# Europeiska unionens L 141/2023

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 141 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 66 årgången31 maj 2023 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 141

Svensk utgåva

Lagstiftning

66 årgången31 maj 2023

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2023/1049 av den 30 maj 2023 om ändring av bilagorna II och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 vad gäller gränsvärden för fiskolja, pendimetalin, fårtalg och spirotetramat i eller på vissa produkter (
  1
  ) | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1050 av den 30 maj 2023 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av armeringsstänger med ursprung i Republiken Belarus efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 16 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2023/1051 av den 22 maj 2023 om ändring av beslut (EU) 2019/1754 om Europeiska unionens anslutning till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar | 34 |
| | * | Rådets beslut (EU) 2023/1052 av den 22 maj 2023 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet om civil luftfartssäkerhet mellan Europeiska unionen och Japan, vad gäller antagandet av gemensamma kommitténs arbetsordning | 38 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1053 av den 30 maj 2023 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/588 vad gäller operativa krav för statliga tjänster som tillhandahålls inom ramen för unionens program för säker konnektivitet och dess tjänsteportfölj | 44 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1054 av den 30 maj 2023 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 vad gäller tjänsteportföljen för de statliga satellitkommunikationstjänster som erbjuds genom det system som inrättats inom ramen för unionens rymdprogram | 49 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1055 av den 30 maj 2023 om fastställande av regler om delning och prioritering av satellitkommunikationskapacitet, tjänster och användarutrustning för att fullgöra den funktion som avses i artikel 66.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 | 57 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens förordning (EU) 2023/1049 av den 30 maj 2023 om ändring av bilagorna II och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 vad gäller gränsvärden för fiskolja, pendimetalin, fårtalg och spirotetramat i eller på vissa produkter (
  1
  )

1

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2023/1050 av den 30 maj 2023 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av armeringsstänger med ursprung i Republiken Belarus efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

16

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2023/1051 av den 22 maj 2023 om ändring av beslut (EU) 2019/1754 om Europeiska unionens anslutning till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar

34

*

Rådets beslut (EU) 2023/1052 av den 22 maj 2023 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet om civil luftfartssäkerhet mellan Europeiska unionen och Japan, vad gäller antagandet av gemensamma kommitténs arbetsordning

38

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1053 av den 30 maj 2023 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/588 vad gäller operativa krav för statliga tjänster som tillhandahålls inom ramen för unionens program för säker konnektivitet och dess tjänsteportfölj

44

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1054 av den 30 maj 2023 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 vad gäller tjänsteportföljen för de statliga satellitkommunikationstjänster som erbjuds genom det system som inrättats inom ramen för unionens rymdprogram

49

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1055 av den 30 maj 2023 om fastställande av regler om delning och prioritering av satellitkommunikationskapacitet, tjänster och användarutrustning för att fullgöra den funktion som avses i artikel 66.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696

57

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till rådets beslut (EU) 2023/992 av den 16 maj 2023 om utseende av 16 ledamöter i styrelsen för Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) ( EUT L 135, 23.5.2023 ) | 67 |

Rättelser

*

Rättelse till rådets beslut (EU) 2023/992 av den 16 maj 2023 om utseende av 16 ledamöter i styrelsen för Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) ( EUT L 135, 23.5.2023 )

( EUT L 135, 23.5.2023 )

67

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 31.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 141/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2023/1049

av den 30 maj 2023

om ändring av bilagorna II och IV till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 vad gäller gränsvärden för fiskolja, pendimetalin, fårtalg och spirotetramat i eller på vissa produkter

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (1), särskilt artiklarna 5.1 och 14.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Gränsvärden har fastställts för pendimetalin och spirotetramat i bilaga II till förordning (EG) nr 396/2005. Fiskolja och fårtalg är upptagna i bilaga IV till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Gränsvärden har fastställts för pendimetalin och spirotetramat i bilaga II till förordning (EG) nr 396/2005. Fiskolja och fårtalg är upptagna i bilaga IV till den förordningen.

| (2) | För det verksamma ämnet pendimetalin lämnades det i enlighet med artikel 6.1 i förordning (EG) nr 396/2005 in en ansökan om ändring av de befintliga gränsvärdena när det gäller ärter (med balja), bönor (med balja) och purjolök. För det verksamma ämnet spirotetramat har en sådan ansökan lämnats in för örter och ätliga blommor. |
| --- | --- |

(2)

För det verksamma ämnet pendimetalin lämnades det i enlighet med artikel 6.1 i förordning (EG) nr 396/2005 in en ansökan om ändring av de befintliga gränsvärdena när det gäller ärter (med balja), bönor (med balja) och purjolök. För det verksamma ämnet spirotetramat har en sådan ansökan lämnats in för örter och ätliga blommor.

| (3) | I enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 396/2005 utvärderades ansökningarna av de berörda medlemsstaterna och utvärderingsrapporterna sändes till kommissionen. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 396/2005 utvärderades ansökningarna av de berörda medlemsstaterna och utvärderingsrapporterna sändes till kommissionen.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) bedömde ansökningarna och utvärderingsrapporterna, och undersökte då särskilt riskerna för konsumenter och, i förekommande fall, för djur, och lämnade därefter motiverade yttranden om de föreslagna gränsvärdena (2). Livsmedelsmyndigheten sände dessa yttranden till sökandena, kommissionen och medlemsstaterna och gjorde dem tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) bedömde ansökningarna och utvärderingsrapporterna, och undersökte då särskilt riskerna för konsumenter och, i förekommande fall, för djur, och lämnade därefter motiverade yttranden om de föreslagna gränsvärdena (2). Livsmedelsmyndigheten sände dessa yttranden till sökandena, kommissionen och medlemsstaterna och gjorde dem tillgängliga för allmänheten.

| (5) | För spirotetramat i övriga örter och ätliga blommor rekommenderade livsmedelsmyndigheten inte ett särskilt gränsvärde. Livsmedelsmyndigheten konstaterade emellertid att riskhanterare kan överväga att tillämpa gränsvärdet på 10 mg/kg på hela gruppen örter och ätliga blommor och att detta skulle vara säkert för konsumenterna. Därför bör gränsvärdet för spirotetramat i övriga örter och ätliga blommor fastställas till 10 mg/kg i enlighet med kommissionens relevanta tekniska riktlinjer (3). |
| --- | --- |

(5)

För spirotetramat i övriga örter och ätliga blommor rekommenderade livsmedelsmyndigheten inte ett särskilt gränsvärde. Livsmedelsmyndigheten konstaterade emellertid att riskhanterare kan överväga att tillämpa gränsvärdet på 10 mg/kg på hela gruppen örter och ätliga blommor och att detta skulle vara säkert för konsumenterna. Därför bör gränsvärdet för spirotetramat i övriga örter och ätliga blommor fastställas till 10 mg/kg i enlighet med kommissionens relevanta tekniska riktlinjer (3).

| (6) | När det gäller pendimetalin och spirotetramat fann livsmedelsmyndigheten att alla krav på de inlämnade uppgifternas fullständighet var uppfyllda och att de ändringar av gränsvärdena som sökandena begärt var godtagbara ur konsumentsäkerhetssynpunkt, på grundval av en bedömning av konsumenternas exponering som omfattade 27 specifika europeiska konsumentgrupper. Livsmedelsmyndigheten tog därvid hänsyn till de senaste uppgifterna om ämnenas toxikologiska egenskaper. Varken långtidsexponeringen för dessa ämnen genom konsumtion av alla de livsmedelsprodukter som kan innehålla dessa ämnen eller korttidsexponeringen till följd av stor konsumtion av de berörda produkterna visade på någon risk för att det acceptabla dagliga intaget eller den akuta referensdosen överskrids. |
| --- | --- |

(6)

När det gäller pendimetalin och spirotetramat fann livsmedelsmyndigheten att alla krav på de inlämnade uppgifternas fullständighet var uppfyllda och att de ändringar av gränsvärdena som sökandena begärt var godtagbara ur konsumentsäkerhetssynpunkt, på grundval av en bedömning av konsumenternas exponering som omfattade 27 specifika europeiska konsumentgrupper. Livsmedelsmyndigheten tog därvid hänsyn till de senaste uppgifterna om ämnenas toxikologiska egenskaper. Varken långtidsexponeringen för dessa ämnen genom konsumtion av alla de livsmedelsprodukter som kan innehålla dessa ämnen eller korttidsexponeringen till följd av stor konsumtion av de berörda produkterna visade på någon risk för att det acceptabla dagliga intaget eller den akuta referensdosen överskrids.

| (7) | På grundval av livsmedelsmyndighetens motiverade yttranden och med hänsyn till de relevanta faktorer som förtecknas i artikel 14.2 i förordning (EG) nr 396/2005 kan man dra slutsatsen att de föreslagna ändringarna av gränsvärdena uppfyller kraven i den artikeln. |
| --- | --- |

(7)

På grundval av livsmedelsmyndighetens motiverade yttranden och med hänsyn till de relevanta faktorer som förtecknas i artikel 14.2 i förordning (EG) nr 396/2005 kan man dra slutsatsen att de föreslagna ändringarna av gränsvärdena uppfyller kraven i den artikeln.

| (8) | Fiskolja och fårtalg hade tillfälligt tagits upp i bilaga IV till förordning (EG) nr 396/2005 i avvaktan på att utvärderingen av dessa enligt rådets direktiv 91/414/EEG (4) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (5) slutförs samt i avvaktan på att gränsvärdena för dessa verksamma ämnen i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 396/2005 ses över. I samband med ansökningarna om förnyat godkännande av dessa verksamma ämnen i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 offentliggjorde livsmedelsmyndigheten slutsatser om den inbördes granskningen av fiskolja och fårtalg (6). På grundval av dessa slutsatser krävs inga gränsvärden för fiskolja och fårtalg. Dessa ämnen bör därför vara kvar i bilaga IV till förordning (EG) nr 396/2005. |
| --- | --- |

(8)

Fiskolja och fårtalg hade tillfälligt tagits upp i bilaga IV till förordning (EG) nr 396/2005 i avvaktan på att utvärderingen av dessa enligt rådets direktiv 91/414/EEG (4) eller Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (5) slutförs samt i avvaktan på att gränsvärdena för dessa verksamma ämnen i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 396/2005 ses över. I samband med ansökningarna om förnyat godkännande av dessa verksamma ämnen i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 offentliggjorde livsmedelsmyndigheten slutsatser om den inbördes granskningen av fiskolja och fårtalg (6). På grundval av dessa slutsatser krävs inga gränsvärden för fiskolja och fårtalg. Dessa ämnen bör därför vara kvar i bilaga IV till förordning (EG) nr 396/2005.

| (9) | Förordning (EG) nr 396/2005 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Förordning (EG) nr 396/2005 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna II och IV till förordning (EG) nr 396/2005 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 maj 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 70, 16.3.2005, s. 1.

1

(2)  
  ”Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for pendimethalin in peas (with pods), beans (with pods) and leeks”, EFSA Journal, vol. 21(2023):3, artikelnr 7663.

2

EFSA Journal

”Reasoned Opinion on the modification of the existing maximum residue levels for spirotetramat in herbs and edible flowers”, EFSA Journal, vol. 20(2022):12, artikelnr 7668.

EFSA Journal

(3)  
  ”Commission Technical Guidelines on data requirements for setting MRLs, comparability of residue trials and extrapolation of residue data on products from plant and animal origin” (SANTE/2019/12752).

3

(4)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

5

(6)  
  ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fish oil”, EFSA Journal, vol. 20(2022):1, artikelnr 7079.

6

EFSA Journal

”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance sheep fat”, EFSA Journal, vol. 20(2022):1, artikelnr 7073.

EFSA Journal

---

BILAGA

Bilagorna II och IV till förordning (EG) nr 396/2005 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I bilaga II ska kolumnerna för pendimetalin och spirotetramat ersättas med följande:

  "
  Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)









  Kod | Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena  (1) | Pendimetalin (F) | Spirotetramat och spirotetramatenol (summan av), uttryckt som spirotetramat (R) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |
| 0100000 | FRUKTER, FÄRSKA ELLER FRYSTA; TRÄDNÖTTER | 0,05  (*1) | |
| 0110000 | Citrusfrukter | | 0,5 |
| 0110010 | Grapefrukter | | |
| 0110020 | Apelsiner | | |
| 0110030 | Citroner | | |
| 0110040 | Limefrukter | | |
| 0110050 | Mandariner | | |
| 0110990 | Övriga (2) | | |
| 0120000 | Trädnötter | | 0,5 |
| 0120010 | Mandlar | | |
| 0120020 | Paranötter | | |
| 0120030 | Cashewnötter | | |
| 0120040 | Kastanjer | | |
| 0120050 | Kokosnötter | | |
| 0120060 | Hasselnötter | | |
| 0120070 | Macadamianötter | | |
| 0120080 | Pekannötter | | |
| 0120090 | Pinjenötter | | |
| 0120100 | Pistaschmandlar | | |
| 0120110 | Valnötter | | |
| 0120990 | Övriga (2) | | |
| 0130000 | Kärnfrukter | | 0,7 |
| 0130010 | Äpplen | | |
| 0130020 | Päron | | |
| 0130030 | Kvitten | | |
| 0130040 | Mispel | | |
| 0130050 | Japansk mispel | | |
| 0130990 | Övriga (2) | | |
| 0140000 | Stenfrukter | | 3 |
| 0140010 | Aprikoser | | |
| 0140020 | Körsbär (söta) | | |
| 0140030 | Persikor | | |
| 0140040 | Plommon | | |
| 0140990 | Övriga (2) | | |
| 0150000 | Bär och små frukter | | |
| 0151000 | a) | Druvor |

1.

I bilaga II ska kolumnerna för pendimetalin och spirotetramat ersättas med följande:

"
  Bekämpningsmedelsrester och gränsvärden (mg/kg)

Kod

Grupper och exempel på enskilda produkter som omfattas av gränsvärdena  (1)

Pendimetalin (F)

Spirotetramat och spirotetramatenol (summan av), uttryckt som spirotetramat (R)

(1)

(2)

(3)

(4)

0100000

FRUKTER, FÄRSKA ELLER FRYSTA; TRÄDNÖTTER

0,05  (*1)

0110000

Citrusfrukter

0,5

0110010

Grapefrukter

0110020

Apelsiner

0110030

Citroner

0110040

Limefrukter

0110050

Mandariner

0110990

Övriga (2)

0120000

Trädnötter

0,5

0120010

Mandlar

0120020

Paranötter

0120030

Cashewnötter

0120040

Kastanjer

0120050

Kokosnötter

0120060

Hasselnötter

0120070

Macadamianötter

0120080

Pekannötter

0120090

Pinjenötter

0120100

Pistaschmandlar

0120110

Valnötter

0120990

Övriga (2)

0130000

Kärnfrukter

0,7

0130010

Äpplen

0130020

Päron

0130030

Kvitten

0130040

Mispel

0130050

Japansk mispel

0130990

Övriga (2)

0140000

Stenfrukter

3

0140010

Aprikoser

0140020

Körsbär (söta)

0140030

Persikor

0140040

Plommon

0140990

Övriga (2)

0150000

Bär och små frukter

0151000

a)

Druvor

2

0151010

Bordsdruvor

0151020

Druvor för vinframställning

0152000

| b) | Jordgubbar |
| --- | --- |

b)

Jordgubbar

0,3

0153000

| c) | Rubusfrukter |
| --- | --- |

c)

Rubusfrukter

0,02  (*1)

0153010

Björnbär

0153020

Blåhallon

0153030

Hallon (gula och röda)

0153990

Övriga (2)

0154000

| d) | Andra små frukter och bär |
| --- | --- |

d)

Andra små frukter och bär

1,5

0154010

Amerikanska blåbär

0154020

Amerikanska tranbär

0154030

Vinbär (röda, svarta och vita)

0154040

Krusbär (gröna, röda och gula)

0154050

Nypon

0154060

Mullbär (svarta och vita)

0154070

Azarolhagtorn

0154080

Fläderbär

0154990

Övriga (2)

0160000

Diverse frukter med

0161000

| a) | ätligt skal |
| --- | --- |

a)

ätligt skal

0161010

Dadlar

0,02  (*1)

0161020

Fikon

0,02  (*1)

0161030

Bordsoliver

1,5

0161040

Kumquat

0,02  (*1)

0161050

Carambola/stjärnfrukter

0,02  (*1)

0161060

Kaki/kakiplommon/sharon/persimon

0,4

0161070

Jambolanäpplen

0,02  (*1)

0161990

Övriga (2)

0,02  (*1)

0162000

| b) | oätligt skal, små |
| --- | --- |

b)

oätligt skal, små

0162010

Kiwifrukter (gröna, gula och röda)

3

0162020

Litchi/litchiplommon

15

0162030

Passionsfrukter/maracuja

0,02  (*1)

0162040

Kaktusfikon

0,02  (*1)

0162050

Stjärnäpplen

0,02  (*1)

0162060

Amerikansk persimon

0,02  (*1)

0162990

Övriga (2)

0,02  (*1)

0163000

| c) | oätligt skal, stora |
| --- | --- |

c)

oätligt skal, stora

0163010

Avokado

0,4

0163020

Bananer

0,4

0163030

Mango

0,3

0163040

Papaya

0,4

0163050

Granatäpplen

0,4

0163060

Kirimoja/cherimoya

0,02  (*1)

0163070

Guava

2

0163080

Ananas

0,15

0163090

Brödfrukter

0,02  (*1)

0163100

Durian/durio

0,02  (*1)

0163110

Taggannona/graviola/guanabana

0,02  (*1)

0163990

Övriga (2)

0,02  (*1)

0200000

GRÖNSAKER, FÄRSKA ELLER FRYSTA

0210000

Rot- och knölgrönsaker

0211000

| a) | Potatis |
| --- | --- |

a)

Potatis

0,05  (*1)

0,8

0212000

| b) | Tropiska rot- och knölgrönsaker |
| --- | --- |

b)

Tropiska rot- och knölgrönsaker

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0212010

Maniok/kassava

0212020

Sötpotatis

0212030

Jamsbönrot

0212040

Arrowrot

0212990

Övriga (2)

0213000

| c) | Övriga rot- och knölgrönsaker utom sockerbetor |
| --- | --- |

c)

Övriga rot- och knölgrönsaker utom sockerbetor

0,07

0213010

Rödbetor

0,05  (*1)

0213020

Morötter

0,7

0213030

Rotselleri

0,2

0213040

Pepparrot

0,7

0213050

Jordärtskockor

0,05  (*1)

0213060

Palsternackor

0,7

0213070

Rotpersilja/persiljerot

0,7

0213080

Rädisor

0,05  (*1)

0213090

Haverrot

0,7

0213100

Kålrötter

0,4

0213110

Rovor/majrovor

0,4

0213990

Övriga (2)

0,05  (*1)

0220000

Lökgrönsaker

0,05  (*1)

0220010

Vitlök

0,3

0220020

Kepalök

0,4

0220030

Schalottenlök

0,3

0220040

Knipplök/salladslök och piplök

0,9

0220990

Övriga (2)

0,02  (*1)

0230000

Fruktgrönsaker

0,05  (*1)

0231000

| a) | Potatisväxter/Solanaceae och malvaväxter |
| --- | --- |

a)

Potatisväxter/Solanaceae och malvaväxter

1

0231010

Tomater

0231020

Paprikor

0231030

Auberginer/äggplantor

0231040

Okra/gombo

0231990

Övriga (2)

0232000

| b) | Gurkväxter – ätligt skal |
| --- | --- |

b)

Gurkväxter – ätligt skal

0,2

0232010

Slanggurkor

0232020

Druvgurkor

0232030

Zucchini/squash

0232990

Övriga (2)

0233000

| c) | Gurkväxter – oätligt skal |
| --- | --- |

c)

Gurkväxter – oätligt skal

0,2

0233010

Meloner

0233020

Pumpor

0233030

Vattenmeloner

0233990

Övriga (2)

0234000

| d) | Sockermajs |
| --- | --- |

d)

Sockermajs

1,5

0239000

| e) | Övriga fruktgrönsaker |
| --- | --- |

e)

Övriga fruktgrönsaker

0,02  (*1)

0240000

Kålgrönsaker (utom rötter och späda bladgrödor av Brassica)

0241000

| a) | Blommande kål |
| --- | --- |

a)

Blommande kål

0,05  (*1)

1

0241010

Broccoli

0241020

Blomkål

0241990

Övriga (2)

0242000

| b) | Huvudbildande kål |
| --- | --- |

b)

Huvudbildande kål

0,05  (*1)

0242010

Brysselkål

0,3 (+)

0242020

Huvudkål

2

0242990

Övriga (2)

0,02  (*1)

0243000

| c) | Bladbildande kål |
| --- | --- |

c)

Bladbildande kål

0,5

7

0243010

Salladskål/kinakål

0243020

Grönkål

0243990

Övriga (2)

0244000

| d) | Kålrabbi |
| --- | --- |

d)

Kålrabbi

0,3

1,5 (+)

0250000

Bladgrönsaker, örter och ätliga blommor

0251000

| a) | Sallat och sallatväxter |
| --- | --- |

a)

Sallat och sallatväxter

7

0251010

Vårklynne/vintersallat/vårsallat/mâche(sallat)/fältsallat

0,6

0251020

Sallat

4

0251030

Escarole/escarolesallat

0,05  (*1)

0251040

Smörgåskrasse och andra groddar och skott

0,6

0251050

Vinterkrasse/vårgyllen

0,05  (*1)

0251060

Rucola/rucolasallat/senapskål

0,6

0251070

Sareptasenap/salladssenap

0,05  (*1)

0251080

Späda bladgrödor/”baby leaf” (inklusive Brassica-arter)

0,6

0251990

Övriga (2)

0,05  (*1)

0252000

| b) | Spenat och liknande blad |
| --- | --- |

b)

Spenat och liknande blad

0,05  (*1)

7

0252010

Spenat

0252020

Portlaker

0252030

Mangold/betblad

0252990

Övriga (2)

0253000

| c) | Blad från vinranka och liknande arter |
| --- | --- |

c)

Blad från vinranka och liknande arter

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0254000

| d) | Vattenkrasse |
| --- | --- |

d)

Vattenkrasse

0,05  (*1)

7

0255000

| e) | Endivesallat |
| --- | --- |

e)

Endivesallat

0,05  (*1)

0,03

0256000

| f) | Örter och ätliga blommor |
| --- | --- |

f)

Örter och ätliga blommor

0256010

Körvel

0,6

7

0256020

Gräslök

0,6

7

0256030

Bladselleri/snittselleri

0,6

7

0256040

Persilja

2

7

0256050

Salvia

2

10

0256060

Rosmarin

0,6

10

0256070

Timjan

0,6

10

0256080

Basilika och ätliga blommor

0,6

7

0256090

Lagerblad

0,6

10

0256100

Dragon

0,6

7

0256990

Övriga (2)

0,6

10

0260000

Baljväxter, färska

0260010

Bönor (med balja)

0,06

2

0260020

Bönor (utan balja)

0,05  (*1)

1,5

0260030

Ärter (med balja)

0,09

2

0260040

Ärter (utan balja)

0,05  (*1)

1,5

0260050

Linser

0,05  (*1)

1,5

0260990

Övriga (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270000

Stjälkgrönsaker

0270010

Sparris

0,1

0,02  (*1)

0270020

Kardoner

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270030

Stjälkselleri/blekselleri

0,1

4

0270040

Fänkål

0,1

4

0270050

Kronärtskockor

0,05  (*1)

1

0270060

Purjolök

0,3

0,9

0270070

Rabarber

0,05  (*1)

4

0270080

Bambuskott

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270090

Palmhjärtan

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0270990

Övriga (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0280000

Svampar, mossor och lavar

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0280010

Odlade svampar

0280020

Vilda svampar

0280990

Mossor och lavar

0290000

Alger och prokaryota organismer

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0300000

BALJVÄXTER, TORKADE

0,15

2

0300010

Bönor

0300020

Linser

0300030

Ärter

0300040

Lupiner

0300990

Övriga (2)

0400000

OLJEVÄXTFRÖER OCH OLJEVÄXTFRUKTER

0,05  (*1)

0401000

Oljeväxtfröer

0401010

Linfrö

0,02  (*1)

0401020

Jordnötter

0,02  (*1)

0401030

Vallmofrö

0,02  (*1)

0401040

Sesamfrö

0,02  (*1)

0401050

Solrosfrö

0,02  (*1)

0401060

Rapsfrö

0,02  (*1)

0401070

Sojabönor

4

0401080

Senapsfrö

0,02  (*1)

0401090

Bomullsfrö

0,4

0401100

Pumpafrö

0,02  (*1)

0401110

Safflorfrö

0,02  (*1)

0401120

Gurkörtsfrö

0,02  (*1)

0401130

Oljedådrafrö

0,02  (*1)

0401140

Hampfrö

0,02  (*1)

0401150

Ricinfrö

0,02  (*1)

0401990

Övriga (2)

0,02  (*1)

0402000

Oljeväxtfrukter

0402010

Oliver för oljeproduktion

1,5

0402020

Oljepalmkärnor

0,02  (*1)

0402030

Oljepalmfrukter

0,02  (*1)

0402040

Kapok

0,02  (*1)

0402990

Övriga (2)

0,02  (*1)

0500000

SPANNMÅL

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0500010

Korn

0500020

Bovete och andra pseudocerealier

0500030

Majs

0500040

Hirs/vanlig hirs

0500050

Havre

0500060

Ris

0500070

Råg

0500080

Durra/sorgum

0500090

Vete

0500990

Övriga (2)

0600000

TE, KAFFE, ÖRTTEER, KAKAO OCH JOHANNESBRÖD

0610000

Te

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0620000

Kaffebönor

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0630000

Örtteer från

0631000

| a) | blommor |
| --- | --- |

a)

blommor

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0631010

Kamomill

0631020

Rosellhibiskus

0631030

Ros

0631040

Jasmin

0631050

Lind

0631990

Övriga (2)

0632000

| b) | blad och örter |
| --- | --- |

b)

blad och örter

0,05  (*1)

50

0632010

Jordgubbe

0632020

Rooibos

0632030

Mate/maté

0632990

Övriga (2)

0633000

| c) | rötter |
| --- | --- |

c)

rötter

0,5

0,1  (*1)

0633010

Vänderot/läkevänderot

0633020

Ginseng

0633990

Övriga (2)

0639000

| d) | andra delar av växten |
| --- | --- |

d)

andra delar av växten

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0640000

Kakaobönor

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0650000

Johannesbröd

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0700000

HUMLE

0,05  (*1)

15

0800000

KRYDDOR

0810000

Frökryddor

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0810010

Anis/anisfrö

0810020

Svartkummin

0810030

Selleri

0810040

Koriander

0810050

Spiskummin

0810060

Dill

0810070

Fänkål

0810080

Bockhornsklöver

0810090

Muskot

0810990

Övriga (2)

0820000

Fruktkryddor

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0820010

Kryddpeppar

0820020

Sichuanpeppar

0820030

Kummin

0820040

Kardemumma

0820050

Enbär

0820060

Pepparkorn (gröna, svarta och vita)

0820070

Vanilj

0820080

Tamarind

0820990

Övriga (2)

0830000

Barkkryddor

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0830010

Kanel

0830990

Övriga (2)

0840000

Rot- och jordstamskryddor

0840010

Lakritsrot

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0840020

Ingefära (10)

0840030

Gurkmeja

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0840040

Pepparrot (11)

0840990

Övriga (2)

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0850000

Kryddor bestående av knoppar

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0850010

Kryddnejlika

0850020

Kapris

0850990

Övriga (2)

0860000

Kryddor bestående av pistiller

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0860010

Saffran

0860990

Övriga (2)

0870000

Kryddor bestående av frömantlar

0,05  (*1)

0,1  (*1)

0870010

Muskotblomma

0870990

Övriga (2)

0900000

SOCKERVÄXTER

0900010

Sockerbetsrötter

0,05  (*1)

