# Euroopa Liidu L 169/2023

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 169 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 66. aastakäik4. juuli 2023 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 169

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

66. aastakäik4. juuli 2023

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1404, 3. juuli 2023, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1405, 3. juuli 2023, milles käsitletakse loa andmist Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 preparaadi ja Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  ) | 31 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1404, 3. juuli 2023, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2023/1405, 3. juuli 2023, milles käsitletakse loa andmist Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 preparaadi ja Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina (
  1
  )

Lactiplantibacillus plantarum

Lactiplantibacillus plantarum

1

31

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2023. aasta määruse (EL) 2023/1230 (mis käsitleb masinaid ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/42/EÜ ja nõukogu direktiiv 73/361/EMÜ) parandus ( ELT L 165, 29.6.2023 ) | 35 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2023. aasta määruse (EL) 2023/1230 (mis käsitleb masinaid ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/42/EÜ ja nõukogu direktiiv 73/361/EMÜ) parandus ( ELT L 165, 29.6.2023 )

( ELT L 165, 29.6.2023 )

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 4.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 169/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 169/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1404,

3. juuli 2023,

millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 13. mail 2022 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2) (edaspidi „algatamisteade“). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 13. mail 2022 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 5 alusel dumpinguvastase uurimise seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“ või „asjaomane riik“) pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (2) (edaspidi „algatamisteade“).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 31. märtsil 2022 Euroopa ankrukomitee (edaspidi „kaebuse esitaja“). Kaebus esitati liidu korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebuses esitati dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta tõendid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitas 31. märtsil 2022 Euroopa ankrukomitee (edaspidi „kaebuse esitaja“). Kaebus esitati liidu korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute tootmisharu nimel alusmääruse artikli 5 lõike 4 tähenduses. Kaebuses esitati dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta tõendid, mida peeti uurimise algatamise jaoks piisavaks.

1.2.   Ajutised meetmed

Ajutised meetmed

| (3) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a esitas komisjon 15. detsembril 2022 asjaomastele isikutele kavandatud tollimaksude kokkuvõtte ning üksikasjad, millest lähtutakse dumpingumarginaalide ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks piisavate marginaalide arvutamisel. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega esitada märkusi arvutuste täpsuse kohta. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad esitasid 19. detsembril 2022 ühiselt oma märkused eelavalikustatud teabe kohta. Nad väitsid, et i) teabe avalikustamise tabeli pealkirjas oli vale mõõtühik, ii) et teatavat liiki toodete sihthinnad ei kajastanud neile teadaolevalt eeldatavaid sihthindu ja iii) et teatavat liiki tooteid ei olnud kahjumarginaali arvutustes arvesse võetud. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 19a esitas komisjon 15. detsembril 2022 asjaomastele isikutele kavandatud tollimaksude kokkuvõtte ning üksikasjad, millest lähtutakse dumpingumarginaalide ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks piisavate marginaalide arvutamisel. Huvitatud isikutele anti kolm tööpäeva aega esitada märkusi arvutuste täpsuse kohta. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad esitasid 19. detsembril 2022 ühiselt oma märkused eelavalikustatud teabe kohta. Nad väitsid, et i) teabe avalikustamise tabeli pealkirjas oli vale mõõtühik, ii) et teatavat liiki toodete sihthinnad ei kajastanud neile teadaolevalt eeldatavaid sihthindu ja iii) et teatavat liiki tooteid ei olnud kahjumarginaali arvutustes arvesse võetud.

| (4) | Komisjon kehtestas 12. jaanuaril 2023 rakendusmäärusega (EL) 2023/100 (3) asjaomasest riigist pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „ajutine määrus“). |
| --- | --- |

(4)

Komisjon kehtestas 12. jaanuaril 2023 rakendusmäärusega (EL) 2023/100 (3) asjaomasest riigist pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „ajutine määrus“).

3

| (5) | Komisjon käsitles valimisse kaasatud eksportivate tootjate märkusi eespool nimetatud alapunktide i ja iii kohta ajutise määruse põhjenduses 259. Eespool alapunktis ii esitatud märkuse puhul sihthindade kohta jõudis komisjon ajutise määruse põhjenduses 258 järeldusele, et märkus ei käsitlenud arvutuste täpsust ning et komisjon vaatab selle märkuse koos kõigi teiste seisukohtadega läbi pärast ajutiste meetmete avaldamist (vt põhjendus 125). |
| --- | --- |

(5)

Komisjon käsitles valimisse kaasatud eksportivate tootjate märkusi eespool nimetatud alapunktide i ja iii kohta ajutise määruse põhjenduses 259. Eespool alapunktis ii esitatud märkuse puhul sihthindade kohta jõudis komisjon ajutise määruse põhjenduses 258 järeldusele, et märkus ei käsitlenud arvutuste täpsust ning et komisjon vaatab selle märkuse koos kõigi teiste seisukohtadega läbi pärast ajutiste meetmete avaldamist (vt põhjendus 125).

1.3.   Edasine menetlus

Edasine menetlus

| (6) | Pärast oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestati (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine“), esitasid kaebuse esitaja, valimisse kaasatud eksportivad tootjad, Hiina Rahvavabariigi valitsus (edaspidi „Hiina valitsus“) ja üks sõltumatu importija ajutise määruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul kirjalikud märkused, milles nad tegid teatavaks oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. |
| --- | --- |

(6)

Pärast oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestati (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine“), esitasid kaebuse esitaja, valimisse kaasatud eksportivad tootjad, Hiina Rahvavabariigi valitsus (edaspidi „Hiina valitsus“) ja üks sõltumatu importija ajutise määruse artikli 2 lõikes 1 sätestatud tähtaja jooksul kirjalikud märkused, milles nad tegid teatavaks oma seisukohad esialgsete järelduste kohta.

| (7) | Huvitatud isikutel oli võimalus taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ärakuulamist ei taotletud. |
| --- | --- |

(7)

Huvitatud isikutel oli võimalus taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ärakuulamist ei taotletud.

| (8) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist, eelkõige seoses ajutise määruse põhjendustes 140 ja 141 esitatud teabega Hiinast pärit ankrute impordikoguste kohta. Lõplike järelduste tegemisel võttis komisjon arvesse huvitatud isikute esitatud märkusi ja vaatas vajaduse korral oma esialgsed järeldused läbi. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist, eelkõige seoses ajutise määruse põhjendustes 140 ja 141 esitatud teabega Hiinast pärit ankrute impordikoguste kohta. Lõplike järelduste tegemisel võttis komisjon arvesse huvitatud isikute esitatud märkusi ja vaatas vajaduse korral oma esialgsed järeldused läbi.

| (9) | Komisjon teatas 4. mail 2023 kõigile huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel ta kavatses kehtestada asjaomasest riigist pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplikud järeldused“). Kõigile asjaomastele isikutele anti võimalus lõplike järelduste kohta teatava aja jooksul märkusi esitada. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teatas 4. mail 2023 kõigile huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel ta kavatses kehtestada asjaomasest riigist pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „lõplikud järeldused“). Kõigile asjaomastele isikutele anti võimalus lõplike järelduste kohta teatava aja jooksul märkusi esitada.

| (10) | Võttes arvesse pärast lõplike järelduste avalikustamist saadud teatavaid väiteid, mis mõjutasid uurimise tulemust, tegi komisjon 25. mail 2023 teatavaks täiendavad asjaolud ja kaalutlused, mille tõttu komisjon muutis varem avalikustatud lõplikke järeldusi. Huvitatud isikutele anti ka võimalus teatava aja jooksul pärast täiendavate lõplike järelduste avalikustamist märkusi esitada. |
| --- | --- |

(10)

Võttes arvesse pärast lõplike järelduste avalikustamist saadud teatavaid väiteid, mis mõjutasid uurimise tulemust, tegi komisjon 25. mail 2023 teatavaks täiendavad asjaolud ja kaalutlused, mille tõttu komisjon muutis varem avalikustatud lõplikke järeldusi. Huvitatud isikutele anti ka võimalus teatava aja jooksul pärast täiendavate lõplike järelduste avalikustamist märkusi esitada.

| (11) | Huvitatud isikute esitatud märkusi arutati ja võeti käesolevas määruses vajaduse korral arvesse. |
| --- | --- |

(11)

Huvitatud isikute esitatud märkusi arutati ja võeti käesolevas määruses vajaduse korral arvesse.

1.4.   Valikuuring

Valikuuring

| (12) | Valikuuringu kohta ei saadud ühtegi märkust. Seetõttu kinnitati ajutise määruse põhjendustes 6–11 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(12)

Valikuuringu kohta ei saadud ühtegi märkust. Seetõttu kinnitati ajutise määruse põhjendustes 6–11 esitatud järeldused.

1.5.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (13) | Dumpingu ja kahju uurimine kestis 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2018 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(13)

Dumpingu ja kahju uurimine kestis 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2018 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

2.   UURITAV TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURITAV TOODE, VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uuritav toode

Uuritav toode

| (14) | Uuritav toode on ainete (v.a vedelgaas, toornafta ja naftasaadused) hoidmiseks kasutatavad, enam-vähem silindrikujulised ankrud, kanistrid, aamid, tsisternid, vaadid jms mahutid (mis on tuntud nimetuse all „korduvtäidetavad roostevabast terasest ankrud“), mille seinapaksus on vähemalt 0,5 mm ja maht vähemalt 4,5 liitrit, olenemata viimistlusest, mõõtmetest ja roostevaba terase liigist, muude osadega (ekshaustorid, kaelad, äärised või muud osad) või ilma nendeta, värvitud või värvimata, muude materjalidega värvitud või kaetud või mitte (edaspidi „ankrud“ või „uuritav toode“). |
| --- | --- |

(14)

Uuritav toode on ainete (v.a vedelgaas, toornafta ja naftasaadused) hoidmiseks kasutatavad, enam-vähem silindrikujulised ankrud, kanistrid, aamid, tsisternid, vaadid jms mahutid (mis on tuntud nimetuse all „korduvtäidetavad roostevabast terasest ankrud“), mille seinapaksus on vähemalt 0,5 mm ja maht vähemalt 4,5 liitrit, olenemata viimistlusest, mõõtmetest ja roostevaba terase liigist, muude osadega (ekshaustorid, kaelad, äärised või muud osad) või ilma nendeta, värvitud või värvimata, muude materjalidega värvitud või kaetud või mitte (edaspidi „ankrud“ või „uuritav toode“).

| (15) | Järgmised tooted ei kuulu käesoleva uurimise alla, kui neid imporditakse uuritavast tootest eraldi: kaelad, ankrusisesed torud, kraanid, kraed, ventiilid ja muud uuritava toote komponendid, nagu ekshaustorid, kaelad ja äärised. |
| --- | --- |

(15)

Järgmised tooted ei kuulu käesoleva uurimise alla, kui neid imporditakse uuritavast tootest eraldi: kaelad, ankrusisesed torud, kraanid, kraed, ventiilid ja muud uuritava toote komponendid, nagu ekshaustorid, kaelad ja äärised.

2.2.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (16) | Vaatlusalune toode on Hiinast pärit uuritav toode, mis kuulub praegu CN-koodide ex 7310 10 00 ja ex 7310 29 90 (TARICi koodid 7310100010 ja 7310299010) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(16)

Vaatlusalune toode on Hiinast pärit uuritav toode, mis kuulub praegu CN-koodide ex 7310 10 00 ja ex 7310 29 90 (TARICi koodid 7310100010 ja 7310299010) alla (edaspidi „vaatlusalune toode“).

2.3.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (17) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning sama põhiline kasutusotstarve:






  — | vaatlusalune toode, kui seda eksporditakse liitu, |
| --- | --- | --- |

(17)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja tehnilised omadused ning sama põhiline kasutusotstarve:

—

vaatlusalune toode, kui seda eksporditakse liitu,

| — | uuritav toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina siseturul, ning |
| --- | --- |

—

uuritav toode, mida toodetakse ja müüakse Hiina siseturul, ning

| — | uuritav toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidus. |
| --- | --- |

—

uuritav toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidus.

| (18) | Kuna selle osa kohta märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon, et seega on need tooted samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(18)

Kuna selle osa kohta märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon, et seega on need tooted samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

| (19) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist esitasid Hiina valitsus ja kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat märkused dumpingu tuvastamist puudutavate esialgsete järelduste kohta. |
| --- | --- |

(19)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist esitasid Hiina valitsus ja kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat märkused dumpingu tuvastamist puudutavate esialgsete järelduste kohta.

3.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

3.1.1.   Oluliste moonutuste esinemine

Oluliste moonutuste esinemine

| (20) | Pärast ajutiste meetmete avaldamist esitas Hiina valitsus mitu tähelepanekut alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta käesolevas uurimises. |
| --- | --- |

(20)

Pärast ajutiste meetmete avaldamist esitas Hiina valitsus mitu tähelepanekut alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta käesolevas uurimises.

| (21) | Esiteks juhtis Hiina valitsus tähelepanu asjaolule, et tema arvates on aruanne (4) faktiliselt ja õiguslikult ebakorrektne ning sellel põhinevad otsused ei ole õiguspärased. Hiina valitsuse hinnangul on aruanne faktide seisukohast eksitav, ühepoolne ega vasta tegelikkusele. Lisaks leidis Hiina valitsus, et asjaolu, et komisjon avaldas riigiaruanded mõne valitud riigi kohta, tekitab kahtlusi seoses enamsoodustusrežiimi rakendamisega. Lisaks ei ole Hiina valitsuse arvates ausa ja õiglase õiguse põhimõttega kooskõlas see, et komisjon tugineb aruandes esitatud tõenditele, kuna see annab liidu tootmisharule ebaõiglasi eeliseid ja tähendab sisuliselt juhtumi üle otsustamist enne kohtumenetlust. |
| --- | --- |

(21)

Esiteks juhtis Hiina valitsus tähelepanu asjaolule, et tema arvates on aruanne (4) faktiliselt ja õiguslikult ebakorrektne ning sellel põhinevad otsused ei ole õiguspärased. Hiina valitsuse hinnangul on aruanne faktide seisukohast eksitav, ühepoolne ega vasta tegelikkusele. Lisaks leidis Hiina valitsus, et asjaolu, et komisjon avaldas riigiaruanded mõne valitud riigi kohta, tekitab kahtlusi seoses enamsoodustusrežiimi rakendamisega. Lisaks ei ole Hiina valitsuse arvates ausa ja õiglase õiguse põhimõttega kooskõlas see, et komisjon tugineb aruandes esitatud tõenditele, kuna see annab liidu tootmisharule ebaõiglasi eeliseid ja tähendab sisuliselt juhtumi üle otsustamist enne kohtumenetlust.

4

| (22) | Komisjon sellega ei nõustunud. Komisjon märkis, et aruanne on ulatuslikele erapooletutele tõenditele, sealhulgas Hiina valitsuse avaldatud õigusaktidele, määrustele ja muudele ametlikele poliitikadokumentidele, rahvusvaheliste organisatsioonide kolmandate isikute aruannetele, akadeemilistele uuringutele ning teadlaste artiklitele ja muudele usaldusväärsetele sõltumatutele allikatele tuginev terviklik dokument. See on olnud avalikkusele kättesaadav alates 2017. aasta detsembrist, nii et kõigil huvitatud isikutel on olnud piisavalt võimalusi aruannet ja selle aluseks olevaid tõendeid ümber lükata, täiendada või kommenteerida ning Hiina valitsus ega muud isikud ei ole esitanud märkusi ega tõendeid, mis lükkaksid ümber aruandes kasutatud allikad. Seega ei olnud komisjon see, kes rikkus õigluse ja õigusemõistmise põhimõtet, vaid hoopis Hiina valitsus ei kasutanud talle tagatud menetlusõigusi. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 24, ei vastanud Hiina valitsus küsimustikule väidetavate oluliste moonutuste kohta ja otsustas seega mitte teha uurimise käigus koostööd. Koostööst keeldumist arvesse võttes teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab Hiinas oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. Komisjon kutsus Hiina valitsust üles esitama alusmääruse artikli 18 kohaldamise kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon sellega ei nõustunud. Komisjon märkis, et aruanne on ulatuslikele erapooletutele tõenditele, sealhulgas Hiina valitsuse avaldatud õigusaktidele, määrustele ja muudele ametlikele poliitikadokumentidele, rahvusvaheliste organisatsioonide kolmandate isikute aruannetele, akadeemilistele uuringutele ning teadlaste artiklitele ja muudele usaldusväärsetele sõltumatutele allikatele tuginev terviklik dokument. See on olnud avalikkusele kättesaadav alates 2017. aasta detsembrist, nii et kõigil huvitatud isikutel on olnud piisavalt võimalusi aruannet ja selle aluseks olevaid tõendeid ümber lükata, täiendada või kommenteerida ning Hiina valitsus ega muud isikud ei ole esitanud märkusi ega tõendeid, mis lükkaksid ümber aruandes kasutatud allikad. Seega ei olnud komisjon see, kes rikkus õigluse ja õigusemõistmise põhimõtet, vaid hoopis Hiina valitsus ei kasutanud talle tagatud menetlusõigusi. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 24, ei vastanud Hiina valitsus küsimustikule väidetavate oluliste moonutuste kohta ja otsustas seega mitte teha uurimise käigus koostööd. Koostööst keeldumist arvesse võttes teatas komisjon Hiina valitsusele, et kasutab Hiinas oluliste moonutuste olemasolu kindlakstegemiseks kättesaadavaid fakte alusmääruse artikli 18 tähenduses. Komisjon kutsus Hiina valitsust üles esitama alusmääruse artikli 18 kohaldamise kohta märkusi. Ühtegi märkust ei esitatud.

| (23) | Seoses Hiina valitsuse väitega enamsoodustusrežiimi põhimõtte rikkumise kohta tuletas komisjon meelde, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti c kohaselt koostatakse riigi kohta aruanne üksnes juhul, kui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a jõustumisel 2017. aastal oli komisjon täheldanud selliseid märke oluliste moonutuste kohta Hiinas. Komisjon avaldas 2020. aastal ka aruande moonutuste kohta Venemaal ning vajaduse korral võidakse edaspidi koostada aruandeid ka teiste riikide kohta. Komisjon tuletas ka meelde, et aruanded ei ole alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks kohustuslikud. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c kirjeldatakse tingimusi, mille alusel võib komisjon esitada riigiaruandeid, ning vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile d ei ole kaebuse esitajad kohustatud aruannet kasutama, samuti ei ole riigiaruande olemasolu alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase uurimise algatamise tingimuseks. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti e kohaselt piisab uurimise algatamiseks sellest, et kaebuse esitajad on esitanud piisavaid tõendeid artikli 2 lõike 6a punkti b kriteeriumidele vastavate oluliste moonutuste esinemise kohta mis tahes riigis. Seetõttu kehtivad riigis esinevaid olulisi moonutusi käsitlevad õigusnormid vahet tegemata kõigi riikide kohta ja seda olenemata riigiaruande olemasolust. Seega määratluse poolest ei riku riigis esinevaid moonutusi käsitlevad õigusnormid enamsoodustusrežiimi. |
| --- | --- |

(23)

Seoses Hiina valitsuse väitega enamsoodustusrežiimi põhimõtte rikkumise kohta tuletas komisjon meelde, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti c kohaselt koostatakse riigi kohta aruanne üksnes juhul, kui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a jõustumisel 2017. aastal oli komisjon täheldanud selliseid märke oluliste moonutuste kohta Hiinas. Komisjon avaldas 2020. aastal ka aruande moonutuste kohta Venemaal ning vajaduse korral võidakse edaspidi koostada aruandeid ka teiste riikide kohta. Komisjon tuletas ka meelde, et aruanded ei ole alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamiseks kohustuslikud. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c kirjeldatakse tingimusi, mille alusel võib komisjon esitada riigiaruandeid, ning vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile d ei ole kaebuse esitajad kohustatud aruannet kasutama, samuti ei ole riigiaruande olemasolu alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase uurimise algatamise tingimuseks. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti e kohaselt piisab uurimise algatamiseks sellest, et kaebuse esitajad on esitanud piisavaid tõendeid artikli 2 lõike 6a punkti b kriteeriumidele vastavate oluliste moonutuste esinemise kohta mis tahes riigis. Seetõttu kehtivad riigis esinevaid olulisi moonutusi käsitlevad õigusnormid vahet tegemata kõigi riikide kohta ja seda olenemata riigiaruande olemasolust. Seega määratluse poolest ei riku riigis esinevaid moonutusi käsitlevad õigusnormid enamsoodustusrežiimi.

| (24) | Seoses väitega, et aruanne on aegunud, märkis komisjon eelkõige, et aruandes sisalduvad peamised poliitikadokumendid ja tõendid, sh uuritava toote suhtes kohaldatavad asjakohased viisaastakuplaanid ja õigusaktid, olid (vähemalt osaliselt) uurimisperioodil ikka veel enamjaolt asjakohased ning et teised isikud ei ole tõendanud, et see enam nii ei olnud. Igal juhul, kui Hiina hakkas 2021. aasta jooksul avaldama uusi viisaastakuplaane, millest paljud avalikustati alles aasta teises pooles, võttis komisjon neid oma analüüsis arvesse, nagu eespool on kokkuvõtlikult kirjeldatud. Seepärast ei saanud komisjon Hiina valitsuse väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(24)

Seoses väitega, et aruanne on aegunud, märkis komisjon eelkõige, et aruandes sisalduvad peamised poliitikadokumendid ja tõendid, sh uuritava toote suhtes kohaldatavad asjakohased viisaastakuplaanid ja õigusaktid, olid (vähemalt osaliselt) uurimisperioodil ikka veel enamjaolt asjakohased ning et teised isikud ei ole tõendanud, et see enam nii ei olnud. Igal juhul, kui Hiina hakkas 2021. aasta jooksul avaldama uusi viisaastakuplaane, millest paljud avalikustati alles aasta teises pooles, võttis komisjon neid oma analüüsis arvesse, nagu eespool on kokkuvõtlikult kirjeldatud. Seepärast ei saanud komisjon Hiina valitsuse väitega nõustuda.

| (25) | Teiseks väitis Hiina valitsus, et normaalväärtuse arvutamine alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt ei ole kooskõlas dumpinguvastase lepinguga, eriti selle punktiga 2.2, milles on esitatud ammendav loetelu olukordadest, kus saab arvutada normaalväärtuse, ja „olulised moonutused“ nende hulka ei kuulu. Lisaks on sobiva võrdlusriigi andmete kasutamine Hiina valitsuse sõnul vastuolus üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli lõike 1 punktiga b ja dumpinguvastase lepingu punktiga 2.2.1.1, mille kohaselt tuleb normaalväärtus arvutada päritoluriigi tootja tootmiskulude alusel, millele on lisatud mõistlikus summas haldus-, müügi- ja üldkulud ning kasum. |
| --- | --- |

(25)

Teiseks väitis Hiina valitsus, et normaalväärtuse arvutamine alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt ei ole kooskõlas dumpinguvastase lepinguga, eriti selle punktiga 2.2, milles on esitatud ammendav loetelu olukordadest, kus saab arvutada normaalväärtuse, ja „olulised moonutused“ nende hulka ei kuulu. Lisaks on sobiva võrdlusriigi andmete kasutamine Hiina valitsuse sõnul vastuolus üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli lõike 1 punktiga b ja dumpinguvastase lepingu punktiga 2.2.1.1, mille kohaselt tuleb normaalväärtus arvutada päritoluriigi tootja tootmiskulude alusel, millele on lisatud mõistlikus summas haldus-, müügi- ja üldkulud ning kasum.

| (26) | Komisjon leidis, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu WTO kohustustega. Komisjon on seisukohal, et kooskõlas asjakohase WTO vaidluste lahendamise praktikaga lubavad alusmääruse sätted, mida üldiselt kohaldatakse kõigi WTO liikmete suhtes, kasutada kolmandast riigist pärinevaid andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui selline kohandamine on vajalik ja põhjendatud. Oluliste moonutuste olemasolu tõttu ei ole eksportiva riigi kulud ja hinnad normaalväärtuse arvutamiseks sobivad. Nendel asjaoludel nähakse alusmääruse artikli 2 lõikega 6a ette tootmis- ja müügikulude kindlakstegemine moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal (sh sellise sobiva võrdlusriigi moonutamata andmete põhjal, mille majanduse arengutase on eksportiva riigi omaga sarnane). Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon leidis, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a on täielikult kooskõlas Euroopa Liidu WTO kohustustega. Komisjon on seisukohal, et kooskõlas asjakohase WTO vaidluste lahendamise praktikaga lubavad alusmääruse sätted, mida üldiselt kohaldatakse kõigi WTO liikmete suhtes, kasutada kolmandast riigist pärinevaid andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui selline kohandamine on vajalik ja põhjendatud. Oluliste moonutuste olemasolu tõttu ei ole eksportiva riigi kulud ja hinnad normaalväärtuse arvutamiseks sobivad. Nendel asjaoludel nähakse alusmääruse artikli 2 lõikega 6a ette tootmis- ja müügikulude kindlakstegemine moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal (sh sellise sobiva võrdlusriigi moonutamata andmete põhjal, mille majanduse arengutase on eksportiva riigi omaga sarnane). Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (27) | Kolmandaks väitis Hiina valitsus, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohased komisjoni uurimistavad ei ole kooskõlas WTO eeskirjadega, kuna komisjon jättis dumpinguvastase lepingu punkti 2.2.1.1 rikkudes Hiina tootjate andmed kõrvale, tegemata kindlaks, kas need dokumendid on kooskõlas Hiina üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega ning kas need kajastavad mõistlikult tootmis- ja müügikulusid. Hiina valitsus tuletas sellega seoses meelde, et apellatsioonikogu kinnitas juhtumis EL-Biodiesel (edaspidi „juhtum DS473“) ja vaekogu oma aruandes juhtumi „Euroopa Liit – kulude kohandamise metoodika II (Venemaa)“ (edaspidi „juhtum DS494“) kohta, et vastavalt dumpinguvastase lepingu punktile 2.2.1.1 võib juhul, kui uuritava eksportija või tootja andmed vastavad (vastuvõetavates piirides) täpselt ja usaldusväärselt kõigile vaatlusaluse toote konkreetse tootja või eksportija kantud tegelikele kuludele, võib järeldada, et „nendes on asjakohasel viisil esitatud vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulud“ ning uurimisasutus peaks kasutama selliseid andmeid uuritavate tootjate tootmiskulude kindlakstegemiseks. Hiina valitsuse arvates on komisjon sobiva võrdlusriigi andmete kasutamisel eiranud oma kohustust teha kindlaks tootmiskulud päritoluriigis. |
| --- | --- |

(27)

Kolmandaks väitis Hiina valitsus, et alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohased komisjoni uurimistavad ei ole kooskõlas WTO eeskirjadega, kuna komisjon jättis dumpinguvastase lepingu punkti 2.2.1.1 rikkudes Hiina tootjate andmed kõrvale, tegemata kindlaks, kas need dokumendid on kooskõlas Hiina üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega ning kas need kajastavad mõistlikult tootmis- ja müügikulusid. Hiina valitsus tuletas sellega seoses meelde, et apellatsioonikogu kinnitas juhtumis EL-Biodiesel (edaspidi „juhtum DS473“) ja vaekogu oma aruandes juhtumi „Euroopa Liit – kulude kohandamise metoodika II (Venemaa)“ (edaspidi „juhtum DS494“) kohta, et vastavalt dumpinguvastase lepingu punktile 2.2.1.1 võib juhul, kui uuritava eksportija või tootja andmed vastavad (vastuvõetavates piirides) täpselt ja usaldusväärselt kõigile vaatlusaluse toote konkreetse tootja või eksportija kantud tegelikele kuludele, võib järeldada, et „nendes on asjakohasel viisil esitatud vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga seotud kulud“ ning uurimisasutus peaks kasutama selliseid andmeid uuritavate tootjate tootmiskulude kindlakstegemiseks. Hiina valitsuse arvates on komisjon sobiva võrdlusriigi andmete kasutamisel eiranud oma kohustust teha kindlaks tootmiskulud päritoluriigis.

