapuló rendelete

A Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (2022. október 27.) az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az 1321/2014/EU, a 965/2012/EU, az 1178/2011/EU és az (EU) 2015/340 bizottsági rendelet, továbbá az (EU) 2017/373 és az (EU) 2021/664 bizottsági végrehajtási rendelet hatálya alá tartozó szervezetek, valamint a 748/2012/EU, az 1321/2014/EU, a 965/2012/EU, az 1178/2011/EU, az (EU) 2015/340 és a 139/2014/EU bizottsági rendelet, továbbá az (EU) 2017/373 és az (EU) 2021/664 bizottsági végrehajtási rendelet hatálya alá tartozó illetékes hatóságok tekintetében a repülésbiztonságra potenciálisan hatást gyakorló információbiztonsági kockázatok kezelésére vonatkozó követelmények tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1178/2011/EU, a 748/2012/EU, a 965/2012/EU, a 139/2014/EU, az 1321/2014/EU és az (EU) 2015/340 bizottsági rendelet, továbbá az (EU) 2017/373 és az (EU) 2021/664 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 31., 2023.2.2., 1. o).

Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete

A Bizottság 1178/2011/EU rendelete (2011. november 3.) a polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről (HL L 311., 2011.11.25., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 1178/2011/EU rendelete

| — | a Bizottság 290/2012/EU rendelete (HL L 100., 2012.4.5., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 290/2012/EU rendelete (HL L 100., 2012.4.5., 1. o.),

| — | a Bizottság 70/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 25. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 70/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 25. o.),

| — | a Bizottság 245/2014/EU rendelete (HL L 74., 2014.3.14., 33. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 245/2014/EU rendelete (HL L 74., 2014.3.14., 33. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/445 rendelete (HL L 74., 2015.3.18., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/445 rendelete (HL L 74., 2015.3.18., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/539 rendelete (HL L 91., 2016.4.7., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/539 rendelete (HL L 91., 2016.4.7., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1065 rendelete (HL L 192., 2018.7.30., 21. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1065 rendelete (HL L 192., 2018.7.30., 21. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1119 rendelete (HL L 204., 2018.8.13., 13. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1119 rendelete (HL L 204., 2018.8.13., 13. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1974 rendelete (HL L 326., 2018.12.20., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1974 rendelete (HL L 326., 2018.12.20., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/27 rendelete (HL L 8., 2019.1.10., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/27 rendelete (HL L 8., 2019.1.10., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/430 végrehajtási rendelete (HL L 75., 2019.3.19., 66. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/430 végrehajtási rendelete (HL L 75., 2019.3.19., 66. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1747 végrehajtási rendelete (HL L 268., 2019.10.22., 23. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1747 végrehajtási rendelete (HL L 268., 2019.10.22., 23. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/359 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 82. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/359 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 82. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/723 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 170., 2020.6.2., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/723 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 170., 2020.6.2., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/2193 végrehajtási rendelete (HL L 434., 2020.12.23., 13. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/2193 végrehajtási rendelete (HL L 434., 2020.12.23., 13. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/1310 végrehajtási rendelete (HL L 284., 2021.8.9., 15. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1310 végrehajtási rendelete (HL L 284., 2021.8.9., 15. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/2227 végrehajtási rendelete (HL L 448., 2021.12.15., 39. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/2227 végrehajtási rendelete (HL L 448., 2021.12.15., 39. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/844 végrehajtási rendelete (HL L 148., 2022.5.31., 24. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/844 végrehajtási rendelete (HL L 148., 2022.5.31., 24. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2023.2.2., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2023.2.2., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2020/723 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. március 4.) a harmadik országok által kibocsátott pilótatanúsítványok elfogadására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és az 1178/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 170., 2020.6.2., 1. o.).

Bizottság (EU) 2020/723 felhatalmazáson alapuló rendelete

A Tanács 3922/91/EGK rendelete (1991. december 16.) a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról (HL L 373., 1991.12.31., 4. o., 1–3. cikk, 4. cikk (2) bekezdés, 5–11. és 13. cikk), az alábbiakkal módosítva:

Tanács 3922/91/EGK rendelete

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1899/2006/EK rendelete (HL L 377., 2006.12.27., 1. o.), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1899/2006/EK rendelete (HL L 377., 2006.12.27., 1. o.),

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1900/2006/EK rendelete (HL L 377., 2006.12.27., 176. o.), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1900/2006/EK rendelete (HL L 377., 2006.12.27., 176. o.),

| — | a Bizottság 8/2008/EK rendelete (HL L 10., 2008.1.12., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 8/2008/EK rendelete (HL L 10., 2008.1.12., 1. o.),

| — | a Bizottság 859/2008/EK rendelete (HL L 254., 2008.9.20., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság 859/2008/EK rendelete (HL L 254., 2008.9.20., 1. o.).

Az (EU) 2018/1139 rendelet 139. cikkével összhangban a 3922/91/EGK rendelet hatályát veszti az (EU) 2018/1139 rendelet 32. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban elfogadott, a repülőgéppel végzett légi taxi műveletekre, a repülőgéppel nyújtott sürgősségi orvosi szolgálatokra, továbbá az egypilótás repülőgéppel végzett kereskedelmi célú légi fuvarozásra vonatkozó részletes szabályok alkalmazásának kezdőnapjával.

Az Európai Parlament és a Tanács 996/2010/EU rendelete (2010. október 20.) a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről és a 94/56/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 295., 2010.11.12., 35. o.), az alábbiakkal módosítva:

Európai Parlament és a Tanács 996/2010/EU rendelete

| — | az Európai Parlament és a Tanács 376/2014/EU rendelete (HL L 122., 2014.4.24., 18. o.), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 376/2014/EU rendelete (HL L 122., 2014.4.24., 18. o.),

| — | az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.).

A Bizottság 104/2004/EK rendelete (2004. január 22.) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség fellebbezési tanácsának szervezetére és összetételére vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 16., 2004.1.23., 20. o.).

Bizottság 104/2004/EK rendelete

Az Európai Parlament és a Tanács 2111/2005/EK rendelete (2005. december 14.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának elfogadásáról és az üzemeltető fuvarozó kiléte tekintetében a légi közlekedés utasainak tájékoztatásáról, valamint a 2004/36/EK irányelv 9. cikkének hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 344., 2005.12.27., 15. o.), az alábbival módosítva:

Európai Parlament és a Tanács 2111/2005/EK rendelete

| — | az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.).

A Bizottság 473/2006/EK rendelete (2006. március 22.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listája végrehajtási szabályainak megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 84., 2006.3.23., 8. o.).

Bizottság 473/2006/EK rendelete

A Bizottság 474/2006/EK rendelete (2006. március 22.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listájának létrehozásáról (HL L 84., 2006.3.23., 14. o.), legutóbb az alábbival módosítva:

Bizottság 474/2006/EK rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2022/2295 végrehajtási rendelete (HL L 304., 2022.11.24., 53. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/2295 végrehajtási rendelete (HL L 304., 2022.11.24., 53. o.).

A Bizottság 1332/2011/EU rendelete (2011. december 16.) a levegőben történő ütközések elhárítását szolgáló közös légtérhasználati követelmények és üzemeltetési eljárások meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 336., 2011.12.20., 20. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság 1332/2011/EU rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2016/583 rendelete (HL L 101., 2016.4.16., 7. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/583 rendelete (HL L 101., 2016.4.16., 7. o.).

A Bizottság 646/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 16.) a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti pénzbírságokra és időszakos kényszerítő bírságokra vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 187., 2012.7.17., 29. o.).

Bizottság 646/2012/EU végrehajtási rendelete

A Bizottság 748/2012/EU rendelete (2012. augusztus 3.) járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 224., 2012.8.21., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 748/2012/EU rendelete

| — | a Bizottság 7/2013/EU rendelete (HL L 4., 2013.1.9., 36. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 7/2013/EU rendelete (HL L 4., 2013.1.9., 36. o.),

| — | a Bizottság 69/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 12. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 69/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 12. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/1039 rendelete (HL L 167., 2015.7.1., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/1039 rendelete (HL L 167., 2015.7.1., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/5 rendelete (HL L 3., 2016.1.6., 3. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/5 rendelete (HL L 3., 2016.1.6., 3. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/897 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 144., 2019.6.3., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/897 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 144., 2019.6.3., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/570 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 132., 2020.4.27., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/570 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 132., 2020.4.27., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/699 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 145., 2021.4.28., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/699 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 145., 2021.4.28., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/1088 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 236., 2021.7.5., 3. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1088 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 236., 2021.7.5., 3. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/201 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 33., 2022.2.15., 7. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/201 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 33., 2022.2.15., 7. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/203 végrehajtási rendelete (HL L 33., 2022.2.15., 46. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/203 végrehajtási rendelete (HL L 33., 2022.2.15., 46. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/1253 végrehajtási rendelete (HL L 191., 2022.7.20., 45. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/1253 végrehajtási rendelete (HL L 191., 2022.7.20., 45. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/1358 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 205., 2022.8.5., 7. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/1358 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 205., 2022.8.5., 7. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/1361 végrehajtási rendelete (HL L 205., 2022.8.5., 127. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/1361 végrehajtási rendelete (HL L 205., 2022.8.5., 127. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/1645 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 248., 2022.9.26., 18. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/1645 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 248., 2022.9.26., 18. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2023.2.2., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2023.2.2., 1. o.).

A Bizottság 965/2012/EU rendelete (2012. október 5.) a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról, HL L 296., 2012.10.25., 1. o., az alábbiakkal módosítva:

A Bizottság 965/2012/EU rendelete

| — | a Bizottság 800/2013/EU rendelete (HL L 227., 2013.8.24., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 800/2013/EU rendelete (HL L 227., 2013.8.24., 1. o.),

| — | a Bizottság 71/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 27. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 71/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 27. o.),

| — | a Bizottság 83/2014/EU rendelete (HL L 28., 2014.1.31., 17. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 83/2014/EU rendelete (HL L 28., 2014.1.31., 17. o.),

| — | a Bizottság 379/2014/EU rendelete (HL L 123., 2014.4.24., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 379/2014/EU rendelete (HL L 123., 2014.4.24., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/140 rendelete (HL L 24., 2015.1.30., 5. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/140 rendelete (HL L 24., 2015.1.30., 5. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/1329 rendelete (HL L 206., 2015.8.1., 21. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/1329 rendelete (HL L 206., 2015.8.1., 21. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/640 rendelete (HL L 106., 2015.4.24., 18. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/640 rendelete (HL L 106., 2015.4.24., 18. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/2338 rendelete (HL L 330., 2015.12.16., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/2338 rendelete (HL L 330., 2015.12.16., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/1199 rendelete (HL L 198., 2016.7.23., 13. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/1199 rendelete (HL L 198., 2016.7.23., 13. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/363 rendelete (HL L 55., 2017.3.2., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/363 rendelete (HL L 55., 2017.3.2., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/394 rendelete (HL L 71., 2018.3.14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/394 rendelete (HL L 71., 2018.3.14., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1042 rendelete (HL L 188., 2018.7.25., 3. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/745 végrehajtási rendelete (HL L 176., 2020.6.5., 11. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1042 rendelete (HL L 188., 2018.7.25., 3. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/745 végrehajtási rendelete (HL L 176., 2020.6.5., 11. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1975 végrehajtási rendelete (HL L 326., 2018.12.20., 53. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1975 végrehajtási rendelete (HL L 326., 2018.12.20., 53. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1387 végrehajtási rendelete (HL L 229., 2019.9.5., 1. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/1176 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 10. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1387 végrehajtási rendelete (HL L 229., 2019.9.5., 1. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/1176 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 10. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1384 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 106. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1384 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 106. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/2036 végrehajtási rendelete (HL L 416., 2020.12.11., 24. o.), az (EU) 2020/2036 rendelet mellékletének 4–6. pontja 2020.12.31. óta alkalmazandó Svájcban, |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/2036 végrehajtási rendelete (HL L 416., 2020.12.11., 24. o.), az (EU) 2020/2036 rendelet mellékletének 4–6. pontja 2020.12.31. óta alkalmazandó Svájcban,

| — | a Bizottság (EU) 2021/1062 végrehajtási rendelete (HL L 229., 2021.6.29., 3. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1062 végrehajtási rendelete (HL L 229., 2021.6.29., 3. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/1296 végrehajtási rendelete (HL L 282., 2021.8.5., 5. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1296 végrehajtási rendelete (HL L 282., 2021.8.5., 5. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/2237 végrehajtási rendelete (HL L 450., 2021.12.16., 21. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/2237 végrehajtási rendelete (HL L 450., 2021.12.16., 21. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/414 végrehajtási rendelete (HL L 85., 2022.3.14., 4. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/414 végrehajtási rendelete (HL L 85., 2022.3.14., 4. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/790 végrehajtási rendelete (HL L 141., 2022.5.20., 13. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/790 végrehajtási rendelete (HL L 141., 2022.5.20., 13. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/2203 végrehajtási rendelete (HL L 293., 2022.11.14., 3. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/2203 végrehajtási rendelete (HL L 293., 2022.11.14., 3. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/2502 végrehajtási rendelete (HL L 325., 2022.12.20., 56. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/2502 végrehajtási rendelete (HL L 325., 2022.12.20., 56. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2023.2.2., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2023.2.2., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2023/217 végrehajtási rendelete (HL L 30., 2023.2.2., 11. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2023/217 végrehajtási rendelete (HL L 30., 2023.2.2., 11. o.).

A Bizottság 628/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. június 28.) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség szabványosítási vizsgálatok végzésével és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályai alkalmazásának nyomon követésével kapcsolatos munkamódszereiről, valamint a 736/2006/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 179., 2013.6.29., 46. o.).

Bizottság 628/2013/EU végrehajtási rendelete

A Bizottság 139/2014/EU rendelete (2014. február 12.) a repülőterekhez kapcsolódó követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 44., 2014.2.14., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 139/2014/EU rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2017/161 végrehajtási rendelete (HL L 27., 2017.2.1., 99. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/161 végrehajtási rendelete (HL L 27., 2017.2.1., 99. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/401 rendelete (HL L 72., 2018.3.15., 17. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/401 rendelete (HL L 72., 2018.3.15., 17. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/1234 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 282., 2020.8.31., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/1234 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 282., 2020.8.31., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/2148 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 428., 2020.12.18., 10. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/2148 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 428., 2020.12.18., 10. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/208 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 35., 2022.2.17., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/208 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 35., 2022.2.17., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/697 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 130., 2022.5.4., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/697 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 130., 2022.5.4., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/1645 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 248., 2022.9.26., 18. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/1645 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 248., 2022.9.26., 18. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/2074 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 280., 2022.10.28., 4. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/2074 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 280., 2022.10.28., 4. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2023.2.2., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2023.2.2., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2019/2153 végrehajtási rendelete (2019. december 16.) az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége által felszámított tanúsítási és szolgáltatási díjakról, valamint a 319/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 327., 2019.12.17., 36. o.).

Bizottság (EU) 2019/2153 végrehajtási rendelete

Az Európai Parlament és a Tanács 376/2014/EU rendelete (2014. április 3.) a polgári légi közlekedési események jelentéséről, elemzéséről és nyomon követéséről, valamint a 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1321/2007/EK bizottsági rendelet és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 122., 2014.4.24., 18. o.), az alábbival módosítva:

Európai Parlament és a Tanács 376/2014/EU rendelete

| — | az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2021/2082 végrehajtási rendelete (2021. november 26-) a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közös európai kockázatbesorolási rendszer tekintetében történő végrehajtására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 426., 2021.11.29., 32. o.).

Bizottság (EU) 2021/2082 végrehajtási rendelete

A Bizottság 452/2014/EU rendelete (2014. április 29.) a harmadik országbeli üzemeltetők légiközlekedési tevékenységére vonatkozó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 133., 2014.5.6., 12. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság 452/2014/EU rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2016/1158 rendelete (HL L 192., 2016.7.16., 21. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/1158 rendelete (HL L 192., 2016.7.16., 21. o.).

A Bizottság 1321/2014/EU rendelete (2014. november 26.) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 362., 2014.12.17., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 1321/2014/EU rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2015/1088 rendelete (HL L 176., 2015.7.7., 4. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/1088 rendelete (HL L 176., 2015.7.7., 4. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/1536 rendelete (HL L 241., 2015.9.17., 16. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/1536 rendelete (HL L 241., 2015.9.17., 16. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/334 rendelete (HL L 50., 2017.2.28., 13. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/334 rendelete (HL L 50., 2017.2.28., 13. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/750 rendelete (HL L 126., 2018.5.23., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/750 rendelete (HL L 126., 2018.5.23., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1142 rendelete (HL L 207., 2018.8.16., 2. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1142 rendelete (HL L 207., 2018.8.16., 2. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1383 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1383 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1384 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 106. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1384 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 106. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/270 végrehajtási rendelete (HL L 56., 2020.2.27., 20. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/270 végrehajtási rendelete (HL L 56., 2020.2.27., 20. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/1159 végrehajtási rendelete (HL L 257., 2020.8.6., 14. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/1159 végrehajtási rendelete (HL L 257., 2020.8.6., 14. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/685 végrehajtási rendelete (HL L 143., 2021.4.27., 6. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/685 végrehajtási rendelete (HL L 143., 2021.4.27., 6. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/700 végrehajtási rendelete (HL L 145., 2021.4.28., 20. o.), az (EU) 2021/700 rendelet 1. cikkének (1) bekezdése és I. mellékletének 5., 6. és 8. pontja 2021.5.18. óta alkalmazandó Svájcban, |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/700 végrehajtási rendelete (HL L 145., 2021.4.28., 20. o.), az (EU) 2021/700 rendelet 1. cikkének (1) bekezdése és I. mellékletének 5., 6. és 8. pontja 2021.5.18. óta alkalmazandó Svájcban,

| — | a Bizottság (EU) 2021/1963 végrehajtási rendelete (HL L 400., 2021.11.12., 18. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1963 végrehajtási rendelete (HL L 400., 2021.11.12., 18. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/410 végrehajtási rendelete (HL L 84., 2022.3.11., 20. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/410 végrehajtási rendelete (HL L 84., 2022.3.11., 20. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/1360 végrehajtási rendelete (HL L 205., 2022.8.5., 115. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/1360 végrehajtási rendelete (HL L 205., 2022.8.5., 115. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2023.2.2., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2023.2.2., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2015/340 rendelete (2015. február 20.) a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyekre és tanúsítványokra vonatkozó formai követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról, a 923/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról és a 805/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 63., 2015.3.6., 1. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság (EU) 2015/340 rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2023.2.2., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2023.2.2., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2015/640 rendelete (2015. április 23.) adott üzembentartási típusra vonatkozó kiegészítő légialkalmassági előírásokról és a 965/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 106., 2015.4.24., 18. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság (EU) 2015/640 rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2019/133 végrehajtási rendelete (HL L 25., 2019.1.29., 14. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/133 végrehajtási rendelete (HL L 25., 2019.1.29., 14. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/1159 végrehajtási rendelete (HL L 257., 2020.8.6., 14. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/1159 végrehajtási rendelete (HL L 257., 2020.8.6., 14. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/97 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2021.1.29., 208. o.), az (EU) 2021/97 rendelet 1. cikke 2021.2.26. óta alkalmazandó Svájcban, az I. melléklet 1. pontjának kivételével, amely 2021.2.16. óta alkalmazandó Svájcban, |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/97 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2021.1.29., 208. o.), az (EU) 2021/97 rendelet 1. cikke 2021.2.26. óta alkalmazandó Svájcban, az I. melléklet 1. pontjának kivételével, amely 2021.2.16. óta alkalmazandó Svájcban,

| — | a Bizottság (EU) 2022/1254 végrehajtási rendelete (HL L 191., 2022.7.20., 47. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/1254 végrehajtási rendelete (HL L 191., 2022.7.20., 47. o.).

A Bizottság (EU) 2015/1018 végrehajtási rendelete (2015. június 29.) a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján kötelezően jelentendő polgári légiközlekedési események besorolását meghatározó jegyzék megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 163., 2015.6.30., 1. o.)., az alábbival módosítva:

A Bizottság (EU) 2015/1018 végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2022/3 végrehajtási rendelete (HL L 1., 2022.1.5., 3. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/3 végrehajtási rendelete (HL L 1., 2022.1.5., 3. o.).

A Bizottság (EU) 2016/2357 határozata (2016. december 19.) a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és az abban foglalt végrehajtási szabályoknak a Hellenic Aviation Training Academy (Görög Légi Közlekedési Képzési Akadémia, HATA) által kiállított bizonyítványok és az azok alapján kiadott, 66. rész szerinti engedélyek tekintetében történő hatékony végrehajtása elmulasztásáról (az értesítés a C(2016) 8645. számú dokumentummal történt) (HL L 348., 2016.12.21., 72. o.).

Bizottság (EU) 2016/2357 határozata

A Bizottság (EU) 2018/395 rendelete (2018. március 13.) a ballonok üzemben tartására, valamint a ballonokkal kapcsolatos hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyezésre vonatkozó részletes szabályoknak az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról (HL L 71., 2018.3.14., 10. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság (EU) 2018/395 rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2020/357 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 34. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/357 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 34. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/1874 végrehajtási rendelete (HL L 378., 2021.10.26., 4. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1874 végrehajtási rendelete (HL L 378., 2021.10.26., 4. o.).

A Bizottság (EU) 2018/1976 végrehajtási rendelete (2018. december 14.) a vitorlázó repülőgépek üzemben tartására, valamint a vitorlázó repülőgépekkel kapcsolatos hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyezésre vonatkozó részletes szabályoknak az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról (HL L 326., 2018.12.20., 64. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság (EU) 2018/1976 végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2020/358 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 57. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/358 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 57. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/1874 végrehajtási rendelete (HL L 378., 2021.10.26., 4. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1874 végrehajtási rendelete (HL L 378., 2021.10.26., 4. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/494 rendelete (2019. március 25.) a légi közlekedés biztonságának egyes, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Unióból történő kilépésével összefüggő vonatkozásairól (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 85I., 2019.3.27., 11. o.).

Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/494 rendelete

A Bizottság (EU) 2019/945 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 12.) a pilóta nélküli légijármű-rendszerekről és a pilóta nélküli légijármű-rendszerek harmadik országbeli üzembentartóiról (HL L 152., 2019.6.11., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

A Bizottság (EU) 2019/945 felhatalmazáson alapuló rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2020/1058 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. április 27.) (HL L 232., 2020.7.20., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/1058 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. április 27.) (HL L 232., 2020.7.20., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/851 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. március 22.) (HL L 150., 2022.6.1., 21. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/851 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. március 22.) (HL L 150., 2022.6.1., 21. o.).

Az (EU) 2019/945 rendelet 2. cikkének (1) bekezdésében felsorolt termékek tekintetében Svájc az e rendeletben említett jogi aktusokat az e mellékletben szereplő formában alkalmazza, beleértve az alább meghatározott jogi aktusokat is, azzal a feltétellel, hogy a melléklet második franciabekezdése ezekre a jogi aktusokra is alkalmazandó:

| — | az (EU) 2019/945 rendelet 3. cikkének 9. pontjában, 15. cikkében, 19. cikkének (2) bekezdésében és 39. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett 765/2008/EK rendelet (2), |
| --- | --- |

—

az (EU) 2019/945 rendelet 3. cikkének 9. pontjában, 15. cikkében, 19. cikkének (2) bekezdésében és 39. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett 765/2008/EK rendelet (2),

2

| — | az (EU) 2019/945 rendelet 3. cikkének 20. pontjában és 37. cikkének (3) bekezdésében említett 1025/2012/EU rendelet (3), |
| --- | --- |

—

az (EU) 2019/945 rendelet 3. cikkének 20. pontjában és 37. cikkének (3) bekezdésében említett 1025/2012/EU rendelet (3),

3

| — | az (EU) 2019/945 rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében, 13. cikke (2) bekezdésének c) pontjában, valamint melléklete 1. részének 10. pontjában említett 2009/48/EK irányelv (4), |
| --- | --- |

—

az (EU) 2019/945 rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében, 13. cikke (2) bekezdésének c) pontjában, valamint melléklete 1. részének 10. pontjában említett 2009/48/EK irányelv (4),

4

| — | az (EU) 2019/945 rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett 2006/42/EK irányelv (5), beleértve a következőket:






  — | a 2006/42/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének k) pontjában és I. mellékletének 1.5.1. pontjában említett 73/23/EGK irányelv (6), szem előtt tartva, hogy a 73/23/EGK irányelv hatályát vesztette, és az arra való hivatkozásokat a 2014/35/EU irányelv (7) vonatkozó rendelkezéseire való hivatkozásként kell értelmezni, |
| --- | --- | --- |

—

az (EU) 2019/945 rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett 2006/42/EK irányelv (5), beleértve a következőket:

5

—

a 2006/42/EK irányelv 1. cikke (2) bekezdésének k) pontjában és I. mellékletének 1.5.1. pontjában említett 73/23/EGK irányelv (6), szem előtt tartva, hogy a 73/23/EGK irányelv hatályát vesztette, és az arra való hivatkozásokat a 2014/35/EU irányelv (7) vonatkozó rendelkezéseire való hivatkozásként kell értelmezni,

6

7

| — | az (EU) 2019/1020 rendelet (8), beleértve az arra való hivatkozásokat az (EU) 2019/945 rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében, valamint 35. és 36. cikkében, szem előtt tartva, hogy a 765/2008/EK rendelet törölt rendelkezéseire való hivatkozásokat az (EU) 2019/1020 rendelet (9) vonatkozó rendelkezéseire való hivatkozásként kell értelmezni, beleértve a következőket is:






  — | a termékinformációs kapcsolattartó pontok tekintetében az (EU) 2019/1020 rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében említett (EU) 2019/515 rendelet (10), |
| --- | --- | --- |

—

az (EU) 2019/1020 rendelet (8), beleértve az arra való hivatkozásokat az (EU) 2019/945 rendelet 5. cikkének (3) bekezdésében, valamint 35. és 36. cikkében, szem előtt tartva, hogy a 765/2008/EK rendelet törölt rendelkezéseire való hivatkozásokat az (EU) 2019/1020 rendelet (9) vonatkozó rendelkezéseire való hivatkozásként kell értelmezni, beleértve a következőket is:

8

9

—

a termékinformációs kapcsolattartó pontok tekintetében az (EU) 2019/1020 rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében említett (EU) 2019/515 rendelet (10),

10

| — | az (EU) 2019/1020 rendelet 11. cikkének (5) bekezdésében említett 765/2008/EK rendelet, |
| --- | --- |

—

az (EU) 2019/1020 rendelet 11. cikkének (5) bekezdésében említett 765/2008/EK rendelet,

| — | a 2001/95/EK irányelv (11), az (EU) 2019/1020 rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében és 34. cikkének (4) bekezdésében említettek szerint. |
| --- | --- |

—

a 2001/95/EK irányelv (11), az (EU) 2019/1020 rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében és 34. cikkének (4) bekezdésében említettek szerint.

11

Az (EU) 2019/1020 rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében (a mondat utolsó része), 3. cikkének 1. pontjában, 3. cikkének 2. pontjában, 3. cikkének 9. pontjában, 3. cikkének 12. pontjában (a mondat első része), 3. cikkének 21. pontjában, 4. cikkének (1) bekezdésében (a mondat utolsó része), 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában, 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában, 4. cikke (2) bekezdésének d) pontjában, 5. cikkének (2) bekezdésében, 6. cikkében, 21. cikkének (1) bekezdésében (a mondat utolsó része), 29. cikkének (2) bekezdésében, 31. cikke (2) bekezdésének p) pontjában az „Unióra” történő hivatkozásokat Svájcra való hivatkozásként is kell értelmezni.

Az (EU) 2019/1020 rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében és 17. cikkében az uniós jogra történő hivatkozásokat Svájc tekintetében a vonatkozó nemzeti jogszabályaira való hivatkozásként kell értelmezni.

Az (EU) 2019/945 rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében, 2. cikkének (3) bekezdésében, 3. cikkének 14. pontjában, 3. cikkének 15. pontjában, 3. cikkének 18. pontjában, 3. cikkének 19. pontjában, 6. cikkének (1) bekezdésében, 7. cikke (2) bekezdésének a) pontjában, 8. cikkének (1) bekezdésében, 8. cikkének (2) bekezdésében, 9. cikkének (1) bekezdésében, 35. cikkének (1) bekezdésében, 36. cikkének (3) bekezdésében, 38. cikkének (2) bekezdésében, 41. cikkének (3) bekezdésében, valamint 5. szakaszának címében szereplő első hivatkozásban az „Unióra” történő hivatkozásokat Svájcra való hivatkozásként is kell értelmezni.

A Bizottság (EU) 2019/947 végrehajtási rendelete (2019. május 24.) a pilóta nélküli légi járművekkel végzett műveletekre vonatkozó szabályokról és eljárásokról (HL L 152., 2019.6.11., 45. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság (EU) 2019/947 végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2020/639 végrehajtási rendelete (2020. május 12.), HL L 150., 2020.5.13., 1. o., |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/639 végrehajtási rendelete (2020. május 12.), HL L 150., 2020.5.13., 1. o.,

| — | a Bizottság (EU) 2020/746 végrehajtási rendelete (2020. június 4.), HL L 176., 2020.6.5., 13. o., |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/746 végrehajtási rendelete (2020. június 4.), HL L 176., 2020.6.5., 13. o.,

| — | a Bizottság (EU) 2021/1166 végrehajtási rendelete (2021. július 15.), HL L 253., 2021.7.16., 49. o., |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1166 végrehajtási rendelete (2021. július 15.), HL L 253., 2021.7.16., 49. o.,

| — | a Bizottság (EU) 2022/425 végrehajtási rendelete (2022. március 14.), (HL L 87., 2022.3.15., 20. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/425 végrehajtási rendelete (2022. március 14.), (HL L 87., 2022.3.15., 20. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/525 végrehajtási rendelete (2022. április 1.), (HL L 105., 2022.4.4., 3. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/525 végrehajtási rendelete (2022. április 1.), (HL L 105., 2022.4.4., 3. o.).

A pilóta nélküli légijármű-rendszerek tekintetében Svájc az e rendeletben említett jogi aktusokat az e mellékletben szereplő formában alkalmazza, beleértve az alább meghatározott jogi aktusokat is, azzal a feltétellel, hogy a melléklet második franciabekezdése a következő jogi aktusra is alkalmazandó:

| — | A 2009/48/EK irányelv (12), az (EU) 2019/947 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontjában és 14. cikke (5) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említettek szerint. |
| --- | --- |

—

A 2009/48/EK irányelv (12), az (EU) 2019/947 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontjában és 14. cikke (5) bekezdése a) pontjának ii. alpontjában említettek szerint.

12

Az (EU) 2019/947 rendelet melléklete B. részének UAS.SPEC.050 1. a) iv. pontjában az (EU) 2016/679 rendeletre (13) tett hivatkozást Svájc tekintetében a vonatkozó nemzeti jogszabályaira való hivatkozásként kell értelmezni.

13

A Bizottság (EU) 2019/1128 végrehajtási határozata (2019. július 1.) az európai központi adattárban tárolt biztonsági ajánlásokhoz és válaszokhoz való hozzáférési jogokról és a 2012/780/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 177., 2019.7.2., 112. o.).

Bizottság (EU) 2019/1128 végrehajtási határozata

A Bizottság (EU) 2020/2034 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. október 6.) a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közös európai kockázatbesorolási rendszer tekintetében történő kiegészítéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 416., 2020.12.11., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2021/664 végrehajtási rendelete (2021. április 22.) a U-space szabályozási keretéről (HL L 139., 2021.4.23., 161. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság (EU) 2021/664 végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2023.2.2., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2023.2.2., 1. o.).

4.   A légi közlekedés védelme

A légi közlekedés védelme

Az Európai Parlament és a Tanács 300/2008/EK rendelete (2008. március 11.) a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 97., 2008.4.9., 72. o.), az alábbival módosítva:

300/2008/EK rendelete

| — | a Bizottság 18/2010/EU rendelete (HL L 7., 2010.1.12., 3. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 18/2010/EU rendelete (HL L 7., 2010.1.12., 3. o.),

A Bizottság 272/2009/EK rendelete (2009. április 2.) a polgári légi közlekedés védelméről szóló 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletében foglalt közös alapkövetelmények kiegészítéséről (HL L 91., 2009.4.3., 7. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 272/2009/EK rendelete

| — | a Bizottság 297/2010/EU rendelete (HL L 90., 2010.4.10., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 297/2010/EU rendelete (HL L 90., 2010.4.10., 1. o.),

| — | a Bizottság 720/2011/EU rendelete (HL L 193., 2011.7.23., 19. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 720/2011/EU rendelete (HL L 193., 2011.7.23., 19. o.),

| — | a Bizottság 1141/2011/EU rendelete (HL L 293., 2011.11.11., 22. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1141/2011/EU rendelete (HL L 293., 2011.11.11., 22. o.),

| — | a Bizottság 245/2013/EU rendelete (HL L 77., 2013.3.20., 5. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság 245/2013/EU rendelete (HL L 77., 2013.3.20., 5. o.).