0,06

0900020

Sockerrör

0,05  (*1)

0,02  (*1)

0900030

Rotcikoria

0,2

0,07

0900990

Övriga (2)

0,05  (*1)

0,02  (*1)

1000000

ANIMALISKA PRODUKTER – LANDLEVANDE DJUR

1010000

Produkter från

1011000

| a) | svin |
| --- | --- |

a)

svin

1011010

Muskel

0,01  (*1)

0,05

1011020

Fett

0,2

0,02  (*1)

1011030

Lever

0,05

0,7

1011040

Njure

0,05

0,7

1011050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,05

0,7

1011990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1012000

| b) | nötkreatur |
| --- | --- |

b)

nötkreatur

1012010

Muskel

0,01  (*1)

0,05

1012020

Fett

0,2

0,02  (*1)

1012030

Lever

0,05

0,7

1012040

Njure

0,05

0,7

1012050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,05

0,7

1012990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1013000

| c) | får |
| --- | --- |

c)

får

1013010

Muskel

0,01  (*1)

0,05

1013020

Fett

0,2

0,02  (*1)

1013030

Lever

0,05

0,7

1013040

Njure

0,05

0,7

1013050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,05

0,7

1013990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1014000

| d) | get |
| --- | --- |

d)

get

1014010

Muskel

0,01  (*1)

0,05

1014020

Fett

0,2

0,02  (*1)

1014030

Lever

0,05

0,7

1014040

Njure

0,05

0,7

1014050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,05  (*1)

0,7

1014990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1015000

| e) | hästdjur |
| --- | --- |

e)

hästdjur

1015010

Muskel

0,01  (*1)

0,05

1015020

Fett

0,2

0,02  (*1)

1015030

Lever

0,05

0,7

1015040

Njure

0,05

0,7

1015050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,05

0,7

1015990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1016000

| f) | fjäderfä |
| --- | --- |

f)

fjäderfä

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1016010

Muskel

1016020

Fett

1016030

Lever

1016040

Njure

1016050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

1016990

Övriga (2)

1017000

| g) | andra hägnade landlevande djur |
| --- | --- |

g)

andra hägnade landlevande djur

1017010

Muskel

0,01  (*1)

0,05

1017020

Fett

0,2

0,02  (*1)

1017030

Lever

0,05

0,7

1017040

Njure

0,05

0,7

1017050

Ätbara slaktbiprodukter (utom lever och njure)

0,05

0,7

1017990

Övriga (2)

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1020000

Mjölk

0,02

0,01  (*1)

1020010

Nötkreatur

1020020

Får

1020030

Get

1020040

Häst

1020990

Övriga (2)

1030000

Fågelägg

0,01  (*1)

0,01  (*1)

1030010

Tamhöna

1030020

Anka

1030030

Gås

1030040

Vaktel

1030990

Övriga (2)

1040000

Honung och andra biodlingsprodukter (7)

0,05  (*1)

0,5

1050000

Amfibier och reptiler

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1060000

Landlevande ryggradslösa djur

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1070000

Vilda landlevande ryggradsdjur

0,01  (*1)

0,02  (*1)

1100000

PRODUKTER AV ANIMALISKT URSPRUNG - FISK, FISKERIPRODUKTER OCH ANDRA LIVSMEDEL FRÅN HAV OCH INSJÖAR (8)

1200000

PRODUKTER ELLER DELAR AV PRODUKTER SOM ANVÄNDS ENBART TILL FODERPRODUKTION (8)

1300000

BEARBETADE LIVSMEDELSPRODUKTER (9)

Pendimetalin (F)

| (F) | Fettlöslig |
| --- | --- |

(F)

Fettlöslig

Spirotetramat och spirotetramatenol (summan av), uttryckt som spirotetramat (R)

| (R) | En annan definition av resthalt används för följande par bekämpningsmedel-kod: Spirotetramat - kod 1000000 utom 1040000 : spirotetramatenol uttryckt som spirotetramat |
| --- | --- |

(R)

En annan definition av resthalt används för följande par bekämpningsmedel-kod: Spirotetramat - kod 1000000 utom 1040000 : spirotetramatenol uttryckt som spirotetramat

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet har konstaterat att det saknas vissa uppgifter om resthaltsförsök. När gränsvärdet ses över kommer kommissionen att beakta de uppgifter som avses i första meningen, om de lämnas in senast den 20 april 2023, eller, om uppgifterna inte lämnas in senast detta datum, avsaknaden av uppgifter.

0242010 Brysselkål

0244000 d) Kålrabbi"

| 2. | Bilaga IV ska ändras på följande sätt:






  a) | Uppgiften ”Repellenter: fiskolja(1)” ska ersättas med följande: | ”Repellenter: fiskolja” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Bilaga IV ska ändras på följande sätt:

a)

Uppgiften ”Repellenter: fiskolja(1)” ska ersättas med följande:

”Repellenter: fiskolja”

| b) | Uppgiften ”Repellenter: fårtalg(1)” ska ersättas med följande: | ”Repellenter: fårtalg” |
| --- | --- | --- |

b)

Uppgiften ”Repellenter: fårtalg(1)” ska ersättas med följande:

”Repellenter: fårtalg”

---

(*1)  Lägsta analytiska bestämningsgräns.

(1)  Se bilaga I för en fullständig förteckning över produkter av vegetabiliskt och animaliskt ursprung för vilka gränsvärden gäller.

---

| 31.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 141/16 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 141/16

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2023/1050

av den 30 maj 2023

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av armeringsstänger med ursprung i Republiken Belarus efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Tidigare undersökning och gällande åtgärder

Tidigare undersökning och gällande åtgärder

| (1) | Genom förordning (EU) 2017/1019 (2) införde Europeiska kommissionen (kommissionen) antidumpningstullar på import av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering (armeringsstänger) med ursprung i Republiken Belarus (de ursprungliga åtgärderna). Den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna kallas därför nedan för den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EU) 2017/1019 (2) införde Europeiska kommissionen (kommissionen) antidumpningstullar på import av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering (armeringsstänger) med ursprung i Republiken Belarus (de ursprungliga åtgärderna). Den undersökning som ledde till införandet av de ursprungliga åtgärderna kallas därför nedan för den ursprungliga undersökningen.

2

kommissionen

armeringsstänger

de ursprungliga åtgärderna

| (2) | Den antidumpningstull som för närvarande är i kraft på import från Belarus (Belarus eller det berörda landet) är 10,6 %. |
| --- | --- |

(2)

Den antidumpningstull som för närvarande är i kraft på import från Belarus (Belarus eller det berörda landet) är 10,6 %.

Belarus

det berörda landet

1.2   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (3) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (3) mottog kommissionen en begäran om en översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart kommer att löpa ut (3) mottog kommissionen en begäran om en översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

3

| (4) | Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång (begäran) ingavs den 16 mars 2022 av European Steel Association (Eurofer eller sökanden) såsom företrädare för unionsindustrin för armeringsstänger i den mening som avses i artikel 5.4 i grundförordningen och som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion. Begäran grundades på påståendet att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta och att skadan för unionsindustrin skulle återkomma. |
| --- | --- |

(4)

Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång (begäran) ingavs den 16 mars 2022 av European Steel Association (Eurofer eller sökanden) såsom företrädare för unionsindustrin för armeringsstänger i den mening som avses i artikel 5.4 i grundförordningen och som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion. Begäran grundades på påståendet att åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta och att skadan för unionsindustrin skulle återkomma.

begäran

Eurofer

sökanden

1.3   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (5) | Efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen fastslog kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde därför den 15 juni 2022 en sådan översyn, på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen, avseende import till unionen av armeringsstänger med ursprung i Belarus. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (4) (tillkännagivandet om inledande). |
| --- | --- |

(5)

Efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen fastslog kommissionen att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och inledde därför den 15 juni 2022 en sådan översyn, på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen, avseende import till unionen av armeringsstänger med ursprung i Belarus. Kommissionen offentliggjorde ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning (4) (tillkännagivandet om inledande).

Europeiska unionens officiella tidning

4

tillkännagivandet om inledande

1.4   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (6) | Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2021 (översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med slutet av översynsperioden (skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(6)

Undersökningen av fortsatt eller återkommande dumpning omfattade perioden från och med den 1 januari 2021 till och med den 31 december 2021 (översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2018 till och med slutet av översynsperioden (skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

1.5   Berörda parter

Berörda parter

| (7) | I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökande, andra kända unionstillverkare, den kända exporterande tillverkaren och myndigheterna i Belarus, kända importörer, användare och handlare om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och inbjöd dem att delta. |
| --- | --- |

(7)

I tillkännagivandet om inledande uppmanades berörda parter att kontakta kommissionen för att delta i undersökningen. Dessutom informerade kommissionen uttryckligen sökande, andra kända unionstillverkare, den kända exporterande tillverkaren och myndigheterna i Belarus, kända importörer, användare och handlare om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och inbjöd dem att delta.

| (8) | De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden. |
| --- | --- |

(8)

De berörda parterna gavs möjlighet att lämna synpunkter på inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång och att begära att bli hörda av kommissionen och/eller förhörsombudet för handelspolitiska förfaranden.

1.6   Representativt land

Representativt land

| (9) | Eftersom Belarus inte är WTO-medlem och landet förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 (5) ska normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett lämpligt representativt land. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom Belarus inte är WTO-medlem och landet förtecknas i bilaga I till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 (5) ska normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett lämpligt representativt land.

5

| (10) | I syfte att försöka samarbeta med exporterande tillverkare i ett lämpligt representativt land kontaktade kommissionen, i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen, potentiella tillverkare av armeringsstänger i Bosnien och Hercegovina, Sydkorea, Dominikanska republiken, Schweiz, Norge, Turkiet, Förenta staterna och Sydafrika. Kommissionen fick svar från endast en tillverkare, i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(10)

I syfte att försöka samarbeta med exporterande tillverkare i ett lämpligt representativt land kontaktade kommissionen, i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen, potentiella tillverkare av armeringsstänger i Bosnien och Hercegovina, Sydkorea, Dominikanska republiken, Schweiz, Norge, Turkiet, Förenta staterna och Sydafrika. Kommissionen fick svar från endast en tillverkare, i Förenta staterna.

| (11) | Eftersom inga tillverkare i ett annat potentiellt representativt land samarbetade beslutade kommissionen att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från denna tillverkare i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom inga tillverkare i ett annat potentiellt representativt land samarbetade beslutade kommissionen att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från denna tillverkare i Förenta staterna.

| (12) | I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen underrättades parterna och gavs 10 dagar för att lämna synpunkter på valet av Förenta staterna som lämpligt representativt land. Inga synpunkter mottogs från berörda parter. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen underrättades parterna och gavs 10 dagar för att lämna synpunkter på valet av Förenta staterna som lämpligt representativt land. Inga synpunkter mottogs från berörda parter.

1.7   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (13) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(13)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval bland de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

1.7.1   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (14) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet baserat på volymen av tillverkning och försäljning av den likadana produkten i unionen under översynsperioden, samtidigt som man tog hänsyn till geografisk spridning. Urvalet bestod av tre unionstillverkare som svarade för över 17 % av den uppskattade sammanlagda tillverkningsvolymen och försäljningen av den likadana produkten i unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen uppmanade kommissionen berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen, och det preliminära urvalet bekräftades därmed. |
| --- | --- |

(14)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. Kommissionen gjorde urvalet baserat på volymen av tillverkning och försäljning av den likadana produkten i unionen under översynsperioden, samtidigt som man tog hänsyn till geografisk spridning. Urvalet bestod av tre unionstillverkare som svarade för över 17 % av den uppskattade sammanlagda tillverkningsvolymen och försäljningen av den likadana produkten i unionen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen uppmanade kommissionen berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen, och det preliminära urvalet bekräftades därmed.

1.7.2   Stickprovsförfarande avseende importörer

Stickprovsförfarande avseende importörer

| (15) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Ingen icke-närstående importör tillhandahöll de begärda uppgifterna eller samtyckte till att ingå i stickprovet. |
| --- | --- |

(15)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen icke-närstående importörer att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande. Ingen icke-närstående importör tillhandahöll de begärda uppgifterna eller samtyckte till att ingå i stickprovet.

1.7.3   Stickprovsförfarande avseende tillverkare i Belarus

Stickprovsförfarande avseende tillverkare i Belarus

| (16) | För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla tillverkare i Belarus att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Republiken Belarus delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen. |
| --- | --- |

(16)

För att kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla tillverkare i Belarus att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande. Kommissionen bad dessutom Republiken Belarus delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra tillverkare som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

| (17) | Endast en tillverkare av armeringsstänger från Belarus, Byelorussian Steel Works (BMZ), gav sig till känna. Något stickprovsförfarande behövdes därför inte. |
| --- | --- |

(17)

Endast en tillverkare av armeringsstänger från Belarus, Byelorussian Steel Works (BMZ), gav sig till känna. Något stickprovsförfarande behövdes därför inte.

1.8   Svar på frågeformuläret

Svar på frågeformuläret

| (18) | Kommissionen sände frågeformulär till de tre unionstillverkare som ingick i urvalet, sökanden, BMZ och den samarbetsvilliga tillverkaren i det representativa landet. Frågeformulären hade också gjorts tillgängliga online på dagen för inledandet (6). |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen sände frågeformulär till de tre unionstillverkare som ingick i urvalet, sökanden, BMZ och den samarbetsvilliga tillverkaren i det representativa landet. Frågeformulären hade också gjorts tillgängliga online på dagen för inledandet (6).

6

| (19) | Svar på frågeformuläret inkom från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet, sökanden och tillverkaren i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(19)

Svar på frågeformuläret inkom från de tre unionstillverkare som ingick i urvalet, sökanden och tillverkaren i Förenta staterna.

| (20) | BMZ besvarade inte frågeformuläret och ansågs därför inte samarbeta med kommissionen i denna översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(20)

BMZ besvarade inte frågeformuläret och ansågs därför inte samarbeta med kommissionen i denna översyn vid giltighetstidens utgång.

| (21) | Eftersom den belarusiska tillverkaren inte samarbetade tillämpade kommissionen artikel 18 i grundförordningen och grundade sina slutsatser i översynen vid giltighetstidens utgång på tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

(21)

Eftersom den belarusiska tillverkaren inte samarbetade tillämpade kommissionen artikel 18 i grundförordningen och grundade sina slutsatser i översynen vid giltighetstidens utgång på tillgängliga uppgifter.

1.9   Kontrollbesök på plats

Kontrollbesök på plats

| (22) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg var nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler: | Unionstillverkare








  — | SN Maia – Siderurgia Nacional SA, Portugal |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg var nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök enligt artikel 16 i grundförordningen genomfördes i följande företags lokaler:

Unionstillverkare

Unionstillverkare

—

SN Maia – Siderurgia Nacional SA, Portugal

| — | CMC Poland SP. z o.o, Polen |
| --- | --- |

—

CMC Poland SP. z o.o, Polen

| — | Riva Acier S.A.S., Frankrike |
| --- | --- |

—

Riva Acier S.A.S., Frankrike

| | Intresseorganisation för unionstillverkare








  — | Eurofer, Belgien |
| --- | --- | --- |

Intresseorganisation för unionstillverkare

Intresseorganisation för unionstillverkare

—

Eurofer, Belgien

| | Tillverkare i ett lämpligt representativt land








  — | CMC, Irving, Texas, Förenta staterna |
| --- | --- | --- |

Tillverkare i ett lämpligt representativt land

Tillverkare i ett lämpligt representativt land

—

CMC, Irving, Texas, Förenta staterna

1.10   Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (23) | Den 17 april 2023 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande antidumpningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut. |
| --- | --- |

(23)

Den 17 april 2023 lämnade kommissionen ut uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden mot bakgrund av vilka den ämnade bibehålla de gällande antidumpningstullarna. Alla parter beviljades en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på de uppgifter som lämnats ut.

| (24) | Endast sökanden lämnade synpunkter som stödde kommissionens resultat och slutsatser. |
| --- | --- |

(24)

Endast sökanden lämnade synpunkter som stödde kommissionens resultat och slutsatser.

2.   DEN PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

DEN PRODUKT SOM ÖVERSYNEN GÄLLER OCH LIKADAN PRODUKT

2.1   Produkt som översynen gäller

Produkt som översynen gäller

| (25) | Den produkt som översynen gäller är samma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering, av järn eller olegerat stål, men inte vidare bearbetade än smidda, varmvalsade, varmdragna eller varmsträngpressade, även vridna efter valsningen och med mindre försänkningar, kammar eller andra mindre deformationer åstadkomna under valsningsprocessen, med ursprung i Belarus och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 och ex 7214 99 95 (den produkt som översynen gäller). Armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet av järn eller stål omfattas inte. Andra långa produkter, såsom rundstänger, omfattas inte. |
| --- | --- |

(25)

Den produkt som översynen gäller är samma som i den ursprungliga undersökningen, dvs. vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering, av järn eller olegerat stål, men inte vidare bearbetade än smidda, varmvalsade, varmdragna eller varmsträngpressade, även vridna efter valsningen och med mindre försänkningar, kammar eller andra mindre deformationer åstadkomna under valsningsprocessen, med ursprung i Belarus och som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 och ex 7214 99 95 (den produkt som översynen gäller). Armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet av järn eller stål omfattas inte. Andra långa produkter, såsom rundstänger, omfattas inte.

den produkt som översynen gäller

2.2   Likadan produkt

Likadan produkt

| (26) | Såsom fastställs i den ursprungliga undersökningen bekräftar denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har både samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den produkt som översynen gäller. |
| --- | --- | --- |

(26)

Såsom fastställs i den ursprungliga undersökningen bekräftar denna översyn vid giltighetstidens utgång att följande produkter har både samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den produkt som översynen gäller.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs på det representativa landets hemmamarknad. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs på det representativa landets hemmamarknad.

| — | Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin. |
| --- | --- |

—

Den produkt som tillverkas och säljs inom unionen av unionsindustrin.

| (27) | Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(27)

Dessa produkter anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

SANNOLIKHETEN FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (28) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Belarus. |
| --- | --- |

(28)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte kommissionen om upphörandet av de gällande åtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt eller återkommande dumpning från Belarus.

3.1   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (29) | Enligt Eurostats databas Comext uppgick importen från Belarus under översynsperioden till omkring 206 200 ton, vilket motsvarar en marknadsandel på omkring 1,9 %. De viktigaste importerande medlemsstaterna var följande: Estland, Lettland, Litauen och Polen. Jämfört med den ursprungliga undersökningen hade importen och marknadsandelen mer än halverats (dvs. 488 700 ton och en marknadsandel på 5,0 %). |
| --- | --- |

(29)

Enligt Eurostats databas Comext uppgick importen från Belarus under översynsperioden till omkring 206 200 ton, vilket motsvarar en marknadsandel på omkring 1,9 %. De viktigaste importerande medlemsstaterna var följande: Estland, Lettland, Litauen och Polen. Jämfört med den ursprungliga undersökningen hade importen och marknadsandelen mer än halverats (dvs. 488 700 ton och en marknadsandel på 5,0 %).

| (30) | Såsom anges i skäl 20 samarbetade den enda kända belarusiska tillverkaren inte i undersökningen. På grund av det obefintliga samarbetet meddelade kommissionen därför de belarusiska myndigheterna att den skulle kunna komma att tillämpa artikel 18 i grundförordningen med avseende på de slutsatser som dras beträffande Belarus. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter. |
| --- | --- |

(30)

Såsom anges i skäl 20 samarbetade den enda kända belarusiska tillverkaren inte i undersökningen. På grund av det obefintliga samarbetet meddelade kommissionen därför de belarusiska myndigheterna att den skulle kunna komma att tillämpa artikel 18 i grundförordningen med avseende på de slutsatser som dras beträffande Belarus. Kommissionen har inte mottagit några synpunkter.

| (31) | I enlighet med artikel 18 i grundförordningen baserades följaktligen slutsatserna om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning på tillgängliga uppgifter, särskilt Eurostat, den databas som upprättats i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (artikel 14.6-databasen), Global Trade Atlas (GTA) och begäran. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med artikel 18 i grundförordningen baserades följaktligen slutsatserna om sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning på tillgängliga uppgifter, särskilt Eurostat, den databas som upprättats i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (artikel 14.6-databasen), Global Trade Atlas (GTA) och begäran.

artikel 14.6-databasen

| (32) | Importvolymen och importpriset från Belarus fastställdes på grundval av uppgifter från artikel 14.6-databasen. |
| --- | --- |

(32)

Importvolymen och importpriset från Belarus fastställdes på grundval av uppgifter från artikel 14.6-databasen.

3.2   Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.7 i grundförordningen

Förfarande för fastställande av normalvärdet enligt artikel 2.7 i grundförordningen

| (33) | Eftersom Belarus inte är WTO-medlem och landet förtecknas i bilaga I till förordning (EU) 2015/755, bör normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett lämpligt representativt land, vilket påpekats i avsnitt 1.6 ovan. |
| --- | --- |

(33)

Eftersom Belarus inte är WTO-medlem och landet förtecknas i bilaga I till förordning (EU) 2015/755, bör normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett lämpligt representativt land, vilket påpekats i avsnitt 1.6 ovan.

| (34) | Eftersom kommissionen fick svar från endast en tillverkare, från Förenta staterna, beslutade den att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från denna tillverkare i Förenta staterna, dvs. på grundval av den samarbetsvilliga tillverkarens faktiska priser. |
| --- | --- |

(34)

Eftersom kommissionen fick svar från endast en tillverkare, från Förenta staterna, beslutade den att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från denna tillverkare i Förenta staterna, dvs. på grundval av den samarbetsvilliga tillverkarens faktiska priser.

3.3   Normalvärde

Normalvärde

| (35) | Först undersökte kommissionen om den sammanlagda försäljningsvolymen av den likadana produkten, tillverkad av den samarbetsvilliga tillverkaren, till oberoende kunder i Förenta staterna var representativ, enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den totala försäljningsvolymen i Förenta staterna jämfördes med den totala importvolymen från Belarus till unionen, såsom rapporterats i artikel 14.6-databasen. På grundval av detta konstaterade kommissionen att den likadana produkten såldes i representativa mängder på den amerikanska marknaden. |
| --- | --- |

(35)

Först undersökte kommissionen om den sammanlagda försäljningsvolymen av den likadana produkten, tillverkad av den samarbetsvilliga tillverkaren, till oberoende kunder i Förenta staterna var representativ, enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den totala försäljningsvolymen i Förenta staterna jämfördes med den totala importvolymen från Belarus till unionen, såsom rapporterats i artikel 14.6-databasen. På grundval av detta konstaterade kommissionen att den likadana produkten såldes i representativa mängder på den amerikanska marknaden.

| (36) | Kommissionen undersökte sedan, vad gäller den samarbetsvilliga tillverkaren i Förenta staterna, huruvida försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden. Därför fastställdes tillverkningskostnaden för varje produkttyp som framställs av den amerikanska tillverkaren under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen undersökte sedan, vad gäller den samarbetsvilliga tillverkaren i Förenta staterna, huruvida försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Försäljningstransaktionerna ansågs vara lönsamma när enhetspriset var lika med eller högre än tillverkningskostnaden. Därför fastställdes tillverkningskostnaden för varje produkttyp som framställs av den amerikanska tillverkaren under undersökningsperioden.

| (37) | Eftersom den volym som såldes till ett nettopris som var lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden (tillverkningskostnader plus försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader) utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden, baserades normalvärdet på grundval av den samarbetsvilliga tillverkarens faktiska priser på hemmamarknaden i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(37)

Eftersom den volym som såldes till ett nettopris som var lika med eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden (tillverkningskostnader plus försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader) utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden, baserades normalvärdet på grundval av den samarbetsvilliga tillverkarens faktiska priser på hemmamarknaden i Förenta staterna.

3.4   Exportpris

Exportpris

| (38) | Såsom anges i skäl 32 fastställdes exportpriserna från Belarus på grundval av importvärden i artikel 14.6-databasen, som justerades till nivån fritt fabrik. För detta ändamål baserades de transportkostnader som drogs av på uppgifter som sökanden lämnat i begäran. |
| --- | --- |

(38)

Såsom anges i skäl 32 fastställdes exportpriserna från Belarus på grundval av importvärden i artikel 14.6-databasen, som justerades till nivån fritt fabrik. För detta ändamål baserades de transportkostnader som drogs av på uppgifter som sökanden lämnat i begäran.

3.5   Jämförelse

Jämförelse

| (39) | Kommissionen har jämfört normalvärdet och exportpriserna fritt fabrik. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen har jämfört normalvärdet och exportpriserna fritt fabrik.

3.6   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (40) | Jämförelsen visar på en landsomfattande dumpningsmarginal för exporten från Belarus, uttryckt i procent av unionens tullvärde, på 41,1 %. |
| --- | --- |

(40)

Jämförelsen visar på en landsomfattande dumpningsmarginal för exporten från Belarus, uttryckt i procent av unionens tullvärde, på 41,1 %.

4.   Sannolikhet för fortsatt dumpning

Sannolikhet för fortsatt dumpning

| (41) | Eftersom dumpning konstaterats förekomma under översynsperioden undersökte kommissionen, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande ytterligare faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Belarus, förhållandet mellan exportpriser till tredjeländer och prisnivån i unionen samt unionsmarknadens attraktionskraft. På grund av bristande samarbetsvilja från den belarusiska exporterande tillverkaren och de belarusiska myndigheterna baserades analysen på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, särskilt den information som sökanden lämnade i begäran om översyn och den statistiska databasen Global Trade Atlas (GTA). |
| --- | --- |

(41)

Eftersom dumpning konstaterats förekomma under översynsperioden undersökte kommissionen, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, sannolikheten för fortsatt dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Följande ytterligare faktorer analyserades: produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Belarus, förhållandet mellan exportpriser till tredjeländer och prisnivån i unionen samt unionsmarknadens attraktionskraft. På grund av bristande samarbetsvilja från den belarusiska exporterande tillverkaren och de belarusiska myndigheterna baserades analysen på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, särskilt den information som sökanden lämnade i begäran om översyn och den statistiska databasen Global Trade Atlas (GTA).

4.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Belarus

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Belarus

| (42) | Produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Belarus fastställdes på grundval av den information som lämnats i begäran. |
| --- | --- |

(42)

Produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Belarus fastställdes på grundval av den information som lämnats i begäran.

| (43) | Enligt de uppgifter som lämnats i begäran, dubbelkontrollerade mot offentliga källor, uppskattades produktionskapaciteten för 2021 i Belarus till mer än 2,6 miljoner ton armeringsstänger, med en möjlighet att öka kapaciteten med ytterligare 300 000 ton, dvs. totalt tre miljoner ton (7). Enligt tillgängliga uppgifter uppgick den belarusiska försäljningen till 1,7 miljoner ton, varav 700 000 förbrukades på den inhemska marknaden och cirka en miljon exporterades (8). Den outnyttjade kapaciteten uppskattades således till mer än 900 000 ton, vilket utgjorde mer än 8 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Denna outnyttjade kapacitet skulle kunna användas för att tillverka den produkt som översynen gäller för export till unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(43)

Enligt de uppgifter som lämnats i begäran, dubbelkontrollerade mot offentliga källor, uppskattades produktionskapaciteten för 2021 i Belarus till mer än 2,6 miljoner ton armeringsstänger, med en möjlighet att öka kapaciteten med ytterligare 300 000 ton, dvs. totalt tre miljoner ton (7). Enligt tillgängliga uppgifter uppgick den belarusiska försäljningen till 1,7 miljoner ton, varav 700 000 förbrukades på den inhemska marknaden och cirka en miljon exporterades (8). Den outnyttjade kapaciteten uppskattades således till mer än 900 000 ton, vilket utgjorde mer än 8 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Denna outnyttjade kapacitet skulle kunna användas för att tillverka den produkt som översynen gäller för export till unionen om åtgärderna skulle tillåtas upphöra att gälla.