| (28) | Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 32–58, järeldas komisjon, et on asjakohane kohaldada alusmääruse artikli 2 lõiget 6a, pidades silmas oluliste moonutuste olemasolu nimetatud artikli punkti b tähenduses. Eksportivatele tootjatele anti võimalus esitada märkusi artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta, kuid ühtegi märkust ei esitatud. Seega ei mõjuta asjaolu, kas Hiina äriühingute raamatupidamisarvestust peeti kooskõlas Hiina üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega või kas see arvestus kajastas asjakohaselt uuritava toote tootmise ja müügiga seotud kulusid Hiinas, järeldust alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase metoodika kohaldamise kohta. Komisjon kordas sellega seoses oma varasemat seisukohta, et WTO apellatsioonikogu selgitas juhtumis DS473 sõnaselgelt, et WTO õigus lubab kasutada kolmandast riigist pärinevaid andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui selline kohandamine on vajalik ja põhjendatud. Lisaks tuletas komisjon seoses juhtumiga DS494 meelde, et nii EL kui ka Venemaa Föderatsioon vaidlustasid vaekogu järeldused, mis ei ole lõplikud ja millel seetõttu ei ole WTO vaidluste lahendamise praktika kohaselt WTO süsteemis õiguslikku staatust, sest neid ei ole vastu võtnud vaidluste lahendamise organ. Igal juhul leidis selle vaidluse vaekogu oma aruandes sõnaselgelt, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a jääb selle vaidluse piiridest välja. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(28)

Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes 32–58, järeldas komisjon, et on asjakohane kohaldada alusmääruse artikli 2 lõiget 6a, pidades silmas oluliste moonutuste olemasolu nimetatud artikli punkti b tähenduses. Eksportivatele tootjatele anti võimalus esitada märkusi artikli 2 lõike 6a kohaldamise asjakohasuse kohta, kuid ühtegi märkust ei esitatud. Seega ei mõjuta asjaolu, kas Hiina äriühingute raamatupidamisarvestust peeti kooskõlas Hiina üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetega või kas see arvestus kajastas asjakohaselt uuritava toote tootmise ja müügiga seotud kulusid Hiinas, järeldust alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohase metoodika kohaldamise kohta. Komisjon kordas sellega seoses oma varasemat seisukohta, et WTO apellatsioonikogu selgitas juhtumis DS473 sõnaselgelt, et WTO õigus lubab kasutada kolmandast riigist pärinevaid andmeid, mida on nõuetekohaselt kohandatud, kui selline kohandamine on vajalik ja põhjendatud. Lisaks tuletas komisjon seoses juhtumiga DS494 meelde, et nii EL kui ka Venemaa Föderatsioon vaidlustasid vaekogu järeldused, mis ei ole lõplikud ja millel seetõttu ei ole WTO vaidluste lahendamise praktika kohaselt WTO süsteemis õiguslikku staatust, sest neid ei ole vastu võtnud vaidluste lahendamise organ. Igal juhul leidis selle vaidluse vaekogu oma aruandes sõnaselgelt, et alusmääruse artikli 2 lõige 6a jääb selle vaidluse piiridest välja. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (29) | Neljandaks väitis Hiina valitsus, et komisjon peaks olema järjekindel ja põhjalikult uurima, kas võrdlusriigis esineb turumoonutusi. Varmas nõustumine võrdlusriigi andmetega sellist hindamist tegemata tähendab topeltstandardeid. Hiina valitsus märkis, et ELi õiguse kohaselt on komisjon kohustatud normaalväärtuse arvutamiseks kasutama moonutamata hindu. Seetõttu peaks komisjon Hiina valitsuse arvates omal algatusel uurima ja tõendama moonutuste olemasolu või puudumist võrdlusriikides, selle asemel et passiivselt oodata, et juhtumiga seotud isikud esitaksid tõendeid. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon peaks uurima, kas ELi siseturul esineb turumoonutusi, seda muu hulgas seetõttu, et ELis on väidetavalt palju olukordi, mis peaksid tekitama kahtlusi nn turumoonutuste olemasolus. |
| --- | --- |

(29)

Neljandaks väitis Hiina valitsus, et komisjon peaks olema järjekindel ja põhjalikult uurima, kas võrdlusriigis esineb turumoonutusi. Varmas nõustumine võrdlusriigi andmetega sellist hindamist tegemata tähendab topeltstandardeid. Hiina valitsus märkis, et ELi õiguse kohaselt on komisjon kohustatud normaalväärtuse arvutamiseks kasutama moonutamata hindu. Seetõttu peaks komisjon Hiina valitsuse arvates omal algatusel uurima ja tõendama moonutuste olemasolu või puudumist võrdlusriikides, selle asemel et passiivselt oodata, et juhtumiga seotud isikud esitaksid tõendeid. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon peaks uurima, kas ELi siseturul esineb turumoonutusi, seda muu hulgas seetõttu, et ELis on väidetavalt palju olukordi, mis peaksid tekitama kahtlusi nn turumoonutuste olemasolus.

| (30) | Vastuseks sellele väitele tuletas komisjon meelde, et kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a arvutab ta normaalväärtuse muude valitud andmete alusel kui eksportiva riigi omamaised hinnad ja kulud üksnes juhul, kui ta teeb kindlaks, et sellised andmed on moonutamata hindade ja kulude kajastamiseks kõige asjakohasemad. Selles protsessis on komisjon kohustatud kasutama ainult moonutamata andmeid. Sellega seoses ei oota komisjon kaugeltki passiivselt, vaid kutsub huvitatud isikuid üles esitama märkusi normaalväärtuse kindlakstegemiseks kavandatud allikate kohta uurimise varastes etappides. Komisjoni lõplikus otsuses selle kohta, milliseid moonutamata andmeid normaalväärtuse arvutamiseks kasutada, võetakse neid märkusi täielikult arvesse. Mis puudutab Hiina valitsuse soovi, et komisjon hindaks võimalikke moonutusi ELi siseturul, siis ei pidanud komisjon seda asjaolu alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt oluliste moonutuste olemasolu hindamise kontekstis asjakohaseks. Seetõttu lükkas komisjon need argumendid tagasi. |
| --- | --- |

(30)

Vastuseks sellele väitele tuletas komisjon meelde, et kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a arvutab ta normaalväärtuse muude valitud andmete alusel kui eksportiva riigi omamaised hinnad ja kulud üksnes juhul, kui ta teeb kindlaks, et sellised andmed on moonutamata hindade ja kulude kajastamiseks kõige asjakohasemad. Selles protsessis on komisjon kohustatud kasutama ainult moonutamata andmeid. Sellega seoses ei oota komisjon kaugeltki passiivselt, vaid kutsub huvitatud isikuid üles esitama märkusi normaalväärtuse kindlakstegemiseks kavandatud allikate kohta uurimise varastes etappides. Komisjoni lõplikus otsuses selle kohta, milliseid moonutamata andmeid normaalväärtuse arvutamiseks kasutada, võetakse neid märkusi täielikult arvesse. Mis puudutab Hiina valitsuse soovi, et komisjon hindaks võimalikke moonutusi ELi siseturul, siis ei pidanud komisjon seda asjaolu alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt oluliste moonutuste olemasolu hindamise kontekstis asjakohaseks. Seetõttu lükkas komisjon need argumendid tagasi.

3.1.2.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

| (31) | Ajutises määruses valis komisjon võrdlusriigiks Brasiilia ja kasutas normaalväärtuse arvutamiseks ühe äriühingu, Metalurgica Mococa SA finantsandmeid kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. Valimisel kasutatud metoodika üksikasjad esitati asjaosalistele 20. juulil 2022 ja 19. septembril 2022 avalikus toimikus kättesaadavaks tehtud esimeses ja teises teates (edaspidi „esimene teade“ ja „teine teade“) ning ajutise määruse põhjendustes 59–95. |
| --- | --- |

(31)

Ajutises määruses valis komisjon võrdlusriigiks Brasiilia ja kasutas normaalväärtuse arvutamiseks ühe äriühingu, Metalurgica Mococa SA finantsandmeid kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. Valimisel kasutatud metoodika üksikasjad esitati asjaosalistele 20. juulil 2022 ja 19. septembril 2022 avalikus toimikus kättesaadavaks tehtud esimeses ja teises teates (edaspidi „esimene teade“ ja „teine teade“) ning ajutise määruse põhjendustes 59–95.

| (32) | Pärast ajutise määruse avaldamist kordasid kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat oma väidet, et Brasiilia ei vasta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud kriteeriumidele, mille kohaselt peavad asjakohases võrdlusriigis olema moonutamata hinnad või võrdlusnäitajad, sest:






  — | Brasiilia oli väidetavalt kohaldanud moonutavaid meetmeid ankrute tootmisel kasutatavate põhitoorainete impordi suhtes (näiteks dumpinguvastased tollimaksud Hiinast pärit roostevabast terasest lehtvaltstoodete suhtes ja ankrute tootmisel kasutatava kolme peamise tooraine palju kõrgemad imporditariifid kui paljudes teistes riikides), mis tõi kaasa nende materjalide liiga kõrge hinna Brasiilia siseturul ja moonutas seega hindu; |
| --- | --- | --- |

(32)

Pärast ajutise määruse avaldamist kordasid kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat oma väidet, et Brasiilia ei vasta alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud kriteeriumidele, mille kohaselt peavad asjakohases võrdlusriigis olema moonutamata hinnad või võrdlusnäitajad, sest:

—

Brasiilia oli väidetavalt kohaldanud moonutavaid meetmeid ankrute tootmisel kasutatavate põhitoorainete impordi suhtes (näiteks dumpinguvastased tollimaksud Hiinast pärit roostevabast terasest lehtvaltstoodete suhtes ja ankrute tootmisel kasutatava kolme peamise tooraine palju kõrgemad imporditariifid kui paljudes teistes riikides), mis tõi kaasa nende materjalide liiga kõrge hinna Brasiilia siseturul ja moonutas seega hindu;

| — | roostevabast terasest lehtvaltstoodete Ameerika Ühendriikidesse suunatud ekspordile kehtestatud kvoodid põhjustasid väidetavalt tasakaalustamata kaubavooge ja mõjutasid seega selle materjali hinnataset Brasiilias; |
| --- | --- |

—

roostevabast terasest lehtvaltstoodete Ameerika Ühendriikidesse suunatud ekspordile kehtestatud kvoodid põhjustasid väidetavalt tasakaalustamata kaubavooge ja mõjutasid seega selle materjali hinnataset Brasiilias;

| — | Hiinast pärit impordi suur osakaal põhitoorainete puhul, mida kasutatakse ankrute tootmisel, on võimendanud moonutavat mõju Brasiilia hindadele. |
| --- | --- |

—

Hiinast pärit impordi suur osakaal põhitoorainete puhul, mida kasutatakse ankrute tootmisel, on võimendanud moonutavat mõju Brasiilia hindadele.

| (33) | Võrdluseks väitsid need isikud, et kaitsemeetmed moonutasid Malaisia turgu vähem ja Hiina impordi osakaal oli seal väiksem. |
| --- | --- |

(33)

Võrdluseks väitsid need isikud, et kaitsemeetmed moonutasid Malaisia turgu vähem ja Hiina impordi osakaal oli seal väiksem.

| (34) | Komisjon vastas juba ajutise määruse põhjenduses 70, et Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud ja Ameerika Ühendriikidesse suunatud ekspordile kehtestatud kvoodid ei tundu olevat olulised tegurid tooraine võrdlushinna kindlaksmääramisel. Komisjon märkis põhjenduses 71, et imporditollimaksude tase on vaid üks aspektidest, mille alusel tuleks hinnata, kas teatav turg on avatud või kaitstud, ning huvitatud isik ei esitanud muid tõendeid, mis näitaksid, et Brasiilia turg oli asjaomase toorainega seoses moonutatud. Komisjon märkis põhjenduses 72 ka seda, et kahe põhitooraine (roostevabast terasest rullid ja ankrusisesed torud) Hiinast pärit impordi osakaal oli Brasiilias kõige väiksem, kui võrrelda seda teiste potentsiaalsete võrdlusriikidega, kus ankruid toodeti. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon vastas juba ajutise määruse põhjenduses 70, et Hiina suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud ja Ameerika Ühendriikidesse suunatud ekspordile kehtestatud kvoodid ei tundu olevat olulised tegurid tooraine võrdlushinna kindlaksmääramisel. Komisjon märkis põhjenduses 71, et imporditollimaksude tase on vaid üks aspektidest, mille alusel tuleks hinnata, kas teatav turg on avatud või kaitstud, ning huvitatud isik ei esitanud muid tõendeid, mis näitaksid, et Brasiilia turg oli asjaomase toorainega seoses moonutatud. Komisjon märkis põhjenduses 72 ka seda, et kahe põhitooraine (roostevabast terasest rullid ja ankrusisesed torud) Hiinast pärit impordi osakaal oli Brasiilias kõige väiksem, kui võrrelda seda teiste potentsiaalsete võrdlusriikidega, kus ankruid toodeti.

| (35) | Lisaks sellele ei esitanud kõnealused isikud mingeid tõendeid selle kohta, et mõni neist meetmetest või Hiina impordi osakaal Brasiilias oleks mõjutanud omamaiste hindade usaldusväärsust. Teiseks näitas Brasiilia impordiandmete analüüs, et roostevabast terasest rullide kõigist riikidest (välja arvatud Hiinast) Brasiiliasse suunatud impordi hinnad on olnud viimase kümne aasta jooksul üsna stabiilsed (umbes 1,83 eurot/kg) ja samal tasemel või isegi madalamad kui Malaisias (umbes 1,88 eurot/kg). Seega puudusid tõendid selle kohta, et Hiina impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud mõjutasid Brasiiliasse suunatud muu impordi hinnataset või et muude meetmete tõttu oleks Brasiilia hinnad Malaisiaga võrreldes liiga kõrged. |
| --- | --- |

(35)

Lisaks sellele ei esitanud kõnealused isikud mingeid tõendeid selle kohta, et mõni neist meetmetest või Hiina impordi osakaal Brasiilias oleks mõjutanud omamaiste hindade usaldusväärsust. Teiseks näitas Brasiilia impordiandmete analüüs, et roostevabast terasest rullide kõigist riikidest (välja arvatud Hiinast) Brasiiliasse suunatud impordi hinnad on olnud viimase kümne aasta jooksul üsna stabiilsed (umbes 1,83 eurot/kg) ja samal tasemel või isegi madalamad kui Malaisias (umbes 1,88 eurot/kg). Seega puudusid tõendid selle kohta, et Hiina impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud mõjutasid Brasiiliasse suunatud muu impordi hinnataset või et muude meetmete tõttu oleks Brasiilia hinnad Malaisiaga võrreldes liiga kõrged.

| (36) | Tuginedes sellele analüüsile ja esitatud tõendite puudumisele, lükati nende isikute väited tagasi. |
| --- | --- |

(36)

Tuginedes sellele analüüsile ja esitatud tõendite puudumisele, lükati nende isikute väited tagasi.

| (37) | Lisaks väitsid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, et metoodika, mida komisjon kasutas võrdlusriigi valimisel, andis eelisväärtuse uuritava toote tootmise olemasolu kriteeriumile ega võtnud arvesse kergesti kättesaadavate andmete kvaliteeti. See oli eriti asjakohane, kuna komisjon ei leidnud sobivaid finantsandmeid Brasiilias kindlakstehtud ankrute tootjate kohta, mistõttu kasutati pigem metallpurkide, pakenditoodete ja konteinerite tootjate, mitte aga ankrute tootjate finantsandmeid. Samal ajal esitasid eksportivad tootjad tõendid ühe Malaisia terasaamide, st ankruga sarnase toote tootja (5) kohta koos tema auditeeritud raamatupidamisaruannetega uurimisperioodi kohta, rõhutades, et ainult sellistest üksikasjalikest finantsaruannetest piisab müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi täpseks arvutamiseks. Seetõttu oleks komisjon pidanud kaaluma ka Malaisiat võimaliku võrdlusriigina. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks väitsid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, et metoodika, mida komisjon kasutas võrdlusriigi valimisel, andis eelisväärtuse uuritava toote tootmise olemasolu kriteeriumile ega võtnud arvesse kergesti kättesaadavate andmete kvaliteeti. See oli eriti asjakohane, kuna komisjon ei leidnud sobivaid finantsandmeid Brasiilias kindlakstehtud ankrute tootjate kohta, mistõttu kasutati pigem metallpurkide, pakenditoodete ja konteinerite tootjate, mitte aga ankrute tootjate finantsandmeid. Samal ajal esitasid eksportivad tootjad tõendid ühe Malaisia terasaamide, st ankruga sarnase toote tootja (5) kohta koos tema auditeeritud raamatupidamisaruannetega uurimisperioodi kohta, rõhutades, et ainult sellistest üksikasjalikest finantsaruannetest piisab müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi täpseks arvutamiseks. Seetõttu oleks komisjon pidanud kaaluma ka Malaisiat võimaliku võrdlusriigina.

5

| (38) | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad lisasid, et komisjoni kindlaks tehtud Brasiilia äriühing ei tootnud isegi mitte ankrutega sarnaseid tooteid, vaid kergmetallist pakendeid, mis on liigitatud NACE (6) koodi 2592 alla. Väidetavad erinevused kahe toote vahel seisnesid kasutatud materjalis, kujus, suuruses ja lõpptoote otstarbes, kuna kergmetallist pakendeid toodeti jaemüügiks mõeldud toidu või jookide säilitamiseks, samal ajal kui ankrud (valmistatud roostevabast terasest) või aamid (valmistatud raskmetallist) on mahutid vedelike transportimiseks, mis tavaliselt ei ole mõeldud jaemüügiks. Väidetavalt oli Brasiilia kergmetallist pakendite tootja ja valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate liigitamine sama NACE koodi 2592 alla ebaselge ja väär, kuna kasutatud materjal, kuju, suurus ja lõpptoote otstarve olid erinevad. |
| --- | --- |

(38)

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad lisasid, et komisjoni kindlaks tehtud Brasiilia äriühing ei tootnud isegi mitte ankrutega sarnaseid tooteid, vaid kergmetallist pakendeid, mis on liigitatud NACE (6) koodi 2592 alla. Väidetavad erinevused kahe toote vahel seisnesid kasutatud materjalis, kujus, suuruses ja lõpptoote otstarbes, kuna kergmetallist pakendeid toodeti jaemüügiks mõeldud toidu või jookide säilitamiseks, samal ajal kui ankrud (valmistatud roostevabast terasest) või aamid (valmistatud raskmetallist) on mahutid vedelike transportimiseks, mis tavaliselt ei ole mõeldud jaemüügiks. Väidetavalt oli Brasiilia kergmetallist pakendite tootja ja valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate liigitamine sama NACE koodi 2592 alla ebaselge ja väär, kuna kasutatud materjal, kuju, suurus ja lõpptoote otstarve olid erinevad.

6

| (39) | Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a peaks arvestuslik normaalväärtus sisaldama vastavaid tootmis- ja müügikulusid asjakohases sarnase majandusarengu tasemega võrdlusriigis. Komisjon pidas uuritava toote tootmise olemasolu otsustavaks elemendiks võimalike võrdlusriikide asjakohasuse hindamisel. See on asjakohane näitaja, et kõnealuses riigis on olemas kõik või vähemalt kõige olulisemad tootmistegurid ja seega saab seda kasutada moonutamata kogutootmiskulude või enamiku selliste kulude arvutamiseks. Kui asjaomases riigis uuritavat toodet ei toodeta, on tõenäosus, et kõik või enamik tootmistegureid on selles riigis olemas, väiksem. See leidis käesoleval juhul kinnitust, sest kättesaadavad andmed tootmistegurite olemasolu kohta Brasiilias moodustasid umbes 75 % arvestuslikust normaalväärtusest. Pärast seda, kui komisjon oli kindlaks teinud, et Brasiilia on selle põhjal sobiv, kuna seal ei olnud ühtegi ankrute tootjat, kelle finantsnäitajad oleksid kergesti kättesaadavad ja mõistlikud, pidas komisjon asjakohaseks võtta aluseks nende Brasiilia äriühingute finantsandmed, mis tegutsevad samas sektoris ja/või toodavad sarnast toodet. Selle eesmärk on tagada, et kasutatakse ühtset näitajate kogumit, mida mõjutavad samad turutingimused samas võrdlusriigis, käesoleval juhul Brasiilias. Asjaomased isikud ei esitanud ka tõendeid selle kohta, miks valitud laiem tootekategooria ei oleks sobiv müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(39)

Vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a peaks arvestuslik normaalväärtus sisaldama vastavaid tootmis- ja müügikulusid asjakohases sarnase majandusarengu tasemega võrdlusriigis. Komisjon pidas uuritava toote tootmise olemasolu otsustavaks elemendiks võimalike võrdlusriikide asjakohasuse hindamisel. See on asjakohane näitaja, et kõnealuses riigis on olemas kõik või vähemalt kõige olulisemad tootmistegurid ja seega saab seda kasutada moonutamata kogutootmiskulude või enamiku selliste kulude arvutamiseks. Kui asjaomases riigis uuritavat toodet ei toodeta, on tõenäosus, et kõik või enamik tootmistegureid on selles riigis olemas, väiksem. See leidis käesoleval juhul kinnitust, sest kättesaadavad andmed tootmistegurite olemasolu kohta Brasiilias moodustasid umbes 75 % arvestuslikust normaalväärtusest. Pärast seda, kui komisjon oli kindlaks teinud, et Brasiilia on selle põhjal sobiv, kuna seal ei olnud ühtegi ankrute tootjat, kelle finantsnäitajad oleksid kergesti kättesaadavad ja mõistlikud, pidas komisjon asjakohaseks võtta aluseks nende Brasiilia äriühingute finantsandmed, mis tegutsevad samas sektoris ja/või toodavad sarnast toodet. Selle eesmärk on tagada, et kasutatakse ühtset näitajate kogumit, mida mõjutavad samad turutingimused samas võrdlusriigis, käesoleval juhul Brasiilias. Asjaomased isikud ei esitanud ka tõendeid selle kohta, miks valitud laiem tootekategooria ei oleks sobiv müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi kindlakstegemiseks.

| (40) | Komisjon ei nõustunud ka sellega, et väljapakutud Malaisia äriühingu toodetud terasaamid on sobivam tootekategooria kui valitud kergmetallist pakendite tootja tooted. Tegelikult tegi komisjon võimaliku võrdlusriigi äriühingud kindlaks NACE koodiga määratletud tööstussektori järgi. Asjaolu, et kaks valimisse kaasatud Hiina eksportivat tootjat liigitusid sama NACE koodi alla nagu Brasiilia kergmetallist pakendite tootja, oli nende majandustegevuse sarnasuse hea näitaja. Väljapakutud Malaisia terasaamide tootja liigitus aga NACE koodi 2511 (metallkonstruktsioonide tootmine) alla. NACE alusel koostatud statistika on võrreldav maailma tasandil ja seda süsteemi kasutatakse majandustegevuste liigitamiseks koodide alla, et äriühinguid saaks nendega siduda kasutatud ressursside, tootmisprotsessi ja loodud toodete või teenuste alusel. Tõepoolest, väljapakutud terasaamide tootja tooted on suure mahutavusega (7) ja sobivad seetõttu tööstuslikuks pakendamiseks, mitte toiduainete säilitamiseks, erinevalt ankrutest või kergmetallist pakenditest. Seega on Malaisia terasaamide tootja lõpptoote suurus ja otstarve vaieldamatult vähem sarnane ankrutega kui Brasiilia äriühingu toodetud kergmetallist pakendid. |
| --- | --- |

(40)

Komisjon ei nõustunud ka sellega, et väljapakutud Malaisia äriühingu toodetud terasaamid on sobivam tootekategooria kui valitud kergmetallist pakendite tootja tooted. Tegelikult tegi komisjon võimaliku võrdlusriigi äriühingud kindlaks NACE koodiga määratletud tööstussektori järgi. Asjaolu, et kaks valimisse kaasatud Hiina eksportivat tootjat liigitusid sama NACE koodi alla nagu Brasiilia kergmetallist pakendite tootja, oli nende majandustegevuse sarnasuse hea näitaja. Väljapakutud Malaisia terasaamide tootja liigitus aga NACE koodi 2511 (metallkonstruktsioonide tootmine) alla. NACE alusel koostatud statistika on võrreldav maailma tasandil ja seda süsteemi kasutatakse majandustegevuste liigitamiseks koodide alla, et äriühinguid saaks nendega siduda kasutatud ressursside, tootmisprotsessi ja loodud toodete või teenuste alusel. Tõepoolest, väljapakutud terasaamide tootja tooted on suure mahutavusega (7) ja sobivad seetõttu tööstuslikuks pakendamiseks, mitte toiduainete säilitamiseks, erinevalt ankrutest või kergmetallist pakenditest. Seega on Malaisia terasaamide tootja lõpptoote suurus ja otstarve vaieldamatult vähem sarnane ankrutega kui Brasiilia äriühingu toodetud kergmetallist pakendid.

7

| (41) | Tuginedes sellele analüüsile ja esitatud tõendite puudumisele, lükati nende isikute väited tagasi. |
| --- | --- |

(41)

Tuginedes sellele analüüsile ja esitatud tõendite puudumisele, lükati nende isikute väited tagasi.

| (42) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid valimisse kaasatud eksportivad tootjad esialgses etapis esitatud väiteid võrdlusriigi valiku kohta, esitamata täiendavaid tõendeid. Nad väitsid ka, et komisjon ei esitanud andmeid oma väite kohta, et kõigist riikidest (välja arvatud Hiinast) pärit roostevabast terasest rullide impordi hinnad on olnud viimase kümne aasta jooksul üsna stabiilsed. Komisjon leidis, et ta teavitas lõplike järelduste põhjenduses 33 piisavalt kõigist riikidest (välja arvatud Hiinast) pärit roostevabast terasest rullide keskmisest impordihinnast, mis oli ligikaudu 1,83 eurot/kg (8) ja on olnud viimase kümne aasta jooksul üsna stabiilne. |
| --- | --- |

(42)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid valimisse kaasatud eksportivad tootjad esialgses etapis esitatud väiteid võrdlusriigi valiku kohta, esitamata täiendavaid tõendeid. Nad väitsid ka, et komisjon ei esitanud andmeid oma väite kohta, et kõigist riikidest (välja arvatud Hiinast) pärit roostevabast terasest rullide impordi hinnad on olnud viimase kümne aasta jooksul üsna stabiilsed. Komisjon leidis, et ta teavitas lõplike järelduste põhjenduses 33 piisavalt kõigist riikidest (välja arvatud Hiinast) pärit roostevabast terasest rullide keskmisest impordihinnast, mis oli ligikaudu 1,83 eurot/kg (8) ja on olnud viimase kümne aasta jooksul üsna stabiilne.

8

| (43) | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad väitsid, et igal juhul ei saa põhjenduses 42 osutatud impordihinna andmed tõendada, et dumpinguvastased tollimaksud ei mõjutanud (9) selle tooraine hinda Brasiilias, sest dumpinguvastaste meetmete puudumise korral oleks impordihind võinud aastate jooksul langeda, samal ajal kui meetmed olid kehtestatud peaaegu kümneks aastaks. Komisjon märgib, et eksportivad tootjad ei selgitanud, kuidas dumpinguvastased meetmed mõjutaksid impordihindu, ega esitanud selle mõju põhjendatud hinnangut. Seega ei seadnud see väide kahtluse alla võrdlusriigi valiku põhjusi, nagu on selgitatud eespool. Komisjon tuletas meelde, et nagu põhjenduses 35 on märgitud, oli see impordihind igal juhul madalam kui keskmine impordihind Malaisias (asjaomaste isikute soovitatud võrdlusriik). Seetõttu lükati asjaomaste isikute väited tagasi. |
| --- | --- |

(43)

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad väitsid, et igal juhul ei saa põhjenduses 42 osutatud impordihinna andmed tõendada, et dumpinguvastased tollimaksud ei mõjutanud (9) selle tooraine hinda Brasiilias, sest dumpinguvastaste meetmete puudumise korral oleks impordihind võinud aastate jooksul langeda, samal ajal kui meetmed olid kehtestatud peaaegu kümneks aastaks. Komisjon märgib, et eksportivad tootjad ei selgitanud, kuidas dumpinguvastased meetmed mõjutaksid impordihindu, ega esitanud selle mõju põhjendatud hinnangut. Seega ei seadnud see väide kahtluse alla võrdlusriigi valiku põhjusi, nagu on selgitatud eespool. Komisjon tuletas meelde, et nagu põhjenduses 35 on märgitud, oli see impordihind igal juhul madalam kui keskmine impordihind Malaisias (asjaomaste isikute soovitatud võrdlusriik). Seetõttu lükati asjaomaste isikute väited tagasi.