A Bizottság 1254/2009/EU rendelete (2009. december 18.) a polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelményektől való eltérést és alternatív védelmi intézkedések elfogadását a tagállamok számára lehetővé tevő feltételek meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 338., 2009.12.19., 17. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság 1254/2009/EU rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2016/2096 rendelete (HL L 326., 2016.12.1., 7. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/2096 rendelete (HL L 326., 2016.12.1., 7. o.).

A Bizottság 72/2010/EU rendelete (2010. január 26.) a légi közlekedés védelmével kapcsolatos bizottsági ellenőrzések eljárásainak megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 23., 2010.1.27., 1. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság 72/2010/EU rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2016/472 végrehajtási rendelete (HL L 85., 2016.4.1., 28. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/472 végrehajtási rendelete (HL L 85., 2016.4.1., 28. o.).

A Bizottság (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelete (2015. november 5.) a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 299., 2015.11.14., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2015/2426 végrehajtási rendelete (HL L 334., 2015.12.22., 5. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/2426 végrehajtási rendelete (HL L 334., 2015.12.22., 5. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/815 végrehajtási rendelete (HL L 122., 2017.5.13., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/815 végrehajtási rendelete (HL L 122., 2017.5.13., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/55 végrehajtási rendelete (HL L 10., 2018.1.13., 5. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/55 végrehajtási rendelete (HL L 10., 2018.1.13., 5. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/103 végrehajtási rendelete (HL L 21., 2019.1.24., 13. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/103 végrehajtási rendelete (HL L 21., 2019.1.24., 13. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/413 végrehajtási rendelete (HL L 73., 2019.3.15., 98. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/413 végrehajtási rendelete (HL L 73., 2019.3.15., 98. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1583 végrehajtási rendelete (HL L 246., 2019.9.26., 15. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1583 végrehajtási rendelete (HL L 246., 2019.9.26., 15. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/111 végrehajtási rendelete (HL L 21., 2020.1.27., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/111 végrehajtási rendelete (HL L 21., 2020.1.27., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/255 végrehajtási rendelete (HL L 58., 2021.2.19., 23. o.), az (EU) 2021/255 rendelet mellékletének 15., 18–19. és 32. pontja 2021.3.11. óta alkalmazandó Svájcban, |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/255 végrehajtási rendelete (HL L 58., 2021.2.19., 23. o.), az (EU) 2021/255 rendelet mellékletének 15., 18–19. és 32. pontja 2021.3.11. óta alkalmazandó Svájcban,

| — | a Bizottság (EU) 2022/421 végrehajtási rendelete (HL L 87., 2022.3.15., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/421 végrehajtási rendelete (HL L 87., 2022.3.15., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/463 végrehajtási rendelete (HL L 94., 2022.3.23., 3. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/463 végrehajtási rendelete (HL L 94., 2022.3.23., 3. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/1174 végrehajtási rendelete (HL L 183., 2022.7.8., 35. o.), kivéve az (EU) 2015/1998 rendelet mellékletének új 11.1.1. b) pontját, az (EU) 2022/1174 rendelet mellékletének 35. pontjában előírtak szerint, |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/1174 végrehajtási rendelete (HL L 183., 2022.7.8., 35. o.), kivéve az (EU) 2015/1998 rendelet mellékletének új 11.1.1. b) pontját, az (EU) 2022/1174 rendelet mellékletének 35. pontjában előírtak szerint,

| — | a Bizottság (EU) 2023/566 végrehajtási rendelete (HL L 74., 2023.3.13., 47. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2023/566 végrehajtási rendelete (HL L 74., 2023.3.13., 47. o.).

A Bizottság C(2015) 8005 végrehajtási határozata (2015. november 16.) a 300/2008/EK rendelet 18. cikkének a) pontjában említett információkat tartalmazó, a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról (a Hivatalos Lapban nem tették közzé), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság C(2015) 8005 végrehajtási határozata

| — | a Bizottság C(2017) 3030 végrehajtási határozata, |
| --- | --- |

—

a Bizottság C(2017) 3030 végrehajtási határozata,

| — | a Bizottság C(2018) 4857 végrehajtási határozata, |
| --- | --- |

—

a Bizottság C(2018) 4857 végrehajtási határozata,

| — | a Bizottság C(2019) 132 végrehajtási határozata, az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság C(2020) 4241 végrehajtási határozata, |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság C(2019) 132 végrehajtási határozata, az alábbival módosítva:

—

a Bizottság C(2020) 4241 végrehajtási határozata,

| — | a Bizottság C(2021) 0996 végrehajtási határozata, |
| --- | --- |

—

a Bizottság C(2021) 0996 végrehajtási határozata,

| — | a Bizottság C(2022) 4638 végrehajtási határozata, |
| --- | --- |

—

a Bizottság C(2022) 4638 végrehajtási határozata,

| — | a Bizottság C(2023) 1569 végrehajtási határozata. |
| --- | --- |

—

a Bizottság C(2023) 1569 végrehajtási határozata.

A Bizottság (EU) 2021/2147 határozata (2021. december 3.) az „EU-bélyegző” megjelöléssel ellátott polgári légiközlekedés-védelmi berendezések jóváhagyásáról (HL L 433., 2021.12.6., 25. o.).

Bizottság (EU) 2021/2147 határozata

5.   Légiforgalmi szolgáltatás

Légiforgalmi szolgáltatás

Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról (keretrendelet) (EGT-vonatkozású szöveg), HL L 96., 2004.3.31., 1. o., az alábbival módosítva:

Európai Parlament és a Tanács

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1070/2009/EK rendelete (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1070/2009/EK rendelete (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.).

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 6., a 8., a 10., a 11. és a 12. cikk felruházza.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

A (2) bekezdésben a „közösségi szintű” szövegrész helyébe a „közösségi szinten, Svájc részvételével” szövegrész lép.

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás mellékletének második franciabekezdésében előírt horizontális kiigazítás ellenére nem alkalmazandók Svájcra a „tagállamokra” tett azon utalások, amelyek az 549/2004/EK rendelet 5. cikkében, illetőleg az 1999/468/EK határozatnak a szóban forgó cikkben említett rendelkezéseiben fordulnak elő.

Az Európai Parlament és a Tanács 550/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról (léginavigációs-szolgálati rendelet) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 96., 2004.3.31., 10. o.), az alábbival módosítva:

Európai Parlament és a Tanács 550/2004/EK rendelete

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1070/2009/EK rendelete (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1070/2009/EK rendelete (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.).

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 9a., a 9b., a 15., a 15a., a 16. és a 17. cikk felruházza.

E megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezései az alábbi módosításokkal értendők:

| (a) | a 3. cikk a következőképpen módosul:
  a (2) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki; |
| --- | --- |

(a)

a 3. cikk a következőképpen módosul:

a (2) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki;

| (b) | a 7. cikk a következőképpen módosul:
  az (1) és a (6) bekezdés szövege az „a Közösségen” szövegrész után az „és Svájcon” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- |

(b)

a 7. cikk a következőképpen módosul:

az (1) és a (6) bekezdés szövege az „a Közösségen” szövegrész után az „és Svájcon” szövegrésszel egészül ki;

| (c) | a 8. cikk a következőképpen módosul:
  az (1) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki; |
| --- | --- |

(c)

a 8. cikk a következőképpen módosul:

az (1) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki;

| (d) | a 10. cikk a következőképpen módosul:
  az (1) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki; |
| --- | --- |

(d)

a 10. cikk a következőképpen módosul:

az (1) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki;

| (e) | a 16. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A Bizottság a tagállamoknak címezi a határozatát, és annyiban tájékoztatja arról a szolgáltatót, amennyiben az jogilag érintett.” |
| --- | --- |

(e)

a 16. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság a tagállamoknak címezi a határozatát, és annyiban tájékoztatja arról a szolgáltatót, amennyiben az jogilag érintett.”

Az Európai Parlament és a Tanács 551/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról (légtérrendelet) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 96., 2004.3.31., 20. o.), az alábbival módosítva:

Európai Parlament és a Tanács 551/2004/EK rendelete

| — | az 1070/2009/EK rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.). |
| --- | --- |

—

az 1070/2009/EK rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.).

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 3a., a 6. és a 10. cikk felruházza.

Az Európai Parlament és a Tanács 552/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról (átjárhatósági rendelet) (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 96., 2004.3.31., 26. o.), az alábbival módosítva:

Európai Parlament és a Tanács 552/2004/EK rendelete

| — | az 1070/2009/EK rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.). |
| --- | --- |

—

az 1070/2009/EK rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.).

| — | A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 4. cikk, a 7. cikk és a 10. cikk (3) bekezdése felruházza. |
| --- | --- |

—

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 4. cikk, a 7. cikk és a 10. cikk (3) bekezdése felruházza.

E megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezései az alábbi módosításokkal értendők:

| (a) | az 5. cikk a következőképpen módosul:
  a (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- |

(a)

az 5. cikk a következőképpen módosul:

a (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki;

| (b) | a 7. cikk a következőképpen módosul:
  a (4) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- |

(b)

a 7. cikk a következőképpen módosul:

a (4) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki;

| (c) | a III. melléklet a következőképpen módosul:
  a 3. szakasz második és utolsó franciabekezdésének szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

(c)

a III. melléklet a következőképpen módosul:

a 3. szakasz második és utolsó franciabekezdésének szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

Az (EU) 2018/1139 rendelet 139. cikkével összhangban az 552/2004/EK rendelet 2018. szeptember 11-től hatályát veszti. Mindazonáltal az említett rendelet 4., 5., 6., 6a. és 7. cikkét, valamint III. és IV. mellékletét az (EU) 2018/1139 rendelet 47. cikkében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazásának kezdőnapjáig, de legkésőbb 2023. szeptember 12-ig továbbra is alkalmazni kell, amennyiben ezek a jogi aktusok az 552/2004/EK rendelet releváns rendelkezéseinek tárgyára vonatkoznak.

A Bizottság 2150/2005/EK rendelete (2005. december 23.) a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 342., 2005.12.24., 20. o.).

Bizottság 2150/2005/EK rendelete

A Bizottság 1033/2006/EK rendelete (2006. július 4.) az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeiről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 186., 2006.7.7., 46. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 1033/2006/EK rendelete

| — | a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.),

| — | a Bizottság 428/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 127., 2013.5.9., 23. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 428/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 127., 2013.5.9., 23. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/2120 végrehajtási rendelete (HL L 329., 2016.12.3., 70. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/2120 végrehajtási rendelete (HL L 329., 2016.12.3., 70. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/139 végrehajtási rendelete (HL L 25., 2018.1.30., 4. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/139 végrehajtási rendelete (HL L 25., 2018.1.30., 4. o.).