7

8

4.2   Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (44) | På grundval av uppgifterna i begäran är industrin för armeringsstänger i Belarus exportinriktad, eftersom omkring 85 % av Belarus stålproduktionskapacitet är avsedd för export. Enligt GTA-databasen var unionsmarknaden den största exportmarknaden för Belarus. Exportpriserna från Belarus till tredjeländer (551 euro/ton) konstaterades i genomsnitt vara 10 euro lägre per ton jämfört med de genomsnittliga exportförsäljningspriserna till unionsmarknaden och 15 % lägre än unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser på unionsmarknaden (651 euro/ton). Med hänsyn till dessa prisnivåer skulle det därför vara potentiellt mer attraktivt för de belarusiska exportörerna att exportera till unionen än till nästan alla andra länder. Dessutom blev ett stort antal exportländer (dvs. Förenta staterna, Kanada, Förenade kungariket, Turkiet, Ukraina, Malaysia, Mexiko, Marocko, Gulfstaterna, Egypten och andra länder) alltmer otillgängliga för Belarus på grund av inhemskt överutbud och handelsåtgärder mot import från Belarus. |
| --- | --- |

(44)

På grundval av uppgifterna i begäran är industrin för armeringsstänger i Belarus exportinriktad, eftersom omkring 85 % av Belarus stålproduktionskapacitet är avsedd för export. Enligt GTA-databasen var unionsmarknaden den största exportmarknaden för Belarus. Exportpriserna från Belarus till tredjeländer (551 euro/ton) konstaterades i genomsnitt vara 10 euro lägre per ton jämfört med de genomsnittliga exportförsäljningspriserna till unionsmarknaden och 15 % lägre än unionstillverkarnas genomsnittliga försäljningspriser på unionsmarknaden (651 euro/ton). Med hänsyn till dessa prisnivåer skulle det därför vara potentiellt mer attraktivt för de belarusiska exportörerna att exportera till unionen än till nästan alla andra länder. Dessutom blev ett stort antal exportländer (dvs. Förenta staterna, Kanada, Förenade kungariket, Turkiet, Ukraina, Malaysia, Mexiko, Marocko, Gulfstaterna, Egypten och andra länder) alltmer otillgängliga för Belarus på grund av inhemskt överutbud och handelsåtgärder mot import från Belarus.

| (45) | Unionsmarknaden var också attraktiv för den belarusiska tillverkaren med tanke på dess geografiska närhet och storlek och med tanke på att förbrukningen på unionsmarknaden uppgår till cirka 11 miljoner ton. |
| --- | --- |

(45)

Unionsmarknaden var också attraktiv för den belarusiska tillverkaren med tanke på dess geografiska närhet och storlek och med tanke på att förbrukningen på unionsmarknaden uppgår till cirka 11 miljoner ton.

| (46) | När det gäller storlek, priser och närhet fortsatte därför unionsmarknaden att vara attraktiv för den belarusiska exporterande tillverkaren jämfört med andra marknader.. |
| --- | --- |

(46)

När det gäller storlek, priser och närhet fortsatte därför unionsmarknaden att vara attraktiv för den belarusiska exporterande tillverkaren jämfört med andra marknader..

4.3   Konsekvenserna av sanktionerna mot Belarus

Konsekvenserna av sanktionerna mot Belarus

| (47) | Kommissionen noterade att EU hade infört ett antal sanktionspaket mot Ryssland och Belarus på grund av Rysslands militära aggression mot Ukraina. Dessa paket påverkar även stålprodukter och/eller de stålföretag som planerar att tillverka och exportera den produkt som översynen gäller efter översynsperioden. Sedan sanktionerna infördes i mars 2022 upphörde importen från Belarus från och med juni 2022. Den nuvarande situationen kan dock inte anses vara av bestående karaktär. Eftersom dessa sanktioner är kopplade till den militära aggressionen och den underliggande geopolitiska situationen är deras omfattning, modulering och/eller varaktighet oförutsägbar. Dessutom har antidumpningsåtgärder en maximal varaktighet på fem år. Med tanke på de ovannämnda osäkerheterna och det faktum att rådet när som helst kan ändra sanktionernas exakta omfattning och varaktighet ansåg kommissionen att sanktionerna inte kunde påverka dess slutsatser i denna undersökning. Kommissionen konstaterade i synnerhet att åtgärderna, trots de nuvarande sanktionerna, fortfarande var nödvändiga i den mening som avses i artikel 11.1 och 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen noterade att EU hade infört ett antal sanktionspaket mot Ryssland och Belarus på grund av Rysslands militära aggression mot Ukraina. Dessa paket påverkar även stålprodukter och/eller de stålföretag som planerar att tillverka och exportera den produkt som översynen gäller efter översynsperioden. Sedan sanktionerna infördes i mars 2022 upphörde importen från Belarus från och med juni 2022. Den nuvarande situationen kan dock inte anses vara av bestående karaktär. Eftersom dessa sanktioner är kopplade till den militära aggressionen och den underliggande geopolitiska situationen är deras omfattning, modulering och/eller varaktighet oförutsägbar. Dessutom har antidumpningsåtgärder en maximal varaktighet på fem år. Med tanke på de ovannämnda osäkerheterna och det faktum att rådet när som helst kan ändra sanktionernas exakta omfattning och varaktighet ansåg kommissionen att sanktionerna inte kunde påverka dess slutsatser i denna undersökning. Kommissionen konstaterade i synnerhet att åtgärderna, trots de nuvarande sanktionerna, fortfarande var nödvändiga i den mening som avses i artikel 11.1 och 11.2 i grundförordningen.

4.4   Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

Slutsats om sannolikheten för fortsatt dumpning

| (48) | Undersökningen visade att importen från Belarus fortsatte att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser under översynsperioden. |
| --- | --- |

(48)

Undersökningen visade att importen från Belarus fortsatte att komma in på unionsmarknaden till dumpade priser under översynsperioden.

| (49) | Belarus outnyttjade kapacitet var dessutom betydande i förhållande till förbrukningen i unionen under översynsperioden. Unionsmarknadens attraktionskraft i fråga om storlek och priser pekade dessutom på att det var sannolikt att den belarusiska exporten skulle riktas mot unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla, och outnyttjad kapacitet skulle också användas för att öka produktionen och exporten till unionen. |
| --- | --- |

(49)

Belarus outnyttjade kapacitet var dessutom betydande i förhållande till förbrukningen i unionen under översynsperioden. Unionsmarknadens attraktionskraft i fråga om storlek och priser pekade dessutom på att det var sannolikt att den belarusiska exporten skulle riktas mot unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla, och outnyttjad kapacitet skulle också användas för att öka produktionen och exporten till unionen.

| (50) | Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att det var sannolikt att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna skulle leda till en betydligt ökad dumpad import av den undersökta produkten från Belarus till unionen. |
| --- | --- |

(50)

Kommissionen drog följaktligen slutsatsen att det var sannolikt att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna skulle leda till en betydligt ökad dumpad import av den undersökta produkten från Belarus till unionen.

| (51) | Mot bakgrund av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning. |
| --- | --- |

(51)

Mot bakgrund av det ovanstående drog kommissionen slutsatsen att ett upphävande av antidumpningsåtgärderna sannolikt skulle leda till fortsatt dumpning.

5.   SKADA

SKADA

5.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

Definition av unionsindustrin och unionstillverkningen

| (52) | Den likadana produkten tillverkades av omkring 25 tillverkare i unionen under skadeundersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(52)

Den likadana produkten tillverkades av omkring 25 tillverkare i unionen under skadeundersökningsperioden. Dessa tillverkare utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

| (53) | Den totala produktionen i unionen under översynsperioden fastställdes till cirka 11 200 000 ton. Kommissionen fastställde siffran på grundval av sökandens svar på det makroekonomiska frågeformuläret. Såsom framgår i skäl 14 valdes tre unionstillverkare ut till urvalet, vilka står för över 17 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(53)

Den totala produktionen i unionen under översynsperioden fastställdes till cirka 11 200 000 ton. Kommissionen fastställde siffran på grundval av sökandens svar på det makroekonomiska frågeformuläret. Såsom framgår i skäl 14 valdes tre unionstillverkare ut till urvalet, vilka står för över 17 % av den totala unionstillverkningen av den likadana produkten.

5.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (54) | Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden plus den totala importen till unionen. Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden erhölls från sökanden och justerades i tillämpliga fall i enlighet med kontrollerade uppgifter i svaren från unionstillverkarna som valts ut för översynsperioden. När det gäller import förlitade sig kommissionen på artikel 14.6-databasen. |
| --- | --- |

(54)

Kommissionen fastställde förbrukningen i unionen på grundval av unionsindustrins totala försäljningsvolym på unionsmarknaden plus den totala importen till unionen. Unionsindustrins försäljning på unionsmarknaden erhölls från sökanden och justerades i tillämpliga fall i enlighet med kontrollerade uppgifter i svaren från unionstillverkarna som valts ut för översynsperioden. När det gäller import förlitade sig kommissionen på artikel 14.6-databasen.

| (55) | Enligt dessa uppgifter utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i unionen (ton) | 10 297 042 | 10 821 698 | 10 411 261 | 11 116 688 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 105 | 101 | 108 |
| Källa: | Artikel 14.6-databasen och svar på frågeformulär. |

(55)

Enligt dessa uppgifter utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

2018

2019

2020

Översynsperiod

Total förbrukning i unionen (ton)

10 297 042

10 821 698

10 411 261

11 116 688

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

105

105

101

101

108

108

Källa:

Källa:

Artikel 14.6-databasen och svar på frågeformulär.

| (56) | Förbrukningen i unionen ökade med 5 % mellan 2018 och 2019, minskade något under 2020 för att öka ytterligare under översynsperioden. Fluktuationerna i förbrukningen under 2020 och översynsperioden berodde på covid-19-utbrottet som ledde till att de ekonomiska aktörernas verksamhet minskade, vilket ledde till minskad förbrukning, följt av att den ekonomiska verksamheten återupptogs. |
| --- | --- |

(56)

Förbrukningen i unionen ökade med 5 % mellan 2018 och 2019, minskade något under 2020 för att öka ytterligare under översynsperioden. Fluktuationerna i förbrukningen under 2020 och översynsperioden berodde på covid-19-utbrottet som ledde till att de ekonomiska aktörernas verksamhet minskade, vilket ledde till minskad förbrukning, följt av att den ekonomiska verksamheten återupptogs.

| (57) | Förbrukningen i unionen ökade totalt med 8 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(57)

Förbrukningen i unionen ökade totalt med 8 % under skadeundersökningsperioden.

5.3   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

5.3.1   Volym av och marknadsandel för importen från det berörda landet

Volym av och marknadsandel för importen från det berörda landet

| (58) | Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från artikel 14.6-databasen. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av den andel som denna import utgjorde av den totala förbrukningen i unionen, såsom anges i skäl 5.2. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen fastställde importvolymen på grundval av uppgifter från artikel 14.6-databasen. Marknadsandelen för importen fastställdes på grundval av den andel som denna import utgjorde av den totala förbrukningen i unionen, såsom anges i skäl 5.2.

| (59) | Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

  Tabell 2


  Importvolym och marknadsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Import från Belarus (ton) | [72 000 – 80 000 ] | [80 000 –90 000 ] | [125 000 – 140 000 ] | [200 000 – 210 000 ] |
| Index (2018 = 100) | 100 | 107 | 172 | 268 |
| Marknadsandel (%) | 0,6 –0,8 | 0,7 –0,9 | 1 –1,5 | 1,8 –2,1 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 102 | 170 | 248 |
| Källa: | Artikel 14.6-databasen och svar på frågeformulär. |

(59)

Importen till unionen från det berörda landet utvecklades på följande sätt:

Tabell 2

Tabell 2

Importvolym och marknadsandel

Importvolym och marknadsandel

2018

2019

2020

Översynsperiod

Import från Belarus (ton)

[72 000 – 80 000 ]

[80 000 –90 000 ]

[125 000 – 140 000 ]

[200 000 – 210 000 ]

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

107

107

172

172

268

268

Marknadsandel (%)

0,6 –0,8

0,7 –0,9

1 –1,5

1,8 –2,1

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

102

102

170

170

248

248

Källa:

Källa:

Artikel 14.6-databasen och svar på frågeformulär.

| (60) | Importen från Belarus av den produkt som översynen gäller mer än fördubblades under skadeundersökningsperioden, från 72 000–80 000 ton under 2018 till 200 000–210 000 ton under översynsperioden. Marknadsandelen för importen från Belarus uppvisade en liknande utveckling som importvolymen och ökade kraftigt varje år, från 0,6 % – 0,8 % under 2018 till 1,8 % – 2,1 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(60)

Importen från Belarus av den produkt som översynen gäller mer än fördubblades under skadeundersökningsperioden, från 72 000–80 000 ton under 2018 till 200 000–210 000 ton under översynsperioden. Marknadsandelen för importen från Belarus uppvisade en liknande utveckling som importvolymen och ökade kraftigt varje år, från 0,6 % – 0,8 % under 2018 till 1,8 % – 2,1 % under översynsperioden.

5.3.2   Genomsnittliga importpriser från Belarus

Genomsnittliga importpriser från Belarus

| (61) | Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från artikel 14.6-databasen. |
| --- | --- |

(61)

Kommissionen fastställde importpriserna på grundval av uppgifter från artikel 14.6-databasen.

| (62) | Det vägda genomsnittliga priset för importen till unionen från Belarus utvecklades på följande sätt:

  Tabell 3


  Importpriser | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belarus (euro/ton) | 420 – 440 | 400 – 420 | 345 – 365 | 540 – 570 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 93 | 82 | 128 |
| Källa: | Artikel 14.6-databasen. |

(62)

Det vägda genomsnittliga priset för importen till unionen från Belarus utvecklades på följande sätt:

Tabell 3

Tabell 3

Importpriser

Importpriser

2018

2019

2020

Översynsperiod

Belarus (euro/ton)

420 – 440

400 – 420

345 – 365

540 – 570

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

93

93

82

82

128

128

Källa:

Källa:

Artikel 14.6-databasen.

| (63) | De genomsnittliga importpriserna minskade från 420–440 euro/ton under 2018 till 345–365 euro/ton under 2020, men ökade därefter till 550–570 euro/ton under översynsperioden. Totalt sett var ökningen mellan 2018 och översynsperioden 28 %, vilket motsvarar en prisökning på 120–130 euro per ton. Denna totala prisökning låg i linje med den allmänna prisutvecklingen för armeringsstänger på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(63)

De genomsnittliga importpriserna minskade från 420–440 euro/ton under 2018 till 345–365 euro/ton under 2020, men ökade därefter till 550–570 euro/ton under översynsperioden. Totalt sett var ökningen mellan 2018 och översynsperioden 28 %, vilket motsvarar en prisökning på 120–130 euro per ton. Denna totala prisökning låg i linje med den allmänna prisutvecklingen för armeringsstänger på unionsmarknaden.

| (64) | Det genomsnittliga importpriset från Belarus, på cif-nivå, under hela skadeundersökningsperioden var emellertid lägre än unionstillverkarnas enhetskostnad (se avsnitt 5.5.3.1 nedan). |
| --- | --- |

(64)

Det genomsnittliga importpriset från Belarus, på cif-nivå, under hela skadeundersökningsperioden var emellertid lägre än unionstillverkarnas enhetskostnad (se avsnitt 5.5.3.1 nedan).

5.3.3   Prisunderskridande

Prisunderskridande

| (65) | Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra det vägda genomsnittliga importpriset cif (kostnad, försäkring, frakt), justerat för kostnader efter import (9) (inklusive antidumpningstullen) med det vägda genomsnittliga försäljningspris, justerat på nivån fritt fabrik, som de unionstillverkare som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder i unionen. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen fastställde prisunderskridandet under översynsperioden genom att jämföra det vägda genomsnittliga importpriset cif (kostnad, försäkring, frakt), justerat för kostnader efter import (9) (inklusive antidumpningstullen) med det vägda genomsnittliga försäljningspris, justerat på nivån fritt fabrik, som de unionstillverkare som ingick i urvalet tog ut av icke-närstående kunder i unionen.

9

| (66) | Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under översynsperioden och visade att de belarusiska importpriserna underskred unionsindustrins priser med 2,5 % – 3 %. Med antidumpningstullen borträknad fastställde kommissionen ett prisunderskridande på en nivå på 11,8 % – 12 %. |
| --- | --- |

(66)

Resultatet av jämförelsen uttrycktes som en procentandel av omsättningen för unionstillverkarna i urvalet under översynsperioden och visade att de belarusiska importpriserna underskred unionsindustrins priser med 2,5 % – 3 %. Med antidumpningstullen borträknad fastställde kommissionen ett prisunderskridande på en nivå på 11,8 % – 12 %.

5.4   Import från andra tredjeländer än Belarus

Import från andra tredjeländer än Belarus

| (67) | Importen av armeringsstänger från andra tredjeländer än Belarus kom främst från Norge, Ryssland och Turkiet. |
| --- | --- |

(67)

Importen av armeringsstänger från andra tredjeländer än Belarus kom främst från Norge, Ryssland och Turkiet.

| (68) | Den sammanlagda importvolymen till unionen, liksom marknadsandelarna och prisutvecklingen för importen av armeringsstänger från övriga tredjeländer, utvecklades på följande sätt:

  Tabell 4


  Importvolym och marknadsandel från alla övriga tredjeländer











  Land | | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Norge | Volym (ton) | 91 685 | 91 068 | 150 285 | 148 780 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 99 | 164 | 162 |
| Marknadsandel (%) | 0,9 | 0,8 | 1,4 | 1,3 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 538 | 492 | 448 | 705 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 92 | 83 | 131 |
| Turkiet | Volym (ton) | 212 854 | 142 755 | 38 735 | 63 558 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 67 | 18 | 30 |
| Marknadsandel (%) | 2,1 | 1,3 | 0,4 | 0,6 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 481 | 458 | 381 | 488 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 95 | 79 | 102 |
| Ryssland | Volym (ton) | 254 438 | 125 522 | 25 269 | 37 237 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 49 | 10 | 15 |
| Marknadsandel (%) | 2,5 | 1,2 | 0,2 | 0,3 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 503 | 464 | 414 | 625 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 92 | 82 | 124 |
| Andra tredjeländer | Volym (ton) | 190 092 | 129 870 | 44 444 | 206 013 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 68 | 23 | 108 |
| Marknadsandel (%) | 1,8 | 1,2 | 0,4 | 1,9 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 812 | 476 | 441 | 691 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 59 | 54 | 85 |
| Totalt för alla tredjeländer exklusive Belarus | Volym (ton) | 749 069 | 489 216 | 258 732 | 455 588 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 65 | 35 | 61 |
| Marknadsandel (%) | 7,3 | 4,5 | 2,5 | 4,1 |
| Genomsnittligt pris (euro/ton) | 579 | 471 | 434 | 662 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 81 | 75 | 114 |
| Källa: | Artikel 14.6-databasen och svar på frågeformulär. |

(68)

Den sammanlagda importvolymen till unionen, liksom marknadsandelarna och prisutvecklingen för importen av armeringsstänger från övriga tredjeländer, utvecklades på följande sätt:

Tabell 4

Tabell 4

Importvolym och marknadsandel från alla övriga tredjeländer

Importvolym och marknadsandel från alla övriga tredjeländer

Land

2018

2019

2020

Översynsperiod

Norge

Volym (ton)

91 685

91 068

150 285

148 780

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

99

99

164

164

162

162

Marknadsandel (%)

0,9

0,8

1,4

1,3

Genomsnittligt pris (euro/ton)

538

492

448

705

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

92

92

83

83

131

131

Turkiet

Volym (ton)

212 854

142 755

38 735

63 558

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

67

67

18

18

30

30

Marknadsandel (%)

2,1

1,3

0,4

0,6

Genomsnittligt pris (euro/ton)

481

458

381

488

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

95

95

79

79

102

102

Ryssland

Volym (ton)

254 438

125 522

25 269

37 237

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

49

49

10

10

15

15

Marknadsandel (%)

2,5

1,2

0,2

0,3

Genomsnittligt pris (euro/ton)

503

464

414

625

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

92

92

82

82

124

124

Andra tredjeländer

Volym (ton)

190 092

129 870

44 444

206 013

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

68

68

23

23

108

108

Marknadsandel (%)

1,8

1,2

0,4

1,9

Genomsnittligt pris (euro/ton)

812

476

441

691

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

59

59

54

54

85

85

Totalt för alla tredjeländer exklusive Belarus

Volym (ton)

749 069

489 216

258 732

455 588

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

65

65

35

35

61

61

Marknadsandel (%)

7,3

4,5

2,5

4,1

Genomsnittligt pris (euro/ton)

579

471

434

662

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

81

81

75

75

114

114

Källa:

Källa:

Artikel 14.6-databasen och svar på frågeformulär.

| (69) | Under översynsperioden utgjorde marknadsandelen för importen från andra tredjeländer än Belarus 4,1 % av förbrukningen i unionen. Importvolymen minskade avsevärt under 2020 och ökade under översynsperioden, men nådde inte upp till 2019 års nivå, vilket ledde till en total minskning av dess marknadsandel med 3,2 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga importpriset ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden var det genomsnittliga importpriset från andra tredjeländer än Belarus högre än unionsindustrins genomsnittliga pris (+ 2 %) och högre än det genomsnittliga importpriset från Belarus (+ 17 % – 20 %). |
| --- | --- |

(69)

Under översynsperioden utgjorde marknadsandelen för importen från andra tredjeländer än Belarus 4,1 % av förbrukningen i unionen. Importvolymen minskade avsevärt under 2020 och ökade under översynsperioden, men nådde inte upp till 2019 års nivå, vilket ledde till en total minskning av dess marknadsandel med 3,2 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga importpriset ökade med 14 % under skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden var det genomsnittliga importpriset från andra tredjeländer än Belarus högre än unionsindustrins genomsnittliga pris (+ 2 %) och högre än det genomsnittliga importpriset från Belarus (+ 17 % – 20 %).

5.5   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

5.5.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (70) | Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(70)

Bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation omfattade en bedömning av alla ekonomiska indikatorer som var av betydelse för unionsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

| (71) | Som nämns i skäl 14 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(71)

Som nämns i skäl 14 tillämpades ett stickprovsförfarande för att bedöma unionsindustrins ekonomiska situation.

| (72) | När kommissionen fastställde skadan skilde den mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av makroekonomiska uppgifter från unionstillverkarnas intresseorganisation, och uppgifter om alla unionstillverkare som ingick i de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som de unionstillverkare som ingick i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(72)

När kommissionen fastställde skadan skilde den mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen utvärderade de makroekonomiska indikatorerna på grundval av makroekonomiska uppgifter från unionstillverkarnas intresseorganisation, och uppgifter om alla unionstillverkare som ingick i de kontrollerade svaren på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Kommissionen utvärderade de mikroekonomiska indikatorerna på grundval av de uppgifter som de unionstillverkare som ingick i urvalet lämnat som svar på frågeformuläret. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (73) | De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(73)

De makroekonomiska indikatorerna är produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (74) | De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital. |
| --- | --- |

(74)

De mikroekonomiska indikatorerna är genomsnittspriser per enhet, kostnad per enhet, arbetskraftskostnader, lagerhållning, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och förmåga att anskaffa kapital.

5.5.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

5.5.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (75) | Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (ton) | 11 029 000 | 11 814 000 | 11 204 000 | 11 201 000 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 107 | 102 | 102 |
| Produktionskapacitet (ton) | 16 468 495 | 17 472 690 | 17 576 838 | 17 350 801 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 106 | 107 | 105 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 67 | 68 | 64 | 65 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 101 | 95 | 96 |
| Källa: | Kontrollerade uppgifter från unionstillverkarnas intresseorganisation. |

(75)

Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2018

2019

2020

Översynsperiod

Produktionsvolym (ton)

11 029 000

11 814 000

11 204 000

11 201 000

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

107

107

102

102

102

102

Produktionskapacitet (ton)

16 468 495

17 472 690

17 576 838

17 350 801

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

106

106

107

107

105

105

Kapacitetsutnyttjande (%)

67

68

64

65

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

101

101

95

95

96

96

Källa:

Källa:

Kontrollerade uppgifter från unionstillverkarnas intresseorganisation.

| (76) | Unionsindustrins produktionsvolym ökade med 2 % under skadeundersökningsperioden. Produktionsvolymen ökade med 7 % mellan 2018 och 2019. Under covid-19-pandemin 2020 sjönk produktionen med 5 % jämfört med 2019 och förblev densamma under översynsperioden. |
| --- | --- |

(76)

Unionsindustrins produktionsvolym ökade med 2 % under skadeundersökningsperioden. Produktionsvolymen ökade med 7 % mellan 2018 och 2019. Under covid-19-pandemin 2020 sjönk produktionen med 5 % jämfört med 2019 och förblev densamma under översynsperioden.

| (77) | Unionsindustrins produktionskapacitet ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet minskade från 67 % under 2018 till 65 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(77)

Unionsindustrins produktionskapacitet ökade med 5 % under skadeundersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet minskade från 67 % under 2018 till 65 % under översynsperioden.

5.5.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (78) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton) | 9 517 192 | 10 293 817 | 10 054 658 | 10 507 529 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 108 | 106 | 110 |
| Marknadsandel (%) | 92 | 95 | 96 | 94 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 103 | 105 | 102 |
| Källa: | Artikel 14.6-databasen och kontrollerade uppgifter från unionstillverkarnas intresseorganisation. |

(78)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2018

2019

2020

Översynsperiod

Sammanlagd försäljningsvolym på unionsmarknaden (ton)

9 517 192

10 293 817

10 054 658

10 507 529

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

108

108

106

106

110

110

Marknadsandel (%)

92

95

96

94

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

103

103

105

105

102

102

Källa:

Källa:

Artikel 14.6-databasen och kontrollerade uppgifter från unionstillverkarnas intresseorganisation.

| (79) | Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden ökade med 10 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 8 % mellan 2018 och 2019 och minskade sedan något med 2 % under 2020 för att öka med ytterligare 4 % under översynsperioden. |
| --- | --- |

(79)

Unionsindustrins försäljningsvolym på unionsmarknaden ökade med 10 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 8 % mellan 2018 och 2019 och minskade sedan något med 2 % under 2020 för att öka med ytterligare 4 % under översynsperioden.

| (80) | Unionsindustrins marknadsandel ökade svagt med 2 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 5 % mellan 2018 och 2020, men minskade under översynsperioden. |
| --- | --- |

(80)

Unionsindustrins marknadsandel ökade svagt med 2 % under skadeundersökningsperioden. Den ökade med 5 % mellan 2018 och 2020, men minskade under översynsperioden.

5.5.2.3   Tillväxt

| (81) | Förbrukningen i unionen ökade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin gynnades av denna ökning av förbrukningen och ökade till och med sin marknadsandel något, med 2 %, under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(81)

Förbrukningen i unionen ökade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin gynnades av denna ökning av förbrukningen och ökade till och med sin marknadsandel något, med 2 %, under skadeundersökningsperioden.

5.5.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (82) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 5 507 | 6 159 | 5 999 | 5 557 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 112 | 109 | 101 |
| Produktivitet (ton per anställd) | 2 002 | 1 918 | 1 867 | 2 015 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 96 | 93 | 101 |
| Källa: | Kontrollerade uppgifter från unionstillverkarnas intresseorganisation. |

(82)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2018

2019

2020

Översynsperiod

Antal anställda

5 507

6 159

5 999

5 557

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

112

112

109

109

101

101

Produktivitet (ton per anställd)

2 002

1 918

1 867

2 015

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

96

96

93

93

101

101

Källa:

Källa:

Kontrollerade uppgifter från unionstillverkarnas intresseorganisation.

| (83) | Antalet anställda fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Det ökade med 12 % från 2018 till 2019 och minskade sedan gradvis under 2020 och översynsperioden till en nivå strax över 2018 års nivå. Produktiviteten minskade från 2018 till 2020 med 7 % och ökade med 8 % från 2020 till översynsperioden. Under skadeundersökningsperioden ökade produktiviteten med 1 %. |
| --- | --- |

(83)

Antalet anställda fluktuerade under skadeundersökningsperioden. Det ökade med 12 % från 2018 till 2019 och minskade sedan gradvis under 2020 och översynsperioden till en nivå strax över 2018 års nivå. Produktiviteten minskade från 2018 till 2020 med 7 % och ökade med 8 % från 2020 till översynsperioden. Under skadeundersökningsperioden ökade produktiviteten med 1 %.