9

| (44) | Samad isikud ei nõustunud komisjoni seisukohaga, et potentsiaalsete võrdlusriikide sobivuse hindamisel on oluline, et uuritavat toodet juba toodetakse. Nad väitsid, et roostevabast terasest rullid on tööstuslik toode, mis on üldiselt kättesaadav kogu maailmas, samal ajal kui ülejäänud kahe tooraine (ankrusisesed torud ja kaelad) puhul kasutas komisjon impordistatistikat, mis on seotud tollinomenklatuuri jääkkoodidega (mida kirjeldatakse kui „muud“), mitte aga konkreetseid tooteid kirjeldavate koodidega. Seega ei olnud Brasiilial Malaisia ees mingit eelist, eriti arvestades asjaolu, et müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum põhineksid Brasiilia äriühingu finantsandmetel, kes toodab ankrutega sarnast toodet, mis tähendanuks sama, kui võrdlusriigiks oleks valitud Malaisia. |
| --- | --- |

(44)

Samad isikud ei nõustunud komisjoni seisukohaga, et potentsiaalsete võrdlusriikide sobivuse hindamisel on oluline, et uuritavat toodet juba toodetakse. Nad väitsid, et roostevabast terasest rullid on tööstuslik toode, mis on üldiselt kättesaadav kogu maailmas, samal ajal kui ülejäänud kahe tooraine (ankrusisesed torud ja kaelad) puhul kasutas komisjon impordistatistikat, mis on seotud tollinomenklatuuri jääkkoodidega (mida kirjeldatakse kui „muud“), mitte aga konkreetseid tooteid kirjeldavate koodidega. Seega ei olnud Brasiilial Malaisia ees mingit eelist, eriti arvestades asjaolu, et müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum põhineksid Brasiilia äriühingu finantsandmetel, kes toodab ankrutega sarnast toodet, mis tähendanuks sama, kui võrdlusriigiks oleks valitud Malaisia.

| (45) | Komisjon leidis, et võimalike võrdlusriikide asjakohasuse hindamisel on tähtis võtta kulude kindlakstegemisel aluseks uuritavat toodet tootev riik, kuna kõiki kõnealuse toote tootjate kulusid mõjutavad samad turutingimused. Asjaolu, et nomenklatuuri koodidega liigitatakse tooteid kirjelduse „muu“ alla, ei muuda neid vähem spetsiifiliseks, vaid üksnes eristab neid teistest samasse kategooriasse kuuluva koodi all määratletud kirjeldustega toodetest. Seetõttu lükati asjaomaste isikute väited tagasi. |
| --- | --- |

(45)

Komisjon leidis, et võimalike võrdlusriikide asjakohasuse hindamisel on tähtis võtta kulude kindlakstegemisel aluseks uuritavat toodet tootev riik, kuna kõiki kõnealuse toote tootjate kulusid mõjutavad samad turutingimused. Asjaolu, et nomenklatuuri koodidega liigitatakse tooteid kirjelduse „muu“ alla, ei muuda neid vähem spetsiifiliseks, vaid üksnes eristab neid teistest samasse kategooriasse kuuluva koodi all määratletud kirjeldustega toodetest. Seetõttu lükati asjaomaste isikute väited tagasi.

3.1.3.   Tootmistegurite moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

Tootmistegurite moonutamata kulude kindlakstegemiseks kasutatud allikad

Ankrusisene toru

Ankrusisene toru

| (46) | Pärast ajutise määruse avaldamist väitsid kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat, et ainult ühe HS-koodi (848190) kasutamine ankrusiseste torude puhul (ventiil, mida kasutatakse gaasirõhu reguleerimiseks ankrus), nagu seda tehti esialgses etapis, ei olnud õige. Nad väitsid, et komisjon oleks pidanud kasutama HS-koodi 848180 või mõlemat koodi, kuna Euroopa ankrusiseste torude tootjad eksportisid neid tooteid Hiina ankrute tootjatele mõlema koodi all. Nad väitsid ka, et ankrusisene toru on üks üksus, mitte õlle doseerimisseadme osa. Lisaks müüakse ankrusiseseid torusid tükikaupa. Asjaolu, et Brasiilia nomenklatuuri HS-koodi 848180 puhul kasutatakse koguse mõõtühikuna tükki/ühikut, samal ajal kui HS-koodi 848190 puhul kasutatavaks mõõtühikuks on kilogramm, näitab, et esimesena nimetatud HS-koodi alla kuuluvate toodete hind oleks sobivam võrdlusalus. |
| --- | --- |

(46)

Pärast ajutise määruse avaldamist väitsid kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat, et ainult ühe HS-koodi (848190) kasutamine ankrusiseste torude puhul (ventiil, mida kasutatakse gaasirõhu reguleerimiseks ankrus), nagu seda tehti esialgses etapis, ei olnud õige. Nad väitsid, et komisjon oleks pidanud kasutama HS-koodi 848180 või mõlemat koodi, kuna Euroopa ankrusiseste torude tootjad eksportisid neid tooteid Hiina ankrute tootjatele mõlema koodi all. Nad väitsid ka, et ankrusisene toru on üks üksus, mitte õlle doseerimisseadme osa. Lisaks müüakse ankrusiseseid torusid tükikaupa. Asjaolu, et Brasiilia nomenklatuuri HS-koodi 848180 puhul kasutatakse koguse mõõtühikuna tükki/ühikut, samal ajal kui HS-koodi 848190 puhul kasutatavaks mõõtühikuks on kilogramm, näitab, et esimesena nimetatud HS-koodi alla kuuluvate toodete hind oleks sobivam võrdlusalus.

| (47) | Uurimise käigus selgus, et kaks valimisse kaasatud eksportijat importisid liidust ankrusiseseid torusid, üks HS-koodi 848180 ja teine HS-koodi 848190 all. Selleks et valida valimisse kaasatud eksportivate tootjate kasutatava toorainega sarnane tooraine, kasutas komisjon Brasiilia statistika kirjeldusi, et teha kindlaks, milliste koodide alla võivad ankrusisesed torud valitud võrdlusriigi impordiandmetes kuuluda. Seetõttu, arvestades asjaolu, et on olemas eri tüüpi ankrusisesed torud, ning arvestades nende sarnaseid rakendusalasid ning nende ja doseerimisseadmete vastastikust sõltuvust, otsustas komisjon kasutada kitsamaid kaheksakohalisi koode, mis hõlmavad osa mõlemast HS-koodist (HS 848190 ja HS 848180), mille alla võivad ankrusisesed torud kuuluda, nimelt kaubakoodi 84819090 (kraanide osad, muud äravooluseadmed jne.), mis oli ainus kood, mida kasutati esialgses etapis) ning kaubakoode 84818031 (muud gaasiseadmete ventiilid, mille töörõhk on alla 50 megabaari, termoelektrilise ohutusega) ja 84818039 (muud gaasiseadmetes kasutatavad ventiilid). |
| --- | --- |

(47)

Uurimise käigus selgus, et kaks valimisse kaasatud eksportijat importisid liidust ankrusiseseid torusid, üks HS-koodi 848180 ja teine HS-koodi 848190 all. Selleks et valida valimisse kaasatud eksportivate tootjate kasutatava toorainega sarnane tooraine, kasutas komisjon Brasiilia statistika kirjeldusi, et teha kindlaks, milliste koodide alla võivad ankrusisesed torud valitud võrdlusriigi impordiandmetes kuuluda. Seetõttu, arvestades asjaolu, et on olemas eri tüüpi ankrusisesed torud, ning arvestades nende sarnaseid rakendusalasid ning nende ja doseerimisseadmete vastastikust sõltuvust, otsustas komisjon kasutada kitsamaid kaheksakohalisi koode, mis hõlmavad osa mõlemast HS-koodist (HS 848190 ja HS 848180), mille alla võivad ankrusisesed torud kuuluda, nimelt kaubakoodi 84819090 (kraanide osad, muud äravooluseadmed jne.), mis oli ainus kood, mida kasutati esialgses etapis) ning kaubakoode 84818031 (muud gaasiseadmete ventiilid, mille töörõhk on alla 50 megabaari, termoelektrilise ohutusega) ja 84818039 (muud gaasiseadmetes kasutatavad ventiilid).

| (48) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid valimisse kaasatud eksportivad tootjad esialgses etapis esitatud väiteid ankrusiseste torude liigituse kohta, esitamata täiendavaid tõendeid. Nad lisasid, et koodide 84818031 ja 84818039 kasutamine ankrusiseste torude puhul ei ole õige, sest need kirjeldavad gaasiseadmetes kasutatavaid ventiile, samal ajal kui ankrusisestes torudes kasutatavad ventiilid on vedeliku (st õlle) hoiustamise seadmetes kasutatavad ventiilid. Asjaomased isikud jõudsid järeldusele, et kuna ankrusiseste torude liigitus oli küsitav ja Brasiilia impordistatistika ebausaldusväärne, oli ainus asjakohane võrdlusalus ankrusiseste torude puhul nende enda ankrusiseste torude liidu tootjatelt ostu hind, mis nad esitasid oma vastustes küsimustikule. |
| --- | --- |

(48)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid valimisse kaasatud eksportivad tootjad esialgses etapis esitatud väiteid ankrusiseste torude liigituse kohta, esitamata täiendavaid tõendeid. Nad lisasid, et koodide 84818031 ja 84818039 kasutamine ankrusiseste torude puhul ei ole õige, sest need kirjeldavad gaasiseadmetes kasutatavaid ventiile, samal ajal kui ankrusisestes torudes kasutatavad ventiilid on vedeliku (st õlle) hoiustamise seadmetes kasutatavad ventiilid. Asjaomased isikud jõudsid järeldusele, et kuna ankrusiseste torude liigitus oli küsitav ja Brasiilia impordistatistika ebausaldusväärne, oli ainus asjakohane võrdlusalus ankrusiseste torude puhul nende enda ankrusiseste torude liidu tootjatelt ostu hind, mis nad esitasid oma vastustes küsimustikule.

| (49) | Nagu ajutise määruse põhjenduses 84 on märgitud, on ankrusisene toru ette nähtud survegaasi säilitamiseks ankrus ja karboniseeritud vedeliku väljastamiseks, tagades selle nõuetekohase voo. Seda funktsiooni täidab peamiselt ankrusiseses torus sisalduv mehhanism, mis hõlmab üht või kaht ventiili. Seetõttu leidis komisjon, et ankrusisene toru võib olla osa HS-rubriigi 8481 alla kuuluvast survegaasil töötavast õlledoseerimisseadmest, mis kuulub Brasiilia tollinomenklatuuri koodide 84818031 ja 84818039 alla. |
| --- | --- |

(49)

Nagu ajutise määruse põhjenduses 84 on märgitud, on ankrusisene toru ette nähtud survegaasi säilitamiseks ankrus ja karboniseeritud vedeliku väljastamiseks, tagades selle nõuetekohase voo. Seda funktsiooni täidab peamiselt ankrusiseses torus sisalduv mehhanism, mis hõlmab üht või kaht ventiili. Seetõttu leidis komisjon, et ankrusisene toru võib olla osa HS-rubriigi 8481 alla kuuluvast survegaasil töötavast õlledoseerimisseadmest, mis kuulub Brasiilia tollinomenklatuuri koodide 84818031 ja 84818039 alla.

| (50) | Lisaks sellele, isegi kui valimisse kaasatud eksportijad ostsid 45–60 % ankrusisestest torudest liidust, ei esitanud valimisse kaasatud eksportijad oma vastustes ühtegi asjakohast tõendit (näiteks ostuleping või arved), mis toetaks väidet, et ostuhinnad on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses moonutamata, nagu oli nõutud küsimustikus. Samuti ei eristanud ükski valimisse kaasatud eksportijatest oma kuluandmetes nende kasutatud ankrusiseseid torusid, olenemata sellest, kas need olid pärit siseturult või liidust, kuigi küsimustikus anti selleks võimalus. Seetõttu lükati asjaomaste isikute väited tagasi. |
| --- | --- |

(50)

Lisaks sellele, isegi kui valimisse kaasatud eksportijad ostsid 45–60 % ankrusisestest torudest liidust, ei esitanud valimisse kaasatud eksportijad oma vastustes ühtegi asjakohast tõendit (näiteks ostuleping või arved), mis toetaks väidet, et ostuhinnad on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses moonutamata, nagu oli nõutud küsimustikus. Samuti ei eristanud ükski valimisse kaasatud eksportijatest oma kuluandmetes nende kasutatud ankrusiseseid torusid, olenemata sellest, kas need olid pärit siseturult või liidust, kuigi küsimustikus anti selleks võimalus. Seetõttu lükati asjaomaste isikute väited tagasi.

Tööjõukulud

Tööjõukulud

| (51) | Esialgses etapis kasutas komisjon ILO (10) statistikat, et teha kindlaks moonutamata tööjõukulud Brasiilias tegelike töötundide puhul. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad avastasid siiski puudused sotsiaalkindlustusmaksete tööjõukuludesse kaasamisel tehtud kohandustes, mis tähendab, et tööjõukulud olid arvutatud valesti. Lisaks väitsid nad, et ILO statistika kohaselt töötatakse Brasiilias 39,09 tundi nädalas, samal ajal kui muud teabeallikad näitavad, et 44 töötundi nädalas. Nende sõnul tuleneb erinevus sellest, et ILO on neist andmetest juba maha arvanud iga-aastased riigipühad ja puhkepäevad. Seetõttu leidsid nad, et komisjon oleks pidanud kas jätma kohandamata ILO nädalase tööaja puhkuse ja riigipühade võrra või oleks pidanud kasutama tööjõukulude võrdlusaluse arvutamisel 44-tunnist töönädalat. |
| --- | --- |

(51)

Esialgses etapis kasutas komisjon ILO (10) statistikat, et teha kindlaks moonutamata tööjõukulud Brasiilias tegelike töötundide puhul. Valimisse kaasatud eksportivad tootjad avastasid siiski puudused sotsiaalkindlustusmaksete tööjõukuludesse kaasamisel tehtud kohandustes, mis tähendab, et tööjõukulud olid arvutatud valesti. Lisaks väitsid nad, et ILO statistika kohaselt töötatakse Brasiilias 39,09 tundi nädalas, samal ajal kui muud teabeallikad näitavad, et 44 töötundi nädalas. Nende sõnul tuleneb erinevus sellest, et ILO on neist andmetest juba maha arvanud iga-aastased riigipühad ja puhkepäevad. Seetõttu leidsid nad, et komisjon oleks pidanud kas jätma kohandamata ILO nädalase tööaja puhkuse ja riigipühade võrra või oleks pidanud kasutama tööjõukulude võrdlusaluse arvutamisel 44-tunnist töönädalat.

10

| (52) | Seetõttu analüüsis komisjon ILO võrdlusalust põhjalikumalt. Komisjoni tööjõukulude lisaanalüüs näitas, et ILO töötasuandmed olid alahinnatud, kuna neis ei võetud arvesse asjaolu, et Brasiilia töötajad said 13 kuupalka tööaasta kohta, ning et need sisaldasid ainult andmeid keskmise tööjõukulu kohta Brasiilia tootmissektoris, olenemata äriühingu suurusest ja/või konkreetsest tegevusalast. |
| --- | --- |

(52)

Seetõttu analüüsis komisjon ILO võrdlusalust põhjalikumalt. Komisjoni tööjõukulude lisaanalüüs näitas, et ILO töötasuandmed olid alahinnatud, kuna neis ei võetud arvesse asjaolu, et Brasiilia töötajad said 13 kuupalka tööaasta kohta, ning et need sisaldasid ainult andmeid keskmise tööjõukulu kohta Brasiilia tootmissektoris, olenemata äriühingu suurusest ja/või konkreetsest tegevusalast.

| (53) | Teisalt leidis komisjon, et Brasiilia geograafia- ja statistikainstituut (IBGE) (11) registreeris üksikasjalikud tööjõukulud, sealhulgas täielikud sotsiaalsed kohandused (vastates seega valimisse kaasatud eksportivate tootjate esialgsele väitele), keskses äriregistris, mis sisaldab andmeid täpse majandustegevuse (metallpakendite tootmine) ja äriühingu suuruse kohta, mis vastab kahe valimisse kaasatud Hiina eksportiva tootja suurusele. Seetõttu otsustas komisjon kasutada viimaseid kättesaadavaid IBGE 2020. aasta andmeid, mida on kohandatud 2021. aasta tööjõukulu indeksiga, et arvutada uurimise lõplikus etapis välja aastane tööjõukulu. |
| --- | --- |

(53)

Teisalt leidis komisjon, et Brasiilia geograafia- ja statistikainstituut (IBGE) (11) registreeris üksikasjalikud tööjõukulud, sealhulgas täielikud sotsiaalsed kohandused (vastates seega valimisse kaasatud eksportivate tootjate esialgsele väitele), keskses äriregistris, mis sisaldab andmeid täpse majandustegevuse (metallpakendite tootmine) ja äriühingu suuruse kohta, mis vastab kahe valimisse kaasatud Hiina eksportiva tootja suurusele. Seetõttu otsustas komisjon kasutada viimaseid kättesaadavaid IBGE 2020. aasta andmeid, mida on kohandatud 2021. aasta tööjõukulu indeksiga, et arvutada uurimise lõplikus etapis välja aastane tööjõukulu.

11

| (54) | Komisjon vaatas läbi ka ILO statistikas esitatud töötundide arvu nädalas ja asjaomaste isikute osutatud allikad (12). Kahest allikast ühe kohaselt kestis töönädal maksimaalselt 44 tundi, teise allika kohaselt aga 44 normtöötundi. Mõlemad allikad olid eraõiguslikud ja esitasid Brasiilias kehtivate töötundide keskmise arvu, täpsustamata tegevusvaldkondi. Läbivaadatud ILO statistika kohaselt töötati tegelikult keskmiselt 40,21 tundi (13) nädalas metalltoodete (v.a masinad ja seadmed) tootmises, mis on kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul asjakohane sektor. Seega pidas komisjon ILO statistikat asjakohasemaks, et teha kindlaks tegelik töötundide arv nädalas. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon vaatas läbi ka ILO statistikas esitatud töötundide arvu nädalas ja asjaomaste isikute osutatud allikad (12). Kahest allikast ühe kohaselt kestis töönädal maksimaalselt 44 tundi, teise allika kohaselt aga 44 normtöötundi. Mõlemad allikad olid eraõiguslikud ja esitasid Brasiilias kehtivate töötundide keskmise arvu, täpsustamata tegevusvaldkondi. Läbivaadatud ILO statistika kohaselt töötati tegelikult keskmiselt 40,21 tundi (13) nädalas metalltoodete (v.a masinad ja seadmed) tootmises, mis on kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul asjakohane sektor. Seega pidas komisjon ILO statistikat asjakohasemaks, et teha kindlaks tegelik töötundide arv nädalas.

12

13

| (55) | Komisjon arvutas aastaste tegelike töötundide arvu, korrutades nädalased tegelikud töötunnid nädalate arvuga aastas ja arvates saadud arvust maha päevad, mil ei töötatud (puhkused, riigipühad, vabatahtlikud, kuid mitte kohustuslikud pühad, piirkondlikud pühad). See meetod valiti asjaomaste isikute pakutud meetodi asemel, sest vastasel juhul oleks kõiki nädalaid aastas peetud viie tegeliku tööpäevaga nädalaks, mis ei vasta tegelikule tööajale. |
| --- | --- |

(55)

Komisjon arvutas aastaste tegelike töötundide arvu, korrutades nädalased tegelikud töötunnid nädalate arvuga aastas ja arvates saadud arvust maha päevad, mil ei töötatud (puhkused, riigipühad, vabatahtlikud, kuid mitte kohustuslikud pühad, piirkondlikud pühad). See meetod valiti asjaomaste isikute pakutud meetodi asemel, sest vastasel juhul oleks kõiki nädalaid aastas peetud viie tegeliku tööpäevaga nädalaks, mis ei vasta tegelikule tööajale.

| (56) | Järelikult jagati kindlakstehtud aastane tööjõukulu tegelike töötundide arvuga aastas, et arvutada Brasiilia tööjõukulu võrdlusnäitaja tegeliku töötunni kohta. |
| --- | --- |

(56)

Järelikult jagati kindlakstehtud aastane tööjõukulu tegelike töötundide arvuga aastas, et arvutada Brasiilia tööjõukulu võrdlusnäitaja tegeliku töötunni kohta.

| (57) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, et Brasiilia tööjõukulude arvutamiseks kasutatud allikas (IBGE) ei olnud asjakohane, kuna IBGE kasutatud statistiline meetod (äriühingute uuring) ja andmete liik (uuringuandmed) tegid statistika kvaliteedi sõltuvaks äriühingute valmisolekust vastata uuringule, mis muutis andmete representatiivsuse asjaomase tööstusharu puhul küsitavaks, kuna puudusid andmed uuringus osalenud äriühingute kohta. |
| --- | --- |

(57)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, et Brasiilia tööjõukulude arvutamiseks kasutatud allikas (IBGE) ei olnud asjakohane, kuna IBGE kasutatud statistiline meetod (äriühingute uuring) ja andmete liik (uuringuandmed) tegid statistika kvaliteedi sõltuvaks äriühingute valmisolekust vastata uuringule, mis muutis andmete representatiivsuse asjaomase tööstusharu puhul küsitavaks, kuna puudusid andmed uuringus osalenud äriühingute kohta.

| (58) | Komisjon märkis, et IBGE on föderaalvalitsuse hallatav asutus, mis kuulub majandusministeeriumi haldusalasse ja on peamine riiki käsitlevate andmete ja teabe allikas (14). Seetõttu leidis komisjon, et selle asutuse kogutud andmed ja kasutatud meetodid on piisavalt usaldusväärsed ja et need on Brasiilia statistiliste andmete esmane allikas. Konkreetses uuringus osalenud äriühinguid käsitlevate andmete kättesaadavust ei peetud vajalikuks, et kinnitada sellise asutuse, tema kasutatud statistiliste meetodite ja kogutud andmete usaldusväärsust. Seetõttu lükati asjaomaste isikute väide tagasi. |
| --- | --- |

(58)

Komisjon märkis, et IBGE on föderaalvalitsuse hallatav asutus, mis kuulub majandusministeeriumi haldusalasse ja on peamine riiki käsitlevate andmete ja teabe allikas (14). Seetõttu leidis komisjon, et selle asutuse kogutud andmed ja kasutatud meetodid on piisavalt usaldusväärsed ja et need on Brasiilia statistiliste andmete esmane allikas. Konkreetses uuringus osalenud äriühinguid käsitlevate andmete kättesaadavust ei peetud vajalikuks, et kinnitada sellise asutuse, tema kasutatud statistiliste meetodite ja kogutud andmete usaldusväärsust. Seetõttu lükati asjaomaste isikute väide tagasi.

14

| (59) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, et IBGE poolt uuringus kasutatud küsimustiku küsimuste põhjal olid palgad ja sotsiaalmaksud liiga suured ega olnud representatiivsed, sest need hõlmasid tootmisega mitteseotud töötajate kulusid (mittetöötav personal, nagu omanik, partnerid, palgata pereliikmed). Samuti oli töötajate arv esitatud uuringus aasta lõpu seisuga, mitte aasta keskmisena. Arvestades, et 2020. aastat mõjutas COVID-19 pandeemia, koondati vähese majandustegevuse tõttu palju töötajaid, mistõttu aastase tööjõukulu jagamine töötajate arvuga aasta lõpus paisutas tööjõukulu töötaja kohta. |
| --- | --- |

(59)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid valimisse kaasatud eksportivad tootjad, et IBGE poolt uuringus kasutatud küsimustiku küsimuste põhjal olid palgad ja sotsiaalmaksud liiga suured ega olnud representatiivsed, sest need hõlmasid tootmisega mitteseotud töötajate kulusid (mittetöötav personal, nagu omanik, partnerid, palgata pereliikmed). Samuti oli töötajate arv esitatud uuringus aasta lõpu seisuga, mitte aasta keskmisena. Arvestades, et 2020. aastat mõjutas COVID-19 pandeemia, koondati vähese majandustegevuse tõttu palju töötajaid, mistõttu aastase tööjõukulu jagamine töötajate arvuga aasta lõpus paisutas tööjõukulu töötaja kohta.

| (60) | Komisjon vaatas IGBE andmed pärast saadud märkusi läbi ja jättis arvestamata tootmisega mitteseotud töötajate palgad ja sotsiaalmaksud. Komisjon arvutas 2020. aasta alguse ja lõpu töötuse määra muutuse (15) põhjal ka välja 2020. aasta keskmise töötajate arvu ja kasutas seda hiljem oma arvutustes. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon vaatas IGBE andmed pärast saadud märkusi läbi ja jättis arvestamata tootmisega mitteseotud töötajate palgad ja sotsiaalmaksud. Komisjon arvutas 2020. aasta alguse ja lõpu töötuse määra muutuse (15) põhjal ka välja 2020. aasta keskmise töötajate arvu ja kasutas seda hiljem oma arvutustes.

15

| (61) | Samad isikud väitsid ka, et ILO veebisaidil esitatud määratluse (16) kohaselt on iga-aastased riigipühad ja puhkepäevad juba andmetest maha arvatud ning ILO nädala töötundide statistikat ei ole vaja puhkuse ja riigipühade võrra kohandada. Vastasel juhul peaks komisjon võtma tööjõukulude võrdlusnäitaja arvutamise aluseks 44-tunnise töönädala. |
| --- | --- |

(61)

Samad isikud väitsid ka, et ILO veebisaidil esitatud määratluse (16) kohaselt on iga-aastased riigipühad ja puhkepäevad juba andmetest maha arvatud ning ILO nädala töötundide statistikat ei ole vaja puhkuse ja riigipühade võrra kohandada. Vastasel juhul peaks komisjon võtma tööjõukulude võrdlusnäitaja arvutamise aluseks 44-tunnise töönädala.

16

| (62) | Komisjon vaatas oma arvutuse üle. Aastaste tegelike töötundide arv arvutati, korrutades nädalased tegelikud töötunnid (vastavalt ILO andmetele) nädalate arvuga aastas, arvamata maha päevi, mil ei töötatud. |
| --- | --- |

(62)

Komisjon vaatas oma arvutuse üle. Aastaste tegelike töötundide arv arvutati, korrutades nädalased tegelikud töötunnid (vastavalt ILO andmetele) nädalate arvuga aastas, arvamata maha päevi, mil ei töötatud.

Tooraine ostmisel kohaldatavad imporditollimaksud

Tooraine ostmisel kohaldatavad imporditollimaksud

| (63) | Valimisse kaasatud eksportivad tootjad väitsid, et Brasiilia imporditollimaksude lisamine tooraine impordihindadele ei olnud õige, kuna võrdlusriigile viitamise eesmärk on teha kindlaks moonutamata hinnad, mida Hiina eksportivad tootjad oleksid pidanud maksma, mis eeldab vastava Hiina imporditollimaksu määra kohaldamist. |
| --- | --- |

(63)

Valimisse kaasatud eksportivad tootjad väitsid, et Brasiilia imporditollimaksude lisamine tooraine impordihindadele ei olnud õige, kuna võrdlusriigile viitamise eesmärk on teha kindlaks moonutamata hinnad, mida Hiina eksportivad tootjad oleksid pidanud maksma, mis eeldab vastava Hiina imporditollimaksu määra kohaldamist.

| (64) | Normaalväärtus peaks kajastama tooraine moonutamata hinda võrdlusriigis (käesoleval juhul Brasiilias). Seetõttu peaks see kajastama hinda, mida ankrute tootja maksaks Brasiilias tehase väravasse tarnitud tooraine eest. Kui jätta Brasiilia imporditollimaksud arvestamata, ei kajastaks saadav võrdlusalus moonutamata hinda Brasiilia turul, vaid pelgalt keskmist CIF-hinda asjaomast toorainet eksportivates riikides. See oleks vastuolus alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. Seetõttu lükati asjaomaste isikute väide tagasi. |
| --- | --- |

(64)

Normaalväärtus peaks kajastama tooraine moonutamata hinda võrdlusriigis (käesoleval juhul Brasiilias). Seetõttu peaks see kajastama hinda, mida ankrute tootja maksaks Brasiilias tehase väravasse tarnitud tooraine eest. Kui jätta Brasiilia imporditollimaksud arvestamata, ei kajastaks saadav võrdlusalus moonutamata hinda Brasiilia turul, vaid pelgalt keskmist CIF-hinda asjaomast toorainet eksportivates riikides. See oleks vastuolus alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a. Seetõttu lükati asjaomaste isikute väide tagasi.

| (65) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid valimisse kaasatud eksportivad tootjad esialgses etapis esitatud väiteid tooraine ostmisel kohaldatavate imporditollimaksude kohta, esitamata täiendavaid tõendeid. Need väited lükati tagasi juba eelmises põhjenduses. |
| --- | --- |

(65)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid valimisse kaasatud eksportivad tootjad esialgses etapis esitatud väiteid tooraine ostmisel kohaldatavate imporditollimaksude kohta, esitamata täiendavaid tõendeid. Need väited lükati tagasi juba eelmises põhjenduses.

| (66) | Võttes arvesse kogu huvitatud isikute esitatud teavet, tehti Brasiilia puhul kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et selgitada välja normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

  Tabel 1.