A Bizottság 1032/2006/EK rendelete (2006. július 6.) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából a repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 186., 2006.7.7., 27. o.), az alábbival módosítva:

A Bizottság 1032/2006/EK rendelete

| — | a Bizottság 30/2009/EK rendelete (HL L 13., 2009.1.17., 20. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság 30/2009/EK rendelete (HL L 13., 2009.1.17., 20. o.).

A Tanács 219/2007/EK rendelete (2007. február 27.) az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról (HL L 64., 2007.3.2., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

Tanács 219/2007/EK rendelete

| — | a Tanács 1361/2008/EK rendelete (HL L 352., 2008.12.31., 12. o.), |
| --- | --- |

—

a Tanács 1361/2008/EK rendelete (HL L 352., 2008.12.31., 12. o.),

| — | a Tanács 721/2014/EU rendelete (HL L 192., 2014.7.1., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Tanács 721/2014/EU rendelete (HL L 192., 2014.7.1., 1. o.).

A Bizottság 633/2007/EK rendelete (2007. június 7.) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légijáratok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljára szolgáló légiforgalmi üzenettovábbítási protokoll használatára vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 146., 2007.6.8., 7. o.), az alábbival módosítva:

A Bizottság 633/2007/EK rendelete

| — | a Bizottság 283/2011/EU rendelete (HL L 77., 2011.3.23., 23. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság 283/2011/EU rendelete (HL L 77., 2011.3.23., 23. o.).

A Bizottság (EU) 2017/373 végrehajtási rendelete (2017. március 1.) a légiforgalmi szolgáltatást/léginavigációs szolgálatokat és más légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciókat és azok felügyeletét ellátó szolgáltatókra vonatkozó közös követelmények meghatározásáról, valamint a 482/2008/EK rendelet, az 1034/2011/EU, az 1035/2011/EU és az (EU) 2016/1377 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről, továbbá a 677/2011/EU rendelet módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 62., 2017.3.8., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság (EU) 2017/373 végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/665 végrehajtási rendelete (HL L 139., 2021.4.23., 184. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/665 végrehajtási rendelete (HL L 139., 2021.4.23., 184. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/1338 végrehajtási rendelete (HL L 289., 2021.8.12., 12. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1338 végrehajtási rendelete (HL L 289., 2021.8.12., 12. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/938 végrehajtási rendelete (HL L 209., 2022.8.10., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/938 végrehajtási rendelete (HL L 209., 2022.8.10., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/2345 végrehajtási rendelete (HL L 311., 2022.12.2., 58. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/2345 végrehajtási rendelete (HL L 311., 2022.12.2., 58. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2023.2.2., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2023/203 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2023.2.2., 1. o.).

A Bizottság 29/2009/EK rendelete (2009. január 16.) az egységes európai égbolt keretében megvalósuló adatkapcsolat-szolgáltatásokra vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 13., 2009.1.17., 3. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 29/2009/EK rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2015/310 végrehajtási rendelete (HL L 56., 2015.2.27., 30. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/310 végrehajtási rendelete (HL L 56., 2015.2.27., 30. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1170 végrehajtási rendelete (HL L 183., 2019.7.9., 6. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1170 végrehajtási rendelete (HL L 183., 2019.7.9., 6. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/208 végrehajtási rendelete (HL L 43., 2020.2.17., 72. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/208 végrehajtási rendelete (HL L 43., 2020.2.17., 72. o.).

E megállapodás alkalmazásában a rendelet szövege az alábbi kiigazítással értendő:

az I. melléklet A. része kiegészül a következővel: „Svájc UIR”.

A Bizottság 262/2009/EK rendelete (2009. március 30.) az egységes európai égbolt S-módú lekérdezési kódjainak összehangolt kiosztására és használatára vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 84., 2009.3.31., 20. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság 262/2009/EK rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2016/2345 végrehajtási rendelete (HL L 348., 2016.12.21., 11. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/2345 végrehajtási rendelete (HL L 348., 2016.12.21., 11. o.).

A Bizottság 255/2010/EU rendelete (2010. március 25.) a légiforgalomáramlás-szervezésre vonatkozó közös szabályok megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 80., 2010.3.26., 10. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 255/2010/EU rendelete

| — | a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/1006 végrehajtási rendelete (HL L 165., 2016.6.23., 8. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/1006 végrehajtási rendelete (HL L 165., 2016.6.23., 8. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/2159 végrehajtási rendelete (HL L 304., 2017.11.21., 45. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/2159 végrehajtási rendelete (HL L 304., 2017.11.21., 45. o.).

A Bizottság C(2010) 5134 határozata (2010. július 29.) az egységes európai égbolt teljesítmény-felülvizsgálati szervének kijelöléséről (a Hivatalos Lapban nem tették közzé).

Bizottság C(2010) 5134 határozata

A Bizottság 176/2011/EU rendelete (2011. február 24.) a funkcionális légtérblokkok kialakítását és módosítását megelőzően benyújtandó információkról (HL L 51., 2011.2.25., 2. o.).

Bizottság 176/2011/EU rendelete

A Bizottság C(2011) 4130 határozata (2011. július 7.) az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkcióihoz kapcsolódó hálózatkezelő kijelöléséről (EGT-vonatkozású szöveg) (a Hivatalos Lapban nem tették közzé).

Bizottság C(2011) 4130 határozata

A Bizottság 1206/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. november 22.) az egységes európai égbolton belül légtérellenőrzésre szolgáló légijármű-azonosításra vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 305., 2011.11.23., 23. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság 1206/2011/EU végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2020/587 végrehajtási rendelete (HL L 138., 2020.4.30., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/587 végrehajtási rendelete (HL L 138., 2020.4.30., 1. o.).

E megállapodás alkalmazásában az 1206/2011/EU végrehajtási rendelet szövege az alábbi kiigazítással értendő:

| | az I. melléklet kiegészül a következő szöveggel: „Svájc UIR”. |
| --- | --- |

az I. melléklet kiegészül a következő szöveggel: „Svájc UIR”.

A Bizottság 1207/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. november 22.) az egységes európai égbolton belüli légtérellenőrzés végrehajtására és átjárhatóságára vonatkozó követelmények megállapításáról, (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 305., 2011.11.23., 35. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 1207/2011/EU végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság 1028/2014/EU végrehajtási rendelete (HL L 284., 2014.9.30., 7. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1028/2014/EU végrehajtási rendelete (HL L 284., 2014.9.30., 7. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/386 végrehajtási rendelete (HL L 59., 2017.3.7., 34. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/386 végrehajtási rendelete (HL L 59., 2017.3.7., 34. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/587 végrehajtási rendelete (HL L 138., 2020.4.30., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/587 végrehajtási rendelete (HL L 138., 2020.4.30., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2022/2 végrehajtási rendelete (HL L 1., 2022.1.5., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2022/2 végrehajtási rendelete (HL L 1., 2022.1.5., 1. o.).

A Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 26.) a közös repülési szabályok és a léginavigációs szolgáltatásokra és eljárásokra vonatkozó működési rendelkezések meghatározásáról, valamint az 1035/2011/EU végrehajtási rendelet és az 1265/2007/EK, az 1794/2006/EK, a 730/2006/EK, az 1033/2006/EK és a 255/2010/EU rendelet módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2015/340 rendelete (HL L 63., 2015.3.6., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/340 rendelete (HL L 63., 2015.3.6., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/1185 végrehajtási rendelete (HL L 196., 2016.7.21., 3. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/1185 végrehajtási rendelete (HL L 196., 2016.7.21., 3. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/835 végrehajtási rendelete (HL L 124., 2017.5.17., 35. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/835 végrehajtási rendelete (HL L 124., 2017.5.17., 35. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/886 végrehajtási rendelete (HL L 205., 2020.6.29., 14. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/886 végrehajtási rendelete (HL L 205., 2020.6.29., 14. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/666 végrehajtási rendelete (HL L 139., 2021.4.23., 187. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/666 végrehajtási rendelete (HL L 139., 2021.4.23., 187. o.).

A Bizottság 1079/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. november 16.) az egységes európai égbolton belüli beszédüzemű kommunikáció csatornatávolságára vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 320., 2012.11.17., 14. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 1079/2012/EU végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság 657/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 190., 2013.7.11., 37. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 657/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 190., 2013.7.11., 37. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/2345 végrehajtási rendelete (HL L 348., 2016.12.21., 11. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/2345 végrehajtási rendelete (HL L 348., 2016.12.21., 11. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/2160 végrehajtási rendelete (HL L 304., 2017.11.21., 47. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/2160 végrehajtási rendelete (HL L 304., 2017.11.21., 47. o.).

A Bizottság 409/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 3.) a közös projektek meghatározásáról, az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv irányítási struktúrájának létrehozásáról, valamint a főterv kivitelezését támogató ösztönzők megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 123., 2013.5.4., 1. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság 409/2013/EU végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2021/116 végrehajtási rendelete (HL L 36., 2021.2.2., 10. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/116 végrehajtási rendelete (HL L 36., 2021.2.2., 10. o.).

A Bizottság (EU) 2021/116 végrehajtási rendelete (2021. február 1.) az 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt európai légiforgalmi szolgáltatási főterv végrehajtását támogató 1. számú közös projekt létrehozásáról, a 409/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról és a 716/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 36., 2021.2.2., 10. o.).

Bizottság (EU) 2021/116 végrehajtási rendelete

E megállapodás alkalmazásában a rendelet mellékletét az alábbi kiigazításokkal kell alkalmazni:

| (a) | a szöveg az 1.2.1. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

(a)

a szöveg az 1.2.1. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten”

| (b) | a szöveg a 2.2.1. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

(b)

a szöveg a 2.2.1. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten”

| (c) | a szöveg a 2.2.2. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

(c)

a szöveg a 2.2.2. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten”

| (d) | a szöveg a 2.2.3. bb) pont után a következő ponttal egészül ki „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten”. |
| --- | --- |

(d)

a szöveg a 2.2.3. bb) pont után a következő ponttal egészül ki „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten”.

A Bizottság (EU) 2018/1048 végrehajtási rendelete (2018. július 18.) a teljesítményalapú navigációval kapcsolatos légtérhasználati követelmények és üzemeltetési eljárások meghatározásáról (HL L 189., 2018.7.26., 3. o.).

Bizottság (EU) 2018/1048 végrehajtási rendelete

A Bizottság (EU) 2019/123 végrehajtási rendelete (2019. január 24.) a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 677/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 28., 2019.1.31., 1. o.).

Bizottság (EU) 2019/123 végrehajtási rendelete

A Bizottság (EU) 2019/317 végrehajtási rendelete (2019. február 11.) az egységes európai égboltra vonatkozó teljesítmény- és díjszámítási rendszer létrehozásáról, valamint a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 56., 2019.2.25., 1. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság (EU) 2019/317 végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2021/1880 végrehajtási rendelete (HL L 380., 2021.10.27., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1880 végrehajtási rendelete (HL L 380., 2021.10.27., 1. o.).

A Bizottság (EU) 2019/709 végrehajtási határozata (2019. május 6.) az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkcióiért felelős hálózatirányító kinevezéséről (az értesítés a C(2019) 3228. számú dokumentummal történt) (HL L 120., 2019.5.8., 27. o.).