5.5.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (84) | Den dumpningsmarginal som fastställdes under översynsperioden låg betydligt över miniminivån, medan importen från Belarus under översynsperioden uppgick till 1,9 % av förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(84)

Den dumpningsmarginal som fastställdes under översynsperioden låg betydligt över miniminivån, medan importen från Belarus under översynsperioden uppgick till 1,9 % av förbrukningen i unionen.

5.5.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

5.5.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (85) | De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Försäljningspriser och tillverkningskostnad i unionen | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen euro/ton) | 508 | 469 | 424 | 651 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 92 | 83 | 128 |
| Tillverkningskostnad per enhet | 477 | 438 | 410 | 578 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 92 | 86 | 121 |
| Källa: | Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(85)

De vägda genomsnittliga försäljningspriserna per enhet för de unionstillverkare som ingick i urvalet till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Försäljningspriser och tillverkningskostnad i unionen

Försäljningspriser och tillverkningskostnad i unionen

2018

2019

2020

Översynsperiod

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen euro/ton)

508

469

424

651

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

92

92

83

83

128

128

Tillverkningskostnad per enhet

477

438

410

578

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

92

92

86

86

121

121

Källa:

Källa:

Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (86) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder minskade med 17 % mellan 2018 och 2020, vilket återspeglar minskningen av tillverkningskostnaden per enhet. Under översynsperioden ökade priset med 45 % jämfört med 2020. Prisökningen berodde på en ökning av tillverkningskostnaden per enhet och en ökning av efterfrågan efter återhämtningen efter covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(86)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder minskade med 17 % mellan 2018 och 2020, vilket återspeglar minskningen av tillverkningskostnaden per enhet. Under översynsperioden ökade priset med 45 % jämfört med 2020. Prisökningen berodde på en ökning av tillverkningskostnaden per enhet och en ökning av efterfrågan efter återhämtningen efter covid-19-pandemin.

| (87) | De nuvarande antidumpningstullarna gjorde det möjligt för unionsindustrin att förbli konkurrenskraftig med den nuvarande prisnivån, eftersom, såsom förklaras i skäl 64, unionstillverkarnas enhetskostnader under hela skadeundersökningsperioden var högre än det genomsnittliga importpriset från Belarus. |
| --- | --- |

(87)

De nuvarande antidumpningstullarna gjorde det möjligt för unionsindustrin att förbli konkurrenskraftig med den nuvarande prisnivån, eftersom, såsom förklaras i skäl 64, unionstillverkarnas enhetskostnader under hela skadeundersökningsperioden var högre än det genomsnittliga importpriset från Belarus.

5.5.3.2   Arbetskraftskostnader

| (88) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro) | 41 477 | 41 434 | 40 137 | 42 622 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 100 | 97 | 103 |
| Källa: | Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(88)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd

2018

2019

2020

Översynsperiod

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro)

41 477

41 434

40 137

42 622

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

100

100

97

97

103

103

Källa:

Källa:

Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (89) | Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd i unionsindustrin ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden, med en tillfällig minskning med 3 % under 2020, främst på grund av produktionsstopp i samband med covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

(89)

Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd i unionsindustrin ökade med 3 % under skadeundersökningsperioden, med en tillfällig minskning med 3 % under 2020, främst på grund av produktionsstopp i samband med covid-19-pandemin.

5.5.3.3   Lagerhållning

| (90) | Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lager | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i ton) | 186 048 | 181 490 | 170 626 | 193 376 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 98 | 92 | 104 |
| Utgående lager som procentandel av produktionen | 10,2 | 9,6 | 9,6 | 9,7 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 94 | 93 | 95 |
| Källa: | Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(90)

Lagernivåerna hos de unionstillverkare som ingick i urvalet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lager

Lager

2018

2019

2020

Översynsperiod

Utgående lager (i ton)

186 048

181 490

170 626

193 376

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

98

98

92

92

104

104

Utgående lager som procentandel av produktionen

10,2

9,6

9,6

9,7

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

94

94

93

93

95

95

Källa:

Källa:

Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (91) | Lagerhållningen ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(91)

Lagerhållningen ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden.

5.5.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, räntabilitet och kapitalanskaffningsförmåga

| (92) | Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 11


  Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet | 2018 | 2019 | 2020 | Översynsperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen) | 8,4 | 5,0 | 4,9 | 15,3 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 60 | 58 | 183 |
| Kassaflöde (euro) | 77 870 905 | 63 476 067 | 41 354 068 | 109 174 968 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 82 | 53 | 140 |
| Investeringar (euro) | 21 227 319 | 15 647 296 | 17 870 081 | 18 838 367 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 74 | 84 | 89 |
| Räntabilitet (%) | 102 | 69 | 51 | 215 |
| Index (2018 = 100) | 100 | 68 | 50 | 211 |
| Källa: | Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet. |

(92)

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet för unionstillverkarna i stickprovet utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 11

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och räntabilitet

2018

2019

2020

Översynsperiod

Lönsamhet för försäljning i unionen till icke-närstående kunder (i % av omsättningen)

8,4

5,0

4,9

15,3

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

60

60

58

58

183

183

Kassaflöde (euro)

77 870 905

63 476 067

41 354 068

109 174 968

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

82

82

53

53

140

140

Investeringar (euro)

21 227 319

15 647 296

17 870 081

18 838 367

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

74

74

84

84

89

89

Räntabilitet (%)

102

69

51

215

Index (2018 = 100)

Index (2018 = 100)

100

100

68

68

50

50

211

211

Källa:

Källa:

Kontrollerade svar på frågeformuläret från de unionstillverkare som ingick i urvalet.

| (93) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. Unionsindustrins lönsamhet minskade mellan 2018 och 2020 från 8,4 % till 4,9 %, följt av en kraftig ökning till 15,3 % mellan 2020 och översynsperioden. Under översynsperioden gjorde den ökade efterfrågan, som berodde på den ekonomiska återhämtningen efter covid-19, att industrin kunde höja sina priser i högre takt än de ökade tillverkningskostnaderna, vilket ledde till ökad lönsamhet. De gällande antidumpningstullarna gjorde det möjligt för unionsindustrin att återgå till en sund affärssituation. Under skadeundersökningsperioden var lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet högre än det vinstmål som fastställdes under den ursprungliga undersökningen (4,8 %). |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen som en procentandel av omsättningen för denna försäljning. Unionsindustrins lönsamhet minskade mellan 2018 och 2020 från 8,4 % till 4,9 %, följt av en kraftig ökning till 15,3 % mellan 2020 och översynsperioden. Under översynsperioden gjorde den ökade efterfrågan, som berodde på den ekonomiska återhämtningen efter covid-19, att industrin kunde höja sina priser i högre takt än de ökade tillverkningskostnaderna, vilket ledde till ökad lönsamhet. De gällande antidumpningstullarna gjorde det möjligt för unionsindustrin att återgå till en sund affärssituation. Under skadeundersökningsperioden var lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet högre än det vinstmål som fastställdes under den ursprungliga undersökningen (4,8 %).

| (94) | Undersökningen visade att översynsperioden kännetecknades av exceptionella omständigheter i samband med covid-19-pandemins utbrott, följt av en snabb ekonomisk återhämtning. Särskilt under 2020 utsattes unionens marknad för armeringsstänger av stora störningar på grund av covid-19, med exceptionell volatilitet. Under första halvåret 2020 stoppades produktionen tillfälligt på grund av brist på beställningar. I ett senare skede, under andra halvåret 2020 och översynsperioden, förbättrades unionstillverkarnas lönsamhet, eftersom efterfrågan fortsatte att återhämta sig snabbare än väntat. I detta avseende var förbättringen av unionstillverkarnas lönsamhet under översynsperioden sannolikt av tillfällig karaktär, eftersom den främst berodde på en exceptionellt snabb och kraftig ökning av efterfrågan som ledde till högre prisnivåer. |
| --- | --- |

(94)

Undersökningen visade att översynsperioden kännetecknades av exceptionella omständigheter i samband med covid-19-pandemins utbrott, följt av en snabb ekonomisk återhämtning. Särskilt under 2020 utsattes unionens marknad för armeringsstänger av stora störningar på grund av covid-19, med exceptionell volatilitet. Under första halvåret 2020 stoppades produktionen tillfälligt på grund av brist på beställningar. I ett senare skede, under andra halvåret 2020 och översynsperioden, förbättrades unionstillverkarnas lönsamhet, eftersom efterfrågan fortsatte att återhämta sig snabbare än väntat. I detta avseende var förbättringen av unionstillverkarnas lönsamhet under översynsperioden sannolikt av tillfällig karaktär, eftersom den främst berodde på en exceptionellt snabb och kraftig ökning av efterfrågan som ledde till högre prisnivåer.

| (95) | Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet ökade med 40 % drivet av lönsamheten, men i en lägre takt, vilket återigen återspeglade de positiva effekterna av antidumpningstullarna och de exceptionella omständigheter under översynsperioden som beskrivs i skäl 94. |
| --- | --- |

(95)

Nettokassaflödet är ett mått på unionstillverkarnas förmåga att själva finansiera sin verksamhet. Nettokassaflödet ökade med 40 % drivet av lönsamheten, men i en lägre takt, vilket återigen återspeglade de positiva effekterna av antidumpningstullarna och de exceptionella omständigheter under översynsperioden som beskrivs i skäl 94.

| (96) | Investeringarna sjönk med 11 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(96)

Investeringarna sjönk med 11 % under skadeundersökningsperioden.

| (97) | Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda värdet av investeringarna. Den minskade mellan 2018 och 2020 från 102 % till 51 % och ökade kraftigt mellan 2020 och översynsperioden. Totalt sett mer än fördubblades räntabiliteten under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(97)

Räntabiliteten är vinsten i procent av det bokförda värdet av investeringarna. Den minskade mellan 2018 och 2020 från 102 % till 51 % och ökade kraftigt mellan 2020 och översynsperioden. Totalt sett mer än fördubblades räntabiliteten under skadeundersökningsperioden.

5.6   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (98) | De flesta skadeindikatorer, såsom försäljningsvolym i unionen, marknadsandel, sysselsättning, lönsamhet och kassaflöde, utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. Även om tendensen för indikatorer som utgående lager och investeringar var negativ under denna period är deras absoluta nivåer tillfredsställande och tyder således inte på någon väsentlig skada. |
| --- | --- |

(98)

De flesta skadeindikatorer, såsom försäljningsvolym i unionen, marknadsandel, sysselsättning, lönsamhet och kassaflöde, utvecklades positivt under skadeundersökningsperioden. Även om tendensen för indikatorer som utgående lager och investeringar var negativ under denna period är deras absoluta nivåer tillfredsställande och tyder således inte på någon väsentlig skada.

| (99) | Med ovanstående som underlag drog kommissionen därför slutsatsen att unionsindustrin hade återhämtat sig från den tidigare skadan och inte led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(99)

Med ovanstående som underlag drog kommissionen därför slutsatsen att unionsindustrin hade återhämtat sig från den tidigare skadan och inte led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen under översynsperioden.

6.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

| (100) | Kommissionen drar i skäl 99 slutsatsen att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under översynsperioden. Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, om det är sannolikt att den skada som vållats av den dumpade importen från Belarus återkommer om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen drar i skäl 99 slutsatsen att unionsindustrin inte lidit väsentlig skada under översynsperioden. Kommissionen bedömde därför, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, om det är sannolikt att den skada som vållats av den dumpade importen från Belarus återkommer om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (101) | För att fastställa om det är sannolikt att den skada som ursprungligen vållats av den dumpade importen från det berörda landet återkommer undersökte kommissionen följande: i) Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Belarus, och ii) sannolika prisnivåer på importen från Belarus och deras inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(101)

För att fastställa om det är sannolikt att den skada som ursprungligen vållats av den dumpade importen från det berörda landet återkommer undersökte kommissionen följande: i) Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Belarus, och ii) sannolika prisnivåer på importen från Belarus och deras inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

6.1   Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Belarus

Produktionskapacitet och outnyttjad kapacitet i Belarus

| (102) | Så som anges i skäl 49 uppskattades den outnyttjade kapaciteten till mer än 900 000 ton, vilket utgjorde mer än 8 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Denna outnyttjade kapacitet skulle kunna utnyttjas för att leverera till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(102)

Så som anges i skäl 49 uppskattades den outnyttjade kapaciteten till mer än 900 000 ton, vilket utgjorde mer än 8 % av unionens förbrukning under översynsperioden. Denna outnyttjade kapacitet skulle kunna utnyttjas för att leverera till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

6.2   Unionsmarknadens attraktionskraft, sannolika prisnivåer på importen från Belarus och deras inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

Unionsmarknadens attraktionskraft, sannolika prisnivåer på importen från Belarus och deras inverkan på unionsindustrins situation om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (103) | Såsom fastställs i skälen 44–46 förblev unionsmarknaden attraktiv för belarusiska exporterande tillverkare när det gäller storlek, priser och närhet. |
| --- | --- |

(103)

Såsom fastställs i skälen 44–46 förblev unionsmarknaden attraktiv för belarusiska exporterande tillverkare när det gäller storlek, priser och närhet.

| (104) | Kommissionen analyserade prisnivån på den belarusiska importen till unionen. I avsaknad av antidumpningstullar var de vägda genomsnittliga priserna på importen från Belarus betydligt lägre än unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden var priset på importen från Belarus (10) 13 % – 15 % lägre än unionsindustrins priser. Såsom förklaras i skälen 64 och 87 var prisnivån på importen från Belarus till och med lägre än unionens tillverkningskostnad. Det är därför sannolikt att unionsmarknaden skulle bli ännu attraktivare för Belarus om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen analyserade prisnivån på den belarusiska importen till unionen. I avsaknad av antidumpningstullar var de vägda genomsnittliga priserna på importen från Belarus betydligt lägre än unionsindustrins priser under hela skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden var priset på importen från Belarus (10) 13 % – 15 % lägre än unionsindustrins priser. Såsom förklaras i skälen 64 och 87 var prisnivån på importen från Belarus till och med lägre än unionens tillverkningskostnad. Det är därför sannolikt att unionsmarknaden skulle bli ännu attraktivare för Belarus om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

10

| (105) | För att bedöma den framtida importens inverkan på unionsindustrins situation ansåg kommissionen att prisnivåerna för den belarusiska exporten till marknader i tredjeländer skulle vara en rimlig indikator på framtida prisnivåer till unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(105)

För att bedöma den framtida importens inverkan på unionsindustrins situation ansåg kommissionen att prisnivåerna för den belarusiska exporten till marknader i tredjeländer skulle vara en rimlig indikator på framtida prisnivåer till unionsmarknaden.

| (106) | Såsom anges i skäl 44 analyserade kommissionen prisnivån för den belarusiska exporten till marknader i tredjeländer och konstaterade att dessa exportpriser var betydligt lägre än unionsindustrins priser (15 %). Unionsmarknaden är därför fortfarande mycket attraktiv när det gäller prisnivåer för belarusiska tillverkare. |
| --- | --- |

(106)

Såsom anges i skäl 44 analyserade kommissionen prisnivån för den belarusiska exporten till marknader i tredjeländer och konstaterade att dessa exportpriser var betydligt lägre än unionsindustrins priser (15 %). Unionsmarknaden är därför fortfarande mycket attraktiv när det gäller prisnivåer för belarusiska tillverkare.

| (107) | Mot bakgrund av ovanstående skulle unionstillverkarna, om de ställdes inför en ökning av lågprisimporten från Belarus, tvingas sänka sina priser för att försöka behålla sina försäljningsvolymer och marknadsandelar. Detta skulle påverka industrins totala lönsamhet, som skulle försämras. |
| --- | --- |

(107)

Mot bakgrund av ovanstående skulle unionstillverkarna, om de ställdes inför en ökning av lågprisimporten från Belarus, tvingas sänka sina priser för att försöka behålla sina försäljningsvolymer och marknadsandelar. Detta skulle påverka industrins totala lönsamhet, som skulle försämras.

| (108) | Om unionsindustrin däremot behöll sina nuvarande prisnivåer skulle detta ha en nästan omedelbar negativ inverkan på dess försäljnings- och produktionsvolym samt dess marknadsandel. Dessutom skulle en minskning av produktionsvolymen leda till en ökning av tillverkningskostnaderna per enhet på grund av minskade stordriftsfördelar. Detta skulle ytterligare försämra unionsindustrins lönsamhet. Med en förlust av lönsamhet skulle unionsindustrin inte kunna genomföra nödvändiga investeringar. I slutändan skulle detta också leda till förlorade arbetstillfällen och risk för nedläggning av produktionslinjer. |
| --- | --- |

(108)

Om unionsindustrin däremot behöll sina nuvarande prisnivåer skulle detta ha en nästan omedelbar negativ inverkan på dess försäljnings- och produktionsvolym samt dess marknadsandel. Dessutom skulle en minskning av produktionsvolymen leda till en ökning av tillverkningskostnaderna per enhet på grund av minskade stordriftsfördelar. Detta skulle ytterligare försämra unionsindustrins lönsamhet. Med en förlust av lönsamhet skulle unionsindustrin inte kunna genomföra nödvändiga investeringar. I slutändan skulle detta också leda till förlorade arbetstillfällen och risk för nedläggning av produktionslinjer.

| (109) | Den produkt som översynen gäller påverkas av sanktionspaketen mot Ryssland och Belarus, men som sägs i skäl 47 kan den nuvarande situationen inte anses vara av bestående karaktär. Kommissionen fann att sanktionspaketen inte kan ha någon betydelse för dess slutsatser i denna undersökning. |
| --- | --- |

(109)

Den produkt som översynen gäller påverkas av sanktionspaketen mot Ryssland och Belarus, men som sägs i skäl 47 kan den nuvarande situationen inte anses vara av bestående karaktär. Kommissionen fann att sanktionspaketen inte kan ha någon betydelse för dess slutsatser i denna undersökning.

6.3   Slutsats om sannolikheten för återkommande skada

Slutsats om sannolikheten för återkommande skada

| (110) | Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att avsaknaden av åtgärder med all sannolikhet skulle leda till en betydligt ökad dumpad import från Belarus till skadevållande priser och att väsentlig skada troligen skulle återkomma. |
| --- | --- |

(110)

Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att avsaknaden av åtgärder med all sannolikhet skulle leda till en betydligt ökad dumpad import från Belarus till skadevållande priser och att väsentlig skada troligen skulle återkomma.

7.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

| (111) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, däribland unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(111)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om bibehållandet av de gällande antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intressen som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, däribland unionsindustrins, importörernas och användarnas.

7.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (112) | Såsom anges i skäl 99 har unionsindustrin återhämtat sig från den skada den vållats av tidigare dumpning. Om befintliga åtgärder tillåts upphöra att gälla, kommer unionsindustrin förmodligen att möta ökad illojal konkurrens från de belarusiska tillverkarna, vilket sannolikt sätter stopp för unionsindustrins pågående återhämtning. |
| --- | --- |

(112)

Såsom anges i skäl 99 har unionsindustrin återhämtat sig från den skada den vållats av tidigare dumpning. Om befintliga åtgärder tillåts upphöra att gälla, kommer unionsindustrin förmodligen att möta ökad illojal konkurrens från de belarusiska tillverkarna, vilket sannolikt sätter stopp för unionsindustrins pågående återhämtning.

| (113) | Kommissionen drog därför slutsatsen att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(113)

Kommissionen drog därför slutsatsen att en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle vara i unionsindustrins intresse.

7.2   Icke-närstående importörers och handlares intressen

Icke-närstående importörers och handlares intressen

| (114) | Som nämnts i skäl 15 gav sig ingen importör till känna efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande eller under undersökningen. Även om det inte kan uteslutas att införandet av åtgärderna har haft en negativ inverkan på importörernas verksamhet, var de inte beroende av Belarus och kunde köpa den produkt som översynen gäller från andra leverantörsländer, som Norge och Turkiet. Därför drog kommissionen slutsatsen att det ur importörernas perspektiv inte fanns några tvingande skäl att inte förlänga de gällande åtgärderna. |
| --- | --- |

(114)

Som nämnts i skäl 15 gav sig ingen importör till känna efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande eller under undersökningen. Även om det inte kan uteslutas att införandet av åtgärderna har haft en negativ inverkan på importörernas verksamhet, var de inte beroende av Belarus och kunde köpa den produkt som översynen gäller från andra leverantörsländer, som Norge och Turkiet. Därför drog kommissionen slutsatsen att det ur importörernas perspektiv inte fanns några tvingande skäl att inte förlänga de gällande åtgärderna.

7.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (115) | Ingen användare gav sig till känna efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande eller under undersökningen. Det fanns därför inget som tydde på att slutsatsen från den ursprungliga undersökningen (11) inte längre var giltig eller att ett bibehållande av åtgärderna skulle ha en negativ inverkan på användarna som skulle uppväga den positiva effekten av åtgärderna. |
| --- | --- |

(115)

Ingen användare gav sig till känna efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande eller under undersökningen. Det fanns därför inget som tydde på att slutsatsen från den ursprungliga undersökningen (11) inte längre var giltig eller att ett bibehållande av åtgärderna skulle ha en negativ inverkan på användarna som skulle uppväga den positiva effekten av åtgärderna.

11

7.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (116) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla de befintliga åtgärderna beträffande import av armeringsstänger med ursprung i Belarus. |
| --- | --- |

(116)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl som rör unionens intresse som talar emot att bibehålla de befintliga åtgärderna beträffande import av armeringsstänger med ursprung i Belarus.

8.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (117) | På grundval av kommissionens slutsatser om återkommande eller fortsatt dumpning, återkommande skada och unionens intresse bör antidumpningsåtgärderna mot armeringsstänger från Belarus bibehållas. |
| --- | --- |

(117)

På grundval av kommissionens slutsatser om återkommande eller fortsatt dumpning, återkommande skada och unionens intresse bör antidumpningsåtgärderna mot armeringsstänger från Belarus bibehållas.

| (118) | När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (12) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad. |
| --- | --- |

(118)

När ett belopp ska återbetalas till följd av en dom av Europeiska unionens domstol ska enligt artikel 109 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (12) den tillämpliga räntesatsen motsvara den räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner, som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien, den första kalenderdagen i varje månad.

12

Europeiska unionens officiella tidning

| (119) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(119)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering, av järn eller olegerat stål, men inte vidare bearbetade än smidda, varmvalsade, varmdragna eller varmsträngpressade, även vridna efter valsningen och med mindre försänkningar, kammar eller andra mindre deformationer tillverkade under valsningsprocessen, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7214 10 00, ex 7214 20 00, ex 7214 30 00, ex 7214 91 10, ex 7214 91 90, ex 7214 99 10 and ex 7214 99 95 (Taric-nummer 7214100010, 7214200020, 7214300010, 7214911010, 7214919010, 7214991010, 7214999510) och med ursprung i Belarus. Armeringsstänger med hög utmattningshållfasthet av järn eller stål omfattas inte. Andra långa produkter, såsom rundstänger, omfattas inte.

2.   Den slutgiltiga antidumpningstullsats som ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 ska vara 10,6 %.

3.   Om inte annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 maj 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1019 av den 16 juni 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den provisoriska tull som införts på import av vissa stänger av sådant slag som används som betongarmering med ursprung i Vitryssland, EUT L 155, 17.6.2017, s. 6.

2

(3)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att löpa ut, EUT C 372, 16.9.2021, s. 9.

3

(4)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av armeringsstänger med ursprung i Republiken Belarus (EUT C 231, 15.6.2022, s. 21).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/755 av den 29 april 2015 om gemensamma regler för import från vissa tredjeländer (EUT L 123, 19.5.2015, s. 33).

5

(6)  https://tron.trade.ec.europa.eu/investigations/case-view?caseId=2607

6

(7)  Exporterande tillverkare: https://eng.belsteel.com/about/rolling-production.php

7

(8)  Databasen från CRU group, https://www.crugroup.com/

8

(9)  Kostnaden efter import fastställdes till 2 % i den ursprungliga undersökningen.

9

(10)  Om 2 % av kostnaderna efter import räknas med skulle prisskillnaden vara 11,8 % – 12 % såsom anges i skäl 66.