  Ankrute tootmistegurid








  Tootmistegur | Kauba kood | Moonutamata väärtus |
| --- | --- | --- | --- |
| Tooraine |
| Roostevaba terasrull | 721933 | 16,73  CNY/kg |
| Ankrusisene toru | 84819090 , 84818031 ja 84818039 | 386,99  CNY/kg |
| Kael | 73269090 | 100,27  CNY/kg |
| Jäägid (vanametall) | 720421 | 8,86  CNY/kg |
| Tööjõud |
| Tööjõukulud tegeliku töötunni kohta metallpakendite valmistamisel, 100–499 töötajaga äriühingud | – | 48,41 –54,32 CNY/h (sõltuvalt äriühingu konkreetsest olukorrast) |
| Energia |
| Elektrienergia | – | 0,7475 CNY/kWh |

(66)

Võttes arvesse kogu huvitatud isikute esitatud teavet, tehti Brasiilia puhul kindlaks järgmised tootmistegurid ja nende allikad, et selgitada välja normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktile a.

Tabel 1.

Tabel 1.

Ankrute tootmistegurid

Ankrute tootmistegurid

Tootmistegur

Kauba kood

Moonutamata väärtus

Tooraine

Tooraine

Roostevaba terasrull

721933

16,73  CNY/kg

Ankrusisene toru

84819090 , 84818031 ja 84818039

386,99  CNY/kg

Kael

73269090

100,27  CNY/kg

Jäägid (vanametall)

720421

8,86  CNY/kg

Tööjõud

Tööjõud

Tööjõukulud tegeliku töötunni kohta metallpakendite valmistamisel, 100–499 töötajaga äriühingud

–

48,41 –54,32 CNY/h (sõltuvalt äriühingu konkreetsest olukorrast)

Energia

Energia

Elektrienergia

–

0,7475 CNY/kWh

3.1.4.   Normaalväärtuse arvutamine

Normaalväärtuse arvutamine

| (67) | Normaalväärtuse arvutamise üksikasjad esitati ajutise määruse põhjendustes 96–100. |
| --- | --- |

(67)

Normaalväärtuse arvutamise üksikasjad esitati ajutise määruse põhjendustes 96–100.

| (68) | Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat väitsid, et Brasiilia kergmetallist pakendite tootja 24,4 % suurune kasum ei olnud normaalväärtuse arvutamiseks usaldusväärne, kuna see oli liidu ankrute tootjate 12 % suuruse sihtkasumiga võrreldes liiga suur. Nad tegid ettepaneku kasutada selle asemel ühe Malaisia terasaamide tootja 12,2 % suurust kasumit, pidades seda usaldusväärsemaks, kuna see vastas täpselt liidu tootmisharu sihtkasumile. |
| --- | --- |

(68)

Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat väitsid, et Brasiilia kergmetallist pakendite tootja 24,4 % suurune kasum ei olnud normaalväärtuse arvutamiseks usaldusväärne, kuna see oli liidu ankrute tootjate 12 % suuruse sihtkasumiga võrreldes liiga suur. Nad tegid ettepaneku kasutada selle asemel ühe Malaisia terasaamide tootja 12,2 % suurust kasumit, pidades seda usaldusväärsemaks, kuna see vastas täpselt liidu tootmisharu sihtkasumile.

| (69) | Komisjon märkis, et liidu tootjate sihtkasum ei ole võrreldav võrdlusriigi – olgu selleks siis Brasiilia või Malaisia – äriühingute kasumiga. Esiteks on nende vastavate kasumite taust ja eesmärk erinev. Võrdlusriigi kasumit kasutatakse sellise moonutamata kasumi asendusväärtusena, mis oleks saavutatud riigis, mida ei mõjuta olulised moonutused. See riik peaks olema sellise riigiga sarnasel arengutasemel, mida mõjutavad olulised moonutused. Seevastu liidu tootmisharu sihtkasum on kasum, mille tootmisharu tavaliselt saavutab liidu turul tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Teisisõnu põhineb sihtkasum liidu tootmisharu kasumitasemel aastatel enne kahjustavat dumpinguhinnaga importi, samal ajal kui võrdlusriigis asuva äriühingu kasum põhineb konkreetsel majandusaastal saavutatud kasumil. Seetõttu on liidu tootmisharu sihtkasumi ja võrdlusriigi võrdluskasumi kindlakstegemise muutujad erinevad. Lisaks arvutatakse neid kasumeid erinevalt. Liidu tootmisharu sihtkasumit väljendatakse käibe alusel, samal ajal kui võrdlusriigi kasumit väljendatakse müüdud kaupade hinna alusel. Seetõttu ei ole need kasumitasemed võrreldavad ning asjaolu, et väljapakutud Malaisia tootja kasum on liidu tootmisharu sihtkasumiga sarnasem, ei ole seega oluline. Asjaomaste isikute väide lükati tagasi. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon märkis, et liidu tootjate sihtkasum ei ole võrreldav võrdlusriigi – olgu selleks siis Brasiilia või Malaisia – äriühingute kasumiga. Esiteks on nende vastavate kasumite taust ja eesmärk erinev. Võrdlusriigi kasumit kasutatakse sellise moonutamata kasumi asendusväärtusena, mis oleks saavutatud riigis, mida ei mõjuta olulised moonutused. See riik peaks olema sellise riigiga sarnasel arengutasemel, mida mõjutavad olulised moonutused. Seevastu liidu tootmisharu sihtkasum on kasum, mille tootmisharu tavaliselt saavutab liidu turul tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Teisisõnu põhineb sihtkasum liidu tootmisharu kasumitasemel aastatel enne kahjustavat dumpinguhinnaga importi, samal ajal kui võrdlusriigis asuva äriühingu kasum põhineb konkreetsel majandusaastal saavutatud kasumil. Seetõttu on liidu tootmisharu sihtkasumi ja võrdlusriigi võrdluskasumi kindlakstegemise muutujad erinevad. Lisaks arvutatakse neid kasumeid erinevalt. Liidu tootmisharu sihtkasumit väljendatakse käibe alusel, samal ajal kui võrdlusriigi kasumit väljendatakse müüdud kaupade hinna alusel. Seetõttu ei ole need kasumitasemed võrreldavad ning asjaolu, et väljapakutud Malaisia tootja kasum on liidu tootmisharu sihtkasumiga sarnasem, ei ole seega oluline. Asjaomaste isikute väide lükati tagasi.

| (70) | Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat väitsid ka, et Orbis (17) ei sisaldanud üksikasjalikku teavet müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi arvutamisel kasutatavate „muude tegevuskulude“ kohta, mistõttu ei saanud Orbise andmeid kasutada. Nad lisasid, et Orbises sisalduvate komisjoni kindlaks tehtud Brasiilia tootja andmete täpne allikas ei ole teada, mistõttu Orbise andmed on vähem usaldusväärsed kui väljapakutud Malaisia terasaamide tootja auditeeritud raamatupidamisaruanded. |
| --- | --- |

(70)

Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat väitsid ka, et Orbis (17) ei sisaldanud üksikasjalikku teavet müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi arvutamisel kasutatavate „muude tegevuskulude“ kohta, mistõttu ei saanud Orbise andmeid kasutada. Nad lisasid, et Orbises sisalduvate komisjoni kindlaks tehtud Brasiilia tootja andmete täpne allikas ei ole teada, mistõttu Orbise andmed on vähem usaldusväärsed kui väljapakutud Malaisia terasaamide tootja auditeeritud raamatupidamisaruanded.

17

| (71) | Komisjon märkis, et esialgsete järelduste avalikustamisel esitati teave Orbises sisalduvate Brasiilia tootjat käsitlevate andmete allika kohta, milleks olid kohalikud ametlikud registriandmed, mis põhinesid kohalikel üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetel (GAAP) (18). Lisaks on Orbise andmete ja suhtarvude sõnastikus esitatud muude tegevuskulude määratlus kui „kõik kulud, mis ei ole otseselt seotud müüdud kaupade tootmisega, nagu ärikulud, halduskulud jne, ning amortisatsioonikulud“, mis selgitab seega asjaomaste isikute probleeme. |
| --- | --- |

(71)

Komisjon märkis, et esialgsete järelduste avalikustamisel esitati teave Orbises sisalduvate Brasiilia tootjat käsitlevate andmete allika kohta, milleks olid kohalikud ametlikud registriandmed, mis põhinesid kohalikel üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtetel (GAAP) (18). Lisaks on Orbise andmete ja suhtarvude sõnastikus esitatud muude tegevuskulude määratlus kui „kõik kulud, mis ei ole otseselt seotud müüdud kaupade tootmisega, nagu ärikulud, halduskulud jne, ning amortisatsioonikulud“, mis selgitab seega asjaomaste isikute probleeme.

18

| (72) | Uurimise viimases etapis parandas komisjon ka kirjavea seoses Metalurgica Mococa SA müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi arvutusega Brasiilias. Selle tulemusena olid moonutamata tootmiskulude suhtes kohaldatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, väljendatuna protsendina müüdud kaupade kuludest, vastavalt 8,67 % ja 22,52 %. |
| --- | --- |

(72)

Uurimise viimases etapis parandas komisjon ka kirjavea seoses Metalurgica Mococa SA müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi arvutusega Brasiilias. Selle tulemusena olid moonutamata tootmiskulude suhtes kohaldatud müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum, väljendatuna protsendina müüdud kaupade kuludest, vastavalt 8,67 % ja 22,52 %.

| (73) | Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(73)

Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

| (74) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid valimisse kaasatud eksportivad tootjad esialgses etapis esitatud väiteid komisjoni kasutatud kasumitaseme kohta, esitamata täiendavaid tõendeid. Need väited lükati tagasi juba põhjenduses 69. |
| --- | --- |

(74)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordasid valimisse kaasatud eksportivad tootjad esialgses etapis esitatud väiteid komisjoni kasutatud kasumitaseme kohta, esitamata täiendavaid tõendeid. Need väited lükati tagasi juba põhjenduses 69.

3.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (75) | Ekspordihinna arvutuskäik on esitatud ajutise määruse põhjendustes 101–103. Kuna ühtegi märkust ei saadud, kinnitas komisjon oma esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(75)

Ekspordihinna arvutuskäik on esitatud ajutise määruse põhjendustes 101–103. Kuna ühtegi märkust ei saadud, kinnitas komisjon oma esialgsed järeldused.

3.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (76) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse üksikasjad esitati ajutise määruse põhjendustes 104–105. Kuna ühtegi märkust ei saadud, kinnitas komisjon oma esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(76)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna võrdluse üksikasjad esitati ajutise määruse põhjendustes 104–105. Kuna ühtegi märkust ei saadud, kinnitas komisjon oma esialgsed järeldused.

3.4.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (77) | Nagu on kirjeldatud põhjendustes 32–73, vaatas komisjon pärast huvitatud isikute väiteid ja edasist uurimist dumpingumarginaalid läbi ja arvutas need uuesti. |
| --- | --- |

(77)

Nagu on kirjeldatud põhjendustes 32–73, vaatas komisjon pärast huvitatud isikute väiteid ja edasist uurimist dumpingumarginaalid läbi ja arvutas need uuesti.

| (78) | Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 111, jõudis komisjon esialgses etapis järeldusele, et eksportivate tootjate koostöö oli vähene. Nagu on selgitatud põhjenduses 97, tegi komisjon lõplikus etapis siiski kindlaks, et on ebatõenäoline, et teised olulised Hiina eksportivad tootjad tegutsevad liidu turul. Sellest tulenevalt järeldas komisjon lõplikus etapis, et koostöövalmidus oli suur (üle 90 %) ja pidas asjakohaseks kehtestada koostööst keeldunud eksportivate tootjate puhul dumpingumarginaaliks valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul tuvastatud kõrgeima dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(78)

Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 111, jõudis komisjon esialgses etapis järeldusele, et eksportivate tootjate koostöö oli vähene. Nagu on selgitatud põhjenduses 97, tegi komisjon lõplikus etapis siiski kindlaks, et on ebatõenäoline, et teised olulised Hiina eksportivad tootjad tegutsevad liidu turul. Sellest tulenevalt järeldas komisjon lõplikus etapis, et koostöövalmidus oli suur (üle 90 %) ja pidas asjakohaseks kehtestada koostööst keeldunud eksportivate tootjate puhul dumpingumarginaaliks valimisse kaasatud eksportiva tootja puhul tuvastatud kõrgeima dumpingumarginaali.

| (79) | Pärast lõplikesse järeldustesse muudatuste tegemist on lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised.






  Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 85,5  % |
| Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 67,3  % |
| Muud koostööd teinud äriühingud | 77,9  % |
| Kõik muud äriühingud | 85,5  % |

(79)

Pärast lõplikesse järeldustesse muudatuste tegemist on lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, järgmised.

Äriühing

Lõplik dumpingumarginaal

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

85,5  %

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

67,3  %

Muud koostööd teinud äriühingud

77,9  %

Kõik muud äriühingud

85,5  %

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (80) | Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt valmistas uurimisperioodil liidus samasugust toodet kaheksa tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(80)

Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt valmistas uurimisperioodil liidus samasugust toodet kaheksa tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (81) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 1 926 200 ankrut. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kaebuse esitajalt makromajanduslikke näitajaid käsitlevale küsimustikule saadud vastuste põhjal ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastuste põhjal. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 7, moodustas valimisse kaasatud liidu tootjate toodang ligikaudu 73 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(81)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 1 926 200 ankrut. Komisjon tegi selle näitaja kindlaks kaebuse esitajalt makromajanduslikke näitajaid käsitlevale küsimustikule saadud vastuste põhjal ja valimisse kaasatud liidu tootjatelt küsimustikule saadud kontrollitud vastuste põhjal. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 7, moodustas valimisse kaasatud liidu tootjate toodang ligikaudu 73 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust liidus.

| (82) | Kuna liidu tootmisharu ja tema tootmismahtude määratluse kohta märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendustes 113 ja 114 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(82)

Kuna liidu tootmisharu ja tema tootmismahtude määratluse kohta märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendustes 113 ja 114 esitatud järeldused.

4.2.   Täiendavad uurimistoimingud pärast ajutiste meetmete võtmist

Täiendavad uurimistoimingud pärast ajutiste meetmete võtmist

| (83) | Nagu on selgitatud põhjenduses 8, jätkas komisjon pärast ajutiste meetmete kehtestamist ajutise määruse põhjendustes 140 ja 141 osutatud teabe hankimist ja kontrollimist Hiinast pärit ankrute impordikoguste kohta. Sellega seoses ja nagu on kirjeldatud punktides 4.2.1, 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4 ja 4.2.5, tegi komisjon järgmist: i) taotles Hispaania ja Rumeenia tolliasutustelt üksikasjalikke tolliandmeid nende toodete impordi kohta, mis kuuluvad ankrutega seotud CN-koodide alla; ii) küsis valimisse kaasatud ja valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivatelt tootjatelt andmeid ankrute ekspordi kohta 2022. aastal, et võrrelda neid uurimise algatamise järgse perioodi kohta kättesaadava täpsema ametliku impordistatistikaga; iii) saatis täiendavad andmepäringud viiele kaebuses nimetatud peamisele importijale, paludes teavet nende tarnijate ja ostumahtude kohta kogu vaatlusalusel perioodil; iv) kontrollis valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivate tootjate müüki ELi vaatlusalusel perioodil ning v) püüdis pärast uurimise algetappi koguda rohkem teavet väikeste õlletehaste kohta. |
| --- | --- |

(83)

Nagu on selgitatud põhjenduses 8, jätkas komisjon pärast ajutiste meetmete kehtestamist ajutise määruse põhjendustes 140 ja 141 osutatud teabe hankimist ja kontrollimist Hiinast pärit ankrute impordikoguste kohta. Sellega seoses ja nagu on kirjeldatud punktides 4.2.1, 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4 ja 4.2.5, tegi komisjon järgmist: i) taotles Hispaania ja Rumeenia tolliasutustelt üksikasjalikke tolliandmeid nende toodete impordi kohta, mis kuuluvad ankrutega seotud CN-koodide alla; ii) küsis valimisse kaasatud ja valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivatelt tootjatelt andmeid ankrute ekspordi kohta 2022. aastal, et võrrelda neid uurimise algatamise järgse perioodi kohta kättesaadava täpsema ametliku impordistatistikaga; iii) saatis täiendavad andmepäringud viiele kaebuses nimetatud peamisele importijale, paludes teavet nende tarnijate ja ostumahtude kohta kogu vaatlusalusel perioodil; iv) kontrollis valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivate tootjate müüki ELi vaatlusalusel perioodil ning v) püüdis pärast uurimise algetappi koguda rohkem teavet väikeste õlletehaste kohta.

4.2.1.   Hispaania ja Rumeenia tolliasutustelt saadud tolliandmete analüüs

Hispaania ja Rumeenia tolliasutustelt saadud tolliandmete analüüs

| (84) | Rumeenia ja Hispaania tolliandmeid analüüsiti sama metoodika alusel, mida kasutati esialgse analüüsi puhul ja mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 127. Kuigi see täiendav analüüs võimaldas komisjonil täpsustada tolliandmete analüüsil põhinevat hinnangut ankrute impordi kohta liitu, ei avaldanud Hispaania ja Rumeenia andmete kaasamine olulist mõju üldistele impordikogustele ega hinnanguliste koguste suundumustele. |
| --- | --- |

(84)

Rumeenia ja Hispaania tolliandmeid analüüsiti sama metoodika alusel, mida kasutati esialgse analüüsi puhul ja mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 127. Kuigi see täiendav analüüs võimaldas komisjonil täpsustada tolliandmete analüüsil põhinevat hinnangut ankrute impordi kohta liitu, ei avaldanud Hispaania ja Rumeenia andmete kaasamine olulist mõju üldistele impordikogustele ega hinnanguliste koguste suundumustele.

4.2.2.   Eksportivate tootjate uurimisperioodi järgsete müügiandmete võrdlus järelevalveameti (19)
  ja artikli 14 lõike 6 kohaste andmebaaside (20)
  impordiandmetega.

Eksportivate tootjate uurimisperioodi järgsete müügiandmete võrdlus järelevalveameti

19

ja artikli 14 lõike 6 kohaste andmebaaside

20

impordiandmetega.

| (85) | Nagu põhjenduses 83 on selgitatud, taotles komisjon kõigilt kuuelt koostööd teinud (nii valimisse kaasatud kui ka valimisse kaasamata) eksportivalt tootjalt andmeid ankrute ekspordi kohta 2022. aastal, et võrrelda neid andmeid TARICi koodi tasandi (21) andmetega ankrute impordi kohta ja seega kontrollida, kas võib olla eksportijaid, kes müüvad ankruid liidu turule, kuid kes ei olnud seni uurimise käigus teada. Kõik kuus koostööd teinud eksportivat tootjat esitasid nõutud andmed. |
| --- | --- |

(85)

Nagu põhjenduses 83 on selgitatud, taotles komisjon kõigilt kuuelt koostööd teinud (nii valimisse kaasatud kui ka valimisse kaasamata) eksportivalt tootjalt andmeid ankrute ekspordi kohta 2022. aastal, et võrrelda neid andmeid TARICi koodi tasandi (21) andmetega ankrute impordi kohta ja seega kontrollida, kas võib olla eksportijaid, kes müüvad ankruid liidu turule, kuid kes ei olnud seni uurimise käigus teada. Kõik kuus koostööd teinud eksportivat tootjat esitasid nõutud andmed.

21

| (86) | TARICi koodi tasandi andmed ankrute impordi kohta on järelevalveandmebaasis kättesaadavad ajavahemiku kohta alates 14. maist 2022, st alates uurimise algatamisele järgnevast päevast. Lisaks sellele tekib vältimatu ajavahe alates kuupäevast, mil eksportiv tootja registreerib müügi, kuni kuupäevani, mil saadetis jõuab liidu tolliasutusse. Komisjon leidis, et eksportivate tootjate esitatud teabe põhjal oli keskmine ajavahe 30 päeva (22). Seega võrdles komisjon alates maist iga kuu kohta esitatud müügiandmeid järgmise kuu impordi järelevalveandmetega. |
| --- | --- |

(86)

TARICi koodi tasandi andmed ankrute impordi kohta on järelevalveandmebaasis kättesaadavad ajavahemiku kohta alates 14. maist 2022, st alates uurimise algatamisele järgnevast päevast. Lisaks sellele tekib vältimatu ajavahe alates kuupäevast, mil eksportiv tootja registreerib müügi, kuni kuupäevani, mil saadetis jõuab liidu tolliasutusse. Komisjon leidis, et eksportivate tootjate esitatud teabe põhjal oli keskmine ajavahe 30 päeva (22). Seega võrdles komisjon alates maist iga kuu kohta esitatud müügiandmeid järgmise kuu impordi järelevalveandmetega.

22

| (87) | Rakendades eespool nimetatud võrdlusmeetodit, oli koostööd teinud eksportivate tootjate teatatud ankrute kogumüük liitu ajavahemikul 2022. aasta maist septembrini ligikaudu 1 % suurem kui järelevalveandmebaasis registreeritud koguimport ajavahemikul 2022. aasta juunist oktoobrini, arvestatuna kilogrammides. Võrreldes samamoodi müüki 2022. aasta maist detsembrini järelevalveandmetega ajavahemiku kohta alates 2022. aasta juunist kuni 2023. aasta jaanuarini, selgus, et eksportivate tootjate deklareeritud müügimaht oli isegi suurem kui impordi järelevalveandmebaasis registreeritud import, mis näib olevat tingitud ajavahest liidu tollis impordi registreerimise ja eksportivate tootjate poolt selle müügina registreerimise vahel. |
| --- | --- |

(87)

Rakendades eespool nimetatud võrdlusmeetodit, oli koostööd teinud eksportivate tootjate teatatud ankrute kogumüük liitu ajavahemikul 2022. aasta maist septembrini ligikaudu 1 % suurem kui järelevalveandmebaasis registreeritud koguimport ajavahemikul 2022. aasta juunist oktoobrini, arvestatuna kilogrammides. Võrreldes samamoodi müüki 2022. aasta maist detsembrini järelevalveandmetega ajavahemiku kohta alates 2022. aasta juunist kuni 2023. aasta jaanuarini, selgus, et eksportivate tootjate deklareeritud müügimaht oli isegi suurem kui impordi järelevalveandmebaasis registreeritud import, mis näib olevat tingitud ajavahest liidu tollis impordi registreerimise ja eksportivate tootjate poolt selle müügina registreerimise vahel.

| (88) | Selle põhjal jõudis komisjon järeldusele, et koostööd teinud eksportivad tootjad olid ainsad eksportivad tootjad, kes müüsid ankruid liitu vähemalt alates 2022. aasta mai algusest. |
| --- | --- |

(88)

Selle põhjal jõudis komisjon järeldusele, et koostööd teinud eksportivad tootjad olid ainsad eksportivad tootjad, kes müüsid ankruid liitu vähemalt alates 2022. aasta mai algusest.

4.2.3.   Sõltumatute importijate ja väikeste õlletehaste andmed

Sõltumatute importijate ja väikeste õlletehaste andmed

| (89) | Lisaks võttis komisjon uuesti ühendust viie kaebuses nimetatud peamise importijaga, (23) taotledes teavet nende tarnijate ja ostumahtude kohta kogu vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(89)

Lisaks võttis komisjon uuesti ühendust viie kaebuses nimetatud peamise importijaga, (23) taotledes teavet nende tarnijate ja ostumahtude kohta kogu vaatlusalusel perioodil.

23

| (90) | Ainult kaks importijat (KSM Keg ja IMEXA) viiest esitasid nõutud andmed. Üks importija (My Kegs) taotles andmete esitamiseks seatud tähtaja pikendamist ja hoolimata tähtaja pikendamisest jättis nõutud andmed esitamata. |
| --- | --- |

(90)

Ainult kaks importijat (KSM Keg ja IMEXA) viiest esitasid nõutud andmed. Üks importija (My Kegs) taotles andmete esitamiseks seatud tähtaja pikendamist ja hoolimata tähtaja pikendamisest jättis nõutud andmed esitamata.

| (91) | Kahe eespool nimetatud importija esitatud andmete analüüs näitas, et nad ostsid vaatlusalusel perioodil ankruid ainult kahelt valimisse kaasatud ja ühelt valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivalt tootjalt. Asjaomaste koostööd teinud eksportivate tootjate teatatud müügimahud vastasid suures osas kahe importija teatatud ostumahtudele. |
| --- | --- |

(91)

Kahe eespool nimetatud importija esitatud andmete analüüs näitas, et nad ostsid vaatlusalusel perioodil ankruid ainult kahelt valimisse kaasatud ja ühelt valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivalt tootjalt. Asjaomaste koostööd teinud eksportivate tootjate teatatud müügimahud vastasid suures osas kahe importija teatatud ostumahtudele.

| (92) | Saadud andmed ei hõlmanud küll kõiki importijaid, kuid neist ei nähtunud, et uurimises koostööst keeldunud eksportiv tootja oleks midagi eksportinud. |
| --- | --- |

(92)

Saadud andmed ei hõlmanud küll kõiki importijaid, kuid neist ei nähtunud, et uurimises koostööst keeldunud eksportiv tootja oleks midagi eksportinud.

4.2.4.   Valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud impordiandmete ristkontroll

Valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud impordiandmete ristkontroll

| (93) | Komisjon püüdis saada kinnitust selle kohta, et valimisse kaasamata eksportivad tootjad ei esitanud vaatlusalusel perioodil liitu suunatud müügimahtude kohta liiga vähe andmeid. Nagu eespool punktis 4.2.2 on selgitatud, ei näidanud valimisse kaasatud ja valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivate tootjate müügiandmete võrdlus järelevalveandmebaasis kättesaadava ametliku impordistatistikaga, et ükski eksportiv tootja oleks 2022. aastal esitanud liitu suunatud müügi kohta liiga vähe andmeid. Komisjon ristkontrollis valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmeid, mis olid seotud nende teatatud müügiga liitu 2022. aastal, TARICi koodi tasandi andmetega. Komisjon kontrollis koostööd teinud kasutajate ja importijate andmeid nende osa kohta Hiinast pärit koguimpordist vaatlusalusel perioodil (24). Komisjon ei leidnud tõendeid selle kohta, et eksportivate tootjate esitatud andmed oleksid ebatäpsed. |
| --- | --- |

(93)

Komisjon püüdis saada kinnitust selle kohta, et valimisse kaasamata eksportivad tootjad ei esitanud vaatlusalusel perioodil liitu suunatud müügimahtude kohta liiga vähe andmeid. Nagu eespool punktis 4.2.2 on selgitatud, ei näidanud valimisse kaasatud ja valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivate tootjate müügiandmete võrdlus järelevalveandmebaasis kättesaadava ametliku impordistatistikaga, et ükski eksportiv tootja oleks 2022. aastal esitanud liitu suunatud müügi kohta liiga vähe andmeid. Komisjon ristkontrollis valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmeid, mis olid seotud nende teatatud müügiga liitu 2022. aastal, TARICi koodi tasandi andmetega. Komisjon kontrollis koostööd teinud kasutajate ja importijate andmeid nende osa kohta Hiinast pärit koguimpordist vaatlusalusel perioodil (24). Komisjon ei leidnud tõendeid selle kohta, et eksportivate tootjate esitatud andmed oleksid ebatäpsed.

24

4.2.5.   Teave väikeste õlletehaste kohta

Teave väikeste õlletehaste kohta

| (94) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei andnud endast teada ükski väike õlletehas. Seetõttu ei saanud komisjon sellest allikast täiendavat teavet Hiinast pärit impordi kohta. |
| --- | --- |

(94)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei andnud endast teada ükski väike õlletehas. Seetõttu ei saanud komisjon sellest allikast täiendavat teavet Hiinast pärit impordi kohta.