Bizottság (EU) 2019/709 végrehajtási határozata

A Bizottság (EU) 2021/891 végrehajtási határozata (2021. június 2.) a légiforgalmi szolgáltatási hálózat uniós szintű felülvizsgált teljesítménycéljainak a harmadik referencia-időszakra (2020–2024) szóló meghatározásáról és az (EU) 2019/903 végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 195., 2021.6.3., 3. o.).

A Bizottság (EU) 2021/891 végrehajtási határozata

A Bizottság (EU) 2019/2167 végrehajtási határozata (2019. december 17.) az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkcióira vonatkozó, a 2020–2029-es időszakra szóló hálózatstratégiai terv jóváhagyásáról (HL L 328., 2019.12.18., 89. o.).

Bizottság (EU) 2019/2167 végrehajtási határozata

A Bizottság (EU) 2019/2168 végrehajtási határozata (2019. december 17.) a hálózati igazgatótanács elnökének, tagjainak és póttagjainak; valamint az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység tagjainak és póttagjainak 2020–2024 közötti harmadik referencia-időszakra vonatkozó, a légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciók ellátására irányuló kinevezéséről (HL L 328., 2019.12.18., 90. o.).

Bizottság (EU) 2019/2168 végrehajtási határozata

A Bizottság (EU) 2019/2012 végrehajtási határozata (2019. november 29.) az egységes európai égbolt keretében megvalósuló adatkapcsolat-szolgáltatásokra vonatkozó követelmények megállapításáról szóló 29/2009/EK bizottsági rendelet 14. cikke szerinti mentességekről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 312., 2019.12.3., 95. o.).

Bizottság (EU) 2019/2012 végrehajtási határozata

A Bizottság (EU) 2020/1627 végrehajtási rendelete (2020. november 3.) az egységes európai égbolt teljesítmény- és díjszámítási rendszerének harmadik referencia-időszakára (2020–2024) vonatkozó, a Covid19-világjárvány miatti rendkívüli intézkedésekről (HL L 366., 2020.11.4., 7. o.).

Bizottság (EU) 2020/1627 végrehajtási rendelete

6.   Környezet- és zajvédelem

Környezet- és zajvédelem

Az Európai Parlament és a Tanács 2002/30/EK irányelve (2002. március 26.) a Közösség repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 85., 2002.3.28., 40. o.) (1–12. és 14–18. cikk).

Európai Parlament és a Tanács 2002/30/EK irányelve

(Az I. mellékleten végrehajtott, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány II. melléklete 8. fejezete (Közlekedéspolitika) G. szakaszának (Légi közlekedés) 2. pontján alapuló módosítások alkalmazandók).

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/93/EK irányelve (2006. december 12.) a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete II. részének 3. fejezete hatálya alá tartozó repülőgépek üzemeltetésének szabályozásáról (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 374., 2006.12.27., 1. o.).

Európai Parlament és a Tanács

7.   Fogyasztóvédelem

Fogyasztóvédelem

A Tanács 90/314/EGK irányelve (1990. június 13.) a szervezett utazási formákról (HL L 158., 1990.6.23., 59. o., 1–10. cikk).

Tanács 90/314/EGK irányelve

A Tanács 93/13/EGK irányelve (1993. április 5.) a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről (HL L 95., 1993.4.21., 29. o., 1–11. cikk), az alábbival módosítva:

Tanács 93/13/EGK irányelve

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (HL L 304., 2011.11.22., 64. o.). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (HL L 304., 2011.11.22., 64. o.).

A Tanács 2027/97/EK rendelete (1997. október 9.) a légifuvarozók utasok és poggyászuk légi szállítása tekintetében fennálló felelősségéről (HL L 285., 1997.10.17., 1. o., 1–8. cikk), az alábbival módosítva:

Tanács 2027/97/EK rendelete

| — | az Európai Parlament és a Tanács 889/2002/EK rendelete (HL L 140., 2002.5.30., 2. o.). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 889/2002/EK rendelete (HL L 140., 2002.5.30., 2. o.).

Az Európai Parlament és a Tanács 261/2004/EK rendelete (2004. február 11.) a visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról, és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 46., 2004.2.17., 1. o.)

Európai Parlament és a Tanács 261/2004/EK rendelete

(1-18. cikk).

Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a légi járműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 204., 2006.7.26., 1. o.).

Európai Parlament és a Tanács 1107/2006/EK rendelete

8.   Egyéb

Egyéb

A Tanács 2003/96/EK irányelve (2003. október 27.) az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről (EGT-vonatkozású szöveg), (HL L 283., 2003.10.31., 51. o.)

A Tanács 2003/96/EK irányelve

(a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja és (2) bekezdése).

9.   Mellékletek:

Mellékletek:

| A | : | Jegyzőkönyv az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről |
| --- | --- | --- |
| B | : | Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség tevékenységeinek svájci résztvevőit érintő uniós pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó előírások |

A

:

Jegyzőkönyv az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről

B

:

Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség tevékenységeinek svájci résztvevőit érintő uniós pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó előírások

A. MELLÉKLET

JEGYZŐKÖNYV AZ EURÓPAI UNIÓ KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS MENTESSÉGEIRŐL

A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,

FIGYELEMBE VÉVE, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 343. cikkének és az Európai Atomenergia-közösséget (Euratom) létrehozó szerződés 191. cikkének megfelelően az Európai Uniót és az Euratomot a tagállamok területén megilletik a feladataik ellátásához szükséges kiváltságok és mentességek,

MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolnak:

I. FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI

1. cikk

Az Unió helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, igénybevétel, elkobzás és kisajátítás alól. Az Unió vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.

2. cikk

Az Unió irattárai sérthetetlenek.

3. cikk

Az Unió, az Unió követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvetlen adó alól.

A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor az Unió hivatalos használatra jelentős összegű beszerzéseket hajt végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása azonban nem járhat az Unión belüli versenyt torzító hatással.

Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások díjának felelnek meg.

4. cikk

Az Unió a hivatali használatára szánt árucikkek tekintetében mentességet élvez minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon importált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az országnak a területén, ahová azokat importálták, kivéve, ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételek mellett történik.

Az Unió saját kiadványai tekintetében szintén mentességet élvez minden kiviteli és behozatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól.

II. FEJEZET

KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER

KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER

5. cikk

Az Unió intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbítása tekintetében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai képviseleteket részesíti.

Az Unió intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzúrázhatók.

6. cikk

Az uniós intézmények elnökei az uniós intézmények tagjai és alkalmazottai részére a Tanács által egyszerű többséggel előírt formájú úti okmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagállamok hatóságai érvényes úti okmányként fogadnak el. Ezt az úti okmányt (laissez-passer) az Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított előírásoknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki.

A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az úti okmányokat harmadik államok területén is érvényes úti okmányként ismerjék el.

III. FEJEZET

AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI

AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI

7. cikk

Az Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó európai parlamenti tagok szabad mozgására semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható.

Az Európai Parlament tagjai a vám- és devizaellenőrzést illetően:

| (a) | saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők, |
| --- | --- |

(a)

saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők,

| (b) | a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői. |
| --- | --- |

(b)

a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői.

8. cikk

A feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá.

9. cikk

Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az Európai Parlament tagjai:

| (a) | saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik, |
| --- | --- |

(a)

saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik,

| (b) | a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól. |
| --- | --- |

(b)

a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól.

A mentesség akkor is megilleti a tagokat, amikor az Európai Parlament üléseinek helyére utaznak, illetve onnan visszatérnek.

Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor egy képviselőt bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentelmi jogát felfüggessze.

IV. FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK

10. cikk

Az uniós intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint az ő tanácsadóik és szakértőik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.

Ezt a cikket az Unió tanácsadó szerveinek a tagjaira is alkalmazni kell.

V. FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI

AZ EURÓPAI UNIÓ TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI

11. cikk

Az egyes tagállamok területén az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgárságuktól függetlenül:

| (a) | a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak az Unióval szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől az Európai Unió Bíróságának az Unió, valamint az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket; |
| --- | --- |

(a)

a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak az Unióval szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől az Európai Unió Bíróságának az Unió, valamint az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket;

| (b) | házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá, |
| --- | --- |

(b)

házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá,

| (c) | a valuta- vagy devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik, |
| --- | --- |

(c)

a valuta- vagy devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik,

| (d) | az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják, |
| --- | --- |

(d)

az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják,

| (e) | vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy az állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételek mellett szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően. |
| --- | --- |

(e)

vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy az állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételek mellett szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően.

12. cikk

Az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai az Unió által számukra fizetett illetmények, bérek és járandóságok után kötelesek adót fizetni az Unió javára az Európai Parlament és a Tanács által rendes jogalkotási eljárás keretében, az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően elfogadott rendeletekben meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően.

Az Unió által számukra kifizetett illetmények, bérek és járandóságok tekintetében nemzeti adókötelezettség alól mentességet élveznek.

13. cikk

A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint az Unió tagállamai között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor az Unió azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag az Unió szolgálatában végzett feladataik ellátása érdekében – az Unió szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja az Uniónak. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársra is – amennyiben ez utóbbi nem végez külön kereső tevékenységet –, valamint az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gondozásuk alatt álló gyermekekre is.

Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó vagyona ebben az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól; az adó megállapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha az adózás szempontjából lakóhely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkalmazására is.

E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgálatában végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figyelembe.

14. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét.

15. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, amelyekre a 11. cikket, a 12. cikk második bekezdését és a 13. cikket részben vagy egészben alkalmazni kell.

Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre továbbítani kell a tagállamok kormányainak.

VI. FEJEZET

A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI UNIÓHOZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI

A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI UNIÓHOZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI

16. cikk

Az a tagállam, amelynek területén az Unió székhelye található, a harmadik országoknak az Unióhoz akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja.

VII. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

17. cikk

Az Unió tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag az Unió érdekében lehet különféle kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni.

Valamennyi uniós intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai részére biztosított mentességet olyan esetben, amikor az illető intézmény megítélése szerint a mentesség visszavonása nem ellentétes az Unió érdekével.

18. cikk

Az uniós intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival.

19. cikk

A 11–14. és a 17. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell.

20. cikk

A 11–14. és a 17. cikket alkalmazni kell az Európai Unió Bíróságának bíráira, főtanácsnokaira, hivatalvezetőire, valamint segédelőadóira; ez a rendelkezés az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák és a főtanácsnokok bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozó rendelkezéseit nem érinti.

21. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet – a Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sérelme nélkül – alkalmazni kell az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire is.

Az Európai Beruházási Bank tőkeemelése esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Hasonlóképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámolása sem keletkeztet semmiféle közteherfizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

22. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell.

Az Európai Központi Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a Bank székhelye szerinti államban. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

Az A. MELLÉKLET függeléke

AZ EURÓPAI UNIÓ KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS MENTESSÉGEIRŐL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV SVÁJCBAN TÖRTÉNŐ ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

1.

Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) a tagállamokra történő hivatkozások a következő rendelkezések az alábbi rendelkezések eltérő előírásai hiányában Svájcra is alkalmazandók.

2.

A svájci hozzáadottérték-adó (héa) nem vonatkozik a Svájcból exportált javakra és szolgáltatásokra. A Svájcban az Ügynökség hivatalos használatára biztosított javak és szolgáltatások esetében a jegyzőkönyv 3. cikkének második bekezdésével összhangban a héamentesség visszatérítéssel alkalmazandó. A héamentesség akkor adható meg, ha a számlán vagy az azzal egyenértékű dokumentumon feltüntetett javak és szolgáltatások beszerzési ára legalább 100 svájci frank (adóval együtt).

A héa-visszatérítés a svájci formanyomtatványnak a Szövetségi Adóhivatal héafőosztályánál történő bemutatása ellenében adható meg. A visszatérítési kérelmek a szükséges dokumentumokkal együtt való benyújtásuktól számított három hónapon belül kerülnek feldolgozásra.

3.

A jegyzőkönyv 12. cikkének második bekezdése vonatkozásában Svájc a nemzeti jogának alapelveivel összhangban az 549/69/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi rendelet (14) 2. cikke szerinti ügynökségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak számára mentességet biztosít a szövetségi, kantonális és helyi adókötelezettség alól az Európai Unió által számukra kifizetett és a saját hasznára belső adó tárgyát képező illetmények, bérek és járandóságok tekintetében.

Svájc a jegyzőkönyv 13. cikkének alkalmazásában nem tekintendő e függelék 1. pontja értelmében tagállamnak.

Az Ügynökség tisztviselői és egyéb alkalmazottai, valamint az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira alkalmazandó társadalombiztosítási rendszerbe tartozó családtagjaik nem kötelesek csatlakozni a svájci társadalombiztosítási rendszerhez.

Az Európai Unió Bírósága kizárólagos joghatósággal rendelkezik az Ügynökség vagy a Bizottság és személyzete közötti kapcsolatokra vonatkozóan a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (15), illetve az uniós jog munkafeltételeket meghatározó egyéb rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében.

B. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI LÉGI KÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁS TEVÉKENYSÉGEINEK SVÁJCI RÉSZTVEVŐIT ÉRINTŐ PÉNZÜGYI ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

1. cikk

Közvetlen kommunikáció

Az Ügynökség és a Bizottság közvetlen kapcsolatban áll minden svájci székhellyel rendelkező és az Ügynökség tevékenységében szerződő félként, az Ügynökség programjaiban részvevőként, az Ügynökség vagy a Közösség költségvetéséből kifizetésben részesülő személyként vagy alvállalkozóként részt vevő természetes vagy jogi személlyel. E személyek közvetlenül a Bizottsághoz és az Ügynökséghez küldenek minden olyan fontos információt és dokumentumot, amelyet az e határozatban említett eszközök és a megkötött szerződések vagy megállapodások, illetve az ezek értelmében hozott határozatok alapján kötelességük benyújtani.

2. cikk

Ellenőrzések

(1)   Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (16) és az Ügynökség igazgatósága által 2003. március 26-án elfogadott pénzügyi rendeletnek, továbbá az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. december 23-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek (17) és az e határozatban említett egyéb eszközöknek megfelelően a svájci székhelyű kedvezményezettekkel kötött szerződések és megállapodások, illetve a velük együtt hozott határozatok előírhatnak az Ügynökség és a Bizottság tisztviselői vagy az Ügynökség és a Bizottság által kijelölt más személy által a kedvezményezettek és alvállalkozóik helyiségeiben bármikor lebonyolítható tudományos, pénzügyi, technológiai vagy egyéb ellenőrzéseket.

(2)   Az Ügynökség és a Bizottság tisztviselői, illetve az Ügynökség és a Bizottság által kijelölt egyéb személyek számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani a helyiségekhez, a munkákhoz és a dokumentumokhoz, illetve az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz, beleértve azok elektronikus formáját is. A hozzáférési jogot kifejezetten meg kell állapítani az e határozatban említett eszközök végrehajtása érdekében kötött szerződésekben és megállapodásokban.

(3)   Az Európai Számvevőszéket ugyanolyan jogok illetik meg, mint a Bizottságot.

(4)   Az ellenőrzések e határozat hatályon kívül helyezése után öt évig vagy a megkötött szerződésekben vagy megállapodásokban és a meghozott határozatokban foglalt feltételek szerint bonyolíthatók le.

(5)   A Svájci Szövetségi Számvevőszéket előzetesen értesíteni kell a svájci területen végrehajtott ellenőrzésekről. Ez az értesítés nem képezi az ellenőrzés végrehajtásának jogi feltételét.

3. cikk

Helyszíni ellenőrzések

(1)   E megállapodás alapján és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (18) meghatározott előírások és feltételek szerint a Bizottság (OLAF) helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet Svájc területén.

(2)   A helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat a Bizottság a Svájci Szövetségi Számvevőszékkel vagy a Svájci Szövetségi Számvevőszék által kijelölt más illetékes svájci hatóságokkal szoros együttműködésben készíti elő és bonyolítja le, és kellő időben értesíti őket az ellenőrzések és vizsgálatok tárgyáról, céljáról és jogalapjáról annak érdekében, hogy minden szükséges segítséget megadhassanak. Ennek érdekében a svájci illetékes hatóságok tisztviselői részt vehetnek a helyszíni ellenőrzéseken és vizsgálatokon.

(3)   Ha az érintett illetékes svájci hatóságok úgy kívánják, a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat az illetékes svájci hatóságok és a Bizottság közösen végezhetik.

(4)   Amennyiben a program résztvevői ellenállnak a helyszíni ellenőrzésnek vagy vizsgálatnak, a svájci hatóságok a nemzeti szabályokkal összhangban eljárva kötelesek minden olyan segítséget megadni a bizottsági ellenőröknek, amely a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatásával kapcsolatos kötelességük teljesítéséhez szükséges.

(5)   A Bizottság minden szabálytalanságra utaló, a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat folyamán tudomására jutó tényről és gyanúról haladéktalanul értesíti a Svájci Szövetségi Számvevőszéket. A Bizottság minden esetben tájékoztatja a fent említett hatóságot az ilyen helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok eredményéről.

4. cikk

Tájékoztatás és konzultáció

(1)   E melléklet megfelelő végrehajtása érdekében az illetékes svájci és közösségi hatóságok rendszeresen tájékoztatják egymást, és bármelyikük kérésére konzultációt folytatnak egymással.

(2)   Az illetékes svájci hatóságok késedelem nélkül értesítik az Ügynökséget és a Bizottságot az e határozatban említett eszközök alkalmazásában létrejött szerződések vagy megállapodások létrejöttével és végrehajtásával összefüggő szabálytalansággal kapcsolatosan tudomásukra jutott minden tényről vagy gyanúról.

5. cikk

Titoktartás

Az e melléklet alapján közölt vagy fogadott információ formájától függetlenül a szakmai titoktartás hatálya alá tartozik, és ugyanolyan védelemben részesül, mint a hasonló információ a svájci nemzeti jogszabályok és a közösségi intézményekre vonatkozó megfelelő rendelkezések szerint. Az ilyen információt csak olyan személyekkel szabad közölni a közösségi intézményeken belül, a tagállamokban vagy Svájcban, amelyeknek feladatkörüknél fogva azt ismerniük kell, és azt csak a szerződő felek pénzügyi érdekei hatékony védelmének biztosítása céljából szabad felhasználniuk.

6. cikk

Közigazgatási intézkedések és szankciók

A svájci büntetőjogi jogszabályok alkalmazásának sérelme nélkül az Ügynökség vagy a Bizottság a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet, valamint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (19) szerint igazgatási intézkedéseket hozhat és szankciókat szabhat ki.

7. cikk

Behajtás és végrehajtás

Az Ügynökség vagy a Bizottság e határozat hatálya alá tartozó határozatai, amelyek – az államokat kivéve – a jogalanyokra vagyoni kötelezettséget rónak, végrehajthatók Svájcban.

A végrehajtási végzést a svájci kormány által kinevezett hatóság az okmány hitelességének megvizsgálásán túl más ellenőrzés nélkül adja ki, és erről értesíti az Ügynökséget vagy a Bizottságot. A végrehajtásnak a svájci eljárási szabályokkal összhangban kell történnie. A végrehajtási határozat jogszerűségének vizsgálata az Európai Unió Bíróságának hatáskörébe tartozik.

Az Európai Unió Bíróságának választottbírósági rendelkezés alapján hozott ítéletei azonos feltételek mellett hajthatók végre.

---

(1)  
  HL L 224., 2012.8.21., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.), amelyet az (EU) 2019/1020 rendelet (HL L 169., 2019.6.25., 1. o.) módosított.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1025/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.), amelyet legutóbb az (EU) 2015/1535 irányelv (HL L 241., 2015.9.17., 1. o.) módosított.

3

(4)  az Európai Parlament és a Tanács 2009/48/EK irányelve (2009. június 18.) a játékok biztonságáról (HL L 170., 2009.6.30., 1. o.), amelyet legutóbb az (EU) 2021/903 bizottsági irányelv (HL L 197., 2021.6.4., 110. o.) módosított,

4

(5)  az Európai Parlament és a Tanács 2006/42/EK irányelve (2006. május 17.) a gépekről és a 95/16/EK irányelv módosításáról (HL L 157., 2006.6.9., 24. o.), amelyet legutóbb az (EU) 2019/1243 rendelet (HL L 198., 2019.7.25., 241. o.) módosított,

5

(6)  A Tanács 73/23/EGK irányelve (1973. február 19.) a bizonyos feszültségi tartományokban használt elektromos berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 77., 1973.3.26., 29. o.), amelyet hatályon kívül helyezett:

6

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2006/95/EK irányelve (2006. december 12.) (HL L 374., 2006.12.27., 10. o.), amelyet hatályon kívül helyezett: |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2006/95/EK irányelve (2006. december 12.) (HL L 374., 2006.12.27., 10. o.), amelyet hatályon kívül helyezett:

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2014/35/EU irányelve (2014. február 26.), (HL L 96., 2014.3.29., 357. o.). |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2014/35/EU irányelve (2014. február 26.), (HL L 96., 2014.3.29., 357. o.).

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/35/EU irányelve (2014. február 26.) a meghatározott feszültséghatáron belüli használatra tervezett elektromos berendezések forgalmazására vonatkozó tagállami jogszabályok harmonizációjáról (HL L 96., 2014.3.29., 357. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1020 rendelete (2019. június 20.) a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről, valamint a 2004/42/EK irányelv, továbbá a 765/2008/EK és a 305/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 169., 2019.6.25., 1. o.).

8

(9)  Lásd a piacfelügyeletről és a termékek megfelelőségéről, valamint a 2004/42/EK irányelv, továbbá a 765/2008/EK és a 305/2011/EU rendelet módosításáról szóló, 2019. június 20-i (EU) 2019/1020 európai parlamenti és tanácsi rendelet 39. cikkét.