10

(11)  På det hela taget fanns det inga tvingande skäl mot införandet av åtgärder mot import av den berörda produkten från Belarus.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

12

---

BESLUT

| 31.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 141/34 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 141/34

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2023/1051

av den 22 maj 2023

om ändring av beslut (EU) 2019/1754 om Europeiska unionens anslutning till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 207 jämförd med artikel 218.6 a,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande, och

av följande skäl:

| (1) | Lissabonöverenskommelsen om skydd för ursprungsbeteckningar och deras internationella registrering av den 31 oktober 1958 (Lissabonöverenskommelsen) är ett fördrag som förvaltas av Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo). Genom Lissabonöverenskommelsen inrättades en särskild union (den särskilda unionen) inom ramen för unionen för industriellt rättsskydd. Den är öppen för parter i Pariskonventionen för skydd av den industriella äganderätten, som undertecknades i Paris den 20 mars 1883. De avtalsslutande parterna (parterna) ska på sina territorier skydda de andra parternas ursprungsbeteckningar för produkter som är erkända och skyddade i den egenskapen i ursprungslandet och registrerade hos den internationella byrån vid Wipo, om de inte inom en period på ett år efter mottagandet av anmälan om registrering förklarar att de inte kan säkerställa skyddet. |
| --- | --- |

(1)

Lissabonöverenskommelsen om skydd för ursprungsbeteckningar och deras internationella registrering av den 31 oktober 1958 (Lissabonöverenskommelsen) är ett fördrag som förvaltas av Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo). Genom Lissabonöverenskommelsen inrättades en särskild union (den särskilda unionen) inom ramen för unionen för industriellt rättsskydd. Den är öppen för parter i Pariskonventionen för skydd av den industriella äganderätten, som undertecknades i Paris den 20 mars 1883. De avtalsslutande parterna (parterna) ska på sina territorier skydda de andra parternas ursprungsbeteckningar för produkter som är erkända och skyddade i den egenskapen i ursprungslandet och registrerade hos den internationella byrån vid Wipo, om de inte inom en period på ett år efter mottagandet av anmälan om registrering förklarar att de inte kan säkerställa skyddet.

| (2) | Sju medlemsstater är parter i Lissabonöverenskommelsen: Bulgarien, Tjeckien, Frankrike, Italien, Ungern, Portugal och Slovakien. Unionen är själv inte part i Lissabonöverenskommelsen, eftersom endast länder kan ansluta sig till den. |
| --- | --- |

(2)

Sju medlemsstater är parter i Lissabonöverenskommelsen: Bulgarien, Tjeckien, Frankrike, Italien, Ungern, Portugal och Slovakien. Unionen är själv inte part i Lissabonöverenskommelsen, eftersom endast länder kan ansluta sig till den.

| (3) | Efter en översyn av Lissabonöverenskommelsen antogs Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (1) (Genèveakten) den 20 maj 2015 vid Wipos diplomatkonferens. Genèveakten utvidgar skyddet för ursprungsbeteckningar till alla geografiska beteckningar och gör det möjligt för mellanstatliga organisationer att bli parter. |
| --- | --- |

(3)

Efter en översyn av Lissabonöverenskommelsen antogs Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (1) (Genèveakten) den 20 maj 2015 vid Wipos diplomatkonferens. Genèveakten utvidgar skyddet för ursprungsbeteckningar till alla geografiska beteckningar och gör det möjligt för mellanstatliga organisationer att bli parter.

| (4) | I sin dom av den 25 oktober 2017 (2) ansåg Europeiska unionens domstol (domstolen) att förhandlingarna om Genèveakten omfattas av den exklusiva befogenhet som artikel 3.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) tillerkänner unionen inom den i artikel 207.1 i EUF-fördraget avsedda gemensamma handelspolitiken. |
| --- | --- |

(4)

I sin dom av den 25 oktober 2017 (2) ansåg Europeiska unionens domstol (domstolen) att förhandlingarna om Genèveakten omfattas av den exklusiva befogenhet som artikel 3.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) tillerkänner unionen inom den i artikel 207.1 i EUF-fördraget avsedda gemensamma handelspolitiken.

| (5) | Den 27 juli 2018 lade kommissionen fram ett förslag till rådets beslut om unionens anslutning till Genèveakten, på grundval av artiklarna 207 och 218.6 a i EUF-fördraget. Med beaktande av unionens exklusiva befogenhet vad gäller förhandlingarna om Genèveakten föreslogs i förslaget att endast unionen skulle ansluta sig till den akten. |
| --- | --- |

(5)

Den 27 juli 2018 lade kommissionen fram ett förslag till rådets beslut om unionens anslutning till Genèveakten, på grundval av artiklarna 207 och 218.6 a i EUF-fördraget. Med beaktande av unionens exklusiva befogenhet vad gäller förhandlingarna om Genèveakten föreslogs i förslaget att endast unionen skulle ansluta sig till den akten.

| (6) | Den 7 oktober 2019 antog rådet enhälligt beslut (EU) 2019/1754 (3) om unionens anslutning till Genèveakten, i enlighet med artikel 293.1 i EUF-fördraget. I artikel 3 i beslut (EU) 2019/1754 föreskrivs att de medlemsstater som så önskar är bemyndigade att, jämsides med unionen, ratificera eller ansluta sig till, enligt vad som är tillämpligt, Genèveakten i unionens intresse och med fullständig respekt för dess exklusiva befogenhet. I artikel 4 i beslut (EU) 2019/1754 föreskrivs att i den särskilda unionen företräds unionen och alla medlemsstater som har ratificerat eller anslutit sig till Genèveakten av kommissionen i enlighet med artikel 17.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I artikel 4 i beslut (EU) 2019/1754 föreskrivs även att unionen ansvarar för att säkerställa utövandet av rättigheterna och fullgörandet av skyldigheterna för unionen och de medlemsstater som ratificerar eller ansluter sig till Genèveakten. |
| --- | --- |

(6)

Den 7 oktober 2019 antog rådet enhälligt beslut (EU) 2019/1754 (3) om unionens anslutning till Genèveakten, i enlighet med artikel 293.1 i EUF-fördraget. I artikel 3 i beslut (EU) 2019/1754 föreskrivs att de medlemsstater som så önskar är bemyndigade att, jämsides med unionen, ratificera eller ansluta sig till, enligt vad som är tillämpligt, Genèveakten i unionens intresse och med fullständig respekt för dess exklusiva befogenhet. I artikel 4 i beslut (EU) 2019/1754 föreskrivs att i den särskilda unionen företräds unionen och alla medlemsstater som har ratificerat eller anslutit sig till Genèveakten av kommissionen i enlighet med artikel 17.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I artikel 4 i beslut (EU) 2019/1754 föreskrivs även att unionen ansvarar för att säkerställa utövandet av rättigheterna och fullgörandet av skyldigheterna för unionen och de medlemsstater som ratificerar eller ansluter sig till Genèveakten.

| (7) | I ett uttalande som tagits till rådets protokoll angående antagandet av beslut (EU) 2019/1754 motsatte sig kommissionen möjligheten att bemyndiga alla medlemsstater som så önskar att jämsides med unionen ratificera eller ansluta sig till Genèveakten. Kommissionen uppgav dock också att den hade varit beredd att bemyndiga de sju medlemsstater som redan är parter i Lissabonöverenskommelsen och som redan har registrerat ett stort antal immateriella rättigheter enligt den överenskommelsen att ansluta sig till Genèveakten i unionens intresse. |
| --- | --- |

(7)

I ett uttalande som tagits till rådets protokoll angående antagandet av beslut (EU) 2019/1754 motsatte sig kommissionen möjligheten att bemyndiga alla medlemsstater som så önskar att jämsides med unionen ratificera eller ansluta sig till Genèveakten. Kommissionen uppgav dock också att den hade varit beredd att bemyndiga de sju medlemsstater som redan är parter i Lissabonöverenskommelsen och som redan har registrerat ett stort antal immateriella rättigheter enligt den överenskommelsen att ansluta sig till Genèveakten i unionens intresse.

| (8) | Genèveakten trädde i kraft den 26 februari 2020, tre månader efter det att unionen deponerat sitt anslutningsinstrument, vilket innebar att antalet parter var fem och att det därmed kunde träda i kraft. |
| --- | --- |

(8)

Genèveakten trädde i kraft den 26 februari 2020, tre månader efter det att unionen deponerat sitt anslutningsinstrument, vilket innebar att antalet parter var fem och att det därmed kunde träda i kraft.

| (9) | Den 17 januari 2020 väckte kommissionen talan enligt artikel 263 i EUF-fördraget om delvis ogiltigförklaring av beslut (EU) 2019/1754 på grund av åsidosättande av artikel 218.6 och artikel 293.1 i EUF-fördraget, principen om tilldelade befogenheter i artikel 13.2 EU-fördraget, principen om institutionell jämvikt och kommissionens initiativrätt; den andra grunden avser ett åsidosättande av artiklarna 2.1 och 207 i EUF-fördraget samt motiveringsskyldigheten. |
| --- | --- |

(9)

Den 17 januari 2020 väckte kommissionen talan enligt artikel 263 i EUF-fördraget om delvis ogiltigförklaring av beslut (EU) 2019/1754 på grund av åsidosättande av artikel 218.6 och artikel 293.1 i EUF-fördraget, principen om tilldelade befogenheter i artikel 13.2 EU-fördraget, principen om institutionell jämvikt och kommissionens initiativrätt; den andra grunden avser ett åsidosättande av artiklarna 2.1 och 207 i EUF-fördraget samt motiveringsskyldigheten.

| (10) | Kommissionen begärde att domstolen skulle ogiltigförklara beslut (EU) 2019/1754 i den mån det beslutet bemyndigar samtliga medlemsstater att ansluta sig till Genèveakten. Kommissionen begärde emellertid också att domstolen skulle låta det beslutets verkningar bestå för de delar av beslutet som den yrkade skulle ogiltigförklaras, i synnerhet i de fall då de sju medlemsstater som redan är parter i Lissabonöverenskommelsen innan dagen för domens avkunnande har använt sig av bemyndigandet att ansluta sig till Genèveakten. Kommissionen angav att den undantagsvis kunde godta en kompromiss enligt vilken de sju medlemsstater som är parter i Lissabonöverenskommelsen kan ansluta sig till Genèveakten för att undvika problem med avseende på rättigheters kontinuitet. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen begärde att domstolen skulle ogiltigförklara beslut (EU) 2019/1754 i den mån det beslutet bemyndigar samtliga medlemsstater att ansluta sig till Genèveakten. Kommissionen begärde emellertid också att domstolen skulle låta det beslutets verkningar bestå för de delar av beslutet som den yrkade skulle ogiltigförklaras, i synnerhet i de fall då de sju medlemsstater som redan är parter i Lissabonöverenskommelsen innan dagen för domens avkunnande har använt sig av bemyndigandet att ansluta sig till Genèveakten. Kommissionen angav att den undantagsvis kunde godta en kompromiss enligt vilken de sju medlemsstater som är parter i Lissabonöverenskommelsen kan ansluta sig till Genèveakten för att undvika problem med avseende på rättigheters kontinuitet.

| (11) | I sin dom av den 22 november 2022 (4), ogiltigförklarade domstolen artikel 3 och, i den mån den hänvisar till medlemsstaterna, artikel 4 i beslut (EU) 2019/1754. |
| --- | --- |

(11)

I sin dom av den 22 november 2022 (4), ogiltigförklarade domstolen artikel 3 och, i den mån den hänvisar till medlemsstaterna, artikel 4 i beslut (EU) 2019/1754.

| (12) | I sin dom av den 22 november 2022 konstaterade domstolen även att det är nödvändigt att upprätthålla ancienniteten och kontinuiteten i skyddet för ursprungsbeteckningar som registrerats enligt Lissabonöverenskommelsen i de sju medlemsstater som redan var parter i överenskommelsen, i synnerhet i enlighet med principen om lojalt samarbete mellan unionen och medlemsstaterna i artikel 4.3 i EU-fördraget, för att skydda förvärvade rättigheter som följer av dessa nationella registreringar. Domstolen förklarade därför att verkningarna av de ogiltigförklarade delarna av beslut (EU) 2019/1754 skulle bestå för medlemsstater som redan hade använt sig av bemyndigandet för att ratificera eller ansluta sig till Genèveakten, till dess att ett nytt rådsbeslut träder i kraft, vilket bör ske inom en rimlig tidsfrist på högst sex månader från dagen för avkunnande av domen. |
| --- | --- |

(12)

I sin dom av den 22 november 2022 konstaterade domstolen även att det är nödvändigt att upprätthålla ancienniteten och kontinuiteten i skyddet för ursprungsbeteckningar som registrerats enligt Lissabonöverenskommelsen i de sju medlemsstater som redan var parter i överenskommelsen, i synnerhet i enlighet med principen om lojalt samarbete mellan unionen och medlemsstaterna i artikel 4.3 i EU-fördraget, för att skydda förvärvade rättigheter som följer av dessa nationella registreringar. Domstolen förklarade därför att verkningarna av de ogiltigförklarade delarna av beslut (EU) 2019/1754 skulle bestå för medlemsstater som redan hade använt sig av bemyndigandet för att ratificera eller ansluta sig till Genèveakten, till dess att ett nytt rådsbeslut träder i kraft, vilket bör ske inom en rimlig tidsfrist på högst sex månader från dagen för avkunnande av domen.

| (13) | Med beaktande av unionens exklusiva befogenhet och unionens möjlighet att ansluta sig till Genèveakten är det endast under vissa vederbörligen motiverade och särskilda omständigheter som medlemsstaterna, kan bemyndigas att jämsides med unionen ansluta sig i unionens intresse. |
| --- | --- |

(13)

Med beaktande av unionens exklusiva befogenhet och unionens möjlighet att ansluta sig till Genèveakten är det endast under vissa vederbörligen motiverade och särskilda omständigheter som medlemsstaterna, kan bemyndigas att jämsides med unionen ansluta sig i unionens intresse.

| (14) | I artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1753 (5) föreskrivs övergångsbestämmelser för ursprungsbeteckningar som har sitt ursprung i en av medlemsstaterna som redan har registrerats enligt Lissabonöverenskommelsen. På grundval av dessa bestämmelser meddelade de sju medlemsstater som är parter i Lissabonöverenskommelsen kommissionen senast den 14 november 2022 att de hade valt att begära internationell registrering enligt Genèveakten av ursprungsbeteckningar som redan har registrerats enligt Lissabonöverenskommelsen. |
| --- | --- |

(14)

I artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1753 (5) föreskrivs övergångsbestämmelser för ursprungsbeteckningar som har sitt ursprung i en av medlemsstaterna som redan har registrerats enligt Lissabonöverenskommelsen. På grundval av dessa bestämmelser meddelade de sju medlemsstater som är parter i Lissabonöverenskommelsen kommissionen senast den 14 november 2022 att de hade valt att begära internationell registrering enligt Genèveakten av ursprungsbeteckningar som redan har registrerats enligt Lissabonöverenskommelsen.

| (15) | Med tanke på dessa särskilda omständigheter bör beslut (EU) 2019/1754 ändras för att, med fullständig respekt för unionens exklusiva befogenhet, bemyndiga de sju medlemsstater som var parter i Lissabonöverenskommelsen före Genèveaktens ikraftträdande att också ratificera eller ansluta sig till Genèveakten, strikt i den utsträckning som detta är nödvändigt för att i unionens intresse upprätthålla ancienniteten och kontinuiteten i skyddet för ursprungsbeteckningar som redan registrerats av dessa medlemsstater enligt Lissabonöverenskommelsen. |
| --- | --- |

(15)

Med tanke på dessa särskilda omständigheter bör beslut (EU) 2019/1754 ändras för att, med fullständig respekt för unionens exklusiva befogenhet, bemyndiga de sju medlemsstater som var parter i Lissabonöverenskommelsen före Genèveaktens ikraftträdande att också ratificera eller ansluta sig till Genèveakten, strikt i den utsträckning som detta är nödvändigt för att i unionens intresse upprätthålla ancienniteten och kontinuiteten i skyddet för ursprungsbeteckningar som redan registrerats av dessa medlemsstater enligt Lissabonöverenskommelsen.

| (16) | Beslut (EU) 2019/1754 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(16)

Beslut (EU) 2019/1754 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av beslut (EU) 2019/1754

Beslut (EU) 2019/1754 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3 ska ersättas med följande:

  ”De medlemsstater som var parter i Lissabonöverenskommelsen den 26 februari 2020, nämligen Bulgarien, Tjeckien, Frankrike, Italien, Ungern, Portugal och Slovakien, bemyndigas härmed, med fullständig respekt för unionens exklusiva befogenhet, att jämsides med unionen ratificera eller ansluta sig till Genèveakten, strikt i den utsträckning som deras anslutning är nödvändig för att i unionens intresse upprätthålla ancienniteten och kontinuiteten i skyddet för ursprungsbeteckningar som redan registrerats av dessa medlemsstater enligt Lissabonöverenskommelsen och för att fullgöra de skyldigheter som föreskrivs i artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1753 (*1).

  (*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1753 av den 23 oktober 2019 om unionens åtgärder efter anslutningen till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (EUT L 271, 24.10.2019, s. 1).”
  " |
| --- | --- |

1.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”De medlemsstater som var parter i Lissabonöverenskommelsen den 26 februari 2020, nämligen Bulgarien, Tjeckien, Frankrike, Italien, Ungern, Portugal och Slovakien, bemyndigas härmed, med fullständig respekt för unionens exklusiva befogenhet, att jämsides med unionen ratificera eller ansluta sig till Genèveakten, strikt i den utsträckning som deras anslutning är nödvändig för att i unionens intresse upprätthålla ancienniteten och kontinuiteten i skyddet för ursprungsbeteckningar som redan registrerats av dessa medlemsstater enligt Lissabonöverenskommelsen och för att fullgöra de skyldigheter som föreskrivs i artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1753 (*1).

*1

(*1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1753 av den 23 oktober 2019 om unionens åtgärder efter anslutningen till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (EUT L 271, 24.10.2019, s. 1).”
  "

*1

| 2. | I artikel 4.1 ska första stycket ersättas med följande:

  ”I den särskilda unionen ska unionen och de medlemsstater som har ratificerat eller anslutit sig till Genèveakten i enlighet med artikel 3 i detta beslut företrädas av kommissionen i enlighet med artikel 17.1 i EU-fördraget. Unionen ska ansvara för att säkerställa utövandet av rättigheterna och fullgörandet av skyldigheterna för unionen i enlighet med artikel 3 i detta beslut.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 4.1 ska första stycket ersättas med följande:

”I den särskilda unionen ska unionen och de medlemsstater som har ratificerat eller anslutit sig till Genèveakten i enlighet med artikel 3 i detta beslut företrädas av kommissionen i enlighet med artikel 17.1 i EU-fördraget. Unionen ska ansvara för att säkerställa utövandet av rättigheterna och fullgörandet av skyldigheterna för unionen i enlighet med artikel 3 i detta beslut.”

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 22 maj 2023.

På rådets vägnar

E. BUSCH

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 271, 24.10.2019, s. 15.

1

(2)  Domstolens dom av den 25 oktober 2017, kommissionen/rådet (Reviderad Lissabonöverenskommelse), C-389/15, ECLI:EU:C:2017:798.

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2019/1754 av den 7 oktober 2019 om Europeiska unionens anslutning till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (EUT L 271, 24.10.2019, s. 12).

3

(4)  Domstolens dom av den 22 november 2022, kommissionen/rådet, C-24/20, ECLI:EU:C:2022:911.

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1753 av den 23 oktober 2019 om unionens åtgärder efter anslutningen till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (EUT L 271, 24.10.2019, s. 1).

5

---

| 31.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 141/38 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 141/38

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2023/1052

av den 22 maj 2023

om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet om civil luftfartssäkerhet mellan Europeiska unionen och Japan, vad gäller antagandet av gemensamma kommitténs arbetsordning

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 100.2 jämförd med artikel 218.9,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Avtalet om civil luftfartssäkerhet mellan Europeiska unionen och Japan (1) (avtalet) godkändes på unionens vägnar genom rådets beslut (EU) 2021/112 (2) och trädde i kraft den 30 juni 2021. |
| --- | --- |

(1)

Avtalet om civil luftfartssäkerhet mellan Europeiska unionen och Japan (1) (avtalet) godkändes på unionens vägnar genom rådets beslut (EU) 2021/112 (2) och trädde i kraft den 30 juni 2021.

| (2) | I artikel 11.1 i avtalet föreskrivs att en gemensam kommitté för parterna ska inrättas för att avtalet ska genomföras effektivt. |
| --- | --- |

(2)

I artikel 11.1 i avtalet föreskrivs att en gemensam kommitté för parterna ska inrättas för att avtalet ska genomföras effektivt.

| (3) | Enligt artikel 11.3 i avtalet ska gemensamma kommittén utarbeta och anta sin arbetsordning. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 11.3 i avtalet ska gemensamma kommittén utarbeta och anta sin arbetsordning.

| (4) | Ett utkast till arbetsordning har utarbetats i samarbete mellan kommissionen och Japans utrikesministerium. |
| --- | --- |

(4)

Ett utkast till arbetsordning har utarbetats i samarbete mellan kommissionen och Japans utrikesministerium.

| (5) | Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i gemensamma kommittén vad gäller antagandet av gemensamma kommitténs arbetsordning bör fastställas, eftersom arbetsordningen kommer att bli bindande för unionen. |
| --- | --- |

(5)

Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i gemensamma kommittén vad gäller antagandet av gemensamma kommitténs arbetsordning bör fastställas, eftersom arbetsordningen kommer att bli bindande för unionen.

| (6) | Unionens ståndpunkt i gemensamma kommittén bör därför baseras på det åtföljande utkastet till beslut av gemensamma kommittén. |
| --- | --- |

(6)

Unionens ståndpunkt i gemensamma kommittén bör därför baseras på det åtföljande utkastet till beslut av gemensamma kommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar vid det första sammanträdet i den gemensamma kommitté som inrättats genom avtalet om civil luftfartssäkerhet mellan Europeiska unionen och Japan, vad gäller antagandet av gemensamma kommitténs arbetsordning, ska baseras på det utkast till beslut av gemensamma kommittén som åtföljer det här beslutet.

2.   Unionens företrädare i gemensamma kommittén får godkänna mindre ändringar av utkastet till gemensamma kommitténs beslut utan något ytterligare beslut av rådet.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 22 maj 2023.

På rådets vägnar

E. BUSCH

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 229, 16.7.2020, s. 4.

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2021/112 av den 25 januari 2021 om ingående av avtalet om civil luftfartssäkerhet mellan Europeiska unionen och Japan (EUT L 36, 2.2.2021, s. 1).

2

---

UTKAST TILL

BESLUT nr 1/... AV DEN GEMENSAMMA KOMMITTÉ EU-JAPAN SOM INRÄTTATS GENOM AVTALET OM CIVIL LUFTFARTSSÄKERHET MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH JAPAN

av den ...

om antagande av dess arbetsordning

GEMENSAMMA KOMMITTÉN EU-JAPAN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om civil luftfartssäkerhet mellan Europeiska unionen och Japan, särskilt artikel 11.3,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Punkt 1

Arbetsordningen för gemensamma kommittén, som bifogas detta beslut, antas härmed.

Punkt 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i ...

På Europeiska unionens vägnar

På Japans vägnar

---

BILAGA

GEMENSAM KOMMITTÉ FÖR PARTERNA I AVTALET OM CIVIL LUFTFARTSSÄKERHET MELLAN EUROPEISKA UNIONEN OCH JAPAN

Arbetsordning

Punkt 1

Definitioner

I denna arbetsordning enligt artikel 11.3 i avtalet om civil luftfartssäkerhet mellan Europeiska unionen och Japan gäller följande definitioner:

| — | part: Europeiska unionen eller Japan. |
| --- | --- |

—

part: Europeiska unionen eller Japan.

| — | bägge parter: Europeiska unionen och Japan. |
| --- | --- |

—

bägge parter: Europeiska unionen och Japan.

Punkt 2

Ordförande och sammansättning

1.   Ordförandeskapet i gemensamma kommittén kommer att innehas gemensamt av en företrädare för Europeiska unionen och en företrädare för Japan (ordförandena).

2.   Europeiska unionen företräds i gemensamma kommittén av Europeiska kommissionen, biträdd av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet och åtföljd av luftfartsmyndigheterna i Europeiska unionens medlemsstater.

3.   Japan företräds i gemensamma kommittén av utrikesministeriet och/eller Japans beskickning vid Europeiska unionen, som åtföljs av ministeriet för mark, infrastruktur, transport och turism.

Punkt 3

Sammanträden

1.   Gemensamma kommittén ska sammanträda regelbundet på begäran av endera parten.

2.   Sammanträdesplatsen ska så långt det är möjligt växla mellan Bryssel och Tokyo. Som ett alternativ kan diskussioner via videokonferens anordnas. Beslut och rekommendationer som antas via videokonferens kommer att ha samma värde som de som antas vid fysiska möten. När parterna har kommit överens om datum och plats för sammanträdet kommer kallelse att utfärdas av Europeiska kommissionen på Europeiska unionens vägnar respektive av utrikesministeriet på Japans vägnar.

3.   Om inte parternas ordförande kommer överens om något annat kommer gemensamma kommitténs sammanträden inte att vara öppna för offentligt deltagande. Efter sammanträdena får ett pressmeddelande utfärdas genom ömsesidig överenskommelse mellan ordförandena.

4.   Sammanträdesspråket är engelska och sammanträdeshandlingarna kommer att vara på engelska. Kostnader för tolkning eller översättning till ett annat språk kommer bäras av den part som begär detta.

Punkt 4

Delegationer

1.   Före varje sammanträde kommer parterna underrätta varandra om den planerade sammansättningen av sina respektive delegationer och utse sina respektive ordförande.

2.   Ordförandena får, på ad hoc-basis, besluta att bjuda in externa deltagare att närvara vid gemensamma kommitténs sammanträden för att informera om särskilda ämnen eller som observatörer.

Punkt 5

Sekretariatet

En tjänsteman från Europeiska kommissionen och en tjänsteman från utrikesministeriet ska tillsammans fungera som gemensamma kommitténs sekreterare.

Punkt 6

Dagordning för sammanträdena

1.   Ordförandena kommer att genom ömsesidig överenskommelse upprätta en preliminär dagordning för varje sammanträde. Sekreterarna kommer att översända denna preliminära dagordning och alla relevanta sammanträdeshandlingar till deltagarna senast 15 arbetsdagar före sammanträdesdagen.

2.   Dagordningen kommer att antas av gemensamma kommittén i början av varje sammanträde. Andra punkter än de som finns upptagna på den preliminära dagordningen får föras upp på dagordningen om parterna beslutar detta.

3.   Ordförandena får genom överenskommelse ändra den tidsfrist för översändande av handlingar som avses i punkt 1, inbegripet den preliminära dagordningen, för att ta hänsyn till kraven i en parts interna förfaranden eller till hur brådskande en viss fråga är.

Punkt 7

Protokoll

1.   Ett protokollutkast kommer att upprättas efter varje sammanträde i gemensamma kommittén. De beslut som fattats, de rekommendationer som antagits och de slutsatser som dragits kommer att anges i utkastet till protokoll.

2.   Efter godkännande kommer protokollet att undertecknas av ordförandena, och ett original eller en skannad kopia kommer att arkiveras av vardera parten. Elektronisk signatur och arkivering är möjlig.

Punkt 8

Skriftligt förfarande

Gemensamma kommitténs rekommendationer och beslut kan, när så är nödvändigt och motiverat, antas genom skriftligt förfarande. I sådana fall kommer ordförandena att meddela varandra de förslag till åtgärder som gemensamma kommittén ombes yttra sig om, och som därefter kan bekräftas genom skriftväxling. En part får dock begära att gemensamma kommittén ska sammankallas för att diskutera ärendet i fråga.

Punkt 9

Överläggningar

1.   Gemensamma kommittén kommer att anta sina beslut och rekommendationer på grundval av samförstånd mellan parterna.

2.   Gemensamma kommitténs beslut och rekommendationer kommer att benämnas ”Beslut” respektive ”Rekommendation” och följas av löpnummer, datum för antagandet och en beskrivning av ämnet.

3.   Gemensamma kommitténs beslut och rekommendationer kommer att undertecknas av ordförandena.

4.   De beslut som antas av gemensamma kommittén kommer att genomföras av parterna i enlighet med deras egna interna förfaranden.

5.   De beslut som antas av gemensamma kommittén får offentliggöras av parterna i deras respektive officiella tidningar. Rekommendationer eller andra akter som antas av gemensamma kommittén får offentliggöras om parterna beslutar detta. Ett original eller en skannad kopia av besluten och rekommendationerna kommer att behållas av vardera parten.

Punkt 10

Kostnader

1.   Parterna kommer att stå för sina egna kostnader i samband med sitt deltagande i gemensamma kommitténs och arbetsgruppernas sammanträden och sammanträden i linje med gemensamma kommitténs beslut och rekommendationer, inklusive kostnader för personal, resor och uppehälle samt kostnader för porto och telekommunikation.

2.   Kostnader för de praktiska arrangemangen i samband med sammanträden kommer att bäras av den part som är värd för sammanträdet.

---

| 31.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 141/44 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 141/44

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2023/1053

av den 30 maj 2023

om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/588 vad gäller operativa krav för statliga tjänster som tillhandahålls inom ramen för unionens program för säker konnektivitet och dess tjänsteportfölj

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/588 av den 15 mars 2023 om inrättande av unionens program för säker konnektivitet för perioden 2023–2027 (1), särskilt artikel 9.2 och artikel 10.4 och 10.5, och

av följande skäl:

| (1) | Unionens program för säker konnektivitet som införs genom förordning (EU) 2023/588 har målet att i hela världen säkerställa tillhandahållande och långsiktig och oavbruten tillgång till säkra, oberoende, högkvalitativa, tillförlitliga och kostnadseffektiva statliga satellitkommunikationstjänster för statliga användare, genom att inrätta ett system för säker konnektivitet under civil kontroll. |
| --- | --- |

(1)

Unionens program för säker konnektivitet som införs genom förordning (EU) 2023/588 har målet att i hela världen säkerställa tillhandahållande och långsiktig och oavbruten tillgång till säkra, oberoende, högkvalitativa, tillförlitliga och kostnadseffektiva statliga satellitkommunikationstjänster för statliga användare, genom att inrätta ett system för säker konnektivitet under civil kontroll.

| (2) | Operativa krav för unionens program för säker konnektivitet bör fastställas i form av tekniska specifikationer och genomförandeplaner för statliga tjänster, som i synnerhet avser krishantering, övervakning och förvaltning av viktig infrastruktur, inbegripet diplomatiska och försvarsrelaterade kommunikationsnät, och andra behov hos statliga användare. |
| --- | --- |

(2)

Operativa krav för unionens program för säker konnektivitet bör fastställas i form av tekniska specifikationer och genomförandeplaner för statliga tjänster, som i synnerhet avser krishantering, övervakning och förvaltning av viktig infrastruktur, inbegripet diplomatiska och försvarsrelaterade kommunikationsnät, och andra behov hos statliga användare.

| (3) | Tjänsteportföljen för de statliga tjänsterna bör upprättas och omfatta tjänster som är förbehållna användare med myndighetstillstånd och som är baserade på den statliga infrastrukturen och även tjänster för statliga användare som är baserade på den kommersiella infrastrukturen, såsom säkerställda globala tjänster med låg latens eller globala smalbandstjänster. Tjänsteportföljen för de statliga tjänsterna bör beakta den tjänsteportfölj för statliga satellitkommunikationstjänster (Govsatcom) som inrättats inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 (2). |
| --- | --- |

(3)

Tjänsteportföljen för de statliga tjänsterna bör upprättas och omfatta tjänster som är förbehållna användare med myndighetstillstånd och som är baserade på den statliga infrastrukturen och även tjänster för statliga användare som är baserade på den kommersiella infrastrukturen, såsom säkerställda globala tjänster med låg latens eller globala smalbandstjänster. Tjänsteportföljen för de statliga tjänsterna bör beakta den tjänsteportfölj för statliga satellitkommunikationstjänster (Govsatcom) som inrättats inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 (2).