4.2.6.   Järeldus impordi kohta

Järeldus impordi kohta

| (95) | Kuue koostööd teinud eksportiva tootja müügiandmete võrdlusest järelevalveandmebaasi TARICi koodi tasandi andmetega ning sõltumatute importijate ja kasutajate andmetega selgub, et ankrute kogused, mille müügist liidu turule 2022. aastal teatasid koostööd teinud eksportivad tootjad, vastavad üldjoontes sel ajavahemikul Hiinast liidu turule imporditud ankrute üldkogusele. Lisaks analüüsis komisjon importi TARICi lisakoodi C999 alusel. TARICi lisakood C999 on mõeldud koostööst keeldunud eksportivate tootjate impordi registreerimiseks. Nii artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist kui ka järelevalveandmebaasist ilmneb, et kõnealune import oli ajavahemikul 2023. aasta jaanuarist märtsini tähtsusetu. See kinnitab veelgi, et koostööd teinud eksportivad tootjad olid vaatlusalusel perioodil tõenäoliselt peamised ankruid liitu eksportivad tootjad. |
| --- | --- |

(95)

Kuue koostööd teinud eksportiva tootja müügiandmete võrdlusest järelevalveandmebaasi TARICi koodi tasandi andmetega ning sõltumatute importijate ja kasutajate andmetega selgub, et ankrute kogused, mille müügist liidu turule 2022. aastal teatasid koostööd teinud eksportivad tootjad, vastavad üldjoontes sel ajavahemikul Hiinast liidu turule imporditud ankrute üldkogusele. Lisaks analüüsis komisjon importi TARICi lisakoodi C999 alusel. TARICi lisakood C999 on mõeldud koostööst keeldunud eksportivate tootjate impordi registreerimiseks. Nii artikli 14 lõike 6 kohasest andmebaasist kui ka järelevalveandmebaasist ilmneb, et kõnealune import oli ajavahemikul 2023. aasta jaanuarist märtsini tähtsusetu. See kinnitab veelgi, et koostööd teinud eksportivad tootjad olid vaatlusalusel perioodil tõenäoliselt peamised ankruid liitu eksportivad tootjad.

| (96) | Samuti ei selgunud komisjoni andmepäringutele vastanud kahe importija andmete uurimisel, et oleks olnud veel teisi eksportivaid tootjaid. |
| --- | --- |

(96)

Samuti ei selgunud komisjoni andmepäringutele vastanud kahe importija andmete uurimisel, et oleks olnud veel teisi eksportivaid tootjaid.

| (97) | Eespool öeldut arvesse võttes ei saanud komisjon kindlaks teha, et enne juhtumi algatamist tegutsesid liidu turul suured Hiina tootjad, kes oleksid lõpetanud eksportimise 2022. aasta mai alguses, st vahetult enne juhtumi algatamist. |
| --- | --- |

(97)

Eespool öeldut arvesse võttes ei saanud komisjon kindlaks teha, et enne juhtumi algatamist tegutsesid liidu turul suured Hiina tootjad, kes oleksid lõpetanud eksportimise 2022. aasta mai alguses, st vahetult enne juhtumi algatamist.

| (98) | Lisaks tuletas komisjon meelde, et üksikasjalike tolliandmete analüüs, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 127, põhines teatavatel eeldustel. Võimalikud ebatäpsused võivad tuleneda ümberarvestuse valemist „1 ankur = 10 kg“, samuti liikmesriikide tolliandmete kaubakirjelduste erinevast täpsusest. Sellega seoses tuleb märkida, et kui tolliandmete analüüsi lisada veel kaks liikmesriiki (Rumeenia ja Hispaania), moodustasid Belgia tolliandmed enam kui 70 % analüüsi tulemusel saadud ankrute potentsiaalse impordi alumise ja ülemise näitaja koguvahest. Samal ajal moodustas Belgia import vaatlusalusel perioodil suure osa ankrute impordist võrreldes kõigi teiste liikmesriikidega, kelle tolliandmeid komisjon analüüsis. Belgiat käsitleva impordistatistika puhul olid paljud deklaratsioonides esitatud kaubakirjeldused üsna üldised ja võisid, kuid ei pruukinud käsitleda konkreetselt ankruid. Seetõttu otsustas komisjon, ilma et see piiraks ajutises määruses esitatud esialgseid järeldusi impordiandmete kohta, ning järgides konservatiivset lähenemisviisi, võtta lõplike järelduste tegemisel aluseks kuue koostööd teinud eksportiva tootja poolt deklareeritud kogu vaatlusaluse perioodi jooksul liitu müüdud kogused. |
| --- | --- |

(98)

Lisaks tuletas komisjon meelde, et üksikasjalike tolliandmete analüüs, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 127, põhines teatavatel eeldustel. Võimalikud ebatäpsused võivad tuleneda ümberarvestuse valemist „1 ankur = 10 kg“, samuti liikmesriikide tolliandmete kaubakirjelduste erinevast täpsusest. Sellega seoses tuleb märkida, et kui tolliandmete analüüsi lisada veel kaks liikmesriiki (Rumeenia ja Hispaania), moodustasid Belgia tolliandmed enam kui 70 % analüüsi tulemusel saadud ankrute potentsiaalse impordi alumise ja ülemise näitaja koguvahest. Samal ajal moodustas Belgia import vaatlusalusel perioodil suure osa ankrute impordist võrreldes kõigi teiste liikmesriikidega, kelle tolliandmeid komisjon analüüsis. Belgiat käsitleva impordistatistika puhul olid paljud deklaratsioonides esitatud kaubakirjeldused üsna üldised ja võisid, kuid ei pruukinud käsitleda konkreetselt ankruid. Seetõttu otsustas komisjon, ilma et see piiraks ajutises määruses esitatud esialgseid järeldusi impordiandmete kohta, ning järgides konservatiivset lähenemisviisi, võtta lõplike järelduste tegemisel aluseks kuue koostööd teinud eksportiva tootja poolt deklareeritud kogu vaatlusaluse perioodi jooksul liitu müüdud kogused.

| (99) | Seetõttu tegi komisjon käesolevas määruses Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahud, turuosad ja liidu tarbimise kindlaks kuue koostööd teinud eksportiva tootja poolt vaatlusalusel perioodil liitu eksporditud koguste põhjal. |
| --- | --- |

(99)

Seetõttu tegi komisjon käesolevas määruses Hiina Rahvavabariigist pärit impordi mahud, turuosad ja liidu tarbimise kindlaks kuue koostööd teinud eksportiva tootja poolt vaatlusalusel perioodil liitu eksporditud koguste põhjal.

4.3.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (100) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Tabel 2.


  Liidu tarbimine (tk) | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 3 493 180 | 2 481 922 | 1 703 848 | 941 237 |
| Indeks | 100 | 71 | 49 | 27 |
| Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule ja koostööd teinud eksportivate tootjate andmed (vt punkt 4.4.1) |

(100)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Tabel 2.

Tabel 2.

Liidu tarbimine (tk)

Liidu tarbimine (tk)

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

3 493 180

2 481 922

1 703 848

941 237

Indeks

Indeks

100

100

71

71

49

49

27

27

Allikas: liidu tootjate vastused küsimustikule ja koostööd teinud eksportivate tootjate andmed (vt punkt 4.4.1)

| (101) | Komisjon tegi liidu ankrute tarbimise kindlaks liidu tootmisharu kogumüügi põhjal liidu turul, millele lisati kuue koostööd teinud eksportiva tootja teatatud Hiinast pärit koguimport. |
| --- | --- |

(101)

Komisjon tegi liidu ankrute tarbimise kindlaks liidu tootmisharu kogumüügi põhjal liidu turul, millele lisati kuue koostööd teinud eksportiva tootja teatatud Hiinast pärit koguimport.

| (102) | Esialgses etapis muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud importi arvesse ei võetud, kuna seda peeti tähtsusetuks. Selle kohta ühtegi märkust ei esitatud. Lisaks sellele ei lükanud need kahelt importijalt pärast ajutiste meetmete kehtestamist saadud täiendavad andmed seda järeldust ümber. Seepärast kinnitati ajutise määruse põhjenduses 119 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(102)

Esialgses etapis muudest kolmandatest riikidest liitu suunatud importi arvesse ei võetud, kuna seda peeti tähtsusetuks. Selle kohta ühtegi märkust ei esitatud. Lisaks sellele ei lükanud need kahelt importijalt pärast ajutiste meetmete kehtestamist saadud täiendavad andmed seda järeldust ümber. Seepärast kinnitati ajutise määruse põhjenduses 119 esitatud järeldused.

| (103) | Kasutades koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmete põhjal kindlakstehtud Hiinast liitu suunatud impordi näitajaid (vt punkt 4.4.1), ilmnes ka liidu kogutarbimise vähenemine vaatlusalusel perioodil. Võrreldes ajutise määruse tabelis 2 avaldatud tarbimisandmetega ei ole ajavahemikul 2018–2020 (kuni uurimisperioodini) valitsenud üldine suundumus oluliselt muutunud. |
| --- | --- |

(103)

Kasutades koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmete põhjal kindlakstehtud Hiinast liitu suunatud impordi näitajaid (vt punkt 4.4.1), ilmnes ka liidu kogutarbimise vähenemine vaatlusalusel perioodil. Võrreldes ajutise määruse tabelis 2 avaldatud tarbimisandmetega ei ole ajavahemikul 2018–2020 (kuni uurimisperioodini) valitsenud üldine suundumus oluliselt muutunud.

| (104) | Pärast esialgset 29 % suurust langust vähenes tarbimine COVID-19 pandeemia haripunktis märkimisväärselt. Liikumispiirangutest tingitud baaride/restoranide sulgemise tõttu vähenes nõudlus ankrute järele sel ajavahemikul oluliselt. Üldine ebakindlus ja tulude puudumine sundis ankrute kasutajaid (joogitootjaid) kavandatud ankrute ostmist edasi lükkama. |
| --- | --- |

(104)

Pärast esialgset 29 % suurust langust vähenes tarbimine COVID-19 pandeemia haripunktis märkimisväärselt. Liikumispiirangutest tingitud baaride/restoranide sulgemise tõttu vähenes nõudlus ankrute järele sel ajavahemikul oluliselt. Üldine ebakindlus ja tulude puudumine sundis ankrute kasutajaid (joogitootjaid) kavandatud ankrute ostmist edasi lükkama.

| (105) | Selline olukord püsis kogu uurimisperioodi jooksul ja nagu põhjenduses 139 on selgitatud, hakkas tarbimine pärast uurimisperioodi lõppu (alates 2022. aastast) paranema, kuna COVID-19 pandeemia mõju vähenes ja üldine nõudlus kraanist serveeritavate jookide järele suurenes. Selle tulemusel suurenes üldine nõudlus 2022. aastal võrreldes uurimisperioodiga 122 %, jõudes peaaegu COVID-19-eelsele tasemele (2019). |
| --- | --- |

(105)

Selline olukord püsis kogu uurimisperioodi jooksul ja nagu põhjenduses 139 on selgitatud, hakkas tarbimine pärast uurimisperioodi lõppu (alates 2022. aastast) paranema, kuna COVID-19 pandeemia mõju vähenes ja üldine nõudlus kraanist serveeritavate jookide järele suurenes. Selle tulemusel suurenes üldine nõudlus 2022. aastal võrreldes uurimisperioodiga 122 %, jõudes peaaegu COVID-19-eelsele tasemele (2019).

| (106) | Ükski huvitatud isik ei ole tarbimisandmeid pärast ajutiste meetmete võtmist vaidlustanud. |
| --- | --- |

(106)

Ükski huvitatud isik ei ole tarbimisandmeid pärast ajutiste meetmete võtmist vaidlustanud.

4.4.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

4.4.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi kvantifitseerimiseks kasutatud metoodika

Asjaomasest riigist pärit impordi kvantifitseerimiseks kasutatud metoodika

| (107) | Vaatlusalust toodet imporditakse liitu kahe CN-koodi (ex 7310 10 00 ja ex 7310 29 90) all, olenevalt ankru mahutavusest. CN-koodi 7310 10 00 alla kuuluvad vähemalt 50-liitrise ja kuni 300-liitrise mahutavusega ankrud, samal ajal kui alla 50-liitrise mahutavusega ankrud kuuluvad CN-koodi 7310 29 90 alla (asjaomased CN-koodid). Nende kahe CN-koodi alla kuuluvad peale uuritava toote ka paljud muud tooted (nt metallpurgid, plekk-karbid, loomakasvatuses kasutatavad torusüsteemid, ämbrid, tulekustutid, kanistrid, konteinerid ja tsisternid eri otstarbeks, veepudelid, terasvaadid jne). Seega ei olnud võimalik importi kindlaks teha üksnes CN-koodide alusel. |
| --- | --- |

(107)

Vaatlusalust toodet imporditakse liitu kahe CN-koodi (ex 7310 10 00 ja ex 7310 29 90) all, olenevalt ankru mahutavusest. CN-koodi 7310 10 00 alla kuuluvad vähemalt 50-liitrise ja kuni 300-liitrise mahutavusega ankrud, samal ajal kui alla 50-liitrise mahutavusega ankrud kuuluvad CN-koodi 7310 29 90 alla (asjaomased CN-koodid). Nende kahe CN-koodi alla kuuluvad peale uuritava toote ka paljud muud tooted (nt metallpurgid, plekk-karbid, loomakasvatuses kasutatavad torusüsteemid, ämbrid, tulekustutid, kanistrid, konteinerid ja tsisternid eri otstarbeks, veepudelid, terasvaadid jne). Seega ei olnud võimalik importi kindlaks teha üksnes CN-koodide alusel.

| (108) | Nagu on selgitatud punktis 4.2.5, järgis komisjon lõplikus etapis konservatiivset lähenemisviisi, võttes arvesse esitatud tõendeid ja uurimisperioodijärgsetel andmetel põhinevaid asjakohaseid kontrolle ning eeldades, et koostööd teinud eksportivate tootjate teatatud impordikogused vastavad Hiinast pärit ankrute koguimpordile vaatlusalusel perioodil. Sellest tulenevalt tugines komisjon oma lõplike järelduste tegemisel Hiinast pärit impordi koguse kohta alljärgnevas tabelis 3 esitatud koostööd teinud eksportivatelt tootjatelt saadud andmetele.

  Tabel 3.


  Import liitu (tk) ja turuosa | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tk) | 617 607 | 357 404 | 224 546 | 118 460 |
| Indeks | 100 | 58 | 36 | 19 |
| Turuosa | 18  % | 14  % | 13  % | 13  % |
| Indeks | 100 | 81 | 75 | 71 |
| Allikas: koostööd teinud eksportivad tootjad |

(108)

Nagu on selgitatud punktis 4.2.5, järgis komisjon lõplikus etapis konservatiivset lähenemisviisi, võttes arvesse esitatud tõendeid ja uurimisperioodijärgsetel andmetel põhinevaid asjakohaseid kontrolle ning eeldades, et koostööd teinud eksportivate tootjate teatatud impordikogused vastavad Hiinast pärit ankrute koguimpordile vaatlusalusel perioodil. Sellest tulenevalt tugines komisjon oma lõplike järelduste tegemisel Hiinast pärit impordi koguse kohta alljärgnevas tabelis 3 esitatud koostööd teinud eksportivatelt tootjatelt saadud andmetele.

Tabel 3.

Tabel 3.

Import liitu (tk) ja turuosa

Import liitu (tk) ja turuosa

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tk)

617 607

357 404

224 546

118 460

Indeks

Indeks

100

100

58

58

36

36

19

19

Turuosa

18  %

14  %

13  %

13  %

Indeks

Indeks

100

100

81

81

75

75

71

71

Allikas: koostööd teinud eksportivad tootjad

Allikas: koostööd teinud eksportivad tootjad

| (109) | Impordimahud ja turuosad muutusid võrreldes ajutise määruse tabelis 6 avaldatud tollistatistikal põhinevate impordimahtudega. Hiinast pärit impordi turuosa vähenes 2018. ja 2019. aastal esialgu 4 protsendipunkti võrra. Seejärel vähenes see 2020. aastal veel veidi, s.o ühe protsendipunkti võrra COVID-19 pandeemia puhangu ja nii liidus kui ka Hiinas kehtestatud liikumispiirangute ajal, jäädes uurimisperioodil hoolimata kehtinud rangetest sanitaarmeetmetest ja Hiinast pärit eksporti mõjutavast konteinerikriisist muutumatuks. |
| --- | --- |

(109)

Impordimahud ja turuosad muutusid võrreldes ajutise määruse tabelis 6 avaldatud tollistatistikal põhinevate impordimahtudega. Hiinast pärit impordi turuosa vähenes 2018. ja 2019. aastal esialgu 4 protsendipunkti võrra. Seejärel vähenes see 2020. aastal veel veidi, s.o ühe protsendipunkti võrra COVID-19 pandeemia puhangu ja nii liidus kui ka Hiinas kehtestatud liikumispiirangute ajal, jäädes uurimisperioodil hoolimata kehtinud rangetest sanitaarmeetmetest ja Hiinast pärit eksporti mõjutavast konteinerikriisist muutumatuks.

4.4.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad – hinna allalöömine ja hinnatõusu takistamine

Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad – hinna allalöömine ja hinnatõusu takistamine

| (110) | Nagu on sedastatud ajutise määruse punktis 4.3.3.3, leidis komisjon, et lisaks hinna allalöömisele toimus ka märkimisväärne hinnatõusu takistamine alusmääruse artikli 3 lõike 3 tähenduses. Hiina eksportivate tootjate madala dumpinguhinnaga impordi põhjustatud märkimisväärse hinnasurve tõttu ei saanud liidu tootmisharu kogu uurimisperioodi jooksul hindu tõsta kooskõlas tootmiskulude arenguga ja selleks, et saada mõistlikku kasumit. |
| --- | --- |

(110)

Nagu on sedastatud ajutise määruse punktis 4.3.3.3, leidis komisjon, et lisaks hinna allalöömisele toimus ka märkimisväärne hinnatõusu takistamine alusmääruse artikli 3 lõike 3 tähenduses. Hiina eksportivate tootjate madala dumpinguhinnaga impordi põhjustatud märkimisväärse hinnasurve tõttu ei saanud liidu tootmisharu kogu uurimisperioodi jooksul hindu tõsta kooskõlas tootmiskulude arenguga ja selleks, et saada mõistlikku kasumit.

| (111) | Liidu tootmisharu keskmine müügihind langes vaatlusalusel perioodil peaaegu 10 %. Samal ajal suurenesid tootmiskulud samal perioodil 16 % ja seega jäi liidu tootmisharu müügihind märkimisväärselt alla tootmiskulude. Eriti 2020. aastal ja uurimisperioodil suurenesid tootmiskulud märkimisväärselt, samal ajal kui hind tuli Hiina ekspordi hinnasurve tõttu hoida stabiilsena. Turuhinnast madalama hinnaga müük moodustas uurimisperioodil üle 50 %. |
| --- | --- |

(111)

Liidu tootmisharu keskmine müügihind langes vaatlusalusel perioodil peaaegu 10 %. Samal ajal suurenesid tootmiskulud samal perioodil 16 % ja seega jäi liidu tootmisharu müügihind märkimisväärselt alla tootmiskulude. Eriti 2020. aastal ja uurimisperioodil suurenesid tootmiskulud märkimisväärselt, samal ajal kui hind tuli Hiina ekspordi hinnasurve tõttu hoida stabiilsena. Turuhinnast madalama hinnaga müük moodustas uurimisperioodil üle 50 %.

| (112) | See olukord mõjutas selgelt liidu tootmisharu kasumlikkust. Kasumlikkus oli 2018. aastal 12 %, kuid ülejäänud perioodi jooksul, eelkõige 2020. aastal ja uurimisperioodil, see langes järsult. |
| --- | --- |

(112)

See olukord mõjutas selgelt liidu tootmisharu kasumlikkust. Kasumlikkus oli 2018. aastal 12 %, kuid ülejäänud perioodi jooksul, eelkõige 2020. aastal ja uurimisperioodil, see langes järsult.

| (113) | Nende kolme näitaja areng näitab selgelt, et Hiina dumpinguhinnaga import avaldas tootmisharule tugevat hinnasurvet, mis sundis tootmisharu müüma tootmiskuludest madalamate hindadega. Nagu punktis 5.1 on täpsemalt selgitatud, takistas see selgelt liidu tootmisharul hindu tõstmast. |
| --- | --- |

(113)

Nende kolme näitaja areng näitab selgelt, et Hiina dumpinguhinnaga import avaldas tootmisharule tugevat hinnasurvet, mis sundis tootmisharu müüma tootmiskuludest madalamate hindadega. Nagu punktis 5.1 on täpsemalt selgitatud, takistas see selgelt liidu tootmisharul hindu tõstmast.

| (114) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitsid kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat ja Hiina valitsus, et komisjon ei esitanud neile piisavalt üksikasjalikku teavet ja selgitusi nende vastavate hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalide arvutamise kohta, põhjendamata selle teabe konfidentsiaalsena käsitamist ja rikkudes seeläbi nende kaitseõigust; eksportivad tootjad esitasid samad märkused lõplike järelduste kohta. |
| --- | --- |

(114)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitsid kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat ja Hiina valitsus, et komisjon ei esitanud neile piisavalt üksikasjalikku teavet ja selgitusi nende vastavate hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalide arvutamise kohta, põhjendamata selle teabe konfidentsiaalsena käsitamist ja rikkudes seeläbi nende kaitseõigust; eksportivad tootjad esitasid samad märkused lõplike järelduste kohta.

| (115) | Komisjon märkis sellega seoses, et teatavaid andmeid toote kontrollnumbri tasandil (nimelt keskmine hind ja müüdud kogus) ei peetud konfidentsiaalseks mitte ainult selleks, et kaitsta liidu tootjate konfidentsiaalset äriteavet Hiina eksportijate eest, vaid ka selleks, et kaitsta valimisse kaasatud liidu tootjate konfidentsiaalset äriteavet üksteise eest. Alusmääruse artikli 6 lõikes 7 ja artiklis 20 on sätestatud teatavad huvitatud isikute teavitamise ja teabe saamise õigused. Kooskõlas alusmääruse artikliga 19 tuleb aga teabeõigust reguleerivad põhimõtted ühildada konfidentsiaalsusnõuetega, eelkõige institutsioonide kohustusega kaitsta ärisaladust; (25) ärisaladuse kaitse on ELi õiguse üldpõhimõte (26). Pealegi ei esitanud ei eksportivad tootjad ega Hiina valitsus mingit selgitust selle kohta, kuidas väidetavalt ebapiisav teabe avalikustamine rikub nende kaitseõigust. Seepärast lükati need väited põhjendamatuse tõttu tagasi. |
| --- | --- |

(115)

Komisjon märkis sellega seoses, et teatavaid andmeid toote kontrollnumbri tasandil (nimelt keskmine hind ja müüdud kogus) ei peetud konfidentsiaalseks mitte ainult selleks, et kaitsta liidu tootjate konfidentsiaalset äriteavet Hiina eksportijate eest, vaid ka selleks, et kaitsta valimisse kaasatud liidu tootjate konfidentsiaalset äriteavet üksteise eest. Alusmääruse artikli 6 lõikes 7 ja artiklis 20 on sätestatud teatavad huvitatud isikute teavitamise ja teabe saamise õigused. Kooskõlas alusmääruse artikliga 19 tuleb aga teabeõigust reguleerivad põhimõtted ühildada konfidentsiaalsusnõuetega, eelkõige institutsioonide kohustusega kaitsta ärisaladust; (25) ärisaladuse kaitse on ELi õiguse üldpõhimõte (26). Pealegi ei esitanud ei eksportivad tootjad ega Hiina valitsus mingit selgitust selle kohta, kuidas väidetavalt ebapiisav teabe avalikustamine rikub nende kaitseõigust. Seepärast lükati need väited põhjendamatuse tõttu tagasi.

25

26

| (116) | Kuna impordihindade ja hinna allalöömise kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 146–154 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(116)

Kuna impordihindade ja hinna allalöömise kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 146–154 esitatud järeldused.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (117) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei esitatud märkusi ega täiendavaid järeldusi järgmiste makromajanduslike näitajate kohta: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, majanduskasv, tööjõud ja tootlikkus ning varasemast dumpingust taastumine. Seepärast kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 160–163, 165, 167–169 ja 171 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(117)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei esitatud märkusi ega täiendavaid järeldusi järgmiste makromajanduslike näitajate kohta: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, majanduskasv, tööjõud ja tootlikkus ning varasemast dumpingust taastumine. Seepärast kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 160–163, 165, 167–169 ja 171 esitatud järeldused.

4.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.5.2.1.   Müügimaht ja turuosa

| (118) | Kinnitati ajutise määruse põhjenduses 165 esitatud järeldused liidu tootmisharu müügimahu kohta liidu turul. Kuna impordikoguste kindlakstegemisel kasutati konservatiivset lähenemisviisi (vt punkt 4.2.5), tuli kohandada ka liidu tootmisharu turuosa muutusi. Seega muutusid liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 4.


  Müügimaht ja turuosa | 2018 | 2019 | 2020 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht liidu turul (tk) | 2 875 573 | 2 124 518 | 1 479 302 | 822 777 |
| Indeks | 100 | 74 | 51 | 29 |
| Turuosa | 82  % | 86  % | 87  % | 87  % |
| Indeks | 100 | 104 | 105 | 106 |
| Allikas: kaebuse esitaja vastused makromajanduslikke näitajaid käsitlevale küsimustikule |

(118)

Kinnitati ajutise määruse põhjenduses 165 esitatud järeldused liidu tootmisharu müügimahu kohta liidu turul. Kuna impordikoguste kindlakstegemisel kasutati konservatiivset lähenemisviisi (vt punkt 4.2.5), tuli kohandada ka liidu tootmisharu turuosa muutusi. Seega muutusid liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 4.

Tabel 4.

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2018

2019

2020

Uurimisperiood

Müügimaht liidu turul (tk)

2 875 573

2 124 518

1 479 302

822 777

Indeks

Indeks

100

100

74

74

51

51

29

29

Turuosa

82  %

86  %

87  %

87  %

Indeks

Indeks

100

100

104

104

105

105

106

106

Allikas: kaebuse esitaja vastused makromajanduslikke näitajaid käsitlevale küsimustikule

Allikas:

| (119) | Liidu tootmisharu turuosa muutus veidi võrreldes ajutises määruses avaldatud impordistatistikal põhinevate andmetega. Impordistatistikale tuginedes oli olukord 2018. ja 2019. aastal stabiilne, 2020. aastal turuosa vähenes 5 protsendipunkti võrra ja seejärel uurimisperioodil veel 10 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(119)

Liidu tootmisharu turuosa muutus veidi võrreldes ajutises määruses avaldatud impordistatistikal põhinevate andmetega. Impordistatistikale tuginedes oli olukord 2018. ja 2019. aastal stabiilne, 2020. aastal turuosa vähenes 5 protsendipunkti võrra ja seejärel uurimisperioodil veel 10 protsendipunkti võrra.

| (120) | Konservatiivsel lähenemisviisil põhinevad andmed näitavad turuosa suurenemist 4 protsendipunkti võrra 2018. aastast 2019. aastani ning seejärel jäi turuosa kuni uurimisperioodi lõpuni samaks. Nagu punktis 5.1.1 on täpsemalt käsitletud, vähenes liidu tootmisharu turuosa 2022. aastal võrreldes uurimisperioodiga 14 protsendipunkti võrra, mis tuli kasuks Hiinast pärit impordile, mis suurenes sama palju (13 %st 27 %ni). |
| --- | --- |

(120)

Konservatiivsel lähenemisviisil põhinevad andmed näitavad turuosa suurenemist 4 protsendipunkti võrra 2018. aastast 2019. aastani ning seejärel jäi turuosa kuni uurimisperioodi lõpuni samaks. Nagu punktis 5.1.1 on täpsemalt käsitletud, vähenes liidu tootmisharu turuosa 2022. aastal võrreldes uurimisperioodiga 14 protsendipunkti võrra, mis tuli kasuks Hiinast pärit impordile, mis suurenes sama palju (13 %st 27 %ni).

| (121) | Hiina valitsus väitis, et „kuigi ELi tootjate turuosa ja müügimaht on uurimisperioodi jooksul vähenenud, on see kooskõlas tarbijate nõudlusega“ ja peab vähenemise põhjuseks COVID-19 pandeemiat ja tarbekaupade inflatsiooni. Hiina valitsus ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et vaatlusalusel perioodil toimus märkimisväärne tarbekaupade inflatsioon või et selline väidetav inflatsioon oleks põhjustanud ankrute nõudluse vähenemise. Sellegipoolest järeldas komisjon ise ajutise määruse põhjenduses 120, et tarbimine tõepoolest vähenes COVID-19 pandeemia ja mitmesuguste liidus kehtestatud liikumispiirangute tõttu. Kuid nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes ja allpool punktis 5.1, et hoolimata COVID-19st, mille tulemusel nõudlus vähenes, ei muutunud ei liidu tootmisharu ega ka Hiina eksportivate tootjate turuosad ajavahemikul 2019–2021 märkimisväärselt väiksema turu puhul olulisel määral ning komisjon järeldas, et Hiinast pärit import avaldas märkimisväärset hinnasurvet liidu tootmisharule, sundides teda hoidma oma hinnad madalal ja allpool tootmiskulusid, tekitades seega olulist kahju. Seetõttu lükati need väited põhjendamatutena tagasi. |
| --- | --- |

(121)

Hiina valitsus väitis, et „kuigi ELi tootjate turuosa ja müügimaht on uurimisperioodi jooksul vähenenud, on see kooskõlas tarbijate nõudlusega“ ja peab vähenemise põhjuseks COVID-19 pandeemiat ja tarbekaupade inflatsiooni. Hiina valitsus ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et vaatlusalusel perioodil toimus märkimisväärne tarbekaupade inflatsioon või et selline väidetav inflatsioon oleks põhjustanud ankrute nõudluse vähenemise. Sellegipoolest järeldas komisjon ise ajutise määruse põhjenduses 120, et tarbimine tõepoolest vähenes COVID-19 pandeemia ja mitmesuguste liidus kehtestatud liikumispiirangute tõttu. Kuid nagu on selgitatud ajutise määruse põhjendustes ja allpool punktis 5.1, et hoolimata COVID-19st, mille tulemusel nõudlus vähenes, ei muutunud ei liidu tootmisharu ega ka Hiina eksportivate tootjate turuosad ajavahemikul 2019–2021 märkimisväärselt väiksema turu puhul olulisel määral ning komisjon järeldas, et Hiinast pärit import avaldas märkimisväärset hinnasurvet liidu tootmisharule, sundides teda hoidma oma hinnad madalal ja allpool tootmiskulusid, tekitades seega olulist kahju. Seetõttu lükati need väited põhjendamatutena tagasi.