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/515 rendelete (2019. március 19.) a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk kölcsönös elismeréséről és a 764/2008/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 91., 2019.3.29., 1. o.),

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/95/EK irányelve (2001. december 3.) az általános termékbiztonságról (HL L 11., 2002.1.15., 4. o.), amelyet legutóbb az 596/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 188., 2009.7.18., 14. o.) módosított.

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/48/EK irányelve (2009. június 18.) a játékok biztonságáról (HL L 170., 2009.6.30., 1. o.), amelyet legutóbb az (EU) 2021/903 bizottsági irányelv (HL L 197., 2021.6.4., 110. o.) módosított.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

13

(14)  A Tanács 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendelete (1969. március 25.) az Európai Közösségeknek, a Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, 13. cikkének második bekezdése és 14. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozó tisztviselői és egyéb alkalmazottai kategóriáinak megállapításáról (HL L 74., 1969.3.27., 1. o.). A legutóbb az 1749/2002/EK bizottsági rendelettel (HL L 264., 2002.10.2., 13. o.) módosított rendelet.

14

(15)  A Tanács 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete (1968. február 29.) az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről, valamint a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges intézkedések bevezetéséről (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.). A legutóbb a 2104/2005/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 7. o.) módosított rendelet.

15

(16)  
  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

16

(17)  
  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

17

(18)  
  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

18

(19)  
  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

19

---

| 2023.7.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 179/147 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 179/147

---

AZ EGYRÉSZRŐL AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS AZ EURÓPAI ATOMENERGIA-KÖZÖSSÉG, ÉS MÁSRÉSZRŐL NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA KÖZÖTTI KERESKEDELMI ÉS EGYÜTTMŰKÖDÉSI MEGÁLLAPODÁS 8. CIKKE (1) BEKEZDÉSÉNEK P) PONTJÁVAL LÉTREHOZOTT, A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ SZAKBIZOTTSÁG 2/2023 HATÁROZATA

(2023. június 28.)

a késedelmi kamatláb és a pénznemek átváltási árfolyamának meghatározásához referenciaként szolgáló pénzügyi intézmény kijelöléséről, valamint a pénznemek átváltási arányának meghatározásához figyelembe veendő dátumról [2023/1460]

A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁLÁSÁVAL FOGLALKOZÓ SZAKBIZOTTSÁG,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásra (1) és különösen a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyve SSCI.53. cikkének (2) bekezdésére, valamint SSCI.73. cikkére,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodáshoz (a továbbiakban: a kereskedelmi és együttműködési megállapodás) csatolt, a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) SSCI.53. cikkének (2) bekezdése értelmében a késedelmi kamatot a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó szakbizottság (a továbbiakban: a szakbizottság) által e célra kijelölt pénzügyi intézmény által az elsődleges refinanszírozó műveleteire alkalmazott referencia-kamatláb alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodáshoz (a továbbiakban: a kereskedelmi és együttműködési megállapodás) csatolt, a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló jegyzőkönyv (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) SSCI.53. cikkének (2) bekezdése értelmében a késedelmi kamatot a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó szakbizottság (a továbbiakban: a szakbizottság) által e célra kijelölt pénzügyi intézmény által az elsődleges refinanszírozó műveleteire alkalmazott referencia-kamatláb alapján kell kiszámítani.

| (2) | Számos rendelkezés, például a jegyzőkönyv SSC.6. cikkének a) pontja, SSC.19. cikkének (1) bekezdése, SSC.26., SSC.47. és SSC.64. cikke, SSCI.22. cikkének (4) és (5) bekezdése, SSCI.23. cikkének (7) bekezdése, SSCI.56. cikke, SSCI.57. cikke, SSCI.62. cikke és SSCI.64. cikke tartalmaz olyan helyzeteket, amikor az ellátás vagy hozzájárulás kifizetése, kiszámítása vagy újraszámítása, a visszatérítés, illetve a beszámítás és a behajtási eljárások céljából meg kell határozni az átváltási árfolyamot. |
| --- | --- |

(2)

Számos rendelkezés, például a jegyzőkönyv SSC.6. cikkének a) pontja, SSC.19. cikkének (1) bekezdése, SSC.26., SSC.47. és SSC.64. cikke, SSCI.22. cikkének (4) és (5) bekezdése, SSCI.23. cikkének (7) bekezdése, SSCI.56. cikke, SSCI.57. cikke, SSCI.62. cikke és SSCI.64. cikke tartalmaz olyan helyzeteket, amikor az ellátás vagy hozzájárulás kifizetése, kiszámítása vagy újraszámítása, a visszatérítés, illetve a beszámítás és a behajtási eljárások céljából meg kell határozni az átváltási árfolyamot.

| (3) | A jegyzőkönyv SSCI.73. cikke értelmében a jegyzőkönyv és SSC-7. melléklete alkalmazásában a két pénznem közötti átváltási arány a szakbizottság által e célra kijelölt pénzügyi intézmény által közzétett referencia-árfolyam. Az átváltási arány meghatározásához figyelembe veendő dátumot a szakbizottság határozza meg. |
| --- | --- |

(3)

A jegyzőkönyv SSCI.73. cikke értelmében a jegyzőkönyv és SSC-7. melléklete alkalmazásában a két pénznem közötti átváltási arány a szakbizottság által e célra kijelölt pénzügyi intézmény által közzétett referencia-árfolyam. Az átváltási arány meghatározásához figyelembe veendő dátumot a szakbizottság határozza meg.

| (4) | A szakbizottság megjegyzi, hogy bár a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban (2) meghatározott, a szociális biztonsági rendszerek koordinálására vonatkozó szabályok jogilag elkülönülnek a kereskedelmi és együttműködési megállapodásban megállapítottaktól, előnyösebb lenne mindkét megállapodás esetében ugyanazt a pénzügyi intézményt kijelölni, valamint az átváltási arány meghatározásához ugyanazt a dátumot figyelembe venni, mivel ez elkerülhetővé tenné az e megállapodásokat végrehajtó szociális biztonsági intézmények bonyodalmait és csökkentené a hibakockázatot, |
| --- | --- |

(4)

A szakbizottság megjegyzi, hogy bár a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodásban (2) meghatározott, a szociális biztonsági rendszerek koordinálására vonatkozó szabályok jogilag elkülönülnek a kereskedelmi és együttműködési megállapodásban megállapítottaktól, előnyösebb lenne mindkét megállapodás esetében ugyanazt a pénzügyi intézményt kijelölni, valamint az átváltási arány meghatározásához ugyanazt a dátumot figyelembe venni, mivel ez elkerülhetővé tenné az e megállapodásokat végrehajtó szociális biztonsági intézmények bonyodalmait és csökkentené a hibakockázatot,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az SSCI.53. cikk (2) bekezdése és az SSCI.73. cikk alkalmazásában kijelölt pénzügyi intézmény az Európai Központi Bank.

2. cikk

E határozat alkalmazásában a valutaátváltási árfolyam az Európai Központi Bank által közzétett napi valutaátváltási árfolyam.

3. cikk

Amennyiben e határozat másként nem rendelkezik, az átváltási arány a pénzügyi művelet teljesítésének napján közzétett árfolyam.

4. cikk

Egy állam olyan intézményének, amelynek valamely jogosultság megállapítása és az ellátás első kiszámítása céljából egy adott összeget át kell váltania, az alábbiak szerint kell eljárnia:

| a) | amennyiben egy intézmény – a nemzeti jogszabályoknak vagy a jegyzőkönyvnek megfelelően – az ellátás kiszámítása előtti időpontot megelőző bizonyos időszak alatt szerzett olyan összegeket vesz figyelembe, mint például jövedelmek vagy ellátások, akkor az adott időszak utolsó napján közzétett valutaátváltási árfolyamot kell alkalmaznia; |
| --- | --- |

a)

amennyiben egy intézmény – a nemzeti jogszabályoknak vagy a jegyzőkönyvnek megfelelően – az ellátás kiszámítása előtti időpontot megelőző bizonyos időszak alatt szerzett olyan összegeket vesz figyelembe, mint például jövedelmek vagy ellátások, akkor az adott időszak utolsó napján közzétett valutaátváltási árfolyamot kell alkalmaznia;

| b) | amennyiben egy intézmény – a nemzeti jogszabályoknak vagy a jegyzőkönyvnek megfelelően – az ellátás kiszámításához egy összeget vesz figyelembe, akkor az azon hónapot közvetlenül megelőző hónap első napján közzétett átváltási arányt kell alkalmaznia, amely hónaptól a rendelkezést alkalmazni kell. |
| --- | --- |

b)

amennyiben egy intézmény – a nemzeti jogszabályoknak vagy a jegyzőkönyvnek megfelelően – az ellátás kiszámításához egy összeget vesz figyelembe, akkor az azon hónapot közvetlenül megelőző hónap első napján közzétett átváltási arányt kell alkalmaznia, amely hónaptól a rendelkezést alkalmazni kell.

5. cikk

A 4. cikket kell értelemszerűen alkalmazni, ha egy állam valamely intézményének az ellátás – az érintett személy ténybeli vagy jogi helyzetében bekövetkezett változások okán szükségessé váló – újraszámítása céljából egy bizonyos összeget át kell váltania.

6. cikk

Egy állam olyan intézményének, amely a nemzeti jogszabályoknak megfelelően rendszeresen indexált ellátást fizet, és amennyiben más pénznemben megadott összegek befolyásolnák ezt az ellátást, az újraszámításkor az indexálás esedékességének hónapját megelőző hónap első napján közzétett valutaátváltási árfolyamot kell alkalmaznia, kivéve ha a nemzeti jogszabályok másként rendelkeznek.

7. cikk

A jegyzőkönyv SSCI.73. cikke alkalmazásában a két valuta között alkalmazandó átváltási arány meghatározásához figyelembe veendő dátum a következő:

| a) | hátralékokra/folyamatban lévő kifizetésekre vonatkozó beszámítás iránti kérelem esetén az a munkanap, amely közvetlenül megelőzi azt a napot, amikor a kérelmező fél elküldte a hátralékokból/folyamatban lévő kifizetésekből való beszámítás iránti végleges kérelmét; vagy |
| --- | --- |

a)

hátralékokra/folyamatban lévő kifizetésekre vonatkozó beszámítás iránti kérelem esetén az a munkanap, amely közvetlenül megelőzi azt a napot, amikor a kérelmező fél elküldte a hátralékokból/folyamatban lévő kifizetésekből való beszámítás iránti végleges kérelmét; vagy

| b) | behajtás iránti kérelem esetén az a munkanap, amely közvetlenül megelőzi azt a napot, amikor a kérelmező fél elküldte a behajtás iránti első kérelmét. |
| --- | --- |

b)

behajtás iránti kérelem esetén az a munkanap, amely közvetlenül megelőzi azt a napot, amikor a kérelmező fél elküldte a behajtás iránti első kérelmét.

E cikk alkalmazásában a munkanap az Európai Központi Bank olyan munkanapja, amikor az intézmény napi valutaváltási referencia-árfolyamot tesz közzé.

8. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Londonban, 2023. június 28-án.

a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó szakbizottság nevében

a társelnökök

Jordi CURELL GOTOR

Ronan O’CONNOR

---

(1)  
  HL L 149., 2021.4.30., 10. o.

1

(2)  
  HL L 29., 2020.1.31., 7. o.

2

---