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 107 i förordning (EU) 2021/696 i Govsatcomkonstellationen. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 107 i förordning (EU) 2021/696 i Govsatcomkonstellationen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tjänsteportföljen för statliga tjänster som tillhandahålls inom ramen för unionens program för säker konnektivitet

1.   Systemet för genomförandet av unionens program för säker konnektivitet ska utformas för att tillhandahålla eller möjliggöra följande satellitkommunikationstjänster:

| a) | Följande tjänster för statliga användare baserade på den statliga infrastrukturen:






  i) | Tjänst #1: robust, global tjänst med låg latens. |
| --- | --- | --- |

a)

Följande tjänster för statliga användare baserade på den statliga infrastrukturen:

i)

Tjänst #1: robust, global tjänst med låg latens.

| ii) | Tjänst #2: överföring av rymddata. |
| --- | --- |

ii)

Tjänst #2: överföring av rymddata.

| b) | Följande tjänster för statliga användare baserade på den kommersiella infrastrukturen:






  i) | Tjänst #3: säkerställda globala tjänster med låg latens. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande tjänster för statliga användare baserade på den kommersiella infrastrukturen:

i)

Tjänst #3: säkerställda globala tjänster med låg latens.

| ii) | Tjänst #4: säkerställda globala smalbandstjänster. |
| --- | --- |

ii)

Tjänst #4: säkerställda globala smalbandstjänster.

De tjänster som anges i första stycket ska uppfylla de krav för de fördefinierade profilerna för dessa tjänster som fastställs i bilagan.

2.   Tjänsteportföljen för systemet för genomförandet av unionens program för säker konnektivitet ska anpassas för varje tjänst och levereras till slutanvändarna i enlighet med följande upphandlingssystem:

| a) | System för genomgående tjänst, varvid tjänsten tillhandahålls från router/switch på förankringsstationssidan till router/switch på användarterminalsidan, inklusive möjligheten att tillhandahålla det externa nätet på förankringsstationssidan. |
| --- | --- |

a)

System för genomgående tjänst, varvid tjänsten tillhandahålls från router/switch på förankringsstationssidan till router/switch på användarterminalsidan, inklusive möjligheten att tillhandahålla det externa nätet på förankringsstationssidan.

| b) | System för förvaltande tjänst, varvid tillhandahållandet av tjänsten garanteras med undantag för terminalen. |
| --- | --- |

b)

System för förvaltande tjänst, varvid tillhandahållandet av tjänsten garanteras med undantag för terminalen.

Artikel 2

Regler och operativa krav för tillhandahållande av statliga tjänster

Följande regler och operativa krav ska tillämpas för tillhandahållande av statliga tjänster:

| 1. | Följande gäller resurser och deltagarnas andelar:






  a) | De resurser i systemet för genomförandet av unionens program för säker konnektivitet som syftar till tillhandahållandet av tjänst#1, tjänst#2, tjänst#3, tjänst#4 i enlighet med bilagan ska utvidga den gemensamma unionspool som definieras i artikel 2 i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1055 (3). Dessa bildar en utvidgad unionspool. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande gäller resurser och deltagarnas andelar:

a)

De resurser i systemet för genomförandet av unionens program för säker konnektivitet som syftar till tillhandahållandet av tjänst#1, tjänst#2, tjänst#3, tjänst#4 i enlighet med bilagan ska utvidga den gemensamma unionspool som definieras i artikel 2 i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1055 (3). Dessa bildar en utvidgad unionspool.

3

utvidgad unionspool

| b) | Kommissionen ska fastställa det ytterligare antal token (SC-token) som ska läggas till Govsatcomtoken enligt definitionen i artikel 2 i genomförandebeslut (EU) 2023/1055. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen ska fastställa det ytterligare antal token (SC-token) som ska läggas till Govsatcomtoken enligt definitionen i artikel 2 i genomförandebeslut (EU) 2023/1055.

| c) | Fördelningen av SC-token mellan programdeltagarna ska följa de regler som fastställs i artikel 5 i genomförandebeslut (EU) 2023/1055 Fördelningen av SC-token mellan medlemsstater, EU-institutioner och den krismarginal som definieras i artikel 5.2 får dock variera. |
| --- | --- |

c)

Fördelningen av SC-token mellan programdeltagarna ska följa de regler som fastställs i artikel 5 i genomförandebeslut (EU) 2023/1055 Fördelningen av SC-token mellan medlemsstater, EU-institutioner och den krismarginal som definieras i artikel 5.2 får dock variera.

| 2. | Följande gäller allokering av tjänster:






  a) | Tjänsterna inom systemet för genomförandet av unionens program för säker konnektivitet ska tillhandahållas deltagarna enligt de fasta och dynamiska system som fastställs i artiklarna 6, 7 och 8 i genomförandebeslut (EU) 2023/1055. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande gäller allokering av tjänster:

a)

Tjänsterna inom systemet för genomförandet av unionens program för säker konnektivitet ska tillhandahållas deltagarna enligt de fasta och dynamiska system som fastställs i artiklarna 6, 7 och 8 i genomförandebeslut (EU) 2023/1055.

| b) | Allokeringen av den fasta och den dynamiska delen av tjänst#1 och tjänst#2 i enlighet med bilagan ska följa den metod som fastställs i artiklarna 6.1, 6.3, 6.4, 7.1, 7.5, 7.6, 7.7, 7.8 och 8 i genomförandebeslut (EU) 2023/1055. |
| --- | --- |

b)

Allokeringen av den fasta och den dynamiska delen av tjänst#1 och tjänst#2 i enlighet med bilagan ska följa den metod som fastställs i artiklarna 6.1, 6.3, 6.4, 7.1, 7.5, 7.6, 7.7, 7.8 och 8 i genomförandebeslut (EU) 2023/1055.

| c) | Allokeringen av den fasta och den dynamiska delen av tjänst#3 och tjänst#4 i enlighet med bilagan ska följa den metod som fastställs i artiklarna 6, 7 och 8 i genomförandebeslut (EU) 2023/1055. |
| --- | --- |

c)

Allokeringen av den fasta och den dynamiska delen av tjänst#3 och tjänst#4 i enlighet med bilagan ska följa den metod som fastställs i artiklarna 6, 7 och 8 i genomförandebeslut (EU) 2023/1055.

| d) | De tjänster som tillhandahålls inom systemet för genomförandet av unionens program för säker konnektivitet ska kompenseras genom användning av token. Kompensationsvärdet i token för varje tjänstealternativ ska ingå i det tjänsteförslag som görs till den behöriga Govsatcommyndigheten. |
| --- | --- |

d)

De tjänster som tillhandahålls inom systemet för genomförandet av unionens program för säker konnektivitet ska kompenseras genom användning av token. Kompensationsvärdet i token för varje tjänstealternativ ska ingå i det tjänsteförslag som görs till den behöriga Govsatcommyndigheten.

| 3. | Följande gäller tjänsteprofiler, begäranden och prioritering:






  a) | Tjänsteprofilerna ska definieras av sina primära egenskapsvärden. De fördefinierade profilerna fastställs i bilagan. |
| --- | --- | --- |

3.

Följande gäller tjänsteprofiler, begäranden och prioritering:

a)

Tjänsteprofilerna ska definieras av sina primära egenskapsvärden. De fördefinierade profilerna fastställs i bilagan.

| b) | Användarna får utfärda begäranden om tjänster i enlighet med artikel 9 i genomförandebeslut (EU) 2023/1055. |
| --- | --- |

b)

Användarna får utfärda begäranden om tjänster i enlighet med artikel 9 i genomförandebeslut (EU) 2023/1055.

| c) | Vid begäran om tjänster ska reglerna i artikel 9 i genomförandebeslut (EU) 2023/1055 följas. Govsatcomnavet ska anvisa begäran till den utvidgade unionspoolen som inbegriper den kapacitet som tillhandahålls genom unionens program för säker konnektivitet. |
| --- | --- |

c)

Vid begäran om tjänster ska reglerna i artikel 9 i genomförandebeslut (EU) 2023/1055 följas. Govsatcomnavet ska anvisa begäran till den utvidgade unionspoolen som inbegriper den kapacitet som tillhandahålls genom unionens program för säker konnektivitet.

| d) | Vid varje konflikt i samband med begäran om tjänster, inbegripet behovet av att blockera tjänsterna, ska reglerna i artikel 11 i genomförandebeslut (EU) 2023/1055 följas. |
| --- | --- |

d)

Vid varje konflikt i samband med begäran om tjänster, inbegripet behovet av att blockera tjänsterna, ska reglerna i artikel 11 i genomförandebeslut (EU) 2023/1055 följas.

| 4. | Följande gäller driftsättningslogiken:






  a) | Systemet för genomförandet av unionens program för säker konnektivitet ska utformas modulärt och skalbart, och rymdsegmentet ska utvidgas gradvist i överensstämmelse med utvecklingen av efterfrågan av tjänster under brukstiden. |
| --- | --- | --- |

4.

Följande gäller driftsättningslogiken:

a)

Systemet för genomförandet av unionens program för säker konnektivitet ska utformas modulärt och skalbart, och rymdsegmentet ska utvidgas gradvist i överensstämmelse med utvecklingen av efterfrågan av tjänster under brukstiden.

| b) | Modulariteten och skalbarheten i systemet för genomförandet av unionens program för säker konnektivitet får inbegripa investeringar från den privata sektorn i överensstämmelse med variationer i efterfrågan på marknaden. |
| --- | --- |

b)

Modulariteten och skalbarheten i systemet för genomförandet av unionens program för säker konnektivitet får inbegripa investeringar från den privata sektorn i överensstämmelse med variationer i efterfrågan på marknaden.

| c) | Eventuella upprustningsåtgärder på rymd- eller marksegmentnivå får inte påverka kontinuiteten i de operativa tjänsterna. |
| --- | --- |

c)

Eventuella upprustningsåtgärder på rymd- eller marksegmentnivå får inte påverka kontinuiteten i de operativa tjänsterna.

Artikel 3

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 30 maj 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 79, 17.3.2023, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 av den 28 april 2021 om inrättande av unionens rymdprogram och Europeiska unionens rymdprogrambyrå och om upphävande av förordningarna (EU) nr 912/2010, (EU) nr 1285/2013 och (EU) nr 377/2014 och beslut nr 541/2014/EU (EUT L 170, 12.5.2021, s. 69).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1055 av den 30 maj 2023 om fastställande av regler om delning och prioritering av satellitkommunikationskapacitet, tjänster och användarutrustning för att fullgöra den funktion som avses i artikel 66.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 (se sidan 57 i detta nummer av EUT).

3

---

BILAGA

Fördefinierade profiler för statliga tjänster som tillhandahålls inom ramen för unionens program för säker konnektivitet

Tabell 1

Tjänst#1: Robust, global tjänst med låg latens

| Funktion | Tekniska specifikationer |
| --- | --- |
| Frekvensband | Ka-Gov, andra |
| Datahastighet | Tjänstenivåer avseende genomströmning i tur- (FWD) resp. returförbindelsen (RTN) per användare:






  — | Låg: < 1Mbps |

Funktion

Tekniska specifikationer

Frekvensband

Ka-Gov, andra

Datahastighet

Tjänstenivåer avseende genomströmning i tur- (FWD) resp. returförbindelsen (RTN) per användare:

—

Låg: < 1Mbps

| — | Medel: >=1Mbps och < 5Mbps |
| --- | --- |

—

Medel: >=1Mbps och < 5Mbps

| — | Hög: >=5Mbps och < 50Mbps |
| --- | --- |

—

Hög: >=5Mbps och < 50Mbps

| — | Mycket hög: >=50Mbps |
| --- | --- |

—

Mycket hög: >=50Mbps

Geografisk täckning

Global

Tillgänglighet (över ett år)

99,5 %

Latens

| — | Mindre än 40 ms (ena vägen ändpunkt till ändpunkt) över EU:s kontinentala territorium |
| --- | --- |

—

Mindre än 40 ms (ena vägen ändpunkt till ändpunkt) över EU:s kontinentala territorium

| — | Mindre än 80 ms (tur- och returtid) över EU:s kontinentala territorium |
| --- | --- |

—

Mindre än 80 ms (tur- och returtid) över EU:s kontinentala territorium

Användarterminal

Fast/Mobil/Nomadisk

Robusthet och säkerhetsegenskaper

Robust

Tabell 2

Tjänst#2: Överföring av rymddata

| Funktion | Tekniska specifikationer |
| --- | --- |
| Frekvensband | Optiskt |
| Datahastighet | Beroende på konnektivitetsscenariot (kombination användar- och destinationsenheter):






  — | >=1Gbps och < 10Gbps |

Funktion

Tekniska specifikationer

Frekvensband

Optiskt

Datahastighet

Beroende på konnektivitetsscenariot (kombination användar- och destinationsenheter):

—

>=1Gbps och < 10Gbps

| — | >=10 Gbps |
| --- | --- |

—

>=10 Gbps

Geografisk täckning

Global

Användar-/destinationsenhet

| — | Satelliter i systemet för genomförande av unionens program för säker konnektivitet |
| --- | --- |

—

Satelliter i systemet för genomförande av unionens program för säker konnektivitet

| — | Tredjepartssatelliter |
| --- | --- |

—

Tredjepartssatelliter

| — | Luftplattform |
| --- | --- |

—

Luftplattform

| — | Markstation |
| --- | --- |

—

Markstation

Robusthet och säkerhetsegenskaper

Robust

Tabell 3

Tjänst#3: Säkerställd global tjänst med låg latens

| Funktion | Tekniska specifikationer |
| --- | --- |
| Datahastighet | Tjänstenivåer avseende genomströmning i tur- (FWD) resp. returförbindelsen (RTN) per användare:






  — | Låg: < 1Mbps |

Funktion

Tekniska specifikationer

Datahastighet

Tjänstenivåer avseende genomströmning i tur- (FWD) resp. returförbindelsen (RTN) per användare:

—

Låg: < 1Mbps

| — | Medel: >=1Mbps och < 5Mbps |
| --- | --- |

—

Medel: >=1Mbps och < 5Mbps

| — | Hög: >=5Mbps och < 50Mbps |
| --- | --- |

—

Hög: >=5Mbps och < 50Mbps

| — | Mycket hög: >=50Mbps |
| --- | --- |

—

Mycket hög: >=50Mbps

Geografisk täckning

Global

Tillgänglighet (över ett år)

99,5 %

Latens

| — | Mindre än 50 ms (ena vägen ändpunkt till ändpunkt) över EU:s kontinentala territorium |
| --- | --- |

—

Mindre än 50 ms (ena vägen ändpunkt till ändpunkt) över EU:s kontinentala territorium

| — | Mindre än 100 ms (tur- och returtid) över EU:s kontinentala territorium |
| --- | --- |

—

Mindre än 100 ms (tur- och returtid) över EU:s kontinentala territorium

Användarterminal

Fast/Mobil/Nomadisk

Robusthet och säkerhetsegenskaper

Säkerställd

Tabell 4

Tjänst#4: Säkerställd global smalbandstjänst

| Funktion | Tekniska specifikationer |
| --- | --- |
| Datahastighet | Genomströmning i tur- (FWD) resp. returförbindelsen (RTN) per användare: 2 Kbps till 1 Mbps |
| Geografisk täckning | Global |
| Tillgänglighet (över ett år) | 98 % |
| Användarterminal | Sakernas internet och annan användarutrustning för smalband |
| Robusthet och säkerhetsegenskaper | Säkerställd |

Funktion

Tekniska specifikationer

Datahastighet

Genomströmning i tur- (FWD) resp. returförbindelsen (RTN) per användare: 2 Kbps till 1 Mbps

Geografisk täckning

Global

Tillgänglighet (över ett år)

98 %

Användarterminal

Sakernas internet och annan användarutrustning för smalband

Robusthet och säkerhetsegenskaper

Säkerställd

---

| 31.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 141/49 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 141/49

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2023/1054

av den 30 maj 2023

om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 vad gäller tjänsteportföljen för de statliga satellitkommunikationstjänster som erbjuds genom det system som inrättats inom ramen för unionens rymdprogram

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 av den 28 april 2021 om inrättande av unionens rymdprogram och Europeiska unionens rymdprogrambyrå och om upphävande av förordningarna (EU) nr 912/2010, (EU) nr 1285/2013 och (EU) nr 377/2014 samt beslut nr 541/2014/EU (1), särskilt artikel 63.3, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 62 i förordning (EU) 2021/696 ska, inom komponenten för statlig satellitkommunikation (Govsatcom), satellitkommunikationskapacitet och satellitkommunikationstjänster slås samman till en gemensam unionspool av satellitkommunikationskapacitet och -tjänster med lämpliga säkerhetskrav. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 62 i förordning (EU) 2021/696 ska, inom komponenten för statlig satellitkommunikation (Govsatcom), satellitkommunikationskapacitet och satellitkommunikationstjänster slås samman till en gemensam unionspool av satellitkommunikationskapacitet och -tjänster med lämpliga säkerhetskrav.

| (2) | I enlighet med artikel 63.1 i förordning (EU) 2021/696 ska tillhandahållandet av Govsatcomkapacitet och Govsatcomtjänster säkerställas i enlighet med tjänsteportföljen. Tjänsteportföljen bör baseras på behoven hos användargrupperna för statlig satellitkommunikation, genom att inkludera flexibla och användarjusterbara Govsatcomtjänster. Det bör därför omfatta genomgående tjänster, förankrade kapacitetstjänster och råkapacitetstjänster. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 63.1 i förordning (EU) 2021/696 ska tillhandahållandet av Govsatcomkapacitet och Govsatcomtjänster säkerställas i enlighet med tjänsteportföljen. Tjänsteportföljen bör baseras på behoven hos användargrupperna för statlig satellitkommunikation, genom att inkludera flexibla och användarjusterbara Govsatcomtjänster. Det bör därför omfatta genomgående tjänster, förankrade kapacitetstjänster och råkapacitetstjänster.

| (3) | Tjänsteportföljen bör omfatta befintlig och förväntad kapacitet och tjänster som avses ingå i den gemensamma unionspoolen. Därför måste olika alternativ för latens, frekvensband, säkerhetsnivåer och andra egenskaper inkluderas i tjänsteportföljen. |
| --- | --- |

(3)

Tjänsteportföljen bör omfatta befintlig och förväntad kapacitet och tjänster som avses ingå i den gemensamma unionspoolen. Därför måste olika alternativ för latens, frekvensband, säkerhetsnivåer och andra egenskaper inkluderas i tjänsteportföljen.

| (4) | För att säkerställa tillhandahållandet av tjänster finns det ett behov av att beskriva förfarandet för begäran om tjänster från Govsatcomanvändarna till Govsatcomnavet. De behöriga Govsatcommyndigheterna bör fungera som mellanhänder i denna process. |
| --- | --- |

(4)

För att säkerställa tillhandahållandet av tjänster finns det ett behov av att beskriva förfarandet för begäran om tjänster från Govsatcomanvändarna till Govsatcomnavet. De behöriga Govsatcommyndigheterna bör fungera som mellanhänder i denna process.

| (5) | För att säkerställa bästa möjliga överensstämmelse mellan tillgång och efterfrågan på Govsatcomtjänster finns det ett behov av att basera tjänsternas tillgänglighet på tillgång och efterfrågan på gemensam och delad satellitkapacitet och upphandlade tjänster. |
| --- | --- |

(5)

För att säkerställa bästa möjliga överensstämmelse mellan tillgång och efterfrågan på Govsatcomtjänster finns det ett behov av att basera tjänsternas tillgänglighet på tillgång och efterfrågan på gemensam och delad satellitkapacitet och upphandlade tjänster.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från programkommittén i dess Govsatcomkonstellation. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från programkommittén i dess Govsatcomkonstellation.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I detta beslut ska definitionerna i artikel 2 i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1055 (2) gälla.

2

Artikel 2

Govsatcoms tjänsteportfölj

1.   Govsatcoms tjänsteportfölj ska bestå av följande kategorier av kommunikationstjänster:

| a) | Genomgående tjänster, som gör det möjligt för användaren att ansluta sig till ett nät som kan tillhandahålla tjänster. |
| --- | --- |

a)

Genomgående tjänster, som gör det möjligt för användaren att ansluta sig till ett nät som kan tillhandahålla tjänster.

| b) | Förankrade kapacitetstjänster, som gör det möjligt för användaren att använda satellitkapacitet och tillhörande förankringsstation. |
| --- | --- |

b)

Förankrade kapacitetstjänster, som gör det möjligt för användaren att använda satellitkapacitet och tillhörande förankringsstation.

| c) | Råkapacitetstjänster, som gör det möjligt för användaren att använda satellitkapacitet (bandbredd). |
| --- | --- |

c)

Råkapacitetstjänster, som gör det möjligt för användaren att använda satellitkapacitet (bandbredd).

2.   De tjänster som avses i punkt 1 ska överensstämma med de primära och sekundära egenskaper för kategorier av kommunikationstjänster som anges i bilaga I.

3.   En resursleverantör kan förse användaren med användarutrustning som en del av sin tjänst.

4.   De tjänster som avses i punkt 1 a och c ska tillhandahållas genom infrastrukturen av Govsatcomnav i dess initiala operativa konfiguration.

Artikel 3

Tjänsteprofiler och begäran om tjänster

1.   Tjänsteprofiler för Govsatcom ska fastställas på grundval av de värden för deras primära egenskaper som anges i bilaga II (fördefinierade tjänsteprofiler).

2.   Användare ska kunna utfärda en begäran om en fördefinierad tjänsteprofil, om användaren kan söka i de fördefinierade tjänsteprofiler som innehåller den information som tillhandahålls av respektive resursleverantör.

Användarna ska också kunna utfärda en begäran om en användarbestämd profil, med de specificerade värden för tjänsteegenskaper som tidigare har definierats av användaren. Den användarbestämda profilen ska användas för att utfärda en begäran om tjänster till Govsatcomnavet för matchning av fördefinierade tjänsteprofiler.

Användare ska också kunna utfärda en begäran om en tjänst med egenskapsvärden som valts av användaren, om egenskapsvärdena används för att utfärda en begäran om tjänster till Govsatcomnavet för matchning av fördefinierade tjänsteprofiler.

3.   Govsatcomnavet ska svara på en begäran från en användare genom att presentera de tillgängliga tjänster som matchar begäran. För de tillgängliga tjänsterna ska användaren informeras om deras primära och sekundära egenskaper samt eventuell ytterligare information och uppgifter som är specifika för tjänsten. Användarna ska kunna välja bland de tillgängliga tjänster som matchar deras begäran.

4.   Efter det att användarna har valt en tjänst, och i enlighet med de regler som fastställs i genomförandebeslut (EU) 2023/1055, ska Govsatcomnavet fortsätta med tilldelningen av resurserna för tillhandahållandet av tjänsten och informera användaren när tjänsten är bokad och aktiverad.

5.   Efter aktiveringen av tjänsten ska respektive användare kunna få tillgång till den antingen med sin användarutrustning när den är kompatibel med tjänsten, eller med användarutrustning som tillhandahålls av resursleverantören via Govsatcom.

Artikel 4

Tillgång till Govsatcoms tjänsteportfölj och tjänster

1.   De behöriga Govsatcommyndigheter som inrättats i enlighet med artikel 68.4 och 68.5 i förordning (EU) 2021/696 ska ha tillgång till tjänsteportföljen och till förfarandet för val av tjänster.

2.   Inom ramen för förfarandet för valet av tjänster ska den behöriga Govsatcommyndigheten

| a) | ta emot, prioritera, anonymisera vid behov och vidarebefordra sina användares begäran om tjänster till Govsatcomnavet, |
| --- | --- |

a)

ta emot, prioritera, anonymisera vid behov och vidarebefordra sina användares begäran om tjänster till Govsatcomnavet,

| b) | ta emot resultaten av begäran från Govsatcomnavet och vidarebefordra dem till användarna, |
| --- | --- |

b)

ta emot resultaten av begäran från Govsatcomnavet och vidarebefordra dem till användarna,

| c) | ta emot, anonymisera vid behov och vidarebefordra sina användares val av tjänst till Govsatcomnavet. |
| --- | --- |

c)

ta emot, anonymisera vid behov och vidarebefordra sina användares val av tjänst till Govsatcomnavet.

3.   När det gäller den anonymisering som avses i punkt 2 ska den behöriga Govsatcommyndigheten under tillhandahållandet av en tjänst till användarna fungera som ombud för all kommunikation mellan användaren och Govsatcomnavet och därigenom anonymisera användarens identitet. Lämpliga säkerhetsskyddsklassificerade kanaler ska vid behov användas för kommunikation. Den behöriga Govsatcommyndigheten får välja att inte anonymisera en användare. I detta fall ska användarens identitet göras tillgänglig från Govsatcomnavet till resursleverantören för att stödja valet, inrättandet, förvaltningen, underhållet och felsökningen av den tjänst som tillhandahålls användaren. Dessutom får resursleverantören begära att en användare avanonymiseras. I detta fall ska Govsatcomnavet vidarebefordra denna begäran till den behöriga Govsatcommyndigheten för bedömning.

4.   Govsatcomnavet ska förse de behöriga Govsatcommyndigheterna med den information som behövs för val, bokning, inrättande och tillhandahållande av tjänsterna.

Artikel 5

Prioritering av tjänster och säkerhetsnivåer

1.   Prioriteringen av tillhandahållandet av tjänster ska ske i enlighet med genomförandebeslut (EU) 2023/1055.

2.   Användarna ska ha tillgång till tjänsteportföljens tjänster på grundval av sin säkerhetsnivå, i enlighet med kommissionens genomförandebeslut C(2023) 3204 av den 30 maj 2023 (3).

Artikel 6

Sammanslagning och tillgång till Govsatcomtjänster

1.   Sammanslagen satellitkommunikationskapacitet och sammanslagna tjänster ska göras tillgängliga genom tjänsteportföljen med värden för deras egenskaper.

2.   Tillgången till tjänster i portföljen ska vara beroende av tillgång och efterfrågan på sammanslagen och delad satellitkapacitet och tjänster upphandlade från de enheter som avses i artikel 64 i förordning (EU) 2021/696.

Artikel 7

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 30 maj 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 170, 12.5.2021, s. 69.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1055 av den 30 maj 2023 om fastställande av regler om delning och prioritering av satellitkommunikationskapacitet, tjänster och användarutrustning för att fullgöra den funktion som avses i artikel 66.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 (se sidan 57 i detta nummer av EUT).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut C(2023) 3204 av den 30 maj 2023 om fastställande av de allmänna säkerhetskrav för Govsatcom som avses i artikel 34.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696

3

---

BILAGA I

Egenskaper hos kategorier av kommunikationstjänster

Tabell 1

Genomgående tjänster

| Primära egenskaper |
| --- |
| [Maximal] Latens | Fördröjning av tur-och-returöverföring i ms (millisekunder) |
| Genomströmning* | Högsta informationshastighet i Mbps (megabit per sekund) |
| Symmetrisk tjänst | Ja/Nej

  Anmärkning: En symmetrisk tjänst har samma egenskapsvärden för tur- respektive returförbindelsen.