4.5.2.2.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (122) | Oma märkustes esialgsete järelduste kohta väitis kaebuse esitaja, et kuna esialgses etapis kindlakstehtud dumpingumarginaalid jäävad vahemikku 65,3 % kuni 91 %, tuleks dumpingu ulatust pidada oluliseks ja seda tuleks arvesse võtta kahju hindamisel, nagu on sätestatud alusmääruse artikli 3 lõikes 5. |
| --- | --- |

(122)

Oma märkustes esialgsete järelduste kohta väitis kaebuse esitaja, et kuna esialgses etapis kindlakstehtud dumpingumarginaalid jäävad vahemikku 65,3 % kuni 91 %, tuleks dumpingu ulatust pidada oluliseks ja seda tuleks arvesse võtta kahju hindamisel, nagu on sätestatud alusmääruse artikli 3 lõikes 5.

| (123) | Komisjon märkis ajutise määruse põhjenduses 170, et kõiki liidu tootmisharule tekitatud kahju hindamisel olulisi tegureid ja näitajaid arvesse võttes leidis ta tõepoolest, et dumpingumarginaalide suurus mõjutab liidu tootmisharu oluliselt. Seejärel tegi komisjon kindlaks, et dumpingumarginaalid olid veelgi kõrgemad, jäädes vahemikku 70,2 % kuni 92,3 % (vt punkt 3.4). Sellest lähtudes kinnitas komisjon ajutise määruse põhjenduses 170 esitatud järelduse. |
| --- | --- |

(123)

Komisjon märkis ajutise määruse põhjenduses 170, et kõiki liidu tootmisharule tekitatud kahju hindamisel olulisi tegureid ja näitajaid arvesse võttes leidis ta tõepoolest, et dumpingumarginaalide suurus mõjutab liidu tootmisharu oluliselt. Seejärel tegi komisjon kindlaks, et dumpingumarginaalid olid veelgi kõrgemad, jäädes vahemikku 70,2 % kuni 92,3 % (vt punkt 3.4). Sellest lähtudes kinnitas komisjon ajutise määruse põhjenduses 170 esitatud järelduse.

4.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

| (124) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei saadud ühtegi märkust ühegi mikromajandusliku näitaja kohta (hinnad ja hindu mõjutavad tegurid, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime). Seepärast kinnitas komisjon oma ajutise määruse põhjendustes 172–185 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(124)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist ei saadud ühtegi märkust ühegi mikromajandusliku näitaja kohta (hinnad ja hindu mõjutavad tegurid, tööjõukulud, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime). Seepärast kinnitas komisjon oma ajutise määruse põhjendustes 172–185 esitatud järeldused.

4.5.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (125) | Hoolimata eespool esitatud tarbimist, importi ja turuosasid käsitlevate näitajate muutmisele on peamiste makro- ja mikronäitajate suundumus vaatlusalusel perioodil endiselt negatiivne. Kuigi näib, et Hiinast pärit ekspordi turuosa vähenes 2019. aastal ja (veidi) 2020. aastal, jäädes seejärel uurimisperioodil stabiilseks, tuleb seda vaadelda konkreetses 2020. aastal puhkenud enneolematu COVID-19 pandeemia ja sellele järgnenud liidu ankruturu kokkuvarisemise olukorras. Pärast turuosa mõningast vähenemist 2020. aastal säilitas Hiinast pärit import hoolimata rangetest COVIDi-vastastest meetmetest ja 2021. aasta konteinerikriisist olulise turuosa, takistades uurimisperioodil märkimisväärselt liidu tootmisharu hindade tõusu. Komisjon kinnitas tõepoolest esialgses etapis kindlaks tehtud turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid, mis jäid vahemikku 52,9 % kuni 58,8 % ning takistasid turul märkimisväärselt hindade tõusu ja avaldasid negatiivset mõju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(125)

Hoolimata eespool esitatud tarbimist, importi ja turuosasid käsitlevate näitajate muutmisele on peamiste makro- ja mikronäitajate suundumus vaatlusalusel perioodil endiselt negatiivne. Kuigi näib, et Hiinast pärit ekspordi turuosa vähenes 2019. aastal ja (veidi) 2020. aastal, jäädes seejärel uurimisperioodil stabiilseks, tuleb seda vaadelda konkreetses 2020. aastal puhkenud enneolematu COVID-19 pandeemia ja sellele järgnenud liidu ankruturu kokkuvarisemise olukorras. Pärast turuosa mõningast vähenemist 2020. aastal säilitas Hiinast pärit import hoolimata rangetest COVIDi-vastastest meetmetest ja 2021. aasta konteinerikriisist olulise turuosa, takistades uurimisperioodil märkimisväärselt liidu tootmisharu hindade tõusu. Komisjon kinnitas tõepoolest esialgses etapis kindlaks tehtud turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid, mis jäid vahemikku 52,9 % kuni 58,8 % ning takistasid turul märkimisväärselt hindade tõusu ja avaldasid negatiivset mõju liidu tootmisharule.

| (126) | Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat väitsid pärast eelavalikustamist esitatud märkustest, mida nad kordasid ka pärast esialgsete ja lõplike järelduste avalikustamist, et liidu tootmisharu sihthinnad mudeli kohta ei ole usaldusväärsed ja on vastuolus äriloogikaga. Ningbo ja Penglai väitsid, et teatavad väiksema mahutavusega mudelid (5 ja 10 liitrit) olid kallimad kui suurema mahutavusega mudelid. Lisaks väitsid nad, et ei saa olla nii, et ühel ankrusiseste torudega ja ilma nendeta ankrumudelil on sama sihthind ning et on põhjendamatu, et kahel sama mahutavusega, kuid erinevate standardite alusel toodetud ankrumudelil on erinev sihthind. |
| --- | --- |

(126)

Kaks valimisse kaasatud eksportivat tootjat väitsid pärast eelavalikustamist esitatud märkustest, mida nad kordasid ka pärast esialgsete ja lõplike järelduste avalikustamist, et liidu tootmisharu sihthinnad mudeli kohta ei ole usaldusväärsed ja on vastuolus äriloogikaga. Ningbo ja Penglai väitsid, et teatavad väiksema mahutavusega mudelid (5 ja 10 liitrit) olid kallimad kui suurema mahutavusega mudelid. Lisaks väitsid nad, et ei saa olla nii, et ühel ankrusiseste torudega ja ilma nendeta ankrumudelil on sama sihthind ning et on põhjendamatu, et kahel sama mahutavusega, kuid erinevate standardite alusel toodetud ankrumudelil on erinev sihthind.

| (127) | Esiteks täheldas komisjon, et enamik liidu turul müüdavatest ankrutest on 20-liitrise ja suurema mahutavusega, samal ajal kui 5- ja 10-liitriseid ankruid müüdi piiratud koguses – need moodustasid uurimisperioodil [0,4 % kuni 0,6 %] liidu kogutarbimisest. Kaubanduslikult on võimalik, et piiratud kogustes toodetavate ja müüdavate nišitoodete hind oli kõrgem kui tunduvalt suuremates kogustes müüdavate massitoodete hind. Lisaks sellele mõjutas toodetud kogus ka tootmiskulusid. Toote tüübi muutmiseks on vajalikud sellised toimingud nagu hüdraulilise pressi vormi muutmine ja muud toimingud, mis aeglustavad tootmisprotsessi. Kui tootmisprotsessi kohandatakse mõnesaja ühiku teatud tüüpi toodete tootmiseks, on püsikulude ja muude kulude mõju oluliselt suurem kui tootetüübi puhul, mida toodetakse kümnetes tuhandetes ühikutes. |
| --- | --- |

(127)

Esiteks täheldas komisjon, et enamik liidu turul müüdavatest ankrutest on 20-liitrise ja suurema mahutavusega, samal ajal kui 5- ja 10-liitriseid ankruid müüdi piiratud koguses – need moodustasid uurimisperioodil [0,4 % kuni 0,6 %] liidu kogutarbimisest. Kaubanduslikult on võimalik, et piiratud kogustes toodetavate ja müüdavate nišitoodete hind oli kõrgem kui tunduvalt suuremates kogustes müüdavate massitoodete hind. Lisaks sellele mõjutas toodetud kogus ka tootmiskulusid. Toote tüübi muutmiseks on vajalikud sellised toimingud nagu hüdraulilise pressi vormi muutmine ja muud toimingud, mis aeglustavad tootmisprotsessi. Kui tootmisprotsessi kohandatakse mõnesaja ühiku teatud tüüpi toodete tootmiseks, on püsikulude ja muude kulude mõju oluliselt suurem kui tootetüübi puhul, mida toodetakse kümnetes tuhandetes ühikutes.

| (128) | Teiseks märkis komisjon, et kahjumarginaal oli väljendatud vahemikena, et mitte avaldada liidu tootjate konfidentsiaalset teavet, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 115. Seetõttu määrasid eksportivad tootjad nende vahemike põhjal kindlaks minimaalse ja maksimaalse hinnangulise sihthinna mudeli kohta. Ankrusisesed torud mõjutavad lõpptoote hinda umbes 10 % ulatuses. Kahe mudeli sihthindade vahemikud võimaldavad sellist eristamist. Vastupidi eksportivate tootjate väitele ei ole nende kahe mudeli hind seega sama. |
| --- | --- |

(128)

Teiseks märkis komisjon, et kahjumarginaal oli väljendatud vahemikena, et mitte avaldada liidu tootjate konfidentsiaalset teavet, nagu on selgitatud eespool põhjenduses 115. Seetõttu määrasid eksportivad tootjad nende vahemike põhjal kindlaks minimaalse ja maksimaalse hinnangulise sihthinna mudeli kohta. Ankrusisesed torud mõjutavad lõpptoote hinda umbes 10 % ulatuses. Kahe mudeli sihthindade vahemikud võimaldavad sellist eristamist. Vastupidi eksportivate tootjate väitele ei ole nende kahe mudeli hind seega sama.

| (129) | Lõpetuseks märkis komisjon, et mahutavus ei ole ainus hinda mõjutav tegur. Ka muud tegurid, nagu näiteks standard, avaldasid kahtlemata mõju. Sama võib täheldada ka kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja ekspordihindade puhul, mis samuti näitasid peaaegu 50 % suurust erinevust kahe täpselt sama ankrumudeli puhul. |
| --- | --- |

(129)

Lõpetuseks märkis komisjon, et mahutavus ei ole ainus hinda mõjutav tegur. Ka muud tegurid, nagu näiteks standard, avaldasid kahtlemata mõju. Sama võib täheldada ka kahe valimisse kaasatud eksportiva tootja ekspordihindade puhul, mis samuti näitasid peaaegu 50 % suurust erinevust kahe täpselt sama ankrumudeli puhul.

| (130) | Seepärast lükati need väited põhjendamatuse tõttu tagasi. |
| --- | --- |

(130)

Seepärast lükati need väited põhjendamatuse tõttu tagasi.

| (131) | Koos muude märkustega, mida huvitatud isikud esitasid eespool asjakohastes punktides käsitletud kahju puudutavate järelduste kohta, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 186–188, 190 ja 191 esitatud järeldused ning rõhutas veel kord, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(131)

Koos muude märkustega, mida huvitatud isikud esitasid eespool asjakohastes punktides käsitletud kahju puudutavate järelduste kohta, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 186–188, 190 ja 191 esitatud järeldused ning rõhutas veel kord, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (132) | Ajutise määruse põhjenduses 217 jõudis komisjon järeldusele, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule kahju. |
| --- | --- |

(132)

Ajutise määruse põhjenduses 217 jõudis komisjon järeldusele, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule kahju.

| (133) | Lähtudes impordimahtude konservatiivsest stsenaariumist (nagu on selgitatud eespool punktis 4.4.1), hindas komisjon, kas ajutise määruse põhjendustes 193–209 tehtud järeldused põhjusliku seose kohta jäävad kehtima. |
| --- | --- |

(133)

Lähtudes impordimahtude konservatiivsest stsenaariumist (nagu on selgitatud eespool punktis 4.4.1), hindas komisjon, kas ajutise määruse põhjendustes 193–209 tehtud järeldused põhjusliku seose kohta jäävad kehtima.

| (134) | Hiinast pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 80 %, 617 607 tükist 2018. aastal 118 460 tükini 2021. aastal. ja selle turuosa vähenes 18 %st 2018. aastal 13 %ni uurimisperioodil. Kuigi impordimahud ja turuosa vähenesid võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega, jäid need uurimisperioodi jooksul siiski märkimisväärseks. |
| --- | --- |

(134)

Hiinast pärit impordi maht vähenes vaatlusalusel perioodil 80 %, 617 607 tükist 2018. aastal 118 460 tükini 2021. aastal. ja selle turuosa vähenes 18 %st 2018. aastal 13 %ni uurimisperioodil. Kuigi impordimahud ja turuosa vähenesid võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega, jäid need uurimisperioodi jooksul siiski märkimisväärseks.

| (135) | Peale selle toimus kõnealune import liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamate hindadega kogu vaatlusalusel perioodil. Nagu ajutise määruse punktis 4.4.3.1 on selgitatud, ei jäänud liidu tootmisharul muud üle, kui järgida Hiina tootjate kehtestatud madalaid hindu, et säilitada oma turuosa tarbimise vähenemise ja tootmiskulude suurenemise ajal. See tõi omakorda kaasa kõigi valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse olulise languse kasumist (+12 % 2018. aastal) suure kahjumini (–9 % 2021. aastal) ning sellest tulenevalt muude finantsnäitajate, nagu investeeringutasuvus ja rahavoog, halvenemise. Nagu on selgitatud ajutise määruse punktis 4.3.3, oli selline hinnatõusu takistamine selgelt tingitud liidu turul dumpinguhinnaga ankruid pakkuvate Hiina eksportivate tootjate tegevusest. |
| --- | --- |

(135)

Peale selle toimus kõnealune import liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamate hindadega kogu vaatlusalusel perioodil. Nagu ajutise määruse punktis 4.4.3.1 on selgitatud, ei jäänud liidu tootmisharul muud üle, kui järgida Hiina tootjate kehtestatud madalaid hindu, et säilitada oma turuosa tarbimise vähenemise ja tootmiskulude suurenemise ajal. See tõi omakorda kaasa kõigi valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse olulise languse kasumist (+12 % 2018. aastal) suure kahjumini (–9 % 2021. aastal) ning sellest tulenevalt muude finantsnäitajate, nagu investeeringutasuvus ja rahavoog, halvenemise. Nagu on selgitatud ajutise määruse punktis 4.3.3, oli selline hinnatõusu takistamine selgelt tingitud liidu turul dumpinguhinnaga ankruid pakkuvate Hiina eksportivate tootjate tegevusest.

| (136) | Nagu on kindlaks tehtud ajutise määruse põhjendustes 190 ja 194 ning 196–209, algas eksportivate tootjate hinnasurve 2019. aastal, kui nende ekspordihind langes 13 %. Samal perioodil tõusid liidu tootmisharu hinnad vaid 2 %, samal ajal kui tootmiskulud suurenesid 7 %. See mõjutas kohe kasumlikkust, mis langes 12 %st 5 %ni. Aastatel 2020–2021 tabas liitu COVID-19 pandeemia ja kogu Euroopas kehtestatud mitmesuguste liikumispiirangute tõttu vähenes liidu tarbimine järsult. Vähenenud tootmise ja tootmisvõimsuse kasutamise tulemusena suurenesid liidu tootmisharu tootmiskulud märkimisväärselt, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 174. Kulude suurenemisest hoolimata ei suutnud liidu tootmisharu tõsta oma hindu kestlikule tasemele, kuna kardeti kaotada veelgi müügimahtu Hiinast pärit odavate ja dumpinguhinnaga imporditud ankrutele. |
| --- | --- |

(136)

Nagu on kindlaks tehtud ajutise määruse põhjendustes 190 ja 194 ning 196–209, algas eksportivate tootjate hinnasurve 2019. aastal, kui nende ekspordihind langes 13 %. Samal perioodil tõusid liidu tootmisharu hinnad vaid 2 %, samal ajal kui tootmiskulud suurenesid 7 %. See mõjutas kohe kasumlikkust, mis langes 12 %st 5 %ni. Aastatel 2020–2021 tabas liitu COVID-19 pandeemia ja kogu Euroopas kehtestatud mitmesuguste liikumispiirangute tõttu vähenes liidu tarbimine järsult. Vähenenud tootmise ja tootmisvõimsuse kasutamise tulemusena suurenesid liidu tootmisharu tootmiskulud märkimisväärselt, nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 174. Kulude suurenemisest hoolimata ei suutnud liidu tootmisharu tõsta oma hindu kestlikule tasemele, kuna kardeti kaotada veelgi müügimahtu Hiinast pärit odavate ja dumpinguhinnaga imporditud ankrutele.

| (137) | Liidu tootmisharu ankrute müük vähenes 2 875 573 tükist 2018. aastal 822 777 tükini uurimisperioodil. Kuigi liidu tootmisharul õnnestus vaatlusalusel perioodil oma turuosa säilitada, suutis ta seda ajutiselt kahaneval turul teha ainult tänu hindade langetamisele vastuvõetamatule, omahinnast madalamale tasemele. Turuosa edasine vähenemine koos tarbimise kokkuvarisemisega tähendaks tõenäoliselt kogu tootmisharu sulgemist pärast COVID-19 pandeemia puhkemist. Nagu uurimisperioodijärgsed andmed näitavad, annaks see sulgemine koos Hiinast pärit impordi mahu järsu suurenemisega 2022. aastal tõenäoliselt liidu tootmisharule surmahoobi. Seetõttu kinnitas komisjon, et sellises kahaneva turu ja suurenevate tootmiskulude olukorras lõid Hiina hinnad liidu tootmisharu hindu pidevalt alla ja takistasid ELi turuhindade tõusu. |
| --- | --- |

(137)

Liidu tootmisharu ankrute müük vähenes 2 875 573 tükist 2018. aastal 822 777 tükini uurimisperioodil. Kuigi liidu tootmisharul õnnestus vaatlusalusel perioodil oma turuosa säilitada, suutis ta seda ajutiselt kahaneval turul teha ainult tänu hindade langetamisele vastuvõetamatule, omahinnast madalamale tasemele. Turuosa edasine vähenemine koos tarbimise kokkuvarisemisega tähendaks tõenäoliselt kogu tootmisharu sulgemist pärast COVID-19 pandeemia puhkemist. Nagu uurimisperioodijärgsed andmed näitavad, annaks see sulgemine koos Hiinast pärit impordi mahu järsu suurenemisega 2022. aastal tõenäoliselt liidu tootmisharule surmahoobi. Seetõttu kinnitas komisjon, et sellises kahaneva turu ja suurenevate tootmiskulude olukorras lõid Hiina hinnad liidu tootmisharu hindu pidevalt alla ja takistasid ELi turuhindade tõusu.

| (138) | Ajutise määruse punktis 5.2.2 üksikasjalikult kirjeldatud liidu eksporditegevuse olukord näitas, milline oleks normaalne olukord hinnatasemete ja sellest tuleneva kasumi poolest eksporditurgudel, mida ei mõjuta dumpinguhinnaga import või kus on kehtestatud meetmed õiglase kaubanduse taastamiseks, st USAs, mis on liidu peamine eksporditurg. Vaatlusalusel perioodil olid hinnad, mida need turud suutsid pakkuda, oluliselt kõrgemad kui liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul ja pidevalt kõrgemad kui tootmiskulud, välja arvatud 2020. aastal, mida COVID-19 pandeemia kõige enam mõjutas. Seega, kui Hiinast pärit import ei oleks oluliselt takistanud hinnatõusu ja hindu alla löönud, oleks liidu tootmisharu tänu ajutise määruse põhjenduses 190 kirjeldatud erandlikele meetmetele suutnud suurema osa COVID-19 pandeemiast kasumlikult üle elada. |
| --- | --- |

(138)

Ajutise määruse punktis 5.2.2 üksikasjalikult kirjeldatud liidu eksporditegevuse olukord näitas, milline oleks normaalne olukord hinnatasemete ja sellest tuleneva kasumi poolest eksporditurgudel, mida ei mõjuta dumpinguhinnaga import või kus on kehtestatud meetmed õiglase kaubanduse taastamiseks, st USAs, mis on liidu peamine eksporditurg. Vaatlusalusel perioodil olid hinnad, mida need turud suutsid pakkuda, oluliselt kõrgemad kui liidu tootmisharu müügihinnad liidu turul ja pidevalt kõrgemad kui tootmiskulud, välja arvatud 2020. aastal, mida COVID-19 pandeemia kõige enam mõjutas. Seega, kui Hiinast pärit import ei oleks oluliselt takistanud hinnatõusu ja hindu alla löönud, oleks liidu tootmisharu tänu ajutise määruse põhjenduses 190 kirjeldatud erandlikele meetmetele suutnud suurema osa COVID-19 pandeemiast kasumlikult üle elada.

5.1.1.   2022. aasta olukorra analüüs

2022. aasta olukorra analüüs

Tabel 5.

Tabel 5.

Peamiste kahjunäitajate võrdlus ajavahemikul 2018–2022

Peamiste kahjunäitajate võrdlus ajavahemikul 2018–2022

| | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine (tk) | 3 493 180 | 2 481 922 | 1 703 848 | 941 237 | 2 092 723 |
| Liidu tootmisharu müügimaht (tk) | 2 875 573 | 2 124 518 | 1 479 302 | 822 777 | 1 533 024 |
| Turuosa | 82  % | 86  % | 87  % | 87  % | 73  % |
| Hiinast pärit impordimahud (tk) | 617 607 | 357 404 | 224 546 | 118 460 | 559 699 |
| Turuosa | 18  % | 14  % | 13  % | 13  % | 27  % |
| Liidu tööstusharu
  keskmine ühiku müügihind
  (eurot/tk) | 56 | 55 | 51 | 51 | 76 |
| Hiinast pärit impordi keskmine ühikuhind
  (eurot/tk) | 43 | 37 | 38 | 43 | 51 |
| Liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu (eurot/tk) | 55 | 59 | 63 | 64 | 75 |
| Liidu tootmisharu – tulusus | 12  % | 5  % | –18  % | –9  % | 1  % |
| Allikas: kaebuse esitaja esitatud andmed, valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud andmed, koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmed, järelevalveandmebaas |

2018

2019

2020

2021

2022

Liidu kogutarbimine (tk)

3 493 180

2 481 922

1 703 848

941 237

2 092 723

Liidu tootmisharu müügimaht (tk)

2 875 573

2 124 518

1 479 302

822 777

1 533 024

Turuosa

82  %

86  %

87  %

87  %

73  %

Hiinast pärit impordimahud (tk)

617 607

357 404

224 546

118 460

559 699

Turuosa

18  %

14  %

13  %

13  %

27  %

Liidu tööstusharu

keskmine ühiku müügihind

(eurot/tk)

56

55

51

51

76

Hiinast pärit impordi keskmine ühikuhind

(eurot/tk)

43

37

38

43

51

Liidu tootmisharu ühiku tootmiskulu (eurot/tk)

55

59

63

64

75

Liidu tootmisharu – tulusus

12  %

5  %

–18  %

–9  %

1  %

Allikas: kaebuse esitaja esitatud andmed, valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud andmed, koostööd teinud eksportivate tootjate esitatud andmed, järelevalveandmebaas

Allikas:

| (139) | Selleks et turuolukorda paremini mõista, võttes arvesse, et aastatel 2020–2021 mõjutas turgu COVID-19 pandeemia, analüüsis komisjon ka uurimisperioodijärgset perioodi, st kogu 2022. aastat. 2022. aastal oli COVID-19 pandeemiast tingitud liikumispiirangute mõju möödas ja turg hakkas taastuma. Tarbimine suurenes 941 000 tükist 2021. aastal 2,1 miljoni tükini 2022. aastal, st 122 %. Liidu tootmisharu müük suurenes 86 %, ulatudes 1,5 miljoni tükini, ja hinnad tõusid 49 %, ulatudes 76 euroni ankru eest (2021. aastal oli see 51 eurot/ankur). |
| --- | --- |

(139)

Selleks et turuolukorda paremini mõista, võttes arvesse, et aastatel 2020–2021 mõjutas turgu COVID-19 pandeemia, analüüsis komisjon ka uurimisperioodijärgset perioodi, st kogu 2022. aastat. 2022. aastal oli COVID-19 pandeemiast tingitud liikumispiirangute mõju möödas ja turg hakkas taastuma. Tarbimine suurenes 941 000 tükist 2021. aastal 2,1 miljoni tükini 2022. aastal, st 122 %. Liidu tootmisharu müük suurenes 86 %, ulatudes 1,5 miljoni tükini, ja hinnad tõusid 49 %, ulatudes 76 euroni ankru eest (2021. aastal oli see 51 eurot/ankur).

| (140) | Samal ajal suurenes Hiinast pärit import muljetavaldavalt, s.o 372 %, 118 000 tükist 2021. aastal 560 000 tükini 2022. aastal. Selle tulemusel suurenes Hiina eksportijate turuosa rohkem kui kaks korda, 13 %st 2021. aastal 27 %ni 2022. aastal, samal ajal kui liidu tootmisharu turuosa langes samal perioodil 87 %st 73 %ni. |
| --- | --- |

(140)

Samal ajal suurenes Hiinast pärit import muljetavaldavalt, s.o 372 %, 118 000 tükist 2021. aastal 560 000 tükini 2022. aastal. Selle tulemusel suurenes Hiina eksportijate turuosa rohkem kui kaks korda, 13 %st 2021. aastal 27 %ni 2022. aastal, samal ajal kui liidu tootmisharu turuosa langes samal perioodil 87 %st 73 %ni.

| (141) | Ka Hiinast pärit impordi hinnad tõusid 2022. aastal 43 eurost ankru kohta 51 euroni ankru kohta, kuid palju vähemal määral kui liidu tootmisharu hinnad, ning keskmine hinna allalöömise marginaal tõusis 2022. aastal 49 %ni. |
| --- | --- |

(141)

Ka Hiinast pärit impordi hinnad tõusid 2022. aastal 43 eurost ankru kohta 51 euroni ankru kohta, kuid palju vähemal määral kui liidu tootmisharu hinnad, ning keskmine hinna allalöömise marginaal tõusis 2022. aastal 49 %ni.

| (142) | Lisaks iseloomustas 2022. aastat märkimisväärne inflatsiooni suurenemine, mis tulenes energiakuludest, ning roostevaba terase hinna tõus 2022. aasta esimesel poolel võrreldes 2021. aastaga. Sellises olukorras suurenesid liidu tootmisharu tootmiskulud 17 %, ulatudes 75 euroni ankru kohta (vaid 1 euro alla keskmise hinna). Seetõttu ulatus liidu tootmisharu kasumlikkus hoolimata müügimahu suurenemisest ja müügihindade tõusust vaevalt 1 %ni. |
| --- | --- |

(142)

Lisaks iseloomustas 2022. aastat märkimisväärne inflatsiooni suurenemine, mis tulenes energiakuludest, ning roostevaba terase hinna tõus 2022. aasta esimesel poolel võrreldes 2021. aastaga. Sellises olukorras suurenesid liidu tootmisharu tootmiskulud 17 %, ulatudes 75 euroni ankru kohta (vaid 1 euro alla keskmise hinna). Seetõttu ulatus liidu tootmisharu kasumlikkus hoolimata müügimahu suurenemisest ja müügihindade tõusust vaevalt 1 %ni.

| (143) | Alates vaatlusaluse perioodi algusest 2018. aastal olid Hiina ekspordihinnad märkimisväärselt madalamad kui liidu tootmisharu hinnad ja kulud. See väga madalate hindadega turuosa kahjustas liidu tootmisharu, mis oli sunnitud vaatlusalusel perioodil müügihindu alandama, et säilitada oma positsioon turul. Need mõjud võisid aastatel 2020–2021 olla vähem ilmsed, kuna COVID-19 pandeemia ja laevakonteinerite kriis võimaldas liidu tootmisharul oma turuosa veidi suurendada, kuigi märkimisväärse kahjumi hinnaga. |
| --- | --- |

(143)

Alates vaatlusaluse perioodi algusest 2018. aastal olid Hiina ekspordihinnad märkimisväärselt madalamad kui liidu tootmisharu hinnad ja kulud. See väga madalate hindadega turuosa kahjustas liidu tootmisharu, mis oli sunnitud vaatlusalusel perioodil müügihindu alandama, et säilitada oma positsioon turul. Need mõjud võisid aastatel 2020–2021 olla vähem ilmsed, kuna COVID-19 pandeemia ja laevakonteinerite kriis võimaldas liidu tootmisharul oma turuosa veidi suurendada, kuigi märkimisväärse kahjumi hinnaga.

| (144) | Andmed 2022. aasta kohta, mil turul valitsesid taas COVID-19-eelsed tingimused, näitavad Hiina ebaõiglase hinnakonkurentsi kahjuliku mõju tegelikku ulatust. Hoolimata üha suurenevast nõudlusest suutis liidu tootmisharu 2022. aastal müüa oma tooteid hindadega, mis vastasid vaevu tootmiskuludele, ning kaotas sellest hoolimata vaid ühe aastaga 14 protsendipunkti turuosast Hiina impordile. Seega näitavad 2022. aasta andmed sellise 2019. aastal alanud suundumuse tagajärgi, mida varjas kogu 2020. ja 2021. aasta COVID-19 pandeemia ajal Hiina impordi tekitatud teistsugune kahju. Liidu tootmisharu suutis 2019. aasta järsu hinnalangusega säilitada oma turupositsiooni, kuid seda märkimisväärselt kasumlikkuse arvelt. Kui turg 2022. aastal elavnes ja liidu tootmisharu, suutmata Hiinast pärit tugeva dumpinguhinnaga impordiga hindade poolest tõhusalt konkureerida, ületas napilt kasumiläve, tõi see kaasa tohutu turuosa kaotuse Hiinast pärit impordile. |
| --- | --- |

(144)

Andmed 2022. aasta kohta, mil turul valitsesid taas COVID-19-eelsed tingimused, näitavad Hiina ebaõiglase hinnakonkurentsi kahjuliku mõju tegelikku ulatust. Hoolimata üha suurenevast nõudlusest suutis liidu tootmisharu 2022. aastal müüa oma tooteid hindadega, mis vastasid vaevu tootmiskuludele, ning kaotas sellest hoolimata vaid ühe aastaga 14 protsendipunkti turuosast Hiina impordile. Seega näitavad 2022. aasta andmed sellise 2019. aastal alanud suundumuse tagajärgi, mida varjas kogu 2020. ja 2021. aasta COVID-19 pandeemia ajal Hiina impordi tekitatud teistsugune kahju. Liidu tootmisharu suutis 2019. aasta järsu hinnalangusega säilitada oma turupositsiooni, kuid seda märkimisväärselt kasumlikkuse arvelt. Kui turg 2022. aastal elavnes ja liidu tootmisharu, suutmata Hiinast pärit tugeva dumpinguhinnaga impordiga hindade poolest tõhusalt konkureerida, ületas napilt kasumiläve, tõi see kaasa tohutu turuosa kaotuse Hiinast pärit impordile.

| (145) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades tegi komisjon kindlaks, et uurimisperioodijärgsed suundumused kinnitasid tema ajutises määruses ja eespool põhjenduses 137 esitatud järeldusi, et dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule vaatlusalusel perioodil kahju. Isegi uurimisperioodijärgsel ajal, mil COVID-19 pandeemia mõju enam ei täheldatud, ei suutnud liidu tootmisharu Hiina eksportivate tootjate odava impordi avaldatud märkimisväärse hinnasurve tõttu tõsta oma hindu kooskõlas tootmiskulude arenguga ning kandis seetõttu jätkuvalt kahju, kaotades samal ajal turuosa. |
| --- | --- |

(145)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades tegi komisjon kindlaks, et uurimisperioodijärgsed suundumused kinnitasid tema ajutises määruses ja eespool põhjenduses 137 esitatud järeldusi, et dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule vaatlusalusel perioodil kahju. Isegi uurimisperioodijärgsel ajal, mil COVID-19 pandeemia mõju enam ei täheldatud, ei suutnud liidu tootmisharu Hiina eksportivate tootjate odava impordi avaldatud märkimisväärse hinnasurve tõttu tõsta oma hindu kooskõlas tootmiskulude arenguga ning kandis seetõttu jätkuvalt kahju, kaotades samal ajal turuosa.

| (146) | Kuna selle osa kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 194–209 esitatud ülejäänud järeldused. |
| --- | --- |

(146)

Kuna selle osa kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 194–209 esitatud ülejäänud järeldused.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   COVID-19 pandeemia ja tarbimise vähenemine

COVID-19 pandeemia ja tarbimise vähenemine

| (147) | Ajutise määruse põhjendustes 210 ja 211 jõudis komisjon järeldusele, et tarbimise vähenemine, mida COVID-19 pandeemia veelgi süvendas, ei vähendanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel. |
| --- | --- |

(147)

Ajutise määruse põhjendustes 210 ja 211 jõudis komisjon järeldusele, et tarbimise vähenemine, mida COVID-19 pandeemia veelgi süvendas, ei vähendanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahel.

| (148) | Komisjon hindas ka seda, kas need järeldused COVID-19 pandeemia mõju kohta, milleni jõuti ajutises määruses, jäid kehtima, võttes aluseks impordimahu konservatiivsema väärtuse. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon hindas ka seda, kas need järeldused COVID-19 pandeemia mõju kohta, milleni jõuti ajutises määruses, jäid kehtima, võttes aluseks impordimahu konservatiivsema väärtuse.

| (149) | Hiinast pärit väga madala hinnaga ankrute importi on registreeritud alates 2018. aastast. Vaatlusalusel perioodil oli Hiinast pärit impordi keskmine hind keskmiselt 24 % madalam kui liidu tootmisharu keskmine müügihind. See langes kokku liidu tootmisharu hindade pideva langusega, olenemata suurenevatest tootmiskuludest. Asjaolu, et tarbimise vähenemist süvendas veelgi COVID-19 pandeemia, ei nõrgendanud dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes tarbimine 73 % ja liidu tootmisharu müügimaht 71 %, samal ajal kui Hiinast pärit import, mida piiras laevakonteinerite kriis, vähenes 80 %. Kuid nagu ajutise määruse põhjenduses 196 ja eespool punktis 5.1 on kirjeldatud, näitavad hinnad, mida liidu tootmisharu saavutas USA turul, mida kaitsevad Hiinast pärit ankrute impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud, et liidu tootmisharu oleks ilma Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja sellest tuleneva hinnasurveta suutnud tõsta oma hindu kestlikumale tasemele ja katta suurenenud tootmiskulud, säilitades samal ajal oma turuosa. |
| --- | --- |

(149)

Hiinast pärit väga madala hinnaga ankrute importi on registreeritud alates 2018. aastast. Vaatlusalusel perioodil oli Hiinast pärit impordi keskmine hind keskmiselt 24 % madalam kui liidu tootmisharu keskmine müügihind. See langes kokku liidu tootmisharu hindade pideva langusega, olenemata suurenevatest tootmiskuludest. Asjaolu, et tarbimise vähenemist süvendas veelgi COVID-19 pandeemia, ei nõrgendanud dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharule tekitatud kahju vahelist põhjuslikku seost. Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes tarbimine 73 % ja liidu tootmisharu müügimaht 71 %, samal ajal kui Hiinast pärit import, mida piiras laevakonteinerite kriis, vähenes 80 %. Kuid nagu ajutise määruse põhjenduses 196 ja eespool punktis 5.1 on kirjeldatud, näitavad hinnad, mida liidu tootmisharu saavutas USA turul, mida kaitsevad Hiinast pärit ankrute impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastased tollimaksud, et liidu tootmisharu oleks ilma Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi ja sellest tuleneva hinnasurveta suutnud tõsta oma hindu kestlikumale tasemele ja katta suurenenud tootmiskulud, säilitades samal ajal oma turuosa.

| (150) | Lisaks sellele näitavad põhjendustes 139–143 hinnatud uurimisperioodijärgsed suundumused, et isegi perioodil, mil COVID-19 pandeemia mõju turul enam ei avaldunud, kandis liidu tootmisharu endiselt olulist kahju, mida põhjustas Hiinast pärit madalate hindadega import. |
| --- | --- |

(150)

Lisaks sellele näitavad põhjendustes 139–143 hinnatud uurimisperioodijärgsed suundumused, et isegi perioodil, mil COVID-19 pandeemia mõju turul enam ei avaldunud, kandis liidu tootmisharu endiselt olulist kahju, mida põhjustas Hiinast pärit madalate hindadega import.

| (151) | Hiina valitsus esitas mitu argumenti seoses ajutises määruses esitatud põhjusliku seose analüüsiga, väites sisuliselt, et liidu tootmisharu halveneva olukorra põhjuseks on ebaõigesti peetud Hiinast pärit dumpinguhinnaga importi. |
| --- | --- |

(151)

Hiina valitsus esitas mitu argumenti seoses ajutises määruses esitatud põhjusliku seose analüüsiga, väites sisuliselt, et liidu tootmisharu halveneva olukorra põhjuseks on ebaõigesti peetud Hiinast pärit dumpinguhinnaga importi.

| (152) | Esimene argument, mille Hiina valitsus esitas, oli, et liidu tootmisharu tulemused halvenesid hoopis COVID-19 pandeemiast ja tarbekaupade inflatsioonist tingitud nõudluse vähenemise tõttu. Komisjon on neid märkusi juba käsitlenud põhjendustes 132–143. |
| --- | --- |

(152)

Esimene argument, mille Hiina valitsus esitas, oli, et liidu tootmisharu tulemused halvenesid hoopis COVID-19 pandeemiast ja tarbekaupade inflatsioonist tingitud nõudluse vähenemise tõttu. Komisjon on neid märkusi juba käsitlenud põhjendustes 132–143.

| (153) | Teiseks põhjustas liidu tootmisharu tulemuste halvenemist Hiina valitsuse arvates põhitooraine, roostevaba terase hinnatõus, mida väidetavalt süvendasid veelgi liidu kaitsemeetmed terase suhtes. Hiina valitsus väitis, et asjaolu, et liidu tootmisharu ekspordihinnad olid vaatlusalusel perioodil madalamad kui tootmiskulud, kinnitab seda järeldust. |
| --- | --- |

(153)

Teiseks põhjustas liidu tootmisharu tulemuste halvenemist Hiina valitsuse arvates põhitooraine, roostevaba terase hinnatõus, mida väidetavalt süvendasid veelgi liidu kaitsemeetmed terase suhtes. Hiina valitsus väitis, et asjaolu, et liidu tootmisharu ekspordihinnad olid vaatlusalusel perioodil madalamad kui tootmiskulud, kinnitab seda järeldust.

| (154) | Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt on aga roostevabast terasest külmvaltsitud lehtede (klass 304) keskmine hind Põhja-Euroopa turul aastatel 2018–2020 langenud (15 %) ja alles 2021. aastal hakanud taas tõusma (27). Seega ei saa liidu tootmisharu vähenenud kasumlikkus (mis saavutas oma madalaima taseme 2020. aastal) olla tingitud terasehindadest. Lisaks sellele ei näita valimisse kaasatud liidu tootjate andmed, et terasega seotud kulude osa tootmise kogukuludest oleks vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt suurenenud. Seoses liidu tootmisharu ekspordihindadega märkis komisjon, et liidu tootmisharu ekspordihinnad olid tootmiskuludest kõrgemad kõigil vaatlusaluse perioodi aastatel, välja arvatud 2020. aastal, mida mõjutas kõige rohkem COVID-19 pandeemia ja sellega seotud nõudluse vähenemine (vt ajutise määruse põhjendused 172 ja 212). Seepärast lükati need argumendid põhjendamatuse tõttu tagasi. |
| --- | --- |

(154)

Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt on aga roostevabast terasest külmvaltsitud lehtede (klass 304) keskmine hind Põhja-Euroopa turul aastatel 2018–2020 langenud (15 %) ja alles 2021. aastal hakanud taas tõusma (27). Seega ei saa liidu tootmisharu vähenenud kasumlikkus (mis saavutas oma madalaima taseme 2020. aastal) olla tingitud terasehindadest. Lisaks sellele ei näita valimisse kaasatud liidu tootjate andmed, et terasega seotud kulude osa tootmise kogukuludest oleks vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt suurenenud. Seoses liidu tootmisharu ekspordihindadega märkis komisjon, et liidu tootmisharu ekspordihinnad olid tootmiskuludest kõrgemad kõigil vaatlusaluse perioodi aastatel, välja arvatud 2020. aastal, mida mõjutas kõige rohkem COVID-19 pandeemia ja sellega seotud nõudluse vähenemine (vt ajutise määruse põhjendused 172 ja 212). Seepärast lükati need argumendid põhjendamatuse tõttu tagasi.

27

5.2.2.   Liidu tootmisharu eksporditulemused

Liidu tootmisharu eksporditulemused

| (155) | Ajutise määruse põhjendustes 212–214 jõudis komisjon järeldusele, et ekspordi ajutine vähenemine ei suurendanud liidu tootmisharule tekitatud kahju. |
| --- | --- |

(155)

Ajutise määruse põhjendustes 212–214 jõudis komisjon järeldusele, et ekspordi ajutine vähenemine ei suurendanud liidu tootmisharule tekitatud kahju.

| (156) | Kuna selle punkti kohta märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon oma ajutise määruse põhjendustes 212–214 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(156)

Kuna selle punkti kohta märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon oma ajutise määruse põhjendustes 212–214 esitatud järeldused.

5.2.3.   Kokkuvõte

Kokkuvõte

| (157) | Eespool öeldut arvesse võttes ja kuna muid märkusi põhjusliku seose analüüsi kohta ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 211–217 esitatud järeldused, rõhutades veel kord, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju ja et muud tegurid ei nõrgendanud ei eraldi või koos vaadelduna põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(157)

Eespool öeldut arvesse võttes ja kuna muid märkusi põhjusliku seose analüüsi kohta ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendustes 211–217 esitatud järeldused, rõhutades veel kord, et asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju ja et muud tegurid ei nõrgendanud ei eraldi või koos vaadelduna põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja olulise kahju vahel.

6.   MEETMETE TASE

MEETMETE TASE

6.1.   Kahjumarginaal

Kahjumarginaal

| (158) | Nagu on sätestatud alusmääruse artikli 9 lõike 4 kolmandas lõigus ja võttes arvesse, et komisjon eelavalikustamise perioodil importi ei registreerinud, analüüsis komisjon impordimahtude muutumist, et selgitada välja, kas põhjenduses 3 kirjeldatud eelavalikustamise perioodil toimus uurimisaluse impordi edasine oluline suurenemine, ja võttis sellest suurenemisest tulenevat täiendavat kahju arvesse kahjumarginaali kindlakstegemisel. |
| --- | --- |

(158)

Nagu on sätestatud alusmääruse artikli 9 lõike 4 kolmandas lõigus ja võttes arvesse, et komisjon eelavalikustamise perioodil importi ei registreerinud, analüüsis komisjon impordimahtude muutumist, et selgitada välja, kas põhjenduses 3 kirjeldatud eelavalikustamise perioodil toimus uurimisaluse impordi edasine oluline suurenemine, ja võttis sellest suurenemisest tulenevat täiendavat kahju arvesse kahjumarginaali kindlakstegemisel.

| (159) | Järelevalveandmebaasi andmete kohaselt oli asjaomasest riigist pärit impordi maht lõplike järelduste avalikustamisele eelnenud neljanädalase eelavalikustamise perioodi (28) jooksul 260 % suurem kui keskmine nelja nädala impordimaht uurimisperioodil. Komisjon järeldas selle põhjal, et eelavalikustamise perioodil suurenes import märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(159)

Järelevalveandmebaasi andmete kohaselt oli asjaomasest riigist pärit impordi maht lõplike järelduste avalikustamisele eelnenud neljanädalase eelavalikustamise perioodi (28) jooksul 260 % suurem kui keskmine nelja nädala impordimaht uurimisperioodil. Komisjon järeldas selle põhjal, et eelavalikustamise perioodil suurenes import märkimisväärselt.

28

| (160) | Selleks et analüüsida impordi suurenemisest tingitud lisakahju, otsustas komisjon kohandada kahju kõrvaldamist võimaldavat taset vastavalt impordimahu suurenemisele, mida peetakse alusmääruse artikli 9 lõike 4 alusel asjakohaseks kaaluteguriks. Seetõttu arvutas komisjon välja korrutusteguri, mille saamiseks liitis ta neljanädalase eelavalikustamise perioodi impordimahu (32 685 ankrut) ja uurimisperioodi 52 nädala impordimahu (118 460 ankrut) ning jagas saadud summa 56 nädalale laiendatud uurimisperioodi impordimahuga. Tulemuseks saadud arv 1 1850 kajastab impordi edasisest suurenemisest tingitud lisakahju. Seega korrutati esialgsed kahjumarginaalid selle teguriga. |
| --- | --- |

(160)

Selleks et analüüsida impordi suurenemisest tingitud lisakahju, otsustas komisjon kohandada kahju kõrvaldamist võimaldavat taset vastavalt impordimahu suurenemisele, mida peetakse alusmääruse artikli 9 lõike 4 alusel asjakohaseks kaaluteguriks. Seetõttu arvutas komisjon välja korrutusteguri, mille saamiseks liitis ta neljanädalase eelavalikustamise perioodi impordimahu (32 685 ankrut) ja uurimisperioodi 52 nädala impordimahu (118 460 ankrut) ning jagas saadud summa 56 nädalale laiendatud uurimisperioodi impordimahuga. Tulemuseks saadud arv 1 1850 kajastab impordi edasisest suurenemisest tingitud lisakahju. Seega korrutati esialgsed kahjumarginaalid selle teguriga.

1 1850

| (161) | Nagu põhjenduses 78 on juba selgitatud, jõudis komisjon lõplikus etapis järeldusele, et eksportivate tootjate koostöö määr oli kõnealusel juhul suur (üle 90 %) ja pidas seega asjakohaseks määrata koostööst keeldunud eksportivate tootjate kahjumarginaaliks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul tuvastatud kõrgeim kahjumarginaal. |
| --- | --- |

(161)

Nagu põhjenduses 78 on juba selgitatud, jõudis komisjon lõplikus etapis järeldusele, et eksportivate tootjate koostöö määr oli kõnealusel juhul suur (üle 90 %) ja pidas seega asjakohaseks määrata koostööst keeldunud eksportivate tootjate kahjumarginaaliks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul tuvastatud kõrgeim kahjumarginaal.

| (162) | Seepärast on lõplik kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal koostööd teinud eksportivate tootjate ja kõigi muude äriühingute puhul järgmine.







  Riik | Äriühing | Lõplik kahjumarginaal |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 69,6  % |
| Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 62,6  % |
| Muud koostööd teinud äriühingud | 66,7  % |
| Kõik muud äriühingud | 69,6  % |

(162)

Seepärast on lõplik kahju kõrvaldamist võimaldav marginaal koostööd teinud eksportivate tootjate ja kõigi muude äriühingute puhul järgmine.

Riik

Äriühing

Lõplik kahjumarginaal

Hiina Rahvavabariik

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

69,6  %

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

62,6  %

Muud koostööd teinud äriühingud

66,7  %

Kõik muud äriühingud

69,6  %

| (163) | Kuna turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalide kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 219–226 eespool toodud tabelis esitatud muudatustega. |
| --- | --- |

(163)

Kuna turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalide kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 219–226 eespool toodud tabelis esitatud muudatustega.

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

7.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (164) | Kuna selle osa kohta märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon oma ajutise määruse põhjendustes 230–233 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(164)

Kuna selle osa kohta märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon oma ajutise määruse põhjendustes 230–233 esitatud järeldused.

7.2.   Sõltumatute importijate huvid

Sõltumatute importijate huvid

| (165) | Pärast ajutise määruse vastuvõtmist väitis üks importija, nimelt IMEXA, et tollimaksude kehtestamine tekitaks märkimisväärset kahju, mis viiks äriühingu pankrotti. |
| --- | --- |

(165)

Pärast ajutise määruse vastuvõtmist väitis üks importija, nimelt IMEXA, et tollimaksude kehtestamine tekitaks märkimisväärset kahju, mis viiks äriühingu pankrotti.

| (166) | Ükski teine importija meetmete kehtestamisele vastu ei seisnud ja üldiselt tegid importijad väga vähe koostööd. Seega, isegi kui IMEXA kannaks selle tõttu märkimisväärset kahju, ei kaalu selle importija huvid (kelle import moodustas umbes [1,1–2,4] % koguimpordist liitu uurimisperioodil) kokkuvõttes üles liidu tootmisharu kui terviku huve. |
| --- | --- |

(166)

Ükski teine importija meetmete kehtestamisele vastu ei seisnud ja üldiselt tegid importijad väga vähe koostööd. Seega, isegi kui IMEXA kannaks selle tõttu märkimisväärset kahju, ei kaalu selle importija huvid (kelle import moodustas umbes [1,1–2,4] % koguimpordist liitu uurimisperioodil) kokkuvõttes üles liidu tootmisharu kui terviku huve.

7.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (167) | Hiina valitsus väitis, et tollimaksude kehtestamine on vastuolus liidu huvidega, kuna see kahjustaks tarbijate huve ja peataks ankrute impordi liitu, võimaldades liidu tootmisharul turg üle võtta. |
| --- | --- |

(167)

Hiina valitsus väitis, et tollimaksude kehtestamine on vastuolus liidu huvidega, kuna see kahjustaks tarbijate huve ja peataks ankrute impordi liitu, võimaldades liidu tootmisharul turg üle võtta.

| (168) | Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 241, on komisjon juba leidnud, et ankrute suurenenud kulude mõju HORECA sektori kasumlikkusele oleks piiratud, samal ajal kui ajutise määruse põhjenduses 243 järeldati, et ankrutega seotud kulude mõju joogitööstusele tervikuna on minimaalne. Hiina valitsuse tõstatatud teise probleemi kohta märkis komisjon, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ja ülesanne ei ole peatada ühegi toote importi liitu, vaid pigem taastada võrdsed tingimused, võimaldades omamaistel ja välismaistel konkurentidel konkureerida liidu turul dumpinguvabade hindadega. Seepärast lükati need väited põhjendamatuse tõttu tagasi. |
| --- | --- |

(168)

Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 241, on komisjon juba leidnud, et ankrute suurenenud kulude mõju HORECA sektori kasumlikkusele oleks piiratud, samal ajal kui ajutise määruse põhjenduses 243 järeldati, et ankrutega seotud kulude mõju joogitööstusele tervikuna on minimaalne. Hiina valitsuse tõstatatud teise probleemi kohta märkis komisjon, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk ja ülesanne ei ole peatada ühegi toote importi liitu, vaid pigem taastada võrdsed tingimused, võimaldades omamaistel ja välismaistel konkurentidel konkureerida liidu turul dumpinguvabade hindadega. Seepärast lükati need väited põhjendamatuse tõttu tagasi.

| (169) | Arvestades eespool esitatut, kinnitas komisjon esialgse määruse põhjendustes 238–244 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(169)

Arvestades eespool esitatut, kinnitas komisjon esialgse määruse põhjendustes 238–244 esitatud järeldused.

7.4.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (170) | Eespool toodule tuginedes jäi komisjon ajutise määruse põhjenduses 245 esitatud järelduse juurde, et puuduvad kaalukad põhjused, mille tõttu ei oleks Hiina Rahvavabariigist pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes meetmete kehtestamine liidu huvides. |
| --- | --- |

(170)

Eespool toodule tuginedes jäi komisjon ajutise määruse põhjenduses 245 esitatud järelduse juurde, et puuduvad kaalukad põhjused, mille tõttu ei oleks Hiina Rahvavabariigist pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes meetmete kehtestamine liidu huvides.

8.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

8.1.   Lõplikud meetmed

Lõplikud meetmed

| (171) | Dumpingu, kahju, põhjusliku seose, meetmete taseme ja liidu huvide kohta tehtud järelduste põhjal ning kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule edasist kahju. |
| --- | --- |

(171)

Dumpingu, kahju, põhjusliku seose, meetmete taseme ja liidu huvide kohta tehtud järelduste põhjal ning kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplikud dumpinguvastased meetmed, et vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule edasist kahju.

| (172) | Eespool kirjeldatu põhjal peaksid lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.









  Riik | Äriühing | Dumpingumarginaal | Kahjumarginaal | Lõplik dumpinguvastane tollimaks |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 85,5  % | 69,6  % | 69,6  % |
| Hiina Rahvavabariik | Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 67,3  % | 62,6  % | 62,6  % |
| Hiina Rahvavabariik | Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud | 77,9  % | 66,7  % | 66,7  % |
| Hiina Rahvavabariik | Kõik muud äriühingud | 85,5  % | 69,6  % | 69,6  % |

(172)

Eespool kirjeldatu põhjal peaksid lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

Riik

Äriühing

Dumpingumarginaal

Kahjumarginaal

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

Hiina Rahvavabariik

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

85,5  %

69,6  %

69,6  %

Hiina Rahvavabariik

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

67,3  %

62,6  %

62,6  %

Hiina Rahvavabariik

Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud

77,9  %

66,7  %

66,7  %

Hiina Rahvavabariik

Kõik muud äriühingud

85,5  %

69,6  %

69,6  %

| (173) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need asjaomaste äriühingute puhul uurimise käigus kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse seega üksnes asjaomasest riigist pärit ja nimetatud juriidiliste isikute toodetud uuritava toote impordi suhtes. Käesoleva määruse regulatiivosas nimetamata muude äriühingute, sealhulgas nimetatud äriühingutega seotud äriühingute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes neid tollimaksumäärasid ei kohaldata ja nende suhtes tuleks kohaldada tollimaksumäärasid, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ suhtes. |
| --- | --- |

(173)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seega kajastavad need asjaomaste äriühingute puhul uurimise käigus kindlaks tehtud olukorda. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldatakse seega üksnes asjaomasest riigist pärit ja nimetatud juriidiliste isikute toodetud uuritava toote impordi suhtes. Käesoleva määruse regulatiivosas nimetamata muude äriühingute, sealhulgas nimetatud äriühingutega seotud äriühingute toodetud vaatlusaluse toote impordi suhtes neid tollimaksumäärasid ei kohaldata ja nende suhtes tuleks kohaldada tollimaksumäärasid, mida kohaldatakse „kõigi muude äriühingute“ suhtes.

| (174) | Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (29). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(174)

Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile (29). Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, avaldatakse nimemuutust käsitlev määrus Euroopa Liidu Teatajas.