  Anmärkning: Om ”Nej” ska genomströmningen i turförbindelsen, Forward (FWD), respektive returförbindelsen, Return (RTN), anges. |
| Typ av täckning | Regional/Global/Plats |
| Minsta tillgänglighet | Minsta tillgänglighet för tjänsten (% av tiden per månad) |
| Säkerhetsnivå | Förstärkt/Robust/Säkerställd |
| Sekundära egenskaper |
| Åtagen informationshastighet* | Åtagen informationshastighet i Mbps |
| Tjänsteområde | Förteckning över tillgängliga geografiska områden för tillhandahållande av tjänsten enligt Figur 1 |
| Tjänstespecifik information | Förteckning över information om tjänsten som inte ingår i andra egenskaper (t.ex. täckningsområde, utstrålad effekt, G/T, tjänstekvalitet, utplaceringstid, utbildning, tekniskt stöd, installationstjänster, tjänstens övergripande latens, polarisering osv.) |
| Användarutrustning | Fast/Installerbar/Mobil |
| Tillhandahållande av användarutrustning | Ja/Nej

  Anmärkning: Användaren ska delges en förteckning över kompatibel användarutrustning med teknisk information (t.ex. manuell/automatisk riktningskapacitet), så att användaren kan välja efter behov. |
| Maximal tid för avbrott i tjänsten | I timmar

  Anmärkning: Decimaler stöds för indelning av timmen |
| Tjänst för förbindelsestatus | Ja/Nej |
| Anslutning till markbundna nät | Ja/Nej

  Anmärkning: Om ”Ja” förtecknas de markbundna nät för vilka anslutning tillhandahålls. |

Primära egenskaper

[Maximal] Latens

Fördröjning av tur-och-returöverföring i ms (millisekunder)

Genomströmning*

Högsta informationshastighet i Mbps (megabit per sekund)

Symmetrisk tjänst

Ja/Nej

Anmärkning: En symmetrisk tjänst har samma egenskapsvärden för tur- respektive returförbindelsen.

Anmärkning: Om ”Nej” ska genomströmningen i turförbindelsen, Forward (FWD), respektive returförbindelsen, Return (RTN), anges.

Typ av täckning

Regional/Global/Plats

Minsta tillgänglighet

Minsta tillgänglighet för tjänsten (% av tiden per månad)

Säkerhetsnivå

Förstärkt/Robust/Säkerställd

Sekundära egenskaper

Åtagen informationshastighet*

Åtagen informationshastighet i Mbps

Tjänsteområde

Förteckning över tillgängliga geografiska områden för tillhandahållande av tjänsten enligt Figur 1

Tjänstespecifik information

Förteckning över information om tjänsten som inte ingår i andra egenskaper (t.ex. täckningsområde, utstrålad effekt, G/T, tjänstekvalitet, utplaceringstid, utbildning, tekniskt stöd, installationstjänster, tjänstens övergripande latens, polarisering osv.)

Användarutrustning

Fast/Installerbar/Mobil

Tillhandahållande av användarutrustning

Ja/Nej

Anmärkning: Användaren ska delges en förteckning över kompatibel användarutrustning med teknisk information (t.ex. manuell/automatisk riktningskapacitet), så att användaren kan välja efter behov.

Maximal tid för avbrott i tjänsten

I timmar

Anmärkning: Decimaler stöds för indelning av timmen

Tjänst för förbindelsestatus

Ja/Nej

Anslutning till markbundna nät

Ja/Nej

Anmärkning: Om ”Ja” förtecknas de markbundna nät för vilka anslutning tillhandahålls.

Tabell 2

Förankrade kapacitetstjänster

| Primära egenskaper |
| --- |
| Maximal latens | Fördröjning av tur-och-returöverföring i ms |
| Bandbredd* | Kapacitet i MHz |
| Symmetrisk tjänst | Ja/Nej

  Anmärkning: En symmetrisk tjänst har samma egenskapsvärden för tur- respektive returförbindelsen.


  Anmärkning: Om ”Nej” ska genomströmningen i turförbindelsen (FWD) respektive returförbindelsen (RTN) anges. |
| Typ av täckning | Regional/Global/Plats |
| Frekvensband | HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q |
| Typ av frekvenstjänst | FSS/MSS/BSS |
| Minsta tillgänglighet | Minsta tillgänglighet för tjänsten (% av tiden per månad) |
| Säkerhetsnivå | Förstärkt/Robust/Säkerställd |
| Sekundära egenskaper |
| Tjänsteområde | Förteckning över tillgängliga geografiska områden för tillhandahållande av tjänsten enligt Figur 1 |
| Gränssnitt för förankringsstation | Beskrivning av gränssnitt som används för anslutning av utrustning som tillhandahålls av användaren till förankringsstationen |
| Ytterligare förankringskapacitet | Ja/Nej

  Anmärkning: Om ”Ja” förtecknas ytterligare förankringskapacitet (t.ex. MPLS, Ethernetanslutning osv.). |
| Tjänstespecifik information | Förteckning över information om tjänsten som inte ingår i andra egenskaper (t.ex. täckningsområde, utstrålad effekt, G/T, tjänstekvalitet, utplaceringstid, utbildning, tekniskt stöd, installationstjänster, tjänstens övergripande latens, polarisering osv.) |
| Användarutrustning | Fast/Installerbar/Mobil |
| Tillhandahållande av användarutrustning | Ja/Nej

  Anmärkning: Användaren ska delges en förteckning över kompatibel användarutrustning med teknisk information (t.ex. manuell/automatisk riktningskapacitet), så att användaren kan välja efter behov. |
| Maximal tid för avbrott i tjänsten | I timmar

  Anmärkning: Decimaler stöds för indelning av timmen |
| Tjänst för förbindelsestatus | Ja/Nej |

Primära egenskaper

Maximal latens

Fördröjning av tur-och-returöverföring i ms

Bandbredd*

Kapacitet i MHz

Symmetrisk tjänst

Ja/Nej

Anmärkning: En symmetrisk tjänst har samma egenskapsvärden för tur- respektive returförbindelsen.

Anmärkning: Om ”Nej” ska genomströmningen i turförbindelsen (FWD) respektive returförbindelsen (RTN) anges.

Typ av täckning

Regional/Global/Plats

Frekvensband

HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q

Typ av frekvenstjänst

FSS/MSS/BSS

Minsta tillgänglighet

Minsta tillgänglighet för tjänsten (% av tiden per månad)

Säkerhetsnivå

Förstärkt/Robust/Säkerställd

Sekundära egenskaper

Tjänsteområde

Förteckning över tillgängliga geografiska områden för tillhandahållande av tjänsten enligt Figur 1

Gränssnitt för förankringsstation

Beskrivning av gränssnitt som används för anslutning av utrustning som tillhandahålls av användaren till förankringsstationen

Ytterligare förankringskapacitet

Ja/Nej

Anmärkning: Om ”Ja” förtecknas ytterligare förankringskapacitet (t.ex. MPLS, Ethernetanslutning osv.).

Tjänstespecifik information

Förteckning över information om tjänsten som inte ingår i andra egenskaper (t.ex. täckningsområde, utstrålad effekt, G/T, tjänstekvalitet, utplaceringstid, utbildning, tekniskt stöd, installationstjänster, tjänstens övergripande latens, polarisering osv.)

Användarutrustning

Fast/Installerbar/Mobil

Tillhandahållande av användarutrustning

Ja/Nej

Anmärkning: Användaren ska delges en förteckning över kompatibel användarutrustning med teknisk information (t.ex. manuell/automatisk riktningskapacitet), så att användaren kan välja efter behov.

Maximal tid för avbrott i tjänsten

I timmar

Anmärkning: Decimaler stöds för indelning av timmen

Tjänst för förbindelsestatus

Ja/Nej

Tabell 3

Råkapacitetstjänster

| Primära egenskaper |
| --- |
| Maximal latens | Fördröjning av tur-och-returöverföring i ms |
| Bandbredd* | Kapacitet i MHz |
| Symmetrisk tjänst | Ja/Nej

  Anmärkning: En symmetrisk tjänst har samma egenskapsvärden för tur- respektive returförbindelsen.


  Anmärkning: Om ”Nej” ska genomströmningen i turförbindelsen (FWD) respektive returförbindelsen (RTN) anges. |
| Typ av täckning | Regional/Global/Plats |
| Frekvensband | HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q |
| Typ av frekvenstjänst | FSS/MSS/BSS |
| Minsta tillgänglighet | Minsta tillgänglighet för tjänsten (% av tiden per månad) |
| Säkerhetsnivå | Förstärkt/Robust/Säkerställd |
| Sekundära egenskaper |
| Tjänsteområde | Förteckning över tillgängliga geografiska områden för tillhandahållande av tjänsten enligt Figur 1 |
| Tjänstespecifik information | Förteckning över information om tjänsten som inte ingår i andra egenskaper (t.ex. täckningsområde, utstrålad effekt, G/T, tjänstekvalitet, utplaceringstid, utbildning, tekniskt stöd, installationstjänster, tjänstens övergripande latens, polarisering osv.) |
| Användarutrustning | Fast/Installerbar/Mobil |
| Tillhandahållande av användarutrustning | Ja/Nej

  Anmärkning: Användaren ska delges en förteckning över kompatibel användarutrustning med teknisk information (t.ex. manuell/automatisk riktningskapacitet), så att användaren kan välja efter behov. |
| Maximal tid för avbrott i tjänsten | I timmar

  Anmärkning: Decimaler stöds för indelning av timmen |
| Tjänst för förbindelsestatus | Ja/Nej |

Primära egenskaper

Maximal latens

Fördröjning av tur-och-returöverföring i ms

Bandbredd*

Kapacitet i MHz

Symmetrisk tjänst

Ja/Nej

Anmärkning: En symmetrisk tjänst har samma egenskapsvärden för tur- respektive returförbindelsen.

Anmärkning: Om ”Nej” ska genomströmningen i turförbindelsen (FWD) respektive returförbindelsen (RTN) anges.

Typ av täckning

Regional/Global/Plats

Frekvensband

HF-VHF-UHF/L/S/C/X/Ku/Ka/Ka Gov/V/Q

Typ av frekvenstjänst

FSS/MSS/BSS

Minsta tillgänglighet

Minsta tillgänglighet för tjänsten (% av tiden per månad)

Säkerhetsnivå

Förstärkt/Robust/Säkerställd

Sekundära egenskaper

Tjänsteområde

Förteckning över tillgängliga geografiska områden för tillhandahållande av tjänsten enligt Figur 1

Tjänstespecifik information

Förteckning över information om tjänsten som inte ingår i andra egenskaper (t.ex. täckningsområde, utstrålad effekt, G/T, tjänstekvalitet, utplaceringstid, utbildning, tekniskt stöd, installationstjänster, tjänstens övergripande latens, polarisering osv.)

Användarutrustning

Fast/Installerbar/Mobil

Tillhandahållande av användarutrustning

Ja/Nej

Anmärkning: Användaren ska delges en förteckning över kompatibel användarutrustning med teknisk information (t.ex. manuell/automatisk riktningskapacitet), så att användaren kan välja efter behov.

Maximal tid för avbrott i tjänsten

I timmar

Anmärkning: Decimaler stöds för indelning av timmen

Tjänst för förbindelsestatus

Ja/Nej

| *: | Om tjänsten är icke-symmetrisk ska denna egenskap anges med två värden, en för turförbindelsen (satellit till användare) och en för returförbindelsen (användare till satellit). |
| --- | --- |

*:

Figur 1

Govsatcoms tjänsteområden

Image 1

---

BILAGA II

Fördefinierade tjänsteprofiler

| Förstärkt sammanslagen tjänst |
| --- |
| Kommunikationskategori | Genomgående tjänst |
| Maximal latens | 600 ms |
| Genomströmning | 10 Mbps |
| Täckning | Regional |
| Minsta tillgänglighet | 99,5  % |
| Säkerhetsnivå | Förstärkta tjänster, som tillhandahåller en mycket hög grad av tillgänglighet och resiliens, och en hög grad av konfidentialitet, integritet och tillgänglighet. |

Förstärkt sammanslagen tjänst

Kommunikationskategori

Genomgående tjänst

Maximal latens

600 ms

Genomströmning

10 Mbps

Täckning

Regional

Minsta tillgänglighet

99,5  %

Säkerhetsnivå

Förstärkta tjänster, som tillhandahåller en mycket hög grad av tillgänglighet och resiliens, och en hög grad av konfidentialitet, integritet och tillgänglighet.

| Robust sammanslagen tjänst |
| --- |
| Kommunikationskategori | Genomgående tjänst |
| Maximal latens | 600 ms |
| Genomströmning | 10 Mbps |
| Täckning | Regional |
| Minsta tillgänglighet | 99,5  % |
| Säkerhetsnivå | Robusta tjänster, som tillhandahåller en hög grad av tillgänglighet och resiliens, och en hög grad av konfidentialitet, integritet och tillgänglighet. |

Robust sammanslagen tjänst

Kommunikationskategori

Genomgående tjänst

Maximal latens

600 ms

Genomströmning

10 Mbps

Täckning

Regional

Minsta tillgänglighet

99,5  %

Säkerhetsnivå

Robusta tjänster, som tillhandahåller en hög grad av tillgänglighet och resiliens, och en hög grad av konfidentialitet, integritet och tillgänglighet.

| Säkerställd sammanslagen tjänst |
| --- |
| Kommunikationskategori | Genomgående tjänst |
| Maximal latens | 600 ms |
| Genomströmning | 10 Mbps |
| Täckning | Regional |
| Minsta tillgänglighet | 98  % |
| Säkerhetsnivå | Säkerställda tjänster, som tillhandahåller en lägre grad av robusthet och resiliens, och en lägre grad av konfidentialitet, integritet och tillgänglighet. |

Säkerställd sammanslagen tjänst

Kommunikationskategori

Genomgående tjänst

Maximal latens

600 ms

Genomströmning

10 Mbps

Täckning

Regional

Minsta tillgänglighet

98  %

Säkerhetsnivå

Säkerställda tjänster, som tillhandahåller en lägre grad av robusthet och resiliens, och en lägre grad av konfidentialitet, integritet och tillgänglighet.

Säkerhetsnivåerna definieras i kommissionens genomförandebeslut C(2023) 3204 av den 30 maj 2023.

---

| 31.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 141/57 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 141/57

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2023/1055

av den 30 maj 2023

om fastställande av regler om delning och prioritering av satellitkommunikationskapacitet, tjänster och användarutrustning för att fullgöra den funktion som avses i artikel 66.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 av den 28 april 2021 om inrättande av unionens rymdprogram och Europeiska unionens rymdprogrambyrå och om upphävande av förordningarna (EU) nr 912/2010, (EU) nr 1285/2013 och (EU) nr 377/2014 samt beslut nr 541/2014/EU (1), särskilt artikel 66.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 62 i förordning (EU) 2021/696 ska, inom komponenten för statlig satellitkommunikation (Govsatcom), satellitkommunikationskapacitet och satellitkommunikationstjänster slås samman till en gemensam unionspool av satellitkommunikationskapacitet och -tjänster med lämpliga säkerhetskrav. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 62 i förordning (EU) 2021/696 ska, inom komponenten för statlig satellitkommunikation (Govsatcom), satellitkommunikationskapacitet och satellitkommunikationstjänster slås samman till en gemensam unionspool av satellitkommunikationskapacitet och -tjänster med lämpliga säkerhetskrav.

| (2) | Enligt artikel 66.2 i förordning (EU) 2021/696 ska kommissionen genom genomförandeakter anta närmare regler om delning och prioritering av satellitkommunikationskapacitet, tjänster och användarutrustning, varvid hänsyn ska tas till den förväntade efterfrågan på de olika Govsatcomanvändarfallen och en analys av säkerhetsriskerna samt när så är lämpligt kostnadseffektiviteten avseende dessa användningsfall. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 66.2 i förordning (EU) 2021/696 ska kommissionen genom genomförandeakter anta närmare regler om delning och prioritering av satellitkommunikationskapacitet, tjänster och användarutrustning, varvid hänsyn ska tas till den förväntade efterfrågan på de olika Govsatcomanvändarfallen och en analys av säkerhetsriskerna samt när så är lämpligt kostnadseffektiviteten avseende dessa användningsfall.

| (3) | Delningen och prioriteringen bör ge en rättvis och optimerad användning av de tillgängliga Govsatcomresurserna, anpassad till varje deltagares behov. För att säkerställa bästa möjliga överensstämmelse mellan tillgång och efterfrågan på Govsatcomtjänster finns det ett behov av att basera tjänsternas tillgänglighet på tillgång och efterfrågan på gemensam och delad satellitkapacitet och upphandlade tjänster. |
| --- | --- |

(3)

Delningen och prioriteringen bör ge en rättvis och optimerad användning av de tillgängliga Govsatcomresurserna, anpassad till varje deltagares behov. För att säkerställa bästa möjliga överensstämmelse mellan tillgång och efterfrågan på Govsatcomtjänster finns det ett behov av att basera tjänsternas tillgänglighet på tillgång och efterfrågan på gemensam och delad satellitkapacitet och upphandlade tjänster.

| (4) | Resursleverantörernas resurser bör slås samman i en gemensam unionspool. Delningen och prioriteringen bör tillhandahålla mekanismer för allokering av tjänster till deltagarna i enlighet med deras behov av Govsatcomtjänster. Därför bör den gemensamma unionspoolen delas upp i en fast allokering och en dynamisk allokering. Garanterat tillhandahållande av tjänster stöds genom en fast allokering av tjänster per deltagare, medan oförutsedda behov stöds genom dynamisk allokering av tjänster. En volym av resurser bör inkluderas som krismarginal i den gemensamma unionspoolen för att stödja tillhandahållandet av tjänster för oförutsedda, brådskande och högprioriterade behov hos någon deltagare. |
| --- | --- |

(4)

Resursleverantörernas resurser bör slås samman i en gemensam unionspool. Delningen och prioriteringen bör tillhandahålla mekanismer för allokering av tjänster till deltagarna i enlighet med deras behov av Govsatcomtjänster. Därför bör den gemensamma unionspoolen delas upp i en fast allokering och en dynamisk allokering. Garanterat tillhandahållande av tjänster stöds genom en fast allokering av tjänster per deltagare, medan oförutsedda behov stöds genom dynamisk allokering av tjänster. En volym av resurser bör inkluderas som krismarginal i den gemensamma unionspoolen för att stödja tillhandahållandet av tjänster för oförutsedda, brådskande och högprioriterade behov hos någon deltagare.

| (5) | Delningen och prioriteringen bör stödja olika prioriteringar för deltagarnas begäranden om Govsatcomtjänster och införa lämpliga mekanismer för deras behandling. En kompensationsmekanism för Govsatcomtjänster bör införas för att underlätta en effektiv resursanvändning och undvika snedvridning av marknaden. För detta ändamål bör ett system med token inrättas med kompensationsvärden som baseras på prioritetsnivån för en begäran. Möjligheten att köpa ytterligare token eller att donera token till en annan deltagare bör också föreskrivas. |
| --- | --- |

(5)

Delningen och prioriteringen bör stödja olika prioriteringar för deltagarnas begäranden om Govsatcomtjänster och införa lämpliga mekanismer för deras behandling. En kompensationsmekanism för Govsatcomtjänster bör införas för att underlätta en effektiv resursanvändning och undvika snedvridning av marknaden. För detta ändamål bör ett system med token inrättas med kompensationsvärden som baseras på prioritetsnivån för en begäran. Möjligheten att köpa ytterligare token eller att donera token till en annan deltagare bör också föreskrivas.

| (6) | Det totala antalet token som finns tillgängliga på grundval av den tillgängliga budgeten bör delas upp i medlemsstaternas totala andel, EU-institutionernas andel och en krismarginal. |
| --- | --- |

(6)

Det totala antalet token som finns tillgängliga på grundval av den tillgängliga budgeten bör delas upp i medlemsstaternas totala andel, EU-institutionernas andel och en krismarginal.

| (7) | De sammanslagna resurserna bör allokeras till tjänster i enlighet med de deltagarnas begäranden om tjänster som når Govsatcomnavet. I detta syfte bör varje deltagare avgöra sina användares relevans och hur kritisk dess begäran är. |
| --- | --- |

(7)

De sammanslagna resurserna bör allokeras till tjänster i enlighet med de deltagarnas begäranden om tjänster som når Govsatcomnavet. I detta syfte bör varje deltagare avgöra sina användares relevans och hur kritisk dess begäran är.

| (8) | För att säkerställa en smidig behandling av begäranden om tjänster bör Govsatcomnavet matcha begäran om tjänster med poolens resurser. För de fall där begäranden om tjänster inte kan matchas med poolens tillgängliga resurser bör en konfliktlösningsmekanism föreskrivas. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa en smidig behandling av begäranden om tjänster bör Govsatcomnavet matcha begäran om tjänster med poolens resurser. För de fall där begäranden om tjänster inte kan matchas med poolens tillgängliga resurser bör en konfliktlösningsmekanism föreskrivas.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 107 i förordning (EU) 2021/696. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 107 i förordning (EU) 2021/696.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   I detta beslut fastställs Govsatcoms regler för delning och prioritering av resurser i en gemensam unionspool och delningen av tjänster mellan deltagarna.

2.   Detta beslut gäller Govsatcomtjänster enligt definitionen i kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1054 (2). Användarna interagerar med Govsatcomnavet genom respektive behörig Govsatcommyndighet.

Artikel 2

Definitioner

1.   allokerad resurs: resurs som allokerats en tjänst för en viss tidsperiod, i enlighet med den berörda begäran om tjänst.

2.   tillgänglig resurs: resurs som inte allokerats en tjänst för en viss tidsperiod.

3.   gemensam unionspool eller pool: den pool av resurser som görs tillgänglig för Govsatcom genom avtal eller överenskommelser med resursleverantörer.

4.   kompensation: betalningsmekanism baserad på token.

5.   behörig Govsatcommyndighet: den enhet som utsetts av en deltagare i enlighet med artikel 68.4 i förordning (EU) 2021/696 för att utföra de uppgifter som avses i artikel 68.5.

6.   konflikt: situationen där volymen av en viss resurs i poolen är lägre än den sammanlagda volym som behövs för begäranden om tjänster för en viss tidsperiod, vilket således innebär att en konflikt råder mellan flera begäranden om tjänster avseende samma resurs.

7.   krismarginal: de resurser i poolen som fortfarande är tillgängliga för dynamisk allokering för en begäran med hög prioritet för vilken det inte finns några matchande och tillgängliga resurser i de andra delarna av poolen.

8.   dynamisk allokering: allokeringen av tjänster och resurser till en deltagare i enlighet med dess användares begäranden om tjänster som utfärdas under en programperiod.

9.   fast allokering: allokeringen av tjänster och resurser för hela programperioden för poolen i enlighet med varje deltagares uttalade plan, före programperiodens startdatum.

10.   Govsatcomtjänster eller tjänster: de tjänster som ingår i Govsatcoms tjänsteportfölj.

11.   Govsatcomnavtjänster: de tjänster som tillhandahålls av Govsatcomnavet för att stödja driften av Govsatcomsystemet. Govsatcomnavtjänster stöder tjänster såsom urval, bokning, inrättande och tillhandahållande av Govsatcomtjänster, allokering och avallokering av resurser osv. och som inte ingår i Govsatcoms tjänsteportfölj.

12.   Govsatcomsystemet: det system som inkluderar Govsatcomnav(en), Govsatcoms infrastruktur för säkerhetsövervakning, gränssnitten mellan Govsatcomnaven och de behöriga Govsatcommyndigheterna, gränssnitten mellan Govsatcomnaven och resursleverantörerna samt all annan EU-ägd infrastruktur som krävs för att möjliggöra tillhandahållandet av satellitkapacitet och satellittjänster som slås samman och delas av resursleverantörer och som görs tillgängliga för Govsatcomanvändare.

13.   deltagarkonto: det konto för deltagaren som rymmer dennes token.

14.   deltagarandel: den andel av poolens resurser som motsvarar en Govsatcomdeltagare. Andelen uttrycks i token.

15.   programperiod: den fasta tidsperiod för vilken avtal eller överenskommelser har ingåtts mellan kommissionen och resursleverantörer för inkluderandet av deras resurser i den gemensamma unionspoolen.

16.   blockering: upphörande, avbrott eller nedgradering av en tjänst på grund av konfliktlösning.

17.   resurs: satellitkommunikationskapacitet, tjänst, tillgång eller användarutrustning som används för att tillhandahålla de tjänster som anges i genomförandeakterna för tjänsteportföljen [hänvisningar] och som allokeras Govsatcomdeltagarna i form av tjänster.

18.   resursleverantör: enhet som avses i artikel 64 i förordning (EU) 2021/696 och som tillhandahåller resurser till den gemensamma unionspoolen, genom avtal eller överenskommelser med unionen, som äger och/eller driver rymdsystemen och tillhörande marksegment och nätverk.

19.   begäran om resurs: begäran från Govsatcomnavet till en resursleverantör i syfte att allokera/avallokera sammanslagna resurser.

20.   begäran om tjänst: begäran från en behörig Govsatcommyndighet till Govsatcomnavet i syfte att bekräfta att resurser finns tillgängliga och gå vidare med allokeringen av dem för tillhandahållandet av en tjänst.

21.   token: enhet som används för betalning (kompensation) av Govsatcomtjänster.

Artikel 3

Gemensam unionspool

1.   Govsatcomtjänster ska göras tillgängliga för deltagarna genom att resursleverantörernas resurser inkluderas i en pool.

2.   Poolens resurser ska göras tillgängliga genom avtal eller överenskommelser som ingås mellan kommissionen och resursleverantörerna under en programperiod för poolen för var och en av poolens delar.

3.   Poolen ska bestå av följande fyra delar:

| a) | En del för fast allokering som omfattar resurserna för tillhandahållandet av tjänster för fast allokering till deltagarna i enlighet med artikel 6. |
| --- | --- |

a)

En del för fast allokering som omfattar resurserna för tillhandahållandet av tjänster för fast allokering till deltagarna i enlighet med artikel 6.

| b) | En del för förbetald dynamisk allokering som omfattar resurserna för tillhandahållandet av tjänster som begärs genom mekanismen för förbetald dynamisk allokering i enlighet med artiklarna 7 och 8. |
| --- | --- |

b)

En del för förbetald dynamisk allokering som omfattar resurserna för tillhandahållandet av tjänster som begärs genom mekanismen för förbetald dynamisk allokering i enlighet med artiklarna 7 och 8.

| c) | En del för användningsbaserad dynamisk allokering som omfattar resurserna för tillhandahållandet av tjänster som begärs genom mekanismen för användningsbaserad dynamisk allokering i enlighet med artiklarna 7 och 8. |
| --- | --- |

c)

En del för användningsbaserad dynamisk allokering som omfattar resurserna för tillhandahållandet av tjänster som begärs genom mekanismen för användningsbaserad dynamisk allokering i enlighet med artiklarna 7 och 8.

| d) | En del för krismarginal som omfattar resurserna för tillhandahållandet av tjänster för en dynamisk begäran med hög prioritet när resurserna i andra delar av poolen inte är tillräckliga, i enlighet med artikel 7. |
| --- | --- |

d)

En del för krismarginal som omfattar resurserna för tillhandahållandet av tjänster för en dynamisk begäran med hög prioritet när resurserna i andra delar av poolen inte är tillräckliga, i enlighet med artikel 7.

4.   Kommissionen ska meddela deltagarna deras andelar, de tillgängliga tjänsterna och tillhörande egenskaper för nästa programperiod tillsammans med deras värden i token, senast 30 veckor före programperiodens startdatum.

5.   Den första programperioden ska starta när Govsatcomnavet tas i bruk och dess varaktighet ska vara två år. När en programperiod tar slut ska en annan programperiod starta med samma varaktighet.

Artikel 4

Kompensation, token och konton för Govsatcomtjänster

1.   Govsatcomtjänster ska delas och prioriteras mellan användarna genom en kompensation med användning av token.

2.   Det grundläggande kompensationsvärdet för en tjänst ska vara summan av de kompensationer som ges till resursleverantörerna för att göra de resurser tillgängliga som krävs för tillhandahållandet av tjänsten med de särskilda egenskaper och den varaktighet som anges i respektive begäran om tjänst. Kompensationsvärdet för en tjänst ska vara a) 80 % av dess grundläggande kompensationsvärde vid begäranden med låg prioritet, b) 100 % av dess grundläggande kompensationsvärde vid begäranden med medelhög prioritet och c) 130 % av dess grundläggande kompensationsvärde vid begäranden med hög prioritet.

3.   Varje deltagare ska ha ett deltagarkonto som rymmer dennes token. Varje deltagarkonto ska delas upp i två delar: a) den förbetalda delen och b) den användningsbaserade delen, som används för kompensation för tjänster som begärs med användning av mekanismerna för förbetald respektive användningsbaserad dynamisk allokering.

Uppdelningen av deltagarens token i var del av kontot ska fastställas av deltagaren före startdatumet för den programperiod som avses i artikel 6, och token får inte överföras från en del till den andra under programperioden.

Kvarstående token i den förbetalda delen av kontot ska räknas av i slutet av programperioden i enlighet med punkt 6.

Govsatcomnavet hanterar deltagarkontona.

4.   Under en programperiod får en deltagare använda euro för att köpa ytterligare token genom kommissionen i enlighet med den växlingskurs för token till euro som fastställts för den programperioden.

Kommissionen ska informera Govsatcomnavet och de ytterligare token ska läggas till i respektive deltagarkontos användningsbaserade del.

5.   En deltagare får donera token från sitt konto till en annan deltagare.

Överföring av token från ett deltagarkonto till ett annat ska begäras från den donerande deltagarens behöriga Govsatcommyndighet och donationen godkännas av den mottagande deltagarens behöriga Govsatcommyndighet.

Token ska överföras från samma del av donatorns deltagarkonto (förbetald eller användningsbaserad) till samma del av mottagarens deltagarkonto.

En deltagare får donera token från sin andel för fast allokering av tjänster i enlighet med artikel 6 till en annan deltagare och ska i så fall informera kommissionen om detta.

6.   Det antal token som är tillgängliga för varje deltagare i den förbetalda delen av dennes konto ska räknas av i slutet av programperioden och antalet token i den förbetalda delen av alla deltagarkonton ska nollställas.

7.   Varje resursleverantör ska få kompensation i euro för varje framgångsrikt levererad tjänst med användning av dennes resurser, i enlighet med avtalet eller överenskommelsen med kommissionen.

Artikel 5

Deltagarandelar

1.   Kommissionen ska fastställa det totala antalet token som ska fördelas för nästa programperiod i enlighet med den tillgängliga budgeten och med villkoren i de avtal och överenskommelser som avses i artikel 3.2. Dessa token ska göras tillgängliga för Govsatcomdeltagarna i enlighet med de regler som fastställs i punkterna 2–5.

2.   Det totala antalet token ska delas upp i följande tre delar:

| a) | Medlemsstaternas totala andel, som är fastställd till 75 % av det totala antalet token. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaternas totala andel, som är fastställd till 75 % av det totala antalet token.

| b) | Krismarginalen, som är fastställd till 10 % av det totala antalet token. |
| --- | --- |

b)

Krismarginalen, som är fastställd till 10 % av det totala antalet token.

| c) | EU-institutionernas totala andel, som är fastställd till 15 % av det totala antalet token. |
| --- | --- |

c)

EU-institutionernas totala andel, som är fastställd till 15 % av det totala antalet token.

3.   Medlemsstaternas totala andel ska delas upp ytterligare i medlemsstaternas andelar. Varje medlemsstat ska erhålla en procentandel (i token) av medlemsstaternas totala andel som står i proportion till dess antal röster i rådet. Antalet token som erhålls av varje medlemsstat ska vara deltagarandelen för respektive medlemsstat för nästa programperiod.

Om en medlemsstat inte har utsett sin behöriga Govsatcommyndighet minst 32 veckor före programperiodens startdatum ska dess token fördelas mellan de medlemsstater som har utsett sin behöriga Govsatcommyndighet i proportion till deras andel.

4.   EU-institutionernas totala andel ska delas upp ytterligare i EU-institutionernas andelar. Varje EU-institution ska erhålla en procentandel (i token) av EU-institutionernas totala andel i enlighet med den delningsplan för EU-institutionerna som ska fastställas av kommissionen för varje programperiod. Antalet token som erhålls av varje EU-institution ska vara deltagarandelen för respektive EU-institution för nästa programperiod.

Om en EU-institution inte har utsett sin behöriga Govsatcommyndighet minst 32 veckor före programperiodens startdatum ska dess token fördelas mellan de EU-institutioner som har utsett sin behöriga Govsatcommyndighet i proportion till deras andel av delningsplanen för EU-institutionerna.

5.   Token för varje deltagarandel för en ny programperiod ska läggas till de token som kan finnas kvar i respektive deltagarkontos användningsbaserade del i slutet av den föregående programperioden. Före detta tillägg ska de återstående token i deltagarkontots användningsbaserade del omvandlas till token för den nya programperioden i enlighet med växlingskursen mellan token och euro för den nya programperioden.

Artikel 6

Resurser för fast allokering av tjänster

1.   Varje deltagare ska välja de tjänster som ska allokeras till dem genom fast allokering. Det sammanlagda värdet av de valda tjänsterna får inte överstiga antalet token på deltagarens konto.

På grundval av detta ska deltagarna utarbeta en plan som består av

| a) | begäranden om tjänster för de valda tjänsterna, och |
| --- | --- |

a)

begäranden om tjänster för de valda tjänsterna, och

| b) | uppdelningen av deltagarens återstående token till de förbetalda och användningsbaserade delarna på dennes konto. |
| --- | --- |

b)

uppdelningen av deltagarens återstående token till de förbetalda och användningsbaserade delarna på dennes konto.

Planen ska skickas av deltagaren till Govsatcomnavet senast 20 veckor före programperiodens startdatum.

2.   Vid mottagandet av de planer som avses i punkt 1 ska Govsatcomnavet lägga samman de resurser som behövs för de begärda tjänsterna och meddela dem till kommissionen senast 18 veckor före programperiodens startdatum.

Kommissionen ska ingå motsvarande avtal eller överenskommelser med resursleverantörerna om de resurser som krävs för fast allokering av tjänster.

Kommissionen ska meddela Govsatcomnavet om avtalen och överenskommelserna med resursleverantörerna senast 10 veckor före programperiodens startdatum.

Govsatcomnavet ska bedöma tillgången till de resurser som behövs för fast allokering av tjänster, och om vissa av de begärda tjänsterna inte kan tillhandahållas på grund av brist på tillräckliga resurser från resursleverantörerna eller av något annat skäl ska Govsatcomnavet ta bort motsvarande begäran om tjänst i enlighet med artikel 11.4.

De token som avser den borttagna tjänsten ska kvarstå för användning i de dynamiska delarna av den berörda deltagarens konto.

3.   Govsatcomnavet ska informera deltagarna om de tjänster som kommer att göras tillgängliga för dem genom fast allokering och i enlighet med varje deltagares plan senast 6 veckor före programperiodens startdatum.

Antalet token för varje deltagare ska minskas med det totala värdet av de tjänster som har gjorts tillgängliga för deltagaren genom mekanismen för fast allokering, och det antal token som återstår på deltagarkontot ska meddelas varje deltagare.

4.   Efter det att avtalen eller överenskommelserna om fast allokering av tjänster har ingåtts och trätt i kraft ska respektive resurser inkluderas i motsvarande del av poolen.

Artikel 7

Resurser för dynamisk allokering av tjänster och krishanteringsdelen

1.   Det återstående antalet token på deltagarkontot får användas av deltagaren för att utfärda begäranden om tjänster för dynamisk allokering av tjänster. Varje deltagare ska fastställa uppdelningen av sina återstående token på den förbetalda och den användningsbaserade delen av sitt konto senast fyra veckor före programperiodens startdatum och informera Govsatcomnavet.

2.   De avtal eller överenskommelser med leverantörer som avses i artikel 3.2 ska omfatta resurser i den gemensamma unionspoolen som ska göras tillgängliga genom mekanismen för förbetald dynamisk allokering under programperioden.

3.   De avtal eller överenskommelser med leverantörer som avses i artikel 3.2 ska också omfatta resurser i poolen som är reserverade för kriser (krismarginal). Användningen av sådana resurser ska reserveras för begäranden med hög prioritet i enlighet med artikel 9 för vilka det inte finns några matchande och tillgängliga resurser i de andra delarna av poolen.

4.   Efter det att avtalen eller överenskommelserna om dynamisk allokering av tjänster har ingåtts och med förbehåll för bestämmelserna i punkt 7 ska respektive resurser inkluderas i motsvarande delar av poolen. Det totala värdet av dessa avtal eller överenskommelser får inte överstiga det totala antalet token som är tillgängliga som krismarginal och för förbetald dynamisk allokering av tjänster under programperioden.

5.   Kommissionen ska ta hänsyn till de tjänster som deltagarna har begärt för fast allokering vid urvalet av resurser som ska ingå i poolen för förbetald dynamisk allokering och allokering som krismarginal.

6.   Kommissionen ska ingå avtal eller överenskommelser med resursleverantörer för att inkludera resurser i poolens del för användningsbaserad dynamisk allokering genom mekanismen för användningsbaserad dynamisk allokering. Sådana avtal eller överenskommelser får även ingås under programperioden.

7.   Efter ingåendet av de avtal eller överenskommelser som avses i punkterna 2 och 3 ska resurserna inkluderas i delen för förbetald dynamisk allokering, delen för användningsbaserad dynamisk allokering och krismarginaldelen av den gemensamma unionspoolen, när respektive avtal eller överenskommelse mellan kommissionen och respektive resursleverantör träder i kraft.

8.   Resurser ska uteslutas från den gemensamma unionspoolen då respektive avtal eller överenskommelse avslutas.

Artikel 8

Aktivering av tjänster för dynamisk allokering

1.   Under en programperiod får varje behörig Govsatcommyndighet begära tjänster med hjälp av mekanismen för dynamisk allokering.

2.   Den dynamiska allokeringen av tjänster ska ske genom utfärdande av begäranden om tjänster i enlighet med artiklarna 9 och 10. Begäranden om tjänster för den dynamiska allokeringen av tjänster ska göras antingen genom en förbetald begäran om tjänst eller en användningsbaserad begäran om tjänst.

3.   Varje behörig Govsatcommyndighet ska fastställa förhållandet mellan de förbetalda och de användningsbaserade delarna av de token som tilldelats de dynamiska allokeringstjänsterna före starten av varje programperiod.

4.   Begäranden om tjänster ska utfärdas av deltagarens behöriga Govsatcommyndighet till Govsatcomnavet.

Artikel 9

Begäranden om tjänster

1.   Varje deltagare ska fastställa sina användares relevans på grundval av en skala som sträcker sig från 0 till 2.

2.   Varje användare bör fastställa hur kritisk dess begäran är (3) på grundval av en skala som sträcker sig från 0 till 2 och ska informera sin behöriga Govsatcommyndighet om detta.

3.   Prioriteten för en begäran om tjänster ska fastställas på grundval av användarens relevans och hur kritisk begäran är. Prioritetspoängen bestäms av produkten av relevans och kritiskhet i enlighet med den regel som fastställs i bilagan.

4.   Varje begäran om tjänst som den behöriga Govastcommyndigheten utfärdar till Govsatcomnavet ska innehålla den prioritetspoäng som avses i punkt 3. Skalan för prioritetspoäng ska sträcka sig från noll (0) till fyra (4) och motsvarar tre prioritetsnivåer: i) låg prioritet för en prioritetspoäng lika med noll, ii) medelhög prioritet för en prioritetspoäng som är högre än noll och lägre än fyra, och iii) hög prioritet för en prioritetspoäng lika med fyra.

Varje begäran om tjänst med dynamisk allokering ska ange den underkategori som den tillhör: i) förbetald eller ii) användningsbaserad.

Begäran om tjänst ska också innehålla identifieraren för respektive deltagare.

5.   Förfarandet och reglerna för delning och prioritering mellan Govsatcomanvändare som godkänts av samma deltagare ska fastställas av den deltagaren och genomföras av dess behöriga Govsatcommyndighet.

6.   Högprioriterade begäranden om tjänster ska inbegripa ett fortlöpande alternativ under 30 dagar. Behandlingen av högprioriterade begäranden om tjänster med ett aktiverat fortlöpande alternativ ska följa bestämmelserna i artikel 10. Så länge som inga resurser ännu har allokerats till begäran om tjänst och det fortlöpande alternativet är aktiverat, utför Govsatcom-navet regelbundet matchning av begäran om tjänst mot poolens tillgängliga resurser. Om nya matchande resurser hittas i poolen uppdaterar Govsatcomnavet förslaget om tjänst och vidarebefordrar det till användaren via respektive behörig Govsatcommyndighet.

7.   En behörig Govsatcommyndighet får begära att en dynamiskt allokerad tjänst ställs in genom att utfärda en begäran om inställd tjänst till Govsatcomnavet. Behandlingen av begäran om inställd tjänst ska utföras i enlighet med artikel 10.5.

Artikel 10

Behandling av begäran om tjänst

1.   Vid mottagandet av en begäran om tjänst ska Govsatcomnavet bedöma dess giltighet och fullständighet, i enlighet med bestämmelserna i artikel 9 och kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1054. Govsatcomnavet ska avslå ogiltiga eller ofullständiga begäranden och sökanden ska informeras.

2.   Govsatcomnavet ska matcha begäran om tjänst mot poolens resurser. Begäranden om tjänster med förbetald dynamisk allokering ska matchas mot resurserna i delen med förbetald dynamisk allokering av poolen. Begäranden om tjänster med användningsbaserad dynamisk allokering ska matchas mot resurserna i delen med användningsbaserad dynamisk allokering av poolen, och tillgången till resurser ska bekräftas av resursleverantörerna från dagen för aktivering av tjänsten till och med dagen för avaktivering av tjänsten. Följande fall ska identifieras beroende på resultaten av matchningen:

| a) | Inga matchande resurser finns i poolen, vilket innebär att begäran om tjänst ska avslås och sökanden ska informeras. |
| --- | --- |

a)

Inga matchande resurser finns i poolen, vilket innebär att begäran om tjänst ska avslås och sökanden ska informeras.

| b) | Matchande och tillgängliga resurser finns i poolen, vilket innebär att de tillgängliga tjänstealternativen inklusive deras respektive kompensationsvärden i token ska vidarebefordras som ett tjänsteförslag från Govsatcomnavet via den behöriga Govsatcommyndigheten till användaren för dennes rangordning. |
| --- | --- |

b)

Matchande och tillgängliga resurser finns i poolen, vilket innebär att de tillgängliga tjänstealternativen inklusive deras respektive kompensationsvärden i token ska vidarebefordras som ett tjänsteförslag från Govsatcomnavet via den behöriga Govsatcommyndigheten till användaren för dennes rangordning.

| c) | Alla matchande resurser i poolen är allokerade till tidigare begäranden om tjänster. Om prioriteten för begäran om tjänst är låg eller medelhög ska begäran om tjänst tas bort och sökanden informeras. Om prioriteten för begäran om tjänst är hög aktiveras konfliktlösningsmekanismen i enlighet med Article 11. Om konfliktlösningsmekanismen resulterar i matchande resurser ska sökanden underrättas i enlighet med led b Om inga matchande resurser hittas ska begäran om tjänst tas bort och sökanden ska informeras. |
| --- | --- |

c)

Alla matchande resurser i poolen är allokerade till tidigare begäranden om tjänster. Om prioriteten för begäran om tjänst är låg eller medelhög ska begäran om tjänst tas bort och sökanden informeras. Om prioriteten för begäran om tjänst är hög aktiveras konfliktlösningsmekanismen i enlighet med Article 11. Om konfliktlösningsmekanismen resulterar i matchande resurser ska sökanden underrättas i enlighet med led b Om inga matchande resurser hittas ska begäran om tjänst tas bort och sökanden ska informeras.

3.   Användaren ska rangordna tjänstealternativen i förslaget och lämna in dem till Govsatcomnavet via respektive behörig Govsatcommyndighet för allokeringen av motsvarande resurser.

Om valet är ogiltigt ska begäran om tjänst avslås och sökanden ska informeras.

4.   Förutsatt att det finns tillräckligt med token på den förbetalda eller den användningsbaserade delen av deltagarens konto enligt underkategorin för begäran om tjänst med dynamisk allokering, ska Govsatcomnavet utfärda en begäran om resurs till resursleverantören för det högst rangordnade tjänstealternativet i tjänsteförslaget, i enlighet med den rangordning som tillhandahålls av den behöriga Govsatcommyndigheten.

Om resursleverantören avslår begäran om resurs ska Govsatcomnavet utfärda en begäran om resurs till resursleverantören för det näst högst rangordnade tjänstealternativet. Utfärdandet av begäranden om resurser ska fortsätta fram till dess att en resursleverantör har bekräftat att de begärda resurserna är tillgängliga för allokering, eller till dess att alla begäranden om resurser har avslagits av resursleverantörerna. Om en resursleverantör har bekräftat att en resurs finns tillgänglig ska Govsatcomnavet fördela resurserna och dra av tjänstens värde från respektive deltagarkontos token. Om alla begäranden om resurser avslås av resursleverantörerna, ska begäran om tjänst tas bort. I båda fallen ska Govsatcomnavet underrätta sökanden om statusen för begäran om tjänst.

5.   Govsatcomnavet ska, vid mottagandet av en begäran om inställd tjänst från en behörig Govsatcommyndighet, avallokera de resurser som har allokerats för tillhandahållandet av tjänsten och göra dem tillgängliga för poolen. Deltagaren kan få ersättning för de token som använts som kompensation för resurserna, i enlighet med de villkor som överenskommits med resursleverantören.

Artikel 11

Konfliktlösning

1.   Konfliktlösning ska aktiveras av Govsatcomnavet för att lösa konflikter mellan begäranden med olika prioritetspoäng enligt artikel 9.2.

2.   Om en begäran om tjänst med hög prioritet står i konflikt med en eller flera begäranden om tjänster med låg prioritet, och under förutsättning att blockeringen av begäranden om tjänster med låg prioritet kommer att frigöra tillräckliga resurser som matchar begäran om tjänst med hög prioritet, ska respektive begäranden om tjänster med låg prioritet markeras för blockering och de relevanta tjänstealternativen ska ingå i tjänsteförslaget.

Med förbehåll för rangordningen av tjänstealternativen och tillgången till token ska lämpliga begäranden om tjänster med låg prioritet tas bort och den eller de berörda aktiva tjänsterna ska blockeras.

Den behöriga Govsatcommyndighet vars tjänster ska blockeras ska informeras om blockeringen så snart som möjligt efter det att beslutet om blockering har fattats. Värdet av den blockerade tjänsten för den tid under vilken tjänsten inte kommer att vara tillgänglig på grund av blockering ska returneras till respektive deltagarkonto och deltagaren ska underrättas.

3.   Om tillämpningen av förfarandet i punkt 2 inte hittar matchande resurser ska Govsatcomnavet matcha begäran om tjänst med hög prioritet med resurserna i poolens krismarginaldel. Om matchande och tillgängliga resurser hittas ska de relevanta tjänstealternativen ingå i tjänsteförslaget.

4.   I händelse av otillräckliga resurser från resursleverantörer för tillhandahållandet av de begärda tjänster som avses i artikel 6 ska konfliktlösningsmekanismen baseras på prioriteringarna i begäranden om tjänster.

Om begäranden om tjänster med samma prioritet står i konflikt med varandra ska den begäran om tjänst prioriteras som är en fortsättning av en tjänst som redan tillhandahållits den begärande deltagaren i slutet av den föregående programperioden, i tillämpliga fall.

Om begäranden om tjänster med samma prioritet står i konflikt med varandra och ingen av dem är en fortsättning av en tjänst som redan tillhandahållits den begärande deltagaren, ska Govsatcomnavet jämföra värdena för tjänsterna i konflikt som procentandel av respektive deltagarandel och prioritera den begäran om tjänst som motsvarar den högre procentandelen.

Artikel 12

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 30 maj 2023.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 170, 12.5.2021, s. 69.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2023/1054 av den 30 maj 2023 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/696 vad gäller tjänsteportföljen för de statliga satellitkommunikationstjänster som erbjuds genom det system som inrättats inom ramen för unionens rymdprogram (se sidan 49 i detta nummer av EUT).

2

(3)  Kommissionen kommer att tillhandahålla en vägledning om bedömningen av användarrelevans och om hur kritiska begäranden om tjänster är.

3

---

BILAGA

Tabell

Prioritetspoäng som produkt av användarrelevans och av hur kritisk begäran om tjänst är

| | Användarrelevans |
| --- | --- |
| 0 | 1 | 2 |
| Hur kritisk begäran om tjänst är | 0 | 0 (LÅG) | 0 (LÅG) | 0 (LÅG) |
| 1 | 0 (LÅG) | 1 (MEDEL) | 2 (MEDEL) |
| 2 | 0 (LÅG) | 2 (MEDEL) | 4 (HÖG) |

Användarrelevans

0

1

2

Hur kritisk begäran om tjänst är

0

0 (LÅG)

0 (LÅG)

0 (LÅG)

1

0 (LÅG)

1 (MEDEL)

2 (MEDEL)

2

0 (LÅG)

2 (MEDEL)

4 (HÖG)

---

Rättelser

| 31.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 141/67 |
| --- | --- | --- | --- |

31.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 141/67

---

Rättelse till rådets beslut (EU) 2023/992 av den 16 maj 2023 om utseende av 16 ledamöter i styrelsen för Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa)

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 135 av den 23 maj 2023
  )

Rådets beslut (EU) 2023/992 ska ha följande lydelse:

RÅDETS BESLUT (EU) 2023/992

av den 16 maj 2023

om utseende av 16 ledamöter i styrelsen för Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach) och om inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet, ändring av direktiv 1999/45/EG och upphävande av rådets förordning (EEG) nr 793/93 och kommissionens förordning (EG) nr 1488/94 samt rådets direktiv 76/769/EEG och kommissionens direktiv 91/155/EEG, 93/67/EEG, 93/105/EG och 2000/21/EG (1), särskilt artikel 79, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 79 i förordning (EG) nr 1907/2006 ska rådet utse en representant från varje medlemsstat till ledamot i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse (styrelsen). |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 79 i förordning (EG) nr 1907/2006 ska rådet utse en representant från varje medlemsstat till ledamot i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse (styrelsen).

| (2) | Styrelseledamöterna ska utses på grundval av sin erfarenhet och sin sakkunskap inom områdena kemikaliesäkerhet eller reglering av kemikalier, samt på grundval av att relevant allmän, ekonomisk och juridisk sakkunskap finns bland styrelseledamöterna. |
| --- | --- |

(2)

Styrelseledamöterna ska utses på grundval av sin erfarenhet och sin sakkunskap inom områdena kemikaliesäkerhet eller reglering av kemikalier, samt på grundval av att relevant allmän, ekonomisk och juridisk sakkunskap finns bland styrelseledamöterna.

| (3) | Mandatperioden är fyra år och kan förnyas en gång. |
| --- | --- |

(3)

Mandatperioden är fyra år och kan förnyas en gång.

| (4) | Genom sina beslut av den 27 maj 2019 (2) och den 6 maj 2021 (3) utsåg rådet 15 respektive 12 styrelseledamöter. |
| --- | --- |

(4)

Genom sina beslut av den 27 maj 2019 (2) och den 6 maj 2021 (3) utsåg rådet 15 respektive 12 styrelseledamöter.

| (5) | De styrelseledamöter som föreslagits av Tyskland, Cypern, Litauen, Malta, Rumänien, Bulgarien, Grekland, Polen, Slovakien, Portugal, Lettland, Estland, Belgien, Danmark, Irland och Frankrike utsågs för en period som löper ut den 31 maj 2027. |
| --- | --- |

(5)

De styrelseledamöter som föreslagits av Tyskland, Cypern, Litauen, Malta, Rumänien, Bulgarien, Grekland, Polen, Slovakien, Portugal, Lettland, Estland, Belgien, Danmark, Irland och Frankrike utsågs för en period som löper ut den 31 maj 2027.

| (6) | Rådet har mottagit förslag till ledamöter från samtliga berörda medlemsstater. |
| --- | --- |

(6)

Rådet har mottagit förslag till ledamöter från samtliga berörda medlemsstater.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande personer ska utses till styrelseledamöter för en andra mandatperiod från och med den 1 juni 2023 till och med den 31 maj 2027 (namn, nationalitet, födelsedatum):

| — | Ingrid BORG, Malta, |
| --- | --- |

—

Ingrid BORG, Malta,

| — | Claudia-Sorina DUMITRU, Rumänien, |
| --- | --- |

—

Claudia-Sorina DUMITRU, Rumänien,

| — | Tasoula KYPRIANIDOU – LEONTIDOU, Cypern, |
| --- | --- |

—

Tasoula KYPRIANIDOU – LEONTIDOU, Cypern,

| — | Anna Katarzyna LEWANDOWSKA, Polen, |
| --- | --- |

—

Anna Katarzyna LEWANDOWSKA, Polen,

| — | Donata PIPIRAITĖ-VALIŠKIENĖ, Litauen, |
| --- | --- |

—

Donata PIPIRAITĖ-VALIŠKIENĖ, Litauen,

| — | Teodora VALKOVA, Bulgarien, |
| --- | --- |

—

Teodora VALKOVA, Bulgarien,

| — | Axel Otto VORWERK, Tyskland, |
| --- | --- |

—

Axel Otto VORWERK, Tyskland,

| — | Sofia ZISI, Grekland. |
| --- | --- |

—

Sofia ZISI, Grekland.

Artikel 2

Följande personer ska utses till styrelseledamöter för en första mandatperiod från och med den 1 juni 2023 till och med den 31 maj 2027 (namn, nationalitet, födelsedatum):

| — | Catheline Irène DANTINNE, Belgien, |
| --- | --- |

—

Catheline Irène DANTINNE, Belgien,

| — | Kristīne KAZEROVSKA, Lettland, |
| --- | --- |

—

Kristīne KAZEROVSKA, Lettland,

| — | Agnès LEFRANC, Frankrike, |
| --- | --- |

—

Agnès LEFRANC, Frankrike,

| — | Dilia Maria LIMA JARDIM, Portugal, |
| --- | --- |

—

Dilia Maria LIMA JARDIM, Portugal,

| — | Annemari LINNO, Estland, |
| --- | --- |

—

Annemari LINNO, Estland,

| — | Yvonne Marie MULLOOLY, Irland, |
| --- | --- |

—

Yvonne Marie MULLOOLY, Irland,

| — | Charlotta Amalia WALLENSTEIN, Danmark, |
| --- | --- |

—

Charlotta Amalia WALLENSTEIN, Danmark,

| — | Katarína ZGALINOVIČOVÁ, Slovakien. |
| --- | --- |

—

Katarína ZGALINOVIČOVÁ, Slovakien.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 16 maj 2023.

På rådets vägnar

E. SVANTESSON

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut av den 27 maj 2019 om utnämning av 15 ledamöter i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse (EUT C 185, 29.5.2019, s. 4).

2

(3)  Rådets beslut av den 6 maj 2021 om utseende av tolv ledamöter i Europeiska kemikaliemyndighetens styrelse (EUT C 185, 12.5.2021, s. 4).

3

---