29

Euroopa Liidu Teatajas

| (175) | Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade nõuetekohase kohaldamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastase tollimaksu määra. |
| --- | --- |

(175)

Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehoidmist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastase tollimaksu määrade nõuetekohase kohaldamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Äriühingud, kellele on kehtestatud individuaalne dumpinguvastane tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavat dumpinguvastase tollimaksu määra.

| (176) | Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele, peaksid liikmesriikide tolliasutused tegema oma tavapäraseid kontrolle ja võivad, nagu muudelgi juhtudel, nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete õigsust ja veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on tolliõiguse kohaselt põhjendatud. |
| --- | --- |

(176)

Kuigi sellise arve esitamine on vajalik selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordi suhtes individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid, peavad tolliasutused peale selle dokumendi arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele, peaksid liikmesriikide tolliasutused tegema oma tavapäraseid kontrolle ja võivad, nagu muudelgi juhtudel, nõuda lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete õigsust ja veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on tolliõiguse kohaselt põhjendatud.

| (177) | Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, eelkõige pärast asjaomaste meetmete kehtestamist oluliselt suureneb, võib sellist mahu suurenemist iseenesest käsitada meetmete kehtestamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et selleks vajalikud tingimused on täidetud. Selle käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(177)

Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, eelkõige pärast asjaomaste meetmete kehtestamist oluliselt suureneb, võib sellist mahu suurenemist iseenesest käsitada meetmete kehtestamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 13 lõike 1 tähenduses. Sellisel juhul võib algatada kõrvalehoidmisega seotud uurimise, eeldusel et selleks vajalikud tingimused on täidetud. Selle käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

| (178) | Selleks et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, ei tuleks kõigi muude äriühingute puhul kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööst keeldunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus. |
| --- | --- |

(178)

Selleks et tagada dumpinguvastaste tollimaksude nõuetekohane rakendamine, ei tuleks kõigi muude äriühingute puhul kohaldatavat dumpinguvastast tollimaksu kohaldada mitte ainult käesoleva uurimise käigus koostööst keeldunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka selliste tootjate suhtes, kellel liitu suunatud eksport uurimisperioodil puudus.

| (179) | Eksportivad tootjad, kes uurimisperioodil vaatlusalust toodet liitu ei eksportinud, peaksid saama esitada komisjonile taotluse, et nende suhtes kohaldataks dumpinguvastase tollimaksu määra, mis on kehtestatud koostööd teinud äriühingutele, keda valimisse ei kaasatud. Komisjon peaks asjaomase taotluse rahuldama, kui on täidetud kolm tingimust. Uus eksportiv tootja peaks tõendama, et i) ta ei eksportinud uurimisperioodil vaatlusalust toodet liitu; ii) ta ei ole seotud eksportiva tootjaga, kes seda tegi ning iii) ta on eksportinud vaatlusalust toodet pärast seda või on võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse seda märkimisväärses koguses teha. |
| --- | --- |

(179)

Eksportivad tootjad, kes uurimisperioodil vaatlusalust toodet liitu ei eksportinud, peaksid saama esitada komisjonile taotluse, et nende suhtes kohaldataks dumpinguvastase tollimaksu määra, mis on kehtestatud koostööd teinud äriühingutele, keda valimisse ei kaasatud. Komisjon peaks asjaomase taotluse rahuldama, kui on täidetud kolm tingimust. Uus eksportiv tootja peaks tõendama, et i) ta ei eksportinud uurimisperioodil vaatlusalust toodet liitu; ii) ta ei ole seotud eksportiva tootjaga, kes seda tegi ning iii) ta on eksportinud vaatlusalust toodet pärast seda või on võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse seda märkimisväärses koguses teha.

| (180) | Korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute statistilisi andmeid väljendatakse sageli tükiarvuna. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas sätestatud kombineeritud nomenklatuuris määratletud ankrute kohta selline lisaühik siiski puudub (30). Seepärast on vaja ette näha, et lisaks kilogrammides või tonnides esitatud kaalule esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonis vaatlusaluse toote impordi puhul ka tükiarv. Tükiarv tuleks märkida TARICi koodide 7310100010 ja 7310299010 puhul, tingimusel et see märge on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisaga. |
| --- | --- |

(180)

Korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute statistilisi andmeid väljendatakse sageli tükiarvuna. Nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas sätestatud kombineeritud nomenklatuuris määratletud ankrute kohta selline lisaühik siiski puudub (30). Seepärast on vaja ette näha, et lisaks kilogrammides või tonnides esitatud kaalule esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioonis vaatlusaluse toote impordi puhul ka tükiarv. Tükiarv tuleks märkida TARICi koodide 7310100010 ja 7310299010 puhul, tingimusel et see märge on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisaga.

30

8.2.   Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine

Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine

| (181) | Võttes arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju suurust, tuleb ajutise määrusega kehtestatud ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad lõplikult sisse nõuda vastavalt käesoleva määrusega kehtestatud määradele. |
| --- | --- |

(181)

Võttes arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju suurust, tuleb ajutise määrusega kehtestatud ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena tagatiseks antud summad lõplikult sisse nõuda vastavalt käesoleva määrusega kehtestatud määradele.

9.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (182) | Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (31) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tuleb teatav summa tagasi maksta, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias iga kuu esimesel kalendripäeval avaldatud määr. |
| --- | --- |

(182)

Määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (31) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tuleb teatav summa tagasi maksta, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias iga kuu esimesel kalendripäeval avaldatud määr.

31

Euroopa Liidu Teataja

| (183) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(183)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määrusega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks järgmiste toodete impordi suhtes: ainete (v.a vedelgaas, toornafta ja naftasaadused) hoidmiseks kasutatavad, enam-vähem silindrikujulised ankrud, kanistrid, aamid, tsisternid, vaadid jms mahutid (mis on tuntud nimetuse all „korduvtäidetavad roostevabast terasest ankrud“), mille seinapaksus on vähemalt 0,5 mm ja maht vähemalt 4,5 liitrit, olenemata viimistlusest, mõõtmetest ja roostevaba terase liigist, muude osadega (ekshaustorid, kaelad, äärised või muud osad) või ilma nendeta, muude materjalidega värvitud või kaetud või mitte, ning mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7310 10 00 ja ex 7310 29 90 (TARICi koodid 7310100010 ja 7310299010) alla ning mis pärinevad Hiina Rahvavabariigist, välja arvatud kaelad, ankrusisesed torud, kraanid, kraed, ventiilid ja muud osad, mis imporditakse eraldi.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised.

| Riik | Äriühing | Lõplik dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd | 69,6  % | A024 |
| Hiina Rahvavabariik | Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd | 62,6  % | A030 |
| Hiina Rahvavabariik | Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud | 66,7  % | |
| Hiina Rahvavabariik | Kõik muud äriühingud | 69,6  % | C999 |

Riik

Äriühing

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Penglai Jinfu Stainless Steel Products Co., Ltd

69,6  %

A024

Hiina Rahvavabariik

Ningbo Major Draft Beer Equipment Co., Ltd

62,6  %

A030

Hiina Rahvavabariik

Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud

66,7  %

Hiina Rahvavabariik

Kõik muud äriühingud

69,6  %

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava [asjaomane toode] [kogus] on tootnud [äriühingu nimi ja aadress] [TARICi lisakood] Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksumäära.

4.   Kui lõikes 1 nimetatud toote kohta esitatakse vabasse ringlusse lubamise deklaratsioon, märgitakse deklaratsiooni asjaomasele väljale imporditud toodete tükiarv, eeldusel et see märge on kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisaga.

5.   Kui kaup on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seepärast jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramiseks osadeks vastavalt komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (32) artikli 131 lõikele 2, vähendatakse eespool sätestatud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendimäära võrra, mis vastab osadeks jaotatud ja tegelikult makstud või makstavale hinnale.

6.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Summad, mis on tagatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu alusel, mis on kehtestatud komisjoni 11. jaanuari 2023. aasta rakendusmäärusega (EL) 2023/100, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes, nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad dumpinguvastase tollimaksu lõplikku määra, vabastatakse.

Artikkel 3

Artikli 1 lõiget 2 võib muuta, et lisada uusi Hiina Rahvavabariigi eksportivaid tootjaid ja kehtestada nende suhtes valimisse kaasamata koostööd teinud äriühingute asjakohane kaalutud keskmine dumpinguvastase tollimaksu määr. Uus eksportiv tootja esitab tõendid selle kohta, et

| (a) | ta ei eksportinud uurimisperioodil (1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021) artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud tooteid; |
| --- | --- |

(a)

ta ei eksportinud uurimisperioodil (1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2021) artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud tooteid;

| (b) | ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning kes oleks võinud teha esialgses uurimises koostööd, ning |
| --- | --- |

(b)

ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, ning kes oleks võinud teha esialgses uurimises koostööd, ning

| (c) | ta on tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu vaatlusalust toodet märkimisväärses koguses pärast uurimisperioodi lõppu. |
| --- | --- |

(c)

ta on tegelikult eksportinud või on võtnud tühistamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu vaatlusalust toodet märkimisväärses koguses pärast uurimisperioodi lõppu.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 3. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  
  ELT C 195, 13.5.2022, lk 24.

2

(3)  Komisjoni 11. jaanuari 2023. aasta rakendusmäärus (EL) 2023/100, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit korduvtäidetavate roostevabast terasest ankrute impordi suhtes (ELT L 10, 12.1.2023, lk 36).

3

(4)  Viidatud ajutise määruse põhjenduses 34 (ELT L 10, 12.1.2023, lk 40).

4

(5)  http://www.stantamauser.com/

5

(6)  Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator.

6

(7)  210 liitrit, allikas: http://www.stantamauser.com/products.html.

7

(8)  Allikas: andmebaas Global Trade Atlas.

8

(9)  Dumpinguvastased tollimaksud kehtestati Hiinast, Taiwanist, Saksamaalt ja Soomest pärit roostevabast terasest lehtvaltstoodete (HS 721933) impordi suhtes.

9

(10)  https://ilostat.ilo.org/

10

(11)  https://www.ibge.gov.br/estatisticas/economicas/industria/9042-pesquisa-industrial-anual.html?=&t=destaques

11

(12)  https://www.globalization-partners.com/globalpedia/brazil-employer-of-record/#gref, https://www.papayaglobal.com/countrypedia/country/brazil/

12

(13)  Rahvamajanduse arvepidamise süsteemi (SNA) tegelikult töötatud tundide mõiste on tootmisvaldkonnas seotud ajaga, mille tööga hõivatud isikud kulutavad otseselt tootmistegevusele, tööseisakutele ja puhkeajale kindlaksmääratud võrdlusperioodi jooksul. Seega hõlmab see: a) „otseseid töötunde“ ehk tööülesannete täitmisele kulutatud aega; b) „seotud töötunde“ ehk aega, mis kulub tootmistegevuse käigushoidmisele, hõlbustamisele või tõhustamisele; c) „seisakuaega“ ehk aega, mil töökohal olev inimene ei saa töötada masina rikke või protsessi seiskumise, õnnetuse või varustuse, elektri või internetiühenduse puudumise tõttu, ning d) „puhkeaega“ ehk aega, mis kulub lühikesteks puhke-, hingetõmbe- või värskenduspausideks, sealhulgas tee-, kohvi- või palvepausideks, mida üldjuhul järgitakse tavade või lepingu alusel vastavalt kehtestatud õigusnormidele ja/või riiklikele oludele. Allikas: https://ilostat.ilo.org/.

13

(14)  https://www.ibge.gov.br/en/access-to-information/institutional/the-ibge.html

14

(15)  Allikas: IBGE, https://www.ibge.gov.br/en/statistics/social/labor/16809-quarterly-disseminationpnad2.html?=&t=series-historicas

15

(16)  
  „Tegelikult töötatud tundide hulka ei kuulu mittetöötatud aeg järgmiste tegevuste ajal: a) põhipuhkus, riigipühad, haiguspuhkus, lapsehoolduspuhkus või rasedus- ja sünnituspuhkus, muu töölt puudumine isiklikel või perekondlikel põhjustel või kodanikukohustuse täitmiseks; b) tööle- ja kojujõudmiseks kuluv aeg, mille jooksul ei toimu tööga seotud produktiivset tegevust; c) teatava õppetegevusega seotud aeg; d) lühikestest puhkepausidest eristatavad pikemad pausid, mille jooksul ei toimu produktiivset tegevust (näiteks söögipausid või loomulikud puhkepausid pikkade reiside ajal)“. Allikas: https://ilostat.ilo.org/resources/concepts-and-definitions/description-wages-and-working-time-statistics/.

16

(17)  Andmebaas Orbis, haldaja Bureau Van Dijk (https://orbis.bvdinfo.com).

17

(18)  Generally accepted accounting principles – GAAP.

18

(19)  Rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artikli 55 kohaselt loodud andmebaas. Vt lisateavet https://taxation-customs.ec.europa.eu/online-services/online-services-and-databases-customs/surveillance-system_en.

19

(20)  Alusmääruse artikli 14 lõike 6 alusel loodud andmebaas.

20

(21)  Üksikasjalikud andmed 10-kohaliste kaubakoodide („TARICi koodid“) tasandil.

21

(22)  Valimisse kaasatud ja valimisse kaasamata koostööd teinud eksportivate tootjate hinnangul ulatub ajavahemik alates päevast, mil nad registreerivad teatava müügi, kuni päevani, mil liidu toll teeb kõnealuse saadetise tollivormistuse, 25–50 päevani. Keskmine ajavahe oleks seega 37,5 päeva. Kuna aga eespool nimetatud eksportivad tootjad teatasid komisjonile oma müügist kuu kohta, lähtus komisjon 30 päeva (ühe kuu) suurusest ajavahest, et oleks võimalik asjakohaselt võrrelda iga kuu müügiandmeid järelevalveandmebaasi vastavate igakuiste andmetega.

22

(23)  Keg Trade s.r.o, Imexa, My Kegs (VP Trading), KegExchange ja KSM Keg.

23

(24)  Valimisse kaasamata eksportivate tootjate müüdud ankrute osakaal Hiinast pärit ankrute aastasest kogumüügist jäi vaatlusaluse perioodi nelja aasta jooksul 2 % ja 10 % vahele ning oli 2022. aastal 7 %.

24

(25)  Kohtuotsus, Üldkohus, 1. juuni 2017, Changmao Biochemical Engineering vs. nõukogu, T-442/12, ECLI:EU:T:2017:372, punkt 142; kohtuotsus, Üldkohus, 30. juuni 2016, Jinan Meide Casting vs. nõukogu, T-424/13, ECLI:EU:T:2016:378, punkt 94; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 20. märts 1985, Timex vs. nõukogu ja komisjon, C-264/82, ECLI:EU:C:1985:119, punkt 24; kohtuotsus, Üldkohus, 18. detsember 1997, Ajinomoto ja NutraSweet vs. nõukogu, liidetud kohtuasjad T-159/94 ja T-160/94, ECLI:EU:T:1997:209, punkt 83; kohtuotsus, Üldkohus, 11. juuli 2013, Hangzhou Duralamp Electronics vs. nõukogu, T-459/07, ECLI:EU:T:2013:369, punkt 115; kohtuotsus, Üldkohus, 25. september 1997, Shanghai Bicycle vs. nõukogu, T-170/94, ECLI:EU:T:1997:134, punkt 122.

25

vs

vs

vs.

vs

vs

vs

(26)  Kohtuotsus, Üldkohus, 30. juuni 2016, Jinan Meide Casting vs. nõukogu, T-424/13, ECLI:EU:T:2016:378, punkt 165, milles osundatakse kohtuotsusele, Euroopa Kohus, 29. märts 2012, Interseroh Scrap and Metals Trading, C-1/11, ECLI:EU:C:2012:194, punkt 43.

26

vs

(27)  Allikas: andmebaas Fastmarkets https://auth.fastmarkets.com/, vaadatud 20. veebruaril 2023.

27

(28)  Nagu on selgitatud ajutise määruse joonealuses märkuses nr 50, lähtus komisjon ankrute arvu arvutamisel ümberarvestuskursist 1 ankur = 10 kg, kuna järelevalveandmebaasis on impordi andmed väljendatud kilogrammides. Isegi kui sellist vaidlustamata ümberarvestuskurssi vähendada, oleks asjaomasest riigist pärit impordi mahud neljanädalase eelavalikustamise perioodi jooksul märkimisväärselt suurenenud.

28

(29)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate G, Wetstraat 170 Rue de la Loi, 1040 Brussels, Belgium.

29

(30)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1), muudetud komisjoni 20. septembri 2022. aasta rakendusmäärusega (EL) 2022/1998, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 282, 31.10.2022, lk 1).

30

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

31

(32)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

32

---

LISA

Koostööd teinud eksportivad tootjad, keda valimisse ei kaasatud

| Riik | Nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Kingyip - Guangzhou JingYe Machinery Co., Ltd. | A031 |
| | Ningbo Hefeng Container Manufacturer Co., Ltd. | A032 |
| | Qingdao HenKeg Craft Beer Technology Co., Ltd. | A033 |
| | Yantai Toptech Ltd. | A034 |

Riik

Nimi

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Kingyip - Guangzhou JingYe Machinery Co., Ltd.

A031

Ningbo Hefeng Container Manufacturer Co., Ltd.

A032

Qingdao HenKeg Craft Beer Technology Co., Ltd.

A033

Yantai Toptech Ltd.

A034

---

| 4.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 169/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 169/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2023/1405,

3. juuli 2023,

milles käsitletakse loa andmist Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 preparaadi ja Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 preparaadi kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikes 7 on esitatud erisätted selliste toodete turule viimiseks ja kasutamiseks, mis olid liidus kasutatavad silokonservantidena kuupäeval, mil kõnealust määrust hakati kohaldama. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikes 7 on esitatud erisätted selliste toodete turule viimiseks ja kasutamiseks, mis olid liidus kasutatavad silokonservantidena kuupäeval, mil kõnealust määrust hakati kohaldama.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punktiga b kanti Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 ja ATCC 55942 (varem taksonoomiliselt nimetatud kui Lactobacillus plantarum ATCC 55058 ja ATCC 55942) preparaadid söödalisandite registrisse kui kõikidele loomaliikidele ette nähtud olemasolevad tooted, mis kuuluvad funktsionaalrühma „silokonservandid“. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 1 punktiga b kanti Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 ja ATCC 55942 (varem taksonoomiliselt nimetatud kui Lactobacillus plantarum ATCC 55058 ja ATCC 55942) preparaadid söödalisandite registrisse kui kõikidele loomaliikidele ette nähtud olemasolevad tooted, mis kuuluvad funktsionaalrühma „silokonservandid“.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 7 koostoimes sama määruse artikliga 7 ja artikli 10 lõikega 2 esitati loataotlused Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 ja ATCC 55942 preparaatide kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina ning paluti klassifitseerida need söödalisandid kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „silokonservandid“. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 7 koostoimes sama määruse artikliga 7 ja artikli 10 lõikega 2 esitati loataotlused Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 ja ATCC 55942 preparaatide kasutamiseks kõikide loomaliikide söödalisandina ning paluti klassifitseerida need söödalisandid kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „silokonservandid“. Taotlustele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 23. mai 2012. aasta arvamuses (2) järeldusele, et Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 ja ATCC 55942 preparaatide kasutamine silo tootmisel on eeldatavalt ohutu sihtliikidele ja töödeldud siloga söödetud loomadest saadud toodete tarbijatele ning keskkonnale, kuid ta ei leidnud tõendeid selle kohta, et need kaks preparaati võiksid soodustada toitainete säilimist ning seetõttu ei saa teha järeldusi nende tõhususe kohta. Lisaks märkis toiduohutusamet, et materjali üldise ohutuskaardi kohaselt võivad preparaadid pikaajalisel kokkupuutel naha ja silmadega põhjustada ärritust, ning jõudis järeldusele, et toimeainete valgulise iseloomu tõttu tuleks arvestada, et need on potentsiaalsed naha ja hingamisteede sensibilisaatorid. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 23. mai 2012. aasta arvamuses (2) järeldusele, et Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 ja ATCC 55942 preparaatide kasutamine silo tootmisel on eeldatavalt ohutu sihtliikidele ja töödeldud siloga söödetud loomadest saadud toodete tarbijatele ning keskkonnale, kuid ta ei leidnud tõendeid selle kohta, et need kaks preparaati võiksid soodustada toitainete säilimist ning seetõttu ei saa teha järeldusi nende tõhususe kohta. Lisaks märkis toiduohutusamet, et materjali üldise ohutuskaardi kohaselt võivad preparaadid pikaajalisel kokkupuutel naha ja silmadega põhjustada ärritust, ning jõudis järeldusele, et toimeainete valgulise iseloomu tõttu tuleks arvestada, et need on potentsiaalsed naha ja hingamisteede sensibilisaatorid.

| (5) | Toiduohutusamet ei saanud ka oma 10. oktoobri 2013. aasta arvamuses (3) teha järeldust kõnealuste preparaatide tõhususe kohta, kuna puudusid kaalukad tõendid toitainete säilimise kohta. Tuginedes taotleja poolt täiendava teabena esitatud kolmele uuele tõhususuuringule, jõudis toiduohutusamet oma 27. septembri 2022. aasta arvamuses (4) lõpuks järeldusele, et Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 ja ATCC 55942 preparaadid võivad parandada sileerimisprotsessi, vähendades valkude lagunemist kõigis söödaliikides, nagu näitab ammoniaagi tekke vähenemine. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet ei saanud ka oma 10. oktoobri 2013. aasta arvamuses (3) teha järeldust kõnealuste preparaatide tõhususe kohta, kuna puudusid kaalukad tõendid toitainete säilimise kohta. Tuginedes taotleja poolt täiendava teabena esitatud kolmele uuele tõhususuuringule, jõudis toiduohutusamet oma 27. septembri 2022. aasta arvamuses (4) lõpuks järeldusele, et Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 ja ATCC 55942 preparaadid võivad parandada sileerimisprotsessi, vähendades valkude lagunemist kõigis söödaliikides, nagu näitab ammoniaagi tekke vähenemine.

| (6) | Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 ja ATCC 55942 preparaatide hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks anda luba kõnealuste preparaatide kasutamiseks. Komisjon leiab, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju söödalisandi kasutajate tervisele. |
| --- | --- |

(6)

Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 ja ATCC 55942 preparaatide hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seega tuleks anda luba kõnealuste preparaatide kasutamiseks. Komisjon leiab, et tuleks võtta asjakohased kaitsemeetmed, mis võimaldavad ennetada kahjulikku mõju söödalisandi kasutajate tervisele.

| (7) | Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust kõnealuste preparaatide lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loast tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Kuna ohutusnõuetest ei tulene vajadust kõnealuste preparaatide lubamise tingimuste muudatusi viivitamatult kohaldada, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loast tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas kirjeldatud preparaate, mis kuuluvad söödalisandite kategooriasse „tehnoloogilised lisandid“ ja funktsionaalrühma „silokonservandid“, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöödas kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Üleminekumeetmed

Lisas nimetatud preparaate ja neid sisaldavat sööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 24. juulit 2024 kooskõlas enne 24. juulit 2023 kohaldatud eeskirjadega, võib jätkuvalt turule viia ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. juuli 2023

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal 2012; 10 (6): 2732.

2

(3)  EFSA Journal 2013; 11 (10): 3436.

3

(4)  EFSA Journal 2022; 20 (10): 7602.

4

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolooniaid moodustavate ühikute (CFU) arv värske materjali kg kohta |
| Kategooria: tehnoloogilised lisandid. Funktsionaalrühm: silokonservandid |
| 1k20761 | Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 | Söödalisandi koostis


  Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 preparaat, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta
  Tahkis

  Toimeaine kirjeldus

  Lactiplantibacillus plantarum
  ATCC 55058 elujõulised rakud

  Analüüsimeetod
   (1)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)
  Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) või DNA järjendamise meetodid | Kõik loomaliigid | – | – | – | 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Kolooniaid moodustavate ühikute (CFU) arv värske materjali kg kohta

Kategooria: tehnoloogilised lisandid. Funktsionaalrühm: silokonservandid

1k20761

Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058

Söödalisandi koostis

Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55058 preparaat, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta

Tahkis

Toimeaine kirjeldus

Lactiplantibacillus plantarum

ATCC 55058 elujõulised rakud

Analüüsimeetod
   (1)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) või DNA järjendamise meetodid

Kõik loomaliigid

–

–

–

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused.

| 2. | Söödalisandi miinimumannus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismiga: 5 × 106 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumannus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismiga: 5 × 106 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid naha, silmade ja hingamisteede kaitsmiseks. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse nende kasutamisest tuleneda võivaid riske. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid naha, silmade ja hingamisteede kaitsmiseks.

24. juuli 2033

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kolooniaid moodustavate ühikute (CFU) arv värske materjali kg kohta |
| Kategooria: tehnoloogilised lisandid. Funktsionaalrühm: silokonservandid |
| 1k20762 | Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 | Söödalisandi koostis


  Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 preparaat, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta
  Tahkis

  Toimeaine kirjeldus

  Lactiplantibacillus plantarum
  ATCC 55942 elujõulised rakud

  Analüüsimeetod
   (2)

  Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)
  Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) või DNA järjendamise meetodid | Kõik loomaliigid | – | – | – | 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused. |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetodid

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Kolooniaid moodustavate ühikute (CFU) arv värske materjali kg kohta

Kategooria: tehnoloogilised lisandid. Funktsionaalrühm: silokonservandid

1k20762

Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942

Söödalisandi koostis

Lactiplantibacillus plantarum ATCC 55942 preparaat, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFUd söödalisandi grammi kohta

Tahkis

Toimeaine kirjeldus

Lactiplantibacillus plantarum

ATCC 55942 elujõulised rakud

Analüüsimeetod
   (2)

Loendamine söödalisandis: pindkülvimeetod MRS agariga (EN 15787)

Määramine: impulssvälja-geelelektroforees (PFGE) või DNA järjendamise meetodid

Kõik loomaliigid

–

–

–

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märgitakse säilitustingimused.

| 2. | Söödalisandi miinimumannus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismiga: 5 × 106 CFUd värske materjali kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

2.

Söödalisandi miinimumannus, kui seda ei kasutata silokonservandina koos teiste mikroorganismiga: 5 × 106 CFUd värske materjali kilogrammi kohta.

| 3. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid naha, silmade ja hingamisteede kaitsmiseks. |
| --- | --- |

3.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid naha, silmade ja hingamisteede kaitsmiseks.

24. juuli 2033

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en.

(2)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://joint-research-centre.ec.europa.eu/eurl-fa-eurl-feed-additives/eurl-fa-authorisation/eurl-fa-evaluation-reports_en.

---

Parandused

| 4.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 169/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 169/35

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2023. aasta määruse (EL) 2023/1230 (mis käsitleb masinaid ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/42/EÜ ja nõukogu direktiiv 73/361/EMÜ) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 165, 29. juuni 2023
  )

| 1. | Leheküljel 17 artikli 6 lõikes 9 |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 17 artikli 6 lõikes 9

asendatakse

„

  14. juuliks 2025
  “

järgmisega:

„

  20. juuliks 2025
  “.

| 2. | Leheküljel 17 artikli 6 lõike 10 neljandas lõigus |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 17 artikli 6 lõike 10 neljandas lõigus

asendatakse

„
  14. juuliks 2024
  “

järgmisega:

„
  20. juuliks 2024
  “.

| 3. | Leheküljel 36 artikli 47 lõikes 2 |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 36 artikli 47 lõikes 2

asendatakse

„
  13. juulist 2023
  “

järgmisega:

„
  19. juulist 2023
  “.

| 4. | Leheküljel 38 artikli 50 lõikes 2 |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 38 artikli 50 lõikes 2

asendatakse

„
  14. oktoobriks 2026
  “

järgmisega:

„
  20. oktoobriks 2026
  “.

| 5. | Leheküljel 38 artikli 51 lõike 2 esimeses lõigus |
| --- | --- |

5.

Leheküljel 38 artikli 51 lõike 2 esimeses lõigus

asendatakse

„
  14. jaanuarist 2027
  “

järgmisega:

„
  20. jaanuarist 2027
  “.

| 6. | Leheküljel 38 artikli 52 lõike 1 esimeses lauses |
| --- | --- |

6.

Leheküljel 38 artikli 52 lõike 1 esimeses lauses

asendatakse

„
  14. jaanuari 2027
  “

järgmisega:

„
  20. jaanuari 2027
  “.

| 7. | Leheküljel 38 artikli 52 lõike 1 teises lauses |
| --- | --- |

7.

Leheküljel 38 artikli 52 lõike 1 teises lauses

Asendatakse

„
  13. juulist 2023
  “

järgmisega:

„
  19. juulist 2023
  “.

| 8. | Leheküljel 38 artikli 53 lõikes 1 |
| --- | --- |

8.

Leheküljel 38 artikli 53 lõikes 1

asendatakse

„
  14. juuliks 2028
  “

järgmisega:

„
  20. juuliks 2028
  “.

| 9. | Leheküljel 38 artikli 53 lõike 3 esimeses lõigus |
| --- | --- |

9.

Leheküljel 38 artikli 53 lõike 3 esimeses lõigus

asendatakse

„
  14. juuliks 2026
  “

järgmisega:

„
  20. juuliks 2026
  “.

| 10. | Leheküljel 39 artikli 54 teises lõigus |
| --- | --- |

10.

Leheküljel 39 artikli 54 teises lõigus

asendatakse

„
  14. jaanuarist 2027
  “

järgmisega:

„
  20. jaanuarist 2027
  “.

| 11. | Leheküljel 39 artikli 54 kolmanda lõigu punktis a |
| --- | --- |

11.

Leheküljel 39 artikli 54 kolmanda lõigu punktis a

asendatakse

„
  14. jaanuarist 2024
  “

järgmisega:

„
  20. jaanuarist 2024
  “.

| 12. | Leheküljel 39 artikli 54 kolmanda lõigu punktis b |
| --- | --- |

12.

Leheküljel 39 artikli 54 kolmanda lõigu punktis b

asendatakse

„
  14. oktoobrist 2023
  “

järgmisega:

„
  20. oktoobrist 2026
  “.

| 13. | Leheküljel 39 artikli 54 kolmanda lõigu punktis c |
| --- | --- |

13.

Leheküljel 39 artikli 54 kolmanda lõigu punktis c

asendatakse

„
  13. juulist 2023
  “

järgmisega:

„
  19. juulist 2023
  “.

| 14. | Leheküljel 39 artikli 54 kolmanda lõigu punktis d |
| --- | --- |

14.

Leheküljel 39 artikli 54 kolmanda lõigu punktis d

asendatakse

„
  14. juulist 2024
  “

järgmisega:

„
  20. juulist 2024
  ”.